Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5650, del 29-11-2007 (2007/14314)

RESOLUCIÓ de 12 de novembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponents als municipis de Massalfassar, Náquera, El Palomar, Turís, Museros i Mislata..
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5650

Data del DOGV
:   29-11-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/14314

CVE


Data del document
:   12-11-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Mislata](javascript:void(0))
    * [Turís](javascript:void(0))
    * [Palomar, el](javascript:void(0))
    * [Museros](javascript:void(0))
    * [Nàquera](javascript:void(0))
    * [Massalfassar](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 12 de novembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponents als municipis de Massalfassar, Náquera, El Palomar, Turís, Museros i Mislata.. [2007/14314]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 016/06-AIA Massalfassar, 073/06-AIA Náquera, 081/06-AIA El Palomar, 105/06-AIA Turís, 130/06-AIA Museros i 116/06-AIA Mislata, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 12 de novembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 016/2006-AIA  
Títol: Homologació modificativa i pla parcial sector 2  
Promotor: Ajuntament de Massalfassar  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Massalfassar i conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Massalfassar  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
El Projecte d'homologació modificativa i pla parcial sector 2, proposa la reclassificació de 81.251,75 m² de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable, d'ús residencial, amb ordenació detallada, al terme municipal de Massalfassar.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Mitjançant la modificació de planejament proposada es persegueix urbanitzar la zona sud-est del nucli urbà. El sòl urbanitzable resultant constituirà un únic sector, una única àrea de repartiment i una única unitat d'execució.  
La superfície de la unitat d'execució és 81.251,75 m², entre els quals s'inclouen 8.054,48 m² de xarxa primària adscrita de parc. Cal destacar que els límits del sector són, al nord, carrer Blasco Ibáñez i part posterior dels habitatges del carrer Faura; al sud, sòl no urbanitzable al terme municipal d'Albuixech; a l'est, sòl no urbanitzable; i a l'oest, carrer i camí de Meliana a Massalfassar. El parc de xarxa primària es troba fora del sector, situat entre el sector núm. 1 i la carretera CV-32.   
L'ús dominant serà el residencial, sent complementari el comercial i compatible l'artesanal i comercial secundari. Els usos prohibits són l'industrial, l'agrícola, el ramader, les discoteques, els tallers i magatzems. En les parcel#SHIFT-3#les destinades a ús d'habitatges, a més estarà prohibit l'ús residencial col#SHIFT-3#lectiu i el d'oficines.   
L'edificació serà residencial de tipus unifamiliar adossada i edificació aïllada.   
L'esmentada reclassificació està considerada en el Pla general d'ordenació urbana de Massalfassar, que actualment està sent sotmés a avaluació d'impacte ambiental.   
3. Alternatives:  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, on la decisió de reclassificar sòl es justifica per l'elevat estat de consolidació del sòl urbanitzable residencial, i s'opta per la creació d'una àmplia zona per a albergar usos residencials, aconseguint un adequat creixement del municipi.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 18 de gener de 2006, té entrada en el Registre General de la conselleria de Territori i Habitatge, una còpia remesa pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València de la documentació tècnica, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient urbanístic tramitat en l'Ajuntament de Massalfassar, relatius a l'homologació modificativa i pla parcial sector 2, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el diari Levante El Mercantil Valenciano, de data 7 d'agost de 2003, i en el DOGV núm. 4561, de 7 d'agost de 2003.  
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al#SHIFT-3#legació, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament de Massalfassar, requerit a instància del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 23 de febrer de 2006, es requereix a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, remetent-se, així mateix, l'esmentat requeriment a l'Ajuntament de Massalfassar, perquè complete l'expedient amb la documentació següent:  
- Certificat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents i, si és el cas, còpia de les al#SHIFT-3#legacions de caràcter ambiental i els informes evacuats en contestació a aquestes   
- Quadre comparatiu de superfícies i classificació del sòl entre el planejament vigent i el proposat  
- Població actual, dades dels consums d'aigua potable en els últims anys i procedència, destinació final i volum d'aigües residuals i residus sòlids urbans.  
- Informe favorable, regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, de l'organisme de conca competent o entitat col#SHIFT-3#laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la disponibilitat de recursos hídrics  
- Informe favorable, regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià, sobre la possible afecció al patrimoni històric i cultural  
- Explicació dels sistemes de proveïment d'aigua potable i xarxa de reg i sistemes de tractament i gestió d'aigües residuals, pluvials i residus sòlids urbans.   
- Cost de les mesures protectores o correctores  
- Programa de vigilància ambiental   
En el Projecte d'homologació modificativa i pla parcial sector 2, s'adjunten els informes següents:  
- Informe d'Omnium Ibérico, SA indicant que el municipi es troba connectat a la xarxa general metropolitana d'aigua potable i que la xarxa municipal té capacitat suficient per al desenvolupament previst. Així mateix, s'indica que per a la connexió s'hauran de tenir en compte les especificacions i calibres fixats per la companyia subministradora.  
- Informe sobre la capacitat de l'estació depuradora de la Pobla de Farnals per a tractar les aigües residuals generades, segons cabal previst de 263,2 m³/d, imposant les condicions de costejar l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que necessite l'actuació, sol#SHIFT-3#licitar la connexió efectiva, complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament d'aigües.   
Així mateix, se sol#SHIFT-3#licita:   
- Informe de l'entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics sobre disponibilitat de recursos per a un increment de població de 329 habitatges.  
- Certificat de la Reial séquia de Moncada sobre permís d'abocament d'aigües pluvials.  
- Certificat de la Reial séquia de Moncada sobre permís de captació d'excedents o aportacions extraordinàries per al reg de jardins i neteja de carrers.  
- Certificat de la mancomunitat de la Pobla de Farnals sobre capacitat suficient de recollida de residus sòlids per a una població futura de 329 habitatges.  
- Autorització, per part de la Unitat d'Inspecció de Patrimoni Historicoartístic, per a la prospecció arqueològica projectada en el projecte estudi d'impacte sobre el patrimoni cultural. PAI sector 2. Massalfassar.   
Informes sectorials  
No s'han sol#SHIFT-3#licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la Coput, Patricova, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi. Es constata que no s'han produït incendis forestals en l'àrea.   
L'estudi d'impacte ambiental afirma que la parcel#SHIFT-3#la objecte de reclassificació no presenta afecció als camins ramaders del municipi.   
Massalfassar no té en l'actualitat béns immobles d'interés arqueològic o historicoartístic, encara que sí de caràcter etnològic, segons reconeix la conselleria d'Educació i Cultura. Per això, l'expedient administratiu sol#SHIFT-3#licita la preceptiva autorització per a l'execució d'una intervenció arqueològica. No obstant això, no consta en l'expedient l'informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
1. El sòl afectat pel projecte posseeix la més alta capacitat agrària. Es tracta d'una zona amb materials quaternaris d'origen al#SHIFT-3#luvial, corresponent-se amb llims arenosos.   
2. El relleu de la zona d'estudi és pla. En l'estudi d'impacte ambiental no s'han observat riscs ambientals associats a l'esmentada ubicació.  
3. L'àmbit de la zona presenta una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers alta, sent la zona compatible amb l'ús que es pretén implantar. La zona ordenada no es veu afectada per cap llit natural. L'estudi d'impacte ambiental afirma que en el subsistema aqüífer en què s'enclava l'actuació, el risc d'intrusió marina per sobreexplotació és alt, sobretot en èpoques d'escassetat de pluges.   
4. El territori de la zona de l'actuació té una llarga tradició d'ús agrari, com a terreny de regadiu, per la qual cosa la vegetació existent en l'actualitat seria la succeïda de les activitats antròpiques, com a cultius hortícoles, de regadiu de cítrics i abandó de terres de cultiu.   
5. La fauna present tenint en compte la superfície a què es limita el sector, la naturalesa agrària d'aquesta i la seua proximitat al nucli urbà fa, lògicament, que a penes es troben animals i que aquests siguen grups molt comuns, com ara xicotets rosegadors, mol#SHIFT-3#luscs de terra, xicotets rèptils i aus com ara el teuladí comú o l'estornell.   
6. Es realitza una descripció climàtica de la zona, destacant que es tracta d'un clima mediterrani amb temperatures suaus tot l'any, amb un règim publiomètric marcat per la irregular distribució de les pluges, i la torrencialitat d'aquestes, amb una marcada estació seca.  
Respecte al règim de vents, s'observa un predomini de vents de component W a la tardor i hivern i de component E a la primavera i estiu.  
7. Pel que fa al paisatge, el conjunt de parcel#SHIFT-3#les que conformen la zona de l'actuació és el típic de la comarca, compost fonamentalment per cultius de cítrics, alternant amb el cultiu d'hortalisses i algunes parcel#SHIFT-3#les de regadiu abandonades. És un paisatge artificial amb múltiples signes de l'activitat humana. L'actuació s'emmarca en una zona de topografia plana amb una conca visual marcada pel nucli urbà, per la qual cosa no es preveuen afeccions significatives sobre el paisatge a causa de la urbanització de la zona.  
8. El municipi de Massalfassar es troba situat al nord de València, la seua dimensió és xicoteta ocupant tan sols 2,50 km², amb una població de 1.340 habitants segons cens de 2004.  
9. Respecte al proveïment d'aigua potable al sector, l'estudi d'impacte ambiental afirma que les infraestructures que fan possible el proveïment d'aigua potable al municipi es troben connectades a la xarxa general metropolitana, subministrament que procedeix de les plantes potabilitzadores de Manises i Picassent, i que disposen de capacitat suficient per a proveir el nou sector. Per al proveïment de reg es planteja i sol#SHIFT-3#licita l'opció d'aprofitar part de les aportacions addicionals que tinga la séquia de Moncada procedents d'abocaments pluvials. De la mateixa manera, es proposa la concessió d'extracció d'aigües subterrànies, encara que aquesta situació no arriba a sol#SHIFT-3#licitar-se formalment.  
10. Respecte a la depuració de les aigües residuals, l'estudi afirma que es realitzarà la infraestructura necessària perquè la totalitat de les aigües residuals generades siguen conduïdes a l'EDAR de la Pobla de Farnals.  
11. Pel que fa a l'evacuació de les aigües pluvials, es planteja i sol#SHIFT-3#licita la possibilitat d'abocament al ramal de la Reial séquia de Moncada més pròxim a l'actuació.  
12. En allò que es refereix al tractament i gestió dels residus sòlids, es planteja i sol#SHIFT-3#licita la possibilitat que es faça responsable la mancomunitat de l'Horta Nord.   
13. Les principals mesures correctores es recolzen en el control dels impactes sobre el medi físic, i s'hi apliquen rigorosament totes i cada una de les mesures correctores proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'homologació modificativa i pla parcial sector 2, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. En compliment de l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, certificat emés per l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics que acredite la disponibilitat d'aigua potable necessària per als usos previstos. En el cas que l'esmentat informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
3. En contestació a les sol#SHIFT-3#licituds realitzades i presentades, obtenció del certificat emés per la mancomunitat de la Pobla de Farnals respecte a la capacitat suficient de recollida de residus sòlids, certificat emés per la Reial séquia de Moncada respecte de l'abocament d'aigües pluvials i respecte de la captació d'excedents o aportacions extraordinàries per al reg de jardins i neteja de carrers. L'absència de certificat o el caràcter negatiu d'aquest, motivarà la presentació de noves alternatives de gestió o planejament davant de la conselleria de Territori i Habitatge, adjuntant, així mateix, els corresponents certificats que acrediten la viabilitat de la proposta.  
4. La xarxa de sanejament del nou sector haurà de ser separativa, tal com proposa l'estudi d'impacte ambiental, connectant-se les canalitzacions de residuals, a través de la xarxa municipal ja existent, a l'estació depuradora de la Pobla de Farnals per al seu tractament definitiu. L'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, haurà de localitzar-se una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per l'entitat de sanejament d'aigües, dotada a més de guies per a la instal#SHIFT-3#lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.   
5. Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col#SHIFT-3#locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que són tractats actualment a la Comunitat Valenciana, per a adequar el projecte presentat al Pla integral de residus.  
6. Serà necessària la reposició per part de l'urbanitzador de tots els serveis i infraestructures de reg afectats i funcionalment necessaris. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal#SHIFT-3#lacions haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, qui determinarà la manera en què es duran a terme les actuacions proposades.  
7. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs. En cas d'emmagatzemament temporal de materials pulverulents, s'indicaran les mesures que s'han d'adoptar per a evitar la formació de núvols de pols deguda a l'acció del vent.  
8. De la mateixa manera, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, s'indica que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
9. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de zones verdes i al parc, englobat en la xarxa primària adscrita, previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga en susceptible la utilització.  
10. Les terres que s'utilitzen per al terraplenament del sector procediran de préstecs autoritzats. Si fóra necessari l'obertura de nous préstecs, hauran de ser tramitats adequadament i obtinguda l'autorització pertinent, com també la corresponent declaració d'impacte ambiental.   
11. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament de terrenys s'hauran de gestionar de manera adequada a la naturalesa d'aquests, i queda prohibida la incineració in situ.  
12. S'haurà de dur a terme una recollida selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i construcció, i s'haurà de gestionar cadascun dels residus generats d'acord amb les característiques fisicoquímiques d'aquests. S'haurà de definir una àrea on depositar els contenidors destinats a aquest efecte, indicant les mesures que s'han d'adoptar per a evitar les possibles fuites, abocaments accidentals, vessaments, etc. que puguen produir-se durant l'emmagatzemament temporal d'aquests.  
13. L'Ajuntament exigirà a l'empresa adjudicatària lliurar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la seua gestió.  
14. Totes les mesures preventives i correctores proposades i les derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, tant en allò referent a la modificació en si, com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
15. S'haurà de complir el programa de vigilància ambiental presentat.  
16. En el cas que els cultius limítrofs s'hagen vist afectats durant les obres d'urbanització, s'hauran de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'aquests.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 2 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 73/06-AIA  
Títol: Homologació i pla parcial sector R-8 Els Plans de Náquera (València)  
Promotor: Ajuntament de Náquera  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Náquera, (València).  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la reclassificació de sòl, actualment no urbanitzable de protecció agrícola, a excepció d'una parcel#SHIFT-3#la de secà al nord de l'àrea, la classificació de la qual és de sòl no urbanitzable, per a destinar-lo a ús residencial i a la implantació d'un camp de golf, sobre un àmbit d'actuació total de 391.176,19 m².  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
Náquera, a la província de València, està situat a la comarca del Camp del Túria, a una altura sobre el nivell del mar de 242 metres.  
Geogràficament afronta amb els municipis següents: Bétera, Serra, Segart, Albalat dels Tarongers, Sagunt, Puig, Rafelbunyol, Museros i Moncada.  
Es tracta d'un sector amb una superfície de 391.176,19 m² que queda configurat pels límits perimetrals següents:  
- Nord: nuclis urbans amb la qualificació de residencial de les normes subsidiàries de Náquera i la carretera CV-305 de Massamagrell a Náquera.  
- Sud: Camí Vell de Llíria i el camp de golf, PRD-6 del PGOU aprovat provisionalment.  
- Oest: carretera CV-315 (VVPP 6024) de Moncada a Náquera, nucli residencial oest i camp de golf, PRD-6, del PGOU aprovat provisionalment.  
- Est: carretera CV-305 de Massamagrell a Náquera i camp de golf, PRD-6, del PGOU aprovat provisionalment.  
- Planejament vigent i proposat  
El municipi de Náquera disposa de normes subsidiàries de planejament aprovades definitivament per la Comissió Provincial d'Urbanisme de València en sessió de 25 de juny de 1985. Les normes subsidiàries de Náquera classifiquen el sòl del sector com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola  
El Pla general de Náquera s'ha aprovat provisionalment pel Ple de l'Ajuntament, amb data 12 de novembre de 2004.  
La xarxa primària o estructural ve reflectida en el PGOU aprovat provisionalment per l'Ajuntament de Náquera entre la qual es troba el barranc del Moliner i l'element estructural PRD-6 que es destinarà a camp de golf.  
- Ordenació prevista i usos  
L'ordenació proposada es distribueix en el sector deixant les àrees residencials de baixa densitat a un costat i a l'altre (est i oest) del camp de golf.  
La relació de superfícies és la següent:  
- Superfície del sector..........................................391.176,19 m²  
- Superfície xarxa primària adscrita.................... 313.922,27 m²  
Superfície computable del sector.......................391.176,19 m²  
Superfície dotacional inc. Sector....................... 208.391,00 m²  
Superfície parcel#SHIFT-3#les edificables........................182.785,19 m²  
El pla parcial porta adjuntes unes normes urbanístiques que tenen com a objecte regular les determinacions de l'ordenació detallada del seu àmbit. Entre les regulacions d'aquestes es troba la regulació dels usos permesos.  
La totalitat del sòl corresponent a la delimitació del sector R-8 Els Plans es qualifica d'ús global residencial dividint-se el sector en dues zones d'ordenació urbanística per remissió voluntària al reglament de zones.  
S'inclou en l'ús residencial:  
a) Ús dominant: residencial. En la seua modalitat d'unitari.  
b) Usos compatibles:  
- Terciari: en la resta de categories diferents de la comercial.  
- Dotacional: compatible amb l'ús residencial.  
- Residencial: en la seua modalitat múltiple.  
c) Usos prohibits:  
- Industrial: en totes les seues categories.  
- Terciari: en la resta de categories diferents de la comercial. En cap cas les activitats sotmeses a la llei d'activitats qualificades.  
Grans superfícies comercials.  
S'inclou en l'ús terciari:  
a) Ús dominant: terciari: comercial, hoteler, oficines, estacions de servei, recreatiu, residències col#SHIFT-3#lectives, aparcaments i semblants.  
b) Usos compatibles: terciari.  
c) Usos prohibits:  
- Industrial.  
- Residencial. Prohibit tots els seus tipus. Excepte per al personal de vigilància o manteniment de les empreses o instal#SHIFT-3#lacions.  
- Grans superfícies comercials.  
Alternatives  
L'equip redactor del pla parcial no proposa cap alternativa per a la situació de la zona d'ús residencial de baixa densitat ni per a la localització del camp de golf.  
Després només adopta l'alternativa proposada, a més de l'alternativa zero, consistent en no realitzar el pla parcial.  
Tramitació administrativa  
Amb data d'entrada de 8 de març de 2006, la Direcció Territorial remet al la Direcció General de Gestió del Medi Natural (Àrea d'Avaluació Ambiental) la documentació relativa a l'homologació i Pla parcial els Plans de Náquera, a l'efecte que s'emeta la declaració d'impacte ambiental corresponent.  
En data 31 de gener de 2002, el Ple de l'Ajuntament de Náquera acorda aprovar provisionalment l'homologació, el pla parcial modificatiu i l'estudi d'impacte ambiental, com a documents integrants del programa d'actuació integrada els Plans.  
Antecedents administratius  
El 29 de gener de 2004, la Comissió Territorial d'Urbanisme de València va suspendre l'aprovació de l'homologació i pla parcial del sector els Plans de Náquera, per no haver-se presentat el document del nou pla general per a l'aprovació definitiva d'aquest.  
Es rep nova documentació relativa a l'homologació i pla parcial dels Plans, la qual cosa implica que ha sigut alçada la suspensió acordada per la Comissió Territorial d'urbanisme de València sobre els plans parcials del municipi de Náquera una vegada comprovada la coherència amb el nou PGOU.  
Informació pública  
L'Ajuntament de Náquera acorda, en data 23 d'agost de 2001, sotmetre a informació pública la proposta de programació del sector residencial polígon 15 partida els Plans. La informació pública es va efectuar en el DOGV núm. 4083, d'11 de setembre de 2001, en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament, i en el periòdic Las Provincias de data 8 de setembre de 2001.  
També se certifica que durant el termini concedit per a presentar al#SHIFT-3#legacions, se n'hi van presentar 52. Hi ha un informe de les al#SHIFT-3#legacions firmat per l'arquitecta municipal, de data 23 de gener de 2002.  
Resum d'al#SHIFT-3#legacions  
Durant el període d'informació pública, es van formular 52 al#SHIFT-3#legacions, sent totes de caràcter urbanístic, excepte una que al#SHIFT-3#ludeix la necessitat de presentació de l'estudi d'impacte ambiental.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
El 21 d'abril de 2006, la Direcció General de Gestió del Medi Natural comunica al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial els aspectes que hauran de ser ampliats o justificats abans que s'emeta la declaració d'impacte ambiental:  
1. Còpia de totes les al#SHIFT-3#legacions presentades.  
2. Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o de l'entitat col#SHIFT-3#laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable al municipi.  
3. Càlcul aproximat del volum d'aigües residuals i l'informe vinculant actualitzat de l'entitat de sanejament.  
4. Previsió dels residus sòlid urbà generat i certificat de l'entitat gestora.  
5. Informe favorable relatiu al tractament del camí ramader afectat.  
6. Estudi de paisatge i l'informe favorable sobre aquest.  
7. Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
8. Estudi acústic i l'informe favorable sobre ell realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
9. Modificació de la zona de protecció de la CV-305 i CV-315 en 25 m.  
10. Per a l'abocament de les aigües pluvials recollides en el sector al barranc del Moliner, s'haurà d'obtenir l'autorització corresponent de l'organisme de conca. Previ al punt d'abocament de les aigües pluvials, s'haurà de disposar una instal#SHIFT-3#lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per l'aigua de pluja.  
11. La cartografia del planejament en format digital georeferenciat.  
12. Pel que fa al camp de golf, es considera únicament com un ús previst en la normativa urbanística del sector. A més no s'inclou l'avaluació d'impacte ambiental del camp de golf, requerint per a la seua aprovació, el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establida per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, com també el reglament que la desenvolupa.  
Documentació complementària  
En resposta a un requeriment del 21 d'abril de 2006 de la Direcció Territorial, l'Ajuntament de Náquera envia, el 28 d'abril de 2006, a l'esmentada Direcció la documentació següent de caràcter ambiental:  
1. Còpia en dos exemplars de les al#SHIFT-3#legacions formulades al Projecte d'homologació i Pla parcial del sector els Plans de Náquera exp. 73/2006-AIA.  
2. Informe de l'empresa subministradora d'aigua potable.  
3. Informe de l'entitat de sanejament.  
4. Certificat sobre la gestió de residus sòlids urbans en els Plans.  
5. Informe sobre abocament d'aigües pluvials.  
6. CD amb la cartografia del planejament en format digital georeferenciat.  
7 Informe dels Serveis Tècnics i Jurídics Municipals relatiu al requeriment de documentació realitzat pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
Informes sectorials  
Informe de l'empresa subministradora d'aigua potable de data 27 d'abril de 2006.  
Javier Olmos Fernández-Corugedo, en qualitat d'apoderat de l'empresa Companyia d'Abastiment d'Aigües Els Germanells, SL en relació amb el requeriment de documentació de la conselleria de Territori i Habitatge, emet l'informe següent:  
1. Que l'empresa Compañía de Abastecimiento de Aguas Els Germanells, SL és la subministradora d'aigua potable en alta a l'actual empresa concessionària de l'àrea d'urbanitzacions en què es troba situat Els Plans, del terme municipal de Náquera, denominada Hidra SA, existint per tant actualment dues empreses proveïdores d'aigua al terme municipal amb sondejos propis que són l'Ajuntament mateix i la Compañía de Abastecimiento de Aguas Els Germanells SL.  
2. Que l'esmentat pla parcial els Plans té d'acord amb el PGOU de Náquera, aprovat provisionalment, una edificabilitat màxima de 1339 habitatges, per a una ràtio de 3,5 habitants/habitatge comporta una població de 4687 habitants, la qual cosa per a un consum mitjà de 200 litres/habitant/dia implica 937 m³/dia.  
3. Que l'empresa Compañía de Abastecimiento de Aguas Els Germanells, SL disposa de dos sondejos amb una capacitat de producció total de 7.825 lpm i un depòsit d'emmagatzemament de 5.000 m³, és per això que té més que suficient per al subministrament de cada dia a l'esmentada població. A més l'empresa Compañía de Abastecimiento de Aguas Els Germanells, SL està legalitzada com a empresa subministradora d'aigua potable, és per això que pot afirmar-se que el subministrament d'aigua potable queda garantit en qualitat i quantitat.  
Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de la urbanització Bonanza de Náquera per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenvolupament del programa d'actuació integrada Els Plans de Náquera (València).  
Amb la informació disponible remesa pel sol#SHIFT-3#licitant i de l'estudi del disseny i funcionament de l'actual depuradora, aquesta entitat comunica el següent:  
1. L'edar de la urbanització Bonanza de Náquera, la construcció de la qual s'iniciarà pròximament, donarà servei a una part de l'esmentat municipi i està dissenyada per a tractar 3.200 m³/dia.  
2. Segons les dades aportades pel sol#SHIFT-3#licitant, el cabal previst és de 955,11 m³/dia.  
3. D'acord amb allò que s'ha assenyalat en el Reglament de Gestió Urbanística (RD 3.288/1978) en l'article 59.1 b) els urbanitzadors responsables d'executar l'actuació hauran de costejar l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que necessite el desenvolupament urbanístic; o d'acord amb allò que disposa la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat Valenciana, urbanística valenciana, en l'article 124.1.d, en cas de no resoldre pel seu compte les necessitats sanejament i depuració que generen, i vagen a sol#SHIFT-3#licitar la connexió a sistemes públics, hauran de cobrir l'objectiu imprescindible de què se suplementen les infraestructures públiques en el que és necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servei existents.  
4. El cost estimat d'aquest suplement d'infraestructures és de 163,30- per habitant equivalent, sent un habitant equivalent aquell que ocasiona un abocament de 60 gr de DBO5 per dia, o bé, genera un volum d'aigua residual de 200 litres per dia. Traduït al cas que ens ocupa i de les dades aportades, per a un cabal mitjà estimat de 955,11 m³/dia (suposant que l'abocament és assimilable a aigües residuals domèstiques, extrem que s'haurà de verificar en el moment de la connexió), suposarà una quantitat que s'haurà de pagar de 779.920,80- corresponents a 4.776 habitants equivalents.  
Conclusió  
Pel que s'ha assenyalat anteriorment, i per al cas en què els urbanitzadors decidisquen no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals generades per les seues actuacions mitjançant la construcció d'una EDAR pròpia i sol#SHIFT-3#licite en un futur la connexió a un sistema públic de sanejament i depuració de la urbanització Bonanza de Náquera de les aigües residuals generades pel desenvolupament del programa d'actuació integrada els Plans de Náquera (València) sempre que es complisquen els condicionants següents:  
1. En el seu dia, l'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol#SHIFT-3#licitud de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques les efectuarà el peticionari al seu compte i risc.  
2. En tot cas, l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament d'aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquests efectes l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament d'aigües, dotada a més de guies per a la instal#SHIFT-3#lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.   
3. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, al sistema públic de sanejament i depuració, s'haurà d'ingressar a l'entitat de sanejament d'aigües les quantitats que resulten del conveni existent entre aquesta entitat i l'Ajuntament de Náquera.  
Certificat sobre la gestió de residus sòlids urbans.  
De data 27 d'abril de 2006, certifica que, examinats els documents que consten en les oficines municipals, apareix que aquest ajuntament té contractat amb l'empresa Tetma el servei de recollida de residus sòlids urbans tant per al nucli urbà com per a les urbanitzacions existents i futures, entre les que s'inclou el sector residencial Els Plans.  
Informe de l'empresa concessionària de recollida de RSU de Náquera.  
De data 27 d'abril de 2006, certifica que la mercantil Técnicas y Tratamientos Medioambientales SA presta el servei de recollida de RSU del municipi de Náquera, tant en la urbanitzacions existents com en les futures previstes en el pla general, incloent el sòl urbanitzable dels Plans, polígon 15, sector R8, transportant els residus d'aquest a Fervasa, les instal#SHIFT-3#lacions de tractament de residus sòlids urbans que l'EMTRE té a Quart de Poblet (València).  
Informe sobre abocament d'aigües pluvials.  
De data 26 d'abril de 2006, en relació al requeriment del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial-Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental relatiu al procediment d'avaluació d'impacte ambiental relatiu al Projecte d'homologació i pla parcial sector Els Plans de Náquera, sobre recollida de l'abocament d'aigües pluvials en el sector al barranc el Moliner, per part dels serveis tècnics municipals s'ha d'informar:  
Les aigües pluvials de la part urbana del sector Els Plans, van a canalitzar-se fins a basses situades en el sòl dotacional propietat de l'Ajuntament de Náquera per a ser reutilitzades per al reg del dotacional esportiu de propietat municipal. En el cas d'excedents, una bassa de recollida d'aigües situada en el mateix polígon els reconduirà als col#SHIFT-3#lectors de pluvials existents en el sector industrial La Torreta contigu, que en el seu dia es van dimensionar per a aquest efecte.  
Informe favorable de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de data 3 de maig de 2006.  
S'informa que:  
1. Aquest informe es refereix, exclusivament, a la possible afecció del projecte a (I) espais de la Comunitat Valenciana proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 com a LIC; (II) espais de la Comunitat Valenciana inclosos en la xarxa Natura 2000 com a ZEPA; i (III) espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, previstos en la Llei 11/1994, de 27 de desembre.  
2. El projecte consisteix en el desenvolupament urbanístic d'uns terrenys agrícoles al terme municipal de Náquera.  
3. El projecte es troba fora de l'àmbit territorial del Pla d'ordenació de recursos naturals de la Serra Calderona, aprovat mitjançant el Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià.  
4. Atenent a la informació disponible, dins de l'àmbit territorial del projecte no es presenten hàbitats d'interés comunitari, en tractar-se de parcel#SHIFT-3#les actualment dedicades al cultiu agrícola.  
5. Per tot això, i sense perjudici d'altres normatives sectorials que hi foren aplicables, s'emet informe favorable el projecte de referència.  
Afeccions legals  
A continuació es comenten les diverses afeccions legals que haurien d'estar incloses en l'estudi d'impacte ambiental.  
1. Xarxa Natura 2000 i espais naturals protegits a la Comunitat Valenciana  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, s'ha constatat l'existència prop de l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 i ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000.  
Es tracta del Parc Natural de la Serra Calderona, i cal fer menció al PORN de la Serra Calderona, aprovat mitjançant el Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià. Segons l'estudi d'impacte ambiental., en aquest pla, el sector ve classificat com a zona d'influència, i dins d'aquesta, com a àrea de predomini agrícola (AG).  
Però el projecte es troba fora de l'àmbit territorial del PORN de la Serra Calderona. L'informe del la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, diu que dins de l'àmbit territorial del projecte no es presenten hàbitats d'interés comunitari, en tractar-se de parcel#SHIFT-3#les dedicades al cultiu agrícola. Emet informe favorable sobre l'actuació.  
2. Domini públic hidràulic  
La zona es troba enclavada en la conca hidrogràfica del Xúquer dins de la unitat hidrogeològica del Palància Mitjà .  
En el sector es troba situat el barranc de Náquera o del Moliner (també denominat de l'Algibe de Sant Vicent i Barranc de Cona), el qual naix en la zona muntanyosa al nord del terme municipal, al sud de la Serra Calderona, i mor abans d'arribar al barranc de Carraixet provocant una zona de risc d'inundació adjacent al Bypass.  
El barranc creua de nord a sud el sector i ix en l'encreuament amb l'assagador de Llíria, al sud del sector. Les parcel#SHIFT-3#les limítrofes a aquest es troben pràcticament suspeses en el contorn del barranc de manera que a partir dels primers 400 m els mateixos murets que tanquen les parcel#SHIFT-3#les defineixen els caixers del barranc fins al camí ramader.  
Hi ha una pinada en el llit del barranc.  
Se li aplica el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
S'haurà de mantenir lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 m a cada costat del llit del barranc afectat.  
Així mateix, s'haurà de disposar d'autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el pla parcial en la zona de policia de llits del barranc afectat, com estableix el reglament del domini públic hidràulic.  
També la prohibició prevista en l'article 69 de la Llei 6/1989, de 7 de juliol, d'ordenació del territori de la Comunitat Valenciana que prohibeix tota edificació sobre terrenys provinents de llits i fins a 20 m de la seua aresta exterior.  
3. Risc d'inundació  
Al sud-est del sector hi ha una zona amb risc d'inundació de nivell 3, que coincideix amb la trobada del Barranc del Moliner amb el Bypass.  
Però aquest risc no afecta l'àmbit d'estudi.  
No obstant això, en el límit sud del sector, el llit del barranc del Moliner desapareix en creuar el camí de Llíria o assagador d'Aragó, sense un llit definit ni un pas inferior que permeta el curs de les aigües. Aquesta situació pot provocar risc d'inundació en la zona.  
4. Camins ramaders  
Pel límit sud de l'actuació discorre el camí ramader denominat assagador d'Aragó o també anomenat Camí de Llíria.   
Els camins ramaders queden regulats, en tot l'estat espanyol, per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders (BOE núm. 71, 24/03/1995). Amb anterioritat la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana ja protegia genèricament tots els camins ramaders presents en el territori.  
Per això, s'assegurarà el manteniment de la integritat superficial dels camins, la idoneïtat dels itineraris i dels traçats, juntament amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb aquest.  
L'assagador d'Aragó té una amplària de 37,5 m, i es veu afectat en part per l'àmbit del sector proposat. S'ha de presentar l'informe favorable relatiu al tractament del camí ramader afectat, dels Serveis Territorials de Medi Ambient de València de la conselleria de Territori i Habitatge.  
5. Patrimoni cultural  
La conselleria de Cultura, Educació i Esports té inventariats els béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic, o de qualsevol altra naturalesa cultural, regulats per la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià i que té com a objecte la seua protecció, conservació, difusió, foment, investigació i l'acreixement del patrimoni cultural valencià.  
Dins del terme municipal de Náquera aquesta conselleria té inventariats 4 jaciments arqueològics: turó de la Patada, el Trencalls, Puntal dels Moros i Vinyes.  
En l'estudi d'impacte ambiental. identifica 3 d'aquests jaciments arqueològics: turó de la Patada, els Trencalls i Vinyes. Indica les seues coordenades UTM i conclou que cap d'aquests jaciments es troba dins del sector  
Es requerirà un informe favorable de la conselleria de Cultura i serà preceptiu perquè s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
6. Carreteres  
El perímetre del sector està definit per la carretera de Massamagrell CV-305 pel nord i l'est, la carretera de Náquera a Moncada CV-315 per l'oest, i el camí ramader pel sud.  
Per tant haurà de tenir en compte el que estableix la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generalitat Valenciana, de carreteres de la Comunitat Valenciana, en especial pel que fa a les zones d'afecció de la carretera:  
Segons la Llei 6/1991, de carreteres de la Comunitat Valenciana, en la zona de domini públic no es permet la realització d'altres activitats que les directament relacionades amb la construcció, conservació o explotació del camí.  
En les zones de protecció no podran realitzar-se obres ni es permeten més usos que aquells que siguen compatibles amb la seguretat viària, amb l'autorització prèvia, en tot cas, de l'administració titular del camí. No s'admet en aquesta zona la nova construcció cap d'edificació.  
La Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, introdueix modificacions en els apartats 3 i 4 de l'article 33 de la Llei 6/1991, de carreteres de la Comunitat Valenciana, amb la qual cosa s'augmenta la zona de protecció de carreteres.  
Les carreteres que limiten el sector tenen les característiques següents:  
- CV-305: antiga VV-6021, de A-7 (Massamagrell) a Náquera. Categoria local i titularitat de la Diputació Provincial de València.  
En la documentació estableix la zona de protecció en 18 m, mesurats des de l'aresta exterior de l'explanació. Però ara amb la Llei 14/2005, ha canviat a 25 metres.  
El sector assumeix, de conformitat amb el que preveu el PGOU aprovat provisionalment i l'informe de Diputació, a càrrec seu el desdoblament de la CV-305 i de la nova rotonda inclosa en el sector.  
- CV-315: antiga VV-6024, de Moncada a Náquera. Categoria local i titularitat de la Diputació Provincial de València.  
En la documentació estableix la zona de protecció en 18 m, mesurats des de l'aresta exterior de l'explanació. Però ara amb la Llei 14/2005, ha canviat a 25 metres.  
7. Incendis forestals  
En l'àmbit d'actuació no s'han produït incendis forestals des de l'entrada en vigor de la Llei 3/1993.  
El canvi d'ús a urbà o urbanitzable d'una superfície que haja patit els efectes d'un incendi forestal es troba regulat per la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable i per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. i per la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests.  
La Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana cita, en l'article 59.1, "Els terrenys forestals que hagen patit l'efecte d'un incendi queden subjectes a les prohibicions de classificació o reclassificació urbanística preceptuades en la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana, de 5 de juny, del sòl no urbanitzable".  
8. Sòl forestal  
Segons la cartografia de l'inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana (E 1:10.000) no hi ha sòl forestal en l'àmbit d'estudi.  
Consideracions ambientals  
1. A continuació se citen les afeccions ambientals més importants detectades mitjançant la cartografia temàtica i les visites de camp:  
- Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació  
L'àmbit posseeix una vulnerabilitat baixa a la contaminació d'aqüífers.  
Qualsevol activitat o ús en aquestes zones ha de tenir resolt el tractament controlat dels seus residus.  
- Accessibilitat potencial als recursos hídrics  
Es caracteritza per posseir una classificació de grau mitjà.  
- Risc de lliscament-despreniment  
L'àrea d'estudi no té risc de lliscament o despreniment.  
- Risc d'erosió actual i potencial  
En tota la superfície el risc d'erosió actual és molt baix, i el risc d'erosió potencial baix.  
- Capacitat agrològica del sòl.  
Atenent a la classificació del sòl per la seua aptitud per a l'explotació agrícola i forestal, la zona d'estudi es troba dins d'una capacitat agronòmica elevada i una xicoteta part Moderada.  
- Fisiografia.  
La major part del sector és plana, excepte una franja en l'oest que és ondulada i fortament ondulada.  
2. L'ús predominant del sòl és el de regadiu de cítrics, excepte en una xicoteta franja de matoll a la vora del barranc del Moliner, i algunes parcel#SHIFT-3#les de secà erm, com també una parcel#SHIFT-3#la d'horta.  
A més hi ha dues zones d'ús residencial de baixa densitat, una situada a l'extrem est del sector i l'altra en el nord.  
Pel que fa als usos dels terrenys limítrofs al sector s'observa la presència d'un polígon industrial limítrof al sud i a l'oest del sector, encara en construcció. Al nord-oest tenim la presència de zones urbanitzades d'ús residencial de baixa densitat.  
La resta de zones limítrofs amb el sector tenen un ús agrícola, predominantment de cítrics.  
3. L'àrea que ens ocupa està caracteritzada principalment per usos agrícoles de cítrics de regadiu i, per això la seua fauna característica és la composta per xicotets rosegadors, mol#SHIFT-3#luscos de terra, xicotets rèptils i aus com ara el teuladí comú, estornell, etc.  
De totes maneres s'ha de tenir en compte que aquesta zona es troba en el mant col#SHIFT-3#luvial adjacent pel sud a la Serra Calderona, la qual cosa implica que podria constituir una zona d'influència per a la fauna pròpia d'aquesta serra.  
4. En la zona objecte d'estudi estan alternats camps de regadiu de cítrics, cultius hortícoles, àrees de secà degradats (garroferes, ametlers i oliveres) i sòl urbà de baixa densitat, en els quals hi ha alguns nuclis de pins.  
En aquest sentit els camps de tarongers presenten comunitats nitròfiles. Les àrees de secà degradat presenten sòl d'escassa coberta vegetal, alternada amb ametlers, garroferes i oliveres.  
En el barranc s'observen una sèrie d'espècies vegetals presents en el llit: timó, baladre, pitera, romer, coscollar, margalló, olivera silvestre, llentiscle, savina comuna, raïm de pastor i pins blancs.  
Dins d'aquestes espècies existents en la zona es troben algunes espècies protegides segons l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, com són:  
- margalló  
- timó  
5. Explotació dels recursos naturals.  
Proveïment d'aigua potable  
L'ordenació proposada defineix dues àrees d'ús residencial i un camp de golf que comporta una demanda d'aigua potable.  
L'estudi d'impacte ambiental preveu el total de consum per a les zones residencials, i s'estima en 503.049,6 m³/any.  
Es presenta informe de l'empresa subministradora d'aigua potable, de data 27 d'abril de 2006, que afirma que el subministrament d'aigua potable queda garantit en qualitat i quantitat.  
Aigües residuals generades  
L'estudi d'impacte ambiental diu que s'haurà de preveure l'evacuació de les aigües residuals en la xarxa de clavegueram, que haurà de dimensionar-se d'acord amb la quantitat i qualitat dels abocaments que vagen a produir, i la depuració de les esmentades aigües residencials.  
S'aporta informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR de la urbanització Bonanza de Náquera per a admetre els cabals d'aigües residuals generats.  
En aquest informe comunica que l'EDAR de la urbanització Bonanza de Náquera, que encara no està construïda, està dissenyada per a tractar 3.200 m³/dia i el cabal generat previst és de 955,11 m³/dia.  
A data 28 d'abril de 2006 està pendent la construcció de l'estació depuradora d'aigües residuals de la urbanització Bonanza de Náquera.  
En el cas que la depuradora municipal actual no puga acceptar aquests abocaments, el promotor proposarà un sistema de depuració que garantisca el correcte tractament dels abocaments fins que estiga construïda la nova estació depuradora d'aigües residuals.  
Residus  
Es presenta certificat de l'Ajuntament de Náquera que informa que té contractat amb l'empresa Tetma el servei de recollida de residus sòlids urbans.  
L'empresa concessionària del servei de recollida de residus sòlids urbans, Tetmapresenta certificat de data 27 d'abril de 2005, en el qual assumeix la gestió de residus sòlids urbans dels Plans.  
Hauran de preveure's llocs per a la col#SHIFT-3#locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que vénen tractant-se habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al pla integral de residus.  
6. Paisatge  
La Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, article 11, estableix l'obligatorietat de presentar un estudi de paisatge juntament amb plans d'ordenació del territori, els plans generals i els instruments de planificació urbanística.  
Segons l'informe dels serveis tècnics i jurídics municipals relatiu al requeriment de documentació realitzat, s'ha aportat estudi de paisatge a la Comissió Territorial.  
7. Estudi acústic  
Els nivells sonors màxims que seran permesos es reflectiran en l'apartat de mesures correctores i protectores de l'estudi d'impacte ambiental, i hauran d'adequar-se tant en valor com en les franges horàries de limitació a allò que s'ha reflectit en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
Segons l'esmentada llei en els municipis que no disposen de pla acústic, els instruments de planejament urbanístic incorporaran un estudi acústic en el seu àmbit d'ordenació. En compliment d'aquesta llei, si té pla acústic, l'actuació ha d'adequar-se a aquest, i en cas de no tenir-lo, s'hi ha d'aportar un estudi acústic.  
Segons l'informe dels serveis tècnics i jurídics municipals relatiu al requeriment de documentació realitzat, s'ha aportat estudi acústic a la Comissió Territorial.  
8. Mesures correctores  
En l'estudi d'impacte ambiental distingeix entre l'ús residencial de baixa densitat i equipament recreativoesportiu.  
Respecte a l'ús residencial, analitza els diversos aspectes que poden causar impacte en el medi: generació de residus sòlids i líquids, proveïment d'aigua potable, capacitat viària, paisatge i execució de les obres.  
Respecte a l'equipament recreativoesportiu, enumera mesures que s'han d'adoptar en la fase de gestió i explotació del camp de golf. Però en aquest expedient es considera únicament com un ús previst en la normativa urbanística del sector. A més no s'inclou l'avaluació d'impacte ambiental del camp de golf, requerint per a la seua aprovació, el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establida per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, com també el reglament que la desenvolupa.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació i pla parcial sector R-8 Els Plans de Náquera (València), el promotor dels quals és l'Ajuntament de Náquera, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'ha de presentar l'informe favorable relatiu al tractament del camí ramader afectat, dels Serveis Territorials de Medi Ambient de València de la conselleria de Territori i Habitatge.  
Aquelles consideracions que es desprenguen d'aquest informe seran considerades com pròpies d'aquesta declaració.  
En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. En el límit sud del sector, el llit del barranc del Moliner desapareix en creuar el Camí de Llíria o assagador d'Aragó, sense un llit definit ni un pas inferior que permeta el curs de les aigües.  
S'haurà d'adequar el barranc en el seu encreuament amb el Camí de Llíria. S'haurà d'obtenir l'autorització corresponent de l'organisme de conca.  
3. S'haurà de disposar d'autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el pla parcial en la zona de policia de llit del barranc afectat, com estableix el reglament del domini públic hidràulic.  
Així mateix, s'haurà de mantenir lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 m a cada costat del llit del barranc afectat.  
4. S'ha de mantenir i conservar la vegetació autòctona de la zona del barranc del Moliner, inclosa la pinada situada en el llit del barranc.  
5. El desenvolupament del sector quedarà condicionat a la posada en funcionament de l'edar de la urbanització Bonanza de Náquera, havent, a més, de dur-se a terme la xarxa de sanejament que impulse les aigües residuals generades per sector fins a la referida edar, com també les conduccions d'aigua residual depurada per al reg del camp de golf previst i les zones verdes enjardinades. S'hauran d'obtenir les autoritzacions corresponents per a la connexió de l'EDAR projectada.  
En el cas que no estiguera en funcionament l'esmentada EDAR, s'hauran de tenir previstes provisionalment les instal#SHIFT-3#lacions de depuració necessàries que garantisquen el correcte tractament de les residuals generades, com també les autoritzacions d'abocament per l'òrgan competent, si n'és el cas.  
En qualsevol dels casos, els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se a allò que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
6. Tenint en compte que la xarxa de sanejament serà separativa i que l'abocament de les aigües pluvials es produeix a les basses ubicades en sòl dotacional.  
Es disposarà, previ al punt d'abocament, un element de pretractament que permeta arreplegar sòlids en suspensió, olis i greixos, o qualsevol altre objecte o substància que puga ser arrossegat per l'aigua de pluja i posteriorment abocat a les basses. Així mateix, es disposarà una arqueta per a presa de mostres de l'abocament realitzat.  
7. S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
8. A causa de la modificació de la zona de protecció de carreteres, s'ha d'aportar informe favorable dels serveis tècnics de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport, pel que fa a la compatibilitat del planejament proposat amb la planificació de carreteres.  
9. S'ha de presentar l'informe favorable sobre l'estudi acústic realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
Aquelles consideracions que es desprenguen d'aquest informe seran considerades com a pròpies d'aquesta declaració.  
10. S'ha de presentar l'informe favorable sobre l'estudi de paisatge, emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
Aquelles consideracions que es desprenguen d'aquest informe seran considerades com a pròpies d'aquesta declaració.  
11. Pel que fa al camp de golf, es considera únicament com un ús previst en la normativa urbanística del sector. A més no s'inclou l'avaluació d'impacte ambiental del camp de golf, requerint per a l'aprovació d'aquest, el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establida per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, com també el reglament que la desenvolupa.  
12. Hauran de preveure's, en les àrees residencials, llocs per a la col#SHIFT-3#locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que vénen tractant-se habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al pla integral de residus.  
13. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Havent de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
14. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on en siga susceptible la utilització.   
15. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, del planejament proposat, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'Impacte ambiental del pla parcial modificatiu sector residencial Els Plans, i en els informes sectorials i les labors de vigilància que s'han d'incloure en el programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i es valoraran i proveiran pressupostàriament les despeses derivades del seu compliment.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 81/2006-AIA  
Títol: Programa d'actuació integrada sector Sanz del Palomar.   
Promotor: Ajuntament del Palomar   
Autoritat substantiva: Ajuntament del Palomar i CTV  
Localització: Terme municipal del Palomar. La Vall d'Albaida (València)  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
Aquest expedient d'homologació classifica un nou sector de sòl urbanitzable d'ús industrial sobre un sòl actualment considerat com a sòl no urbanitzable comú segons les vigents normes subsidiàries del Palomar aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el juny de 1995.  
La unitat d'execució (àrea de repartiment) delimitada, que coincideix amb l'àmbit del programa, homologació i pla parcial, és de 41. 347,67 m², compostos per 38.979,30 m² del sector Sanz, i de 2.368,37 m² de la xarxa primària interior no adscrita (corresponent al camí ramader que creua l'àmbit del sector).  
El sector se situa en la zona sud el terme municipal del Palomar. S'han establit límits en funció de les infraestructures viàries preexistents i d'un vial perimetral que afavorisca la futura ampliació d'aquest, derivant en una forma bastant regular. Aquests límits són:  
- Al nord: amb sòl no urbanitzable comú, actuant com a element de definició clara un xicotet canal de desguàs natural del terreny.  
- Al sud: amb un accés nord al nucli urbà del Palomar des de la carretera nacional N-340, que s'estructura com a xarxa primària local.  
- A l'est: amb la traça de l'esmentada carretera N-340 i la VV-2.038 (CV-639), de comunicació amb Bufali.  
- A l'oest: amb un camí rural existent.  
El promotor justifica la necessitat de l'actuació per a complir la disposició transitòria primera, apartats segon i tercer, de la LRAU. Aquesta homologació defineir, concretar, completar i modificar els aspectes següents:  
- Identifica els terrenys inclosos en l'àmbit del sector de sòl urbanitzable d'ús industrial Sanz, de conformitat amb la delimitació de les normes subsidiàries del Palomar.  
- Identifica la xarxa primària del sector per a la seua obtenció i cessió a l'Ajuntament del Palomar.  
- Estableix les determinacions d'aprofitaments i paràmetres bàsics no definides en les vigents normes subsidiàries.   
- Permet distingir entre ordenació detallada i ordenació estructural.  
- Determina el contingut de la fitxa de planejament i gestió  
El promotor justifica la ubicació escollida per la proximitat d'aquesta amb àrees dedicades a l'habitació o a l'exercici d'activitats industrials, a més de l'existència de xarxes de comunicacions viàries, necessàriament comporta la connexió directa a les xarxes de subministrament i serveis eliminant els impactes sobrevinguts de la construcció d'aquestes que caracteritzen els projectes que es realitzen de manera autònoma o aïllada de la resta de desenvolupaments urbans.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El sector industrial sotmés a estudi d'impacte ambiental es localitza al terme municipal del municipi del Palomar (València) que limita a l'est amb el terme municipal de Montaverner i Bèlgida, a l'oest amb Bufali i Albaida, al nord amb Alfarrasí i l'Olleria i finalment, al sud amb Carrícola, Albaida i Atzeneta d'Albaida.  
- Planejament proposat  
La fitxa de planejament que es presenta en el projecte d'homologació és la que segueix:  
a) Funció de l'actuació dins de l'àmbit de l'actuació  
El sector Sanz, d'ús industrial, sense ordenació detallada, ve a ampliar l'oferta de sòl d'aquesta categoria atesa la inexistència d'aquest en el vigent instrument de planejament de rang municipal com també a regular activitats existents en sòl no urbanitzable.  
Aquesta zona de sòl urbanitzable industrial queda delimitada per sòl no urbanitzable comú, i elements integrants de la xarxa primària de comunicacions.  
b) Dades generals de l'ordenació  
- Superfície sòl sector Sanz. 41.347,67 m²  
Compost de:  
- Superfície sòl SS. (àmbit computable) 38.979,30 m²  
- Xarxa primària dins del sector (VV PP) 2.368,37 m²  
- Superfície total del sector 41.347,67 m²  
- IEB 0,6 m²sostre/m²sòl  
Aprofitaments:  
Pendent d'ordenació detallada, es fixen aprofitaments de 0'6 m²sostre/m²sòl d'ús industrial, i són tolerats els usos magatzems i tallers. La tipologia predominant correspondrà a la de naus aïllades.  
c) Condicions d'urbanització  
Accessos: Amb la connexió a través de l'entroncament amb la N-340 que s'ha d'executar a càrrec del sector, i la seua connexió amb els camins rurals existents.  
Xarxa de sanejament: separativa. Haurà de preveure's estació depuradora, i abocament de les aigües depurades a llit públic.  
Xarxa d'aigua potable: Connexions a les xarxes existents. Dotació de càlcul 2l/seg i ha.   
Xarxa d'enllumenat públic: Continuació de les instal#SHIFT-3#lacions existents en el nucli urbà i més concretament en les àrees industrials.  
Xarxa d'energia elèctrica: Per al càlcul d'energia elèctrica es partirà d'una potència màxima d'11.072 kw.  
d) Condicions objectives prèvies per a la seua programació  
La programació de l'Àrea de Repartiment només necessita la programació prèvia o execució del sector mitjançant la redacció d'un pla parcial, i el seu corresponent programa d'actuació integrada, que es desenvoluparà com un únic sector conjunt, en una única unitat d'execució. Afeccions a béns de domini públic no municipal. Únicament es troba afectat el camí ramader assagador del Camí de Xátiva.  
e) Determinacions amb caràcter d'ordenació estructural.  
Tenen el caràcter d'estructural les determinacions de zonificació, edificabilitat, aprofitament, densitat i aprofitament tipus.  
3. Alternatives  
No s'hi han presentat alternatives de projecte.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 22 de febrer de 2006 l'Ajuntament del Palomar va remetre el projecte d'urbanització, pla parcial, document d'homologació del sector i estudi d'impacte ambiental relatiu al programa d'actuació integrada (PAI) del sector Sanz del Palomar, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante-EMT, de data 15 d'octubre de 2005 i en el DOGV núm. 5136, de 16 de novembre de 2005.   
3. Resum de les al#SHIFT-3#legacions  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al#SHIFT-3#legacions, segons consta en els certificats emesos per la secretària general de l'Ajuntament del Palomar, acompanyat en l'expedient administratiu pel certificat d'aprovació provisional per Acord del Ple de data 30 de gener de 2006.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
No es requereix l'ampliació de documentació.  
Sol#SHIFT-3#licitud d'informes sectorials  
No s'han sol#SHIFT-3#licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
Després de consultar la cartografia temàtica d'ordenació del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), no s'han detectat àrees inundables susceptibles de protecció que afecten la zona objecte de l'homologació.  
Dins de l'àmbit d'actuació del pla parcial, no hi ha llits o barrancs entesos com a tals de manera que puguen entendre's subjectes al que disposa la Llei 25/1998, de 2 d'agost, d'aigües, i en el Reial decret 1849/1986, pel qual s'aprova el reglament del domini públic hidràulic.  
El sector es veu afectat pel transcurs dels vials: carretera nacional N-340, carretera comarcal CV-667 i carretera comarcal CV-639. Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
Hi ha una línia aèria de mitjana tensió de 20kv Atzeneta, propietat d'Iberdrola Distribución, SAU, la traça de la qual discorre sensiblement horitzontal dividint en dues parts quasi iguals el sector i que es pretén soterrar en l'àmbit del pla parcial excepte en l'extrem oest on es procedirà a la instal#SHIFT-3#lació d'un suport per a la connexió.  
En matèria de residus haurà d'acollir-se al que disposa el pla zonal núm. XII, inclòs en el PIR de la Comunitat Valenciana. El municipi del Palomar queda adscrit a l'àrea de gestió núm. 2 (AG2) del pla esmentat.  
Es troba afectat el camí ramader assagador del Camí de Xàtiva, que travessa el sector de nord-est a sud-oest. Aquest element només podrà veure canviat el seu traçat d'acord amb els tràmits legals establits en la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.   
No consta en l'expedient l'informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
L'àrea d'actuació es caracteritza per estar actualment ocupada per terres de cultiu en actiu o abandonats, afavorint per tant la instal#SHIFT-3#lació de flora adventícia, i una xicoteta massa de caràcter forestal que queda dominada per la presència d'herbassar, matoll i peus dispersos de pins blancs. Després de consultar la cartografia de detall del PGOF de la Comunitat Valenciana, com també el Catàleg de forests de domini públic i d'utilitat pública de la Comunitat Valenciana, els terrenys que ocupen l'àrea d'estudi estan considerats com a sòl no forestal.  
La zona d'actuació es troba sobre sòls molt jóvens i fèrtils sobre depòsits al#SHIFT-3#luvials on es desenvolupa una agricultura molt desenvolupada amb cultius hortofructícoles. Es tracta de sòls classificats com a fluvisòls calcaris amb una moderada capacitat d'ús, segons cartografia temàtica aportada per COPUT.   
Segons la cartografia del COPUT, el risc de l'erosió actual en l'àmbit d'estudi és molt baix i no hi ha cap risc de lliscament.  
La vulnerabilitat a la contaminació de l'aqüífer és baixa.  
Es determina el clima de la zona com a mesomediterrani, concretament pertanyent al clima litoral septentrional amb temperatures suaus i una precipitació mitjana anual al voltant dels 600 mm.  
Dins de la zona delimitada que comprén el sector, hi ha una única edificació on actualment s'exerceix una activitat industrial. Es tracta d'una nau industrial aïllada, d'uns 1.300 m² en planta, siti en la parcel#SHIFT-3#la 90 del polígon 2 del municipi, i el seu titular és José Sanz Sancarlos.  
Es troba afectat el camí ramader assagador del Camí de Xàtiva, que travessa el sector de nord-est a sud-oest. L'amplària legal d'aquest camí ramader és de 8 metres i la longitud d'aquest dins del terme municipal del Palomar és de 1.600 metres. Procedent d'Albaida, penetra en el Palomar pel paratge del Sifón a la vora del Ventorillo i a la carretera d'Alacant, travessa el nucli urbà i s'uneix a l'assagador d'Alacant a la vora de l'Albergue.  
En la documentació presentada s'adjunta informe favorable de l'empresa EGEVASA, responsable del proveïment d'aigua potable del municipi del Palomar, garantint la viabilitat de l'increment d'aigua que comporta la realització del projecte.  
Pel que fa a la qualitat de l'ambient atmosfèric en la zona, el límit de sorolls que s'obtenen no supera els nivells màxims permesos a les zones residencials pròximes.  
En l'actualitat, les instal#SHIFT-3#lacions de depuració existents al municipi d'Albaida no són capaces d'assumir el tractament d'aigües residuals generades pel futur sector. En la documentació presentada s'adjunta informe de l'entitat EPSAR, com a adjudicatària del sanejament de les aigües, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Albaida per a admetre els cabals generats pel sector. En l'informe es condiciona la viabilitat a l'ampliació de l'EDAR d'Albaida, actualment superada la capacitat d'aquesta, i a la decisió de l'urbanitzador de no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals generades mitjançant la construcció d'una EDAR pròpia.  
D'altra banda, no existeix en el sector cap xarxa de sanejament. La recollida d'aigües residuals es connectarà a un col#SHIFT-3#lector de nova construcció que canalitzarà les seues aigües a una parcel#SHIFT-3#la exterior al sector, i on es construirà una unitat de depuració únicament d'aigües fecals generades pel sector. Les indústries que s'instal#SHIFT-3#len al sector hauran de depurar, de forma autònoma, totes les aigües residuals generades diferents de les fecals abans d'evacuar-les a la xarxa de sanejament prevista per al sector per al posterior abocament d'aquestes als punts d'escorriment natural on s'aboquen les aigües pluvials.  
En la documentació presentada s'adjunta informe de la mercantil Reciclados Integrales, SA, com a empresa adjudicatària del Pla de minimització de residus de la Vall d'Albaida, la qual certifica la viabilitat per al tractament dels residus sòlids generats pel desenvolupament del sector Sanz, relatiu al corresponent programa d'actuació integrada del Palomar.  
S'haurà de tenir en compte el que disposa el Pla zonal núm. XII, inclòs en el PIR de la Comunitat Valenciana, ja que el municipi del Palomar queda adscrit a l'àrea de gestió núm.2 (AG2) del pla esmentat.  
La parcel#SHIFT-3#la d'estudi s'enquadra en una única unitat ambiental caracteritzada per terrenys destinats a l'aprofitament agrícola fonamentalment de secà (fruiter, vinya, ametler i olivera), que en la seua gran part es troben en l'actualitat en fase d'abandó, així es presenten zones conformades per terrenys erms. Al seu torn, en el sector es presenta un desenvolupament industrial previ que copa el protagonisme com a element antropogènic.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Programa d'actuació integrada del sector Sanz del Palomar (València), el promotor del qual és l'Ajuntament del Palomar, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques als voltants de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. De conformitat amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, haurà de presentar informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col#SHIFT-3#laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat de l'esmentat increment amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos exigents legalment implantats.  
3. Haurà d'estar resolt el sanejament i depuració de les aigües residuals abans de l'execució del projecte, resolent-se d'acord amb el que estableixen els condicionants exposats en l'informe realitzat per l'empresa EPSAR sobre la viabilitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR d'Albaida per a assumir els cabals generats per l'actuació.   
En el cas que l'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic decidisca no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals generades per les seues actuacions mitjançant la construcció d'una EDAR pròpia, haurà de garantir l'aplicació dels paràmetres d'abocament que estableix el model d'ordenances d'abocament de l'entitat de sanejament, respecte als abocaments de les aigües residuals de les indústries que s'instal#SHIFT-3#len al polígon industrial abans de realitzar connexió amb la xarxa pública de sanejament i depuració. S'assumiran a més els condicionants més restrictius que s'hi hagen establit per al bon funcionament de l'EDAR.  
4. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb el que disposa el Pla zonal núm. XII, inclòs en el PIR de la Comunitat Valenciana. Abans de la concessió de llicència d'activitat, l'Ajuntament exigirà a les indústries que es vulguen implantar en el sector un pla de gestió de residus, que incloga el seu tractament i la destinació definitiva.  
5. L'Ajuntament exigirà a l'agent urbanitzador, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
6. Serà necessari acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme l'autorització de l'organisme de conca competent per a realitzar l'abocament d'aigües pluvials i aigües depurades a llit públic.  
La xarxa d'aigües pluvials haurà de travessar un separador de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.  
7. Serà necessari disposar, abans del punt de connexió amb la xarxa de sanejament municipal existent, d'una arqueta de registre que permeta la presa de mostres i la desconnexió de l'abocament.   
8. El camí ramader assagador del Camí de Xàtiva no podrà computar-se a l'efecte d'aprofitament ni estàndards urbanístics en correspondre's amb un bé de domini públic.  
9. S'ha de presentar l'informe favorable relatiu al tractament del camí ramader assagador del Camí de Xàtiva afectat, dels Serveis Territorials de Medi Ambient de València de la conselleria de Territori i Habitatge.  
Aquelles consideracions que es desprenguen d'aquest informe seran considerades com a pròpies d'aquesta declaració.  
En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
10. Haurà de presentar autorització de l'empresa Iberdrola Distribución, SAU, com a empresa dedicada a la distribució i transport d'energia elèctrica, per al soterrament i l'adequació de la línia de mitjana tensió que travessa el sector, com també l'autorització de la connexió per al subministrament d'energia elèctrica.  
11. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg, caldrà que aquests es reposen. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal#SHIFT-3#lacions haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, qui determinarà la manera en què es duran a terme les actuacions proposades.   
12. S'hauran d'atendre les limitacions dels usos del sòl i activitats en les zones contigües a les carreteres N-340 i CV-667, com també la servitud, afecció i línia de limitació a l'edificació que estableix la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana.  
13. Respecte als exemplars de pi blanc (Pinus halepensis), se n'intentarà la conservació o integració en el sector depenent de l'estat de conservació, com també de l'estat fenològic i sanitari dels esmentats exemplars.   
Classificació del sòl Superfície Superfície  
 Planejament vigent (ha) Planejament proposat (ha)  
Urbà 372,7 372,7  
Urbanitzable 149,5 152,98  
No urbanitzable 7913,0 7909,52  
\* \* \* \* \*  
Clasificación del suelo Superfície Superficie  
 Planeamiento vigente (Ha) Planeamiento propuesto (Ha)   
Urbano 372,7 372,7  
Urbanizable 149,5 152,98  
No Urbanizable 7913,0 7909,52Els peus arboris d'olivera i garrofera afectats hauran de ser integrats en les zones destinades com a zona verda del sector.   
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 105/2006-AIA  
Títol: Modificació de la normes subsidiàries sòl no urbanitzable comú equipament ED de Turís  
Promotor: Ajuntament de Turís  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Turís i CTV  
Localització: Terme municipal de Turís  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'objecte del projecte persegueix la introducció en les normes subsidiàries de planejament municipal de Turís aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el dia 18 de desembre de 1990, la modificació de l'ús de la superfície del territori classificat com a sòl no urbanitzable comú a ús dotacional, destinat a la construcció d'un centre d'ensenyament secundari obligatori, a parc urbà i a qualsevol altre ús d'equipament públic, sense alterar inicialment la classificació de sòl d'aquest.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La superfície del territori del terme municipal afectat per aquesta modificació es troba situat al nord de la població, a la partida del Rincó, a la vora dels terrenys qualificats com a parc esportiu, en els quals hi haen funcionament una pista d'atletisme i un camp de futbol.  
Els terrenys afectats són diverses parcel#SHIFT-3#les agrícoles destinades fonamentalment al cultiu de tarongers, fruiters i, en alguns casos, sense cultiu. Es troben classificats com a sòl no urbanitzable comú en les normes subsidiàries vigents al municipi de Turís. Afronten amb els terrenys del poliesportiu municipal, i en permetent l'engrandiment.  
La superfície afectada és de 34.779,27 m², amb una forma predominantment rectangular, que regularitza l'àrea d'equipaments existent amb anterioritat. En l'esmentada xifra s'inclou la superfície d'ús dotacional com també la superfície de vials i accessos.  
A continuació, es compara el planejament vigent i el planejament proposat:  
La conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana va informar que dins de la programació establida, estava prevista la construcció en aquesta localitat d'un centre d'ensenyament secundari. Per això, el promotor justifica l'actuació, amb l'objecte de poder complir amb l'esmentada programació és indispensable que l'Ajuntament de Turís aportació un solar que siga suficient pel que fa a extensió superficial, urbanitzat i amb determinades condicions, com la solució d'accessos i la integració adequada amb la branca urbana del municipi.  
3. Alternatives  
Les alternatives possibles, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, on la decisió adoptada es justifica per:  
- La superfície que s'ha de requalificar compleix amb els mínims establits per la conselleria d'Educació i Cultura  
- L'equipament previst s'addiciona a l'existent, formant un conjunt compacte de gran entitat, dins del qual hi ha instal#SHIFT-3#lacions esportives en funcionament.  
- La topografia dels terrenys triats és bastant plana i regular.  
- L'accés rodat està garantit per dos vials projectats que són prolongació dels carrers de la població. S'ha previst la connexió dels vials projectats amb la rotonda existent a l'extrem del carrer Godelleta.  
- La integració amb la trama urbana i l'entorn urbanístic es considera adequada.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 28 de març de 2006 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació del Territori va remetre una còpia del document d'estudi d'impacte ambiental i projecte relatiu a la modificació de la normes subsidiàries sòl no urbanitzable comú equipament ED, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons edicte publicat en el DOGV núm. 5197, de 13 de febrer de 2006.  
Durant el període d'informació pública es va presentar una al#SHIFT-3#legació, que no és de caràcter ambiental, segons consta en els certificats emesos per la secretària general de l'Ajuntament de Turís, acompanyat en l'expedient administratiu pel certificat d'aprovació provisional per acord del Ple de data 26 de gener de 2006.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No es requereix l'ampliació de documentació.  
Sol#SHIFT-3#licitud d'informes sectorials  
No s'han sol#SHIFT-3#licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
Després de consultar la cartografia temàtica d'ordenació del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), no s'hi han detectat àrees inundables susceptibles de protecció que afecten la zona objecte de l'actuació.  
Dins de l'àmbit d'actuació, no hi ha llits o barrancs entesos com a tals de manera que poguen entendre's subjectes a allò que disposa la Llei 25/1998, de 2 d'agost, d'aigües, i en el Reial decret 1849/1986, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic.  
Una vegada consultada la xarxa de camins ramaders del municipi, la parcel#SHIFT-3#la en estudi no es veu afectada per cap dels camins ramaders que creuen el terme, per la qual cosa no s'ha d'atendre la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
No consta en l'expedient l'informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
El paisatge de l'àmbit es correspon amb un paisatge d'erms molt degradats sense cap valor ambiental. Es tracta d'antics camps de cultiu, actualment totalment abandonats, que van ser usats il#SHIFT-3#lícitament com a abocador de residus sòlids inerts, i que en l'actualitat continuen sent utilitzats en part com a runam. L'ús com a abocador de residus sòlids inerts a què han sigut destinats aquests sòls al llarg del temps ha alterat considerablement les seues característiques fisicoquímiques, i presenten una molt elevada nitrificació.  
La vegetació present principalment es compon de gramínies i altres espècies de flora adventícia igual que espècies cultivades o ornamentals, com a conseqüència de l'alteració elevada del sòl i per la influència dels camps de cultiu presents en la contornada de la zona d'estudi.  
El clima del terme municipal de Turís és mediterrani, caracteritzat per presentar elevades temperatures a l'estiu i hiverns relativament suaus.  
Les aigües superficials no es veuran alterades a causa de la nul#SHIFT-3#la incidència que sobre aquestes tindran les accions del projecte.  
La depuració de les aigües residuals mitjançant la connexió a la xarxa de sanejament municipal està prevista en el projecte, igual que la connexió de la xarxa d'aigua potable. No obstant això, en tractar-se d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals. Igualment, la recollida de RSU no presenta cap inconvenient per als serveis de recollida del municipi.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els possibles impactes ambientals que es puguen derivar de l'actuació proposada, i són considerats globalment com un impacte positiu i permanent.   
Les principals mesures correctores es recolzen en el control de la contaminació sobre el medi físic i de l'impacte derivat de l'execució del projecte en fase de construcció, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
El desenvolupament del projecte incidirà de manera positiva sobre el medi socioeconòmic del municipi, permetent disposar de terrenys per a ús educatiu, zona verda i vials d'accés, incrementant-se al seu torn el patrimoni municipal de sòl, la conseqüència del qual serà la generació de llocs de treball i riquesa econòmica.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació de la normes subsidiàries sòl no urbanitzable comú equipament ED de Turís, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques als voltants de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Els residus existents en la parcel#SHIFT-3#la, hauran de ser retirats i gestionats d'acord amb la tipologia d'aquests abans de la concessió de llicència municipal d'obres a l'empresa urbanitzadora.   
3. L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
4. Els residus que es generen en la fase de funcionament tant perillosos com no perillosos hauran de ser gestionats a través d'un gestor autoritzat d'acord amb la legislació sectorial d'aquests.  
5. S'optarà per la reutilització de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, siga en la zona verda del nou dotacional siga per a altres usos externs al projecte. Es definirà el lloc i condicions d'emmagatzemament d'aquesta, a fi de garantir que l'esmentada terra no perda les seues condicions d'humitat i característiques edàfiques.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 130/2006-AIA  
Títol: Pla especial reserva dotacional Escola La Masia, de Museros  
Promotor: Ajuntament de Museros  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Museros i CTV  
Localització: Terme municipal de Museros  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'objecte del projecte és aconseguir la reclassificació de terrenys per a crear una reserva de sòl dotacional amb ús escolar, destinat a l'ampliació de les infraestructures escolars existents, situades al sud del nucli urbà de Museros.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Els terrenys objecte de nova ordenació es troben classificats actualment com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola, amb les característiques i usos propis dels terrenys agrícoles, limítrofs amb el perímetre del nucli urbà de la població.  
La superfície total afectada és de 2.389,00 m², amb una forma predominantment rectangular, que es destinarà a la construcció d'un edifici de dues alçàries amb una superfície de 882,45 m², per a albergar les aules d'ensenyament secundari i una zona esportiva ocuparà una superfície de 968 m².   
Els terrenys es troben situats al sud del nucli urbà del municipi de Museros. Els seus límits són: pel nord, la parcel#SHIFT-3#la cadastral núm. 299, per l'est, Col#SHIFT-3#legi La Masia, pel sud les parcel#SHIFT-3#les cadastrals núm. 106 i 107, per l'oest la parcel#SHIFT-3#la cadastral núm. 257.  
Actualment, la totalitat de l'àrea està desocupada, és un terreny on no hi ha cultius.  
3. Alternatives  
El principal motiu que actualment impulsa l'execució del projecte és que el sòl programat en les normes subsidiàries de 1997 com a dotacional escolar d'ús privat està esgotat.  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, on la decisió de reclassificar sòl es justifica en la necessitat d'ampliar les infraestructures del centre educatiu ja existent.  
Pel fet que ja hi ha una zona d'ús dotacional privat i es pretén ampliar les instal#SHIFT-3#lacions escolars allí emplaçades, es presenta una única alternativa consistent en el creixement lògic de la zona escolar. D'aquesta manera, la zona queda millor integrada i connectada amb les àrees limítrofes, la connexió de les quals a les xarxes subterrànies d'infraestructures resultava molt més senzilla.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 21 d'abril de 2006 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació del Territori va remetre una còpia del document d'estudi d'impacte ambiental, expedient administratiu i projecte relatiu al Pla especial reserva dotacional Escola La Masia de Museros, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons un edicte publicat en el DOGV núm. 4724, d'1 d'abril de 2004 i en el periòdic Levante de data 17 d'abril de 2004.   
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al#SHIFT-3#legació, segons consta en els certificats emesos per la secretària general de l'Ajuntament de Museros, acompanyat en l'expedient administratiu pel certificat d'aprovació provisional per acord del Ple de data 27 de maig de 2004.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No es requereix l'ampliació de documentació.  
Sol#SHIFT-3#licitud d'informes sectorials  
No s'hi han sol#SHIFT-3#licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
Després de consultar la cartografia temàtica d'ordenació del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), no s'han detectat àrees inundables susceptibles de protecció que afecten la zona objecte de l'actuació.  
Dins de l'àmbit d'actuació, no hi ha llits o barrancs entesos com a tals de manera que pogueren entendre's subjectes al que disposa la Llei 25/1998, de 2 d'agost, d'aigües, i en el Reial decret 1849/1986, pel qual s'aprova el reglament del domini públic hidràulic.  
Una vegada consultada la xarxa de camins ramaders del municipi, la parcel#SHIFT-3#la en estudi no es veu afectada per cap dels camins ramaders que creuen el terme, no havent d'atendre's a la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
Consta en l'expedient informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, segons el qual els jaciments arqueològics i els camins ramaders presents al municipi estan fora de l'àmbit d'actuació del pla especial.  
Consideracions ambientals  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que els terrenys objecte de reclassificació es troben en una zona caracteritzada per la dominància de roques d'origen sedimentari detrític. Des del punt de vista topogràfic, el municipi de Museros està situat en una zona litoral caracteritzada per ser plana i amb una altitud mitjana inferior als 100 m.  
En l'àrea d'estudi abunden els depòsits al#SHIFT-3#luvials, tractant-se generalment de sòls profunds amb bones condicions d'aireig i permeabilitat. La capacitat agrícola dels sòls és molt elevada i es troben sotmesos a una activitat intensiva. És una zona dedicada al cultiu hortícola i hortofructícola, de regadiu.   
Les aigües subterrànies presenten una vulnerabilitat mitjana, per la qual cosa l'adequació urbanística d'aquests terrenys és compatible amb l'ús que es pretén implantar.   
El medi afectat pel pla especial està desocupat, actualment no hi ha cultius de cítrics ni vegetació associada.  
La fauna present en la zona consisteix bàsicament en avifauna i xicotets rosegadors i rèptils. Es tracta d'espècies associades a cultius, amb una marcat caràcter antropòfil.   
El clima de la zona objecte d'estudi és de tipus mediterrani sec, caracteritzat per la suavitat de les temperatures i l'escassetat de precipitacions al llarg de tot l'any, especialment durant l'època estival. Les temperatures són bastant suaus tant a l'hivern com a l'estiu.  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que la qualitat de l'aire de la zona és bona, tant pels nivells de soroll i vibracions com pels nivells de gasos i partícules.  
En el seu conjunt, el paisatge de la zona correspon a les àrees planes de la província de València amb cultiu de cítrics, dominat pel color verd dels tarongers, amb presència de les infraestructures de reg, i per la proximitat de l'àrea urbana, sent per tant, un paisatge molt influenciat per l'acció humana.  
El nombre d'habitants de Museros oscil#SHIFT-3#la al voltant de 5.000. L'agricultura té un paper important en l'economia local, amb una activitat industrial associada de magatzems i serveis.  
En tractar-se d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals. L'evacuació de les aigües residuals es durà a terme a través de la xarxa de clavegueram municipal.  
Pel que fa als residus sòlids inerts generats durant la fase d'execució, l'estudi d'impacte ambiental afirma respecte als residus d'obra que aquests seran gestionats de la manera correcta, prevalent sempre la via de la valoració, deixant com a última opció la deposició en abocador. Respecte als residus sòlids urbans, es preveu realitzar-ne la gestió incorporant-la a la gestió ja existent en el municipi.  
Les principals mesures correctores es recolzen en la correcta gestió dels residus, el control de la contaminació sobre el medi físic i la minimització dels impactes ambientals detectats, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Juntament amb la documentació presentada, s'adjunta informe de l'entitat EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de l'Horta Nord per a admetre el cabal generat per l'ampliació de l'Escola La Masia, de Museros, en el qual s'informa que l'ampliació proposada no provocarà un augment de cabal d'aigües residuals respecte de l'actual.  
Juntament amb la documentació presentada, s'adjunta informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la disponibilitat d'aigua, compatibilitat i no afecció a altres recursos legalment establits. Com també, informe favorable de l'empresa Omnium Ibérico, SA, com a concessionària del servei d'aigua potable en la població de Museros, informant de la capacitat suficient de la xarxa general metropolitana i la xarxa general municipal per a assumir l'ampliació de l'Escola La Masia, de Museros.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla especial reserva dotacional Escola La Masia, de Museros, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Els residus existents en la parcel#SHIFT-3#la, hauran de ser retirats i gestionats d'acord amb la tipologia d'aquests abans de la concessió de llicència municipal d'obres a l'empresa urbanitzadora.   
2. L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
3. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i indicar, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
4. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 2 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 116/2006-AIA  
Títol: Modificació puntual número 18 del Pla general d'ordenació urbana de Mislata   
Promotor: Ajuntament de Mislata   
Autoritat substantiva: Ajuntament de Mislata i conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Mislata  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
La modificació presentada consisteix en la requalificació de 19,32 ha de sòl no urbanitzable de protecció agrícola a sòl no urbanitzable.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La ubicació del sòl afectat per la modificació puntual número 18 del Pla general d'ordenació urbana es troba situada al nord-oest del terme municipal.   
L'àmbit afectat queda limitat per:   
- Nord: terme municipal de València  
- Sud: carrer Hospital i sòl no urbanitzable dotacional de caràcter educatiu  
- Est: avinguda de l'Escultor Miquel Navarro  
- Oest: terme municipal de Quart de Poblet  
La modificació número 18 del Pla general d'ordenació urbana ve motivada per la futura inserció en aquests terrenys de la infraestructura viària anomenada Ronda Nord de Mislata, de caràcter supramunicipal, promoguda per la conselleria d'Infraestructures i Transport, i el traçat de la qual no és encara definitiu.  
3. Alternatives:  
Les alternatives possibles queden condicionades per les característiques pròpies del projecte:   
- Alternativa 0: mantenir la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció agrícola  
- Alternativa 1: canviar la qualificació a sòl no urbanitzable  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 4 d'abril de 2006 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València va remetre una còpia del projecte, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient urbanístic tramitat en l'ajuntament de Mislata, relatius a la modificació puntual número 18 del Pla general d'ordenació urbana, i s'incoà el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el diari Levante El Mercantil Valenciano, de data 15 d'abril de 2005, i en el DOGV núm. 4988, de 19 d'abril de 2005.  
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al#SHIFT-3#legació de caràcter ambiental, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Mislata, acompanyat en l'expedient administratiu municipal per la certificació de l'aprovació provisional per acord del Ple de data 20 de juny de 2005.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 25 d'abril de 2006, es requereix a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i es remet, així mateix, l'esmentat requeriment a l'Ajuntament de Mislata, perquè complete l'expedient amb la documentació següent:  
- Recopilació de les pèrdues dels valors i elements ambientals que, en el seu dia van propiciar la protecció ambiental dels terrenys i que, actualment, motiven la desprotecció.  
- Justificació de la requalificació, considerant que amb aquesta s'esgota el sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
- Justificació de la requalificació, atenent al percentatge de població activa dedicada a l'agricultura que apareix en la documentació presentada.  
- Compromís de recollida i transport dels residus dipositats, segons la documentació presentada, en un abocador incontrolat en l'àrea d'estudi.  
- Estudi d'inundabilitat que limite els usos i activitats derivats implícitament de la nova qualificació.  
Amb data 17 de maig de 2006, es remet a la conselleria de Territori i Habitatge, la documentació requerida, en la qual es retracta del percentatge de població activa dedicada a l'agricultura que apareixia en l'estudi d'impacte ambiental i certifica, el cap de la Policia Local i l'inspector d'Obres i Serveis de Mislata, la inexistència d'abocadors incontrolats. No s'aporta un estudi d'inundabilitat específic de l'àmbit, sinó que es remet al document vigent PATRICOVA.   
Informes sectorials  
No s'hi han sol#SHIFT-3#licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
L'àrea d'estudi està afectada per un risc d'inundabilitat 5, per la qual cosa ha de complir el que estableix el PATRICOVA, aprovat definitivament per Acord de 28 de gener de 2003. El sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable. En sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació de nivell 5 es prohibeixen els usos i activitats següents: estables, granges i vivers d'animals; estacions de subministrament de carburants; indústries qualificades o amb risc químic; campaments de turisme; centres hípics i parcs zoològics; serveis funeraris i cementiris; dipòsits d'emmagatzemament de residus i abocadors; equipaments estratègics com ara centres d'emergència, parcs de bombers, quarters, centres escolars i sanitaris, i pavellons esportius coberts; infraestructures puntuals estratègiques com ara plantes potabilitzadores i centres de producció, transformació i emmagatzemament d'energia. Es permeten habitatges i establiments hotelers, que són autoritzables, amb adopció prèvia de les mesures d'adequació de l'edificació, establides en l'article 27 del PATRICOVA, i les imposades en el seu moment en el tràmit d'autorització corresponent. Qualsevol altre ús o activitat que es pretenga implantar en sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació que no haja sigut expressament assenyalat anteriorment, haurà de justificar la procedència d'ubicació en la zona.  
Després de la consulta d'altres cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat més afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
Consideracions ambientals  
1. De l'estudi d'impacte es desprén que la superfície objecte de requalificació s'assenta sobre terrasses fluvials i llims d'inundació. El sòl és fluvisòl calcari, caracteritzat per una gran potencialitat agrícola, zona d'horta.   
2. La parcel#SHIFT-3#la limita a l'oest amb sòl no urbanitzable.   
El relleu del sector és sensiblement pla, amb una capa de terra vegetal en superfície.   
3. El risc d'erosió d'aquest és molt baix i la seua capacitat d'ús és molt elevada.  
La xarxa hidrogràfica està dominada pel riu Túria, que penetra en el terme municipal de Mislata. Concretament, l'àmbit de la modificació es veu afectada per la desembocadura d'aquest.  
En la zona es troba un aqüífer detrític, amb una determinada capacitat de depuració d'aigües. Presenta una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana.  
4. Es tracta d'un clima mediterrani amb temperatures suaus tot l'any, amb un règim pluviomètric marcat per la irregular distribució de les pluges, i la torrencialitat d'aquestes, amb una marcada estació seca.  
Respecte al règim de vents, predominen els vents de component oest a la tardor i hivern i de component est a la primavera i estiu.   
5. L'àrea d'estudi era una àrea dedicada al cultiu (especialment cítrics i hortalisses), encara que en l'actualitat està bastant abandonada, a excepció d'un xicotet planter de palmàcies, i algunes parcel#SHIFT-3#les sense cultivar. La vegetació existent són plantes nitròfiles i arvenses.   
S'observa que no hi ha cap espècie que es trobe protegida per la legislació actual i que la vegetació està fortament antropitzada.  
6. La fauna més destacable de la zona, segons l'estudi d'impacte ambiental, és:  
- Aus passeriformes  
- Amfibis i rèptils d'ambients humits, atesa la proximitat del riu Túria i l'afecció d'aquest  
7. La qualitat intrínseca del paisatge és baixa, es tracta d'una zona rústica, amb escàs aprofitament, que afronta amb el nucli urbà de Mislata.   
8. En tractar-se d'un canvi de qualificació dels terrenys, la qual cosa només implica la pèrdua de la protecció agrícola i no la implantació d'usos, no es preveuen nous consums d'aigua ni generacions de residus o abocaments. La desprotecció agrícola no implica accions susceptibles d'impactar en el medi ambient per ella mateixa, per la qual cosa no calen mesures de protecció i vigilància específiques; si bé es considera apropiat el compliment de les mesures protectores i el programa de vigilància ambiental d'aquestes proposades pel promotor.   
9. Amb la desprotecció s'esgota la reserva municipal de sòl no urbanitzable de protecció agrícola.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel que s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual número 18 del Pla general d'ordenació urbana de Mislata (València), relativa a la requalificació de sòl no urbanitzable de protecció agrícola a sòl no urbanitzable, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
Totes les mesures preventives i correctores proposades hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual número 18 del Pla general d'ordenació urbana de Mislata.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 26 de maig de 2006.- La directora generalde Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5650, del 29-11-2007 (2007/14314)

RESOLUCIÓN de 12 de noviembre de 2007, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Massalfassar, Náquera, El Palomar, Turís, Museros y Mislata..
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5650

Fecha DOGV
:   29-11-2007

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2007/14314

CVE


Fecha del documento
:   12-11-2007

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Mislata](javascript:void(0))
    * [Turís](javascript:void(0))
    * [Palomar, el](javascript:void(0))
    * [Museros](javascript:void(0))
    * [Náquera](javascript:void(0))
    * [Massalfassar](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 12 de noviembre de 2007, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Massalfassar, Náquera, El Palomar, Turís, Museros y Mislata.. [2007/14314]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:   
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las resoluciones correspondiente a los expedientes 016/06-AIA Massalfassar, 073/06-AIA Náquera, 081/06-AIA El Palomar, 105/06-AIA Turís, 130/06-AIA Museros y 116/06-AIA Mislata, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 12 de noviembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 016/2006-AIA  
Título: Homologación Modificativa y Plan Parcial Sector 2   
Promotor: Ayuntamiento de Massalfassar  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Massalfassar y conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Término municipal de Massalfassar  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
El proyecto de Homologación Modificativa y Plan Parcial Sector 2 propone la reclasificación de 81.251,75 m² de Suelo No Urbanizable Común a Suelo Urbanizable, de uso residencial, con ordenación pormenorizada, en el término municipal de Massalfassar.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Mediante la modificación de planeamiento propuesta se persigue urbanizar la zona sureste del casco urbano. El suelo urbanizable resultante constituirá un único sector, una única área de reparto y una única unidad de ejecución.  
La superficie de la unidad de ejecución es 81.251,75 m², entre los que se incluyen 8.054,48 m² de red primaria adscrita de parque. Cabe destacar que los límites del sector son, al Norte, calle Blasco Ibáñez y trasera de las viviendas de la calle Faura; al Sur, Suelo No Urbanizable en el término municipal de Albuixech; al Este, Suelo No Urbanizable; y al Oeste, calle y camino de Meliana a Massalfassar. El parque de red primaria se encuentra fuera del sector, situado entre el sector nº1 y la carretera CV-32.   
El uso dominante será el residencial, siendo complementario el comercial y compatible el artesanal y comercial secundario. Los usos prohibidos son el industrial, el agrícola, el ganadero, las discotecas, los talleres y almacenes. En las parcelas destinadas a uso de viviendas, además estará prohibido el uso residencial colectivo y el de oficinas.   
La edificación será residencial de tipo unifamiliar adosada y edificación aislada.   
Dicha reclasificación está considerada en el Plan General de Ordenación Urbana de Massalfassar, que actualmente está siendo sometido a Evaluación de Impacto Ambiental.   
3. Alternativas:  
Las posibles alternativas, frente a la solución adoptada, quedan condicionadas por las características propias del proyecto, donde la decisión de reclasificar suelo se justifica por el elevado estado de consolidación del suelo urbanizable residencial, optándose por la creación de una amplia zona para albergar usos residenciales, consiguiendo un adecuado crecimiento del municipio.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 18 de enero de 2006, tiene entrada en el Registro General de la conselleria de Territorio y Vivienda, una copia remitida por el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia de la documentación técnica, del Estudio de Impacto Ambiental y del expediente urbanístico tramitado en el Ayuntamiento de Massalfassar, relativos a la Homologación Modificativa y Plan Parcial Sector 2, incoándose el correspondiente expediente de Evaluación de Impacto Ambiental.  
2. Información pública  
El Estudio de Impacto Ambiental se expuso al público, según anuncios publicados en el Diario Levante El Mercantil Valenciano, de fecha 7 de agosto de 2003, y en el DOGV nº 4561, de 7 de agosto de 2003.  
Durante el período de información pública no se presentó ninguna alegación, según consta en el certificado emitido por la Secretaria del Ayuntamiento de Massalfassar, requerido a instancia del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.   
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
Con fecha 23 de febrero de 2006, se requiere a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, remitiéndose, asimismo, dicho requerimiento al Ayuntamiento de Massalfassar, para que complete el expediente con la documentación siguiente:  
- Certificado del trámite de información pública al que han sido sometidos la totalidad de los documentos y, en su caso, copia de las alegaciones de carácter ambiental y los informes evacuados en contestación a las mismas.  
- Cuadro comparativo de superficies y clasificación del suelo entre el planeamiento vigente y el propuesto  
- Población actual, datos de los consumos de agua potable en los últimos años y procedencia, destino final y volumen de aguas residuales y residuos sólidos urbanos.  
- Informe favorable, regulado en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004 de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, del organismo de cuenca competente o entidad colaboradora autorizada para el suministro, sobre la disponibilidad de recursos hídricos  
- Informe favorable, regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998 de Patrimonio Cultural Valenciano, sobre la posible afección al patrimonio histórico y cultural  
- Explicación de los sistemas de abastecimiento de agua potable y red de riego y sistemas de tratamiento y gestión de aguas residuales, pluviales y residuos sólidos urbanos   
- Coste de las medidas protectoras y/o correctoras  
- Programa de Vigilancia Ambiental   
En el proyecto de Homologación Modificativa y Plan Parcial Sector 2 se adjuntan los siguientes informes:  
- Informe de Omnium Iberico, SA indicando que el municipio se encuentra conectado a la red general metropolitana de agua potable y que la red municipal tiene capacidad suficiente para el desarrollo previsto. Asimismo, se indica que para la conexión se deberán tener en cuenta las especificaciones y calibres fijados por la compañía suministradora.  
- Informe sobre la capacidad de la Estación Depuradora de Pobla de Farnals para tratar las aguas residuales generadas, según caudal previsto de 263,2 m³/d, imponiendo las condiciones de costear el importe de aquellas infraestructuras de saneamiento y depuración que precise la actuación, solicitar la conexión efectiva, cumplir los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento de Aguas.   
Asimismo, se solicita:   
- Informe de la Entidad Metropolitana de Servicios Hidraúlicos sobre disponibilidad de recursos para un incremento de población de 329 viviendas  
- Certificado de Real Acequia de Moncada sobre permiso de vertido de aguas pluviales.  
- Certificado de Real Acequia de Moncada sobre permiso de captación de excedentes o aportes extraordinarios para el riego de jardines y baldeo de calles.  
- Certificado de la mancomunidad de Pobla de Farnals sobre capacidad suficiente de recogida de residuos sólidos para una población futura de 329 viviendas.  
- Autorización, por parte de la Unidad de Inspección de Patrimonio Histórico-Artístico, para la prospección arqueológica proyectada en el proyecto Estudio de impacto sobre el Patrimonio Cultural. PAI Sector 2. Massalfassar   
Informes sectoriales  
No se han solicitado Informes Sectoriales.  
Afecciones legales  
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PATRICOVA, PGOF y Red Natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio. Se constata que no se han producido incendios forestales en el área.   
El Estudio de Impacto Ambiental afirma que la parcela objeto de reclasificación no presenta afección a las vías pecuarias del municipio.   
Massalfassar no tiene en la actualidad bienes inmuebles de interés arqueológico o histórico-artístico, aunque sí de carácter etnológico, según reconoce la conselleria de Educación y Cultura. Por ello, el expediente administrativo solicita la preceptiva autorización para la ejecución de una intervención arqueológica. No obstante, no consta en el expediente el informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales  
1. El suelo afectado por el proyecto posee la más alta capacidad agraria. Se trata de una zona con materiales cuaternarios de origen aluvial, correspondiéndose con limos arenosos.   
2. El relieve de la zona de estudio es plano. En el Estudio de Impacto Ambiental no se han observado riesgos ambientales asociados a dicha ubicación.  
3. El ámbito de la zona presenta una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos alta, siendo la zona compatible con el uso que se pretende implantar. La zona ordenada no se ve afectada por ningún cauce natural. El Estudio de Impacto Ambiental afirma que en el subsistema acuífero en el que se enclava la actuación, el riesgo de intrusión marina por sobreexplotación es alto, sobre todo en épocas de escasez de lluvias.   
4. El territorio de la zona de la actuación tiene una larga tradición de uso agrario, como terreno de regadío, por lo que la vegetación existente en la actualidad sería la acontecida de las actividades antrópicas, como cultivos hortícolas, de regadío de cítricos y abandono de tierras de cultivo.   
5. La fauna presente teniendo en cuenta la superficie a la que se limita el sector, la naturaleza agraria de la misma y su proximidad al casco urbano hace lógicamente que apenas se encuentren animales y que éstos sean grupos muy comunes, como pequeños roedores, moluscos de tierra, pequeños reptiles y aves como el gorrión común o el estornino.   
6. Se realiza una descripción climática de la zona, destacando que se trata de un clima mediterráneo con temperaturas suaves todo el año, con un régimen pluviométrico marcado por la irregular distribución de las lluvias, y la torrencialidad de las mismas, con una marcada estación seca.  
Respecto al régimen de vientos, se observa un predominio de vientos de componente W en otoño e invierno y de componente E en primavera y verano.   
7. En cuanto al paisaje, el conjunto de parcelas que conforman la zona de la actuación es el típico de la comarca, compuesto fundamentalmente por cultivos de cítricos, alternando con el cultivo de hortalizas y algunas parcelas de regadío abandonadas. Es un paisaje artificial con múltiples signos de la actividad humana. La actuación se enmarca en una zona de topografía llana con una cuenca visual marcada por el casco urbano, por lo que no se prevén afecciones significativas sobre el paisaje debido a la urbanización de la zona.  
8. El municipio de Massalfassar se halla situado al norte de Valencia, su dimensión es pequeña ocupando tan sólo 2,50 km², con una población de 1.340 habitantes según censo de 2004.  
9. Respecto al abastecimiento de agua potable al sector, el Estudio de Impacto Ambiental afirma que las infraestructuras que hacen posible el abastecimiento de agua potable al municipio se encuentran conectadas a la red general Metropolitana, suministro que procede de las plantas potabilizadoras de Manises y Picassent, y que cuentan con capacidad suficiente para abastecer al nuevo sector. Para el abastecimiento de riego se plantea y solicita la opción de aprovechar parte de los aportes adicionales que tenga la acequia de Moncada procedentes de vertidos pluviales. Del mismo modo, se propone la concesión de extracción de aguas subterráneas, aunque esta situación no llega a solicitarse formalmente.  
10. Respecto a la depuración de las aguas residuales, el Estudio afirma que se realizará la infraestructura necesaria para que la totalidad de las aguas residuales generadas sean conducidas a la EDAR de Pobla de Farnals.  
11. En cuanto a la evacuación de las aguas pluviales, se plantea y solicita la posibilidad de vertido al ramal de la Real Acequia de Moncada más próximo a la actuación.  
12. En lo que se refiere al tratamiento y gestión de los residuos sólidos, se plantea y solicita la posibilidad de que se haga responsable la Mancomunidad de l'Horta Nord.   
13. Las principales medidas correctoras se apoyan en el control de los impactos sobre el medio físico, siendo de aplicación rigurosa todas y cada una de las medidas correctoras propuestas, que no entren en contradicción con la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero   
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Homologación Modificativa y Plan Parcial Sector 2, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.   
Segundo   
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
2. En cumplimiento del artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, certificado emitido por la Entidad Metropolitana de Servicios Hidraúlicos que acredite la disponibilidad de agua potable necesaria para los usos previstos. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
3. En contestación a las solicitudes realizadas y presentadas, obtención del certificado emitido por la mancomunidad de Pobla de Farnals respecto a la capacidad suficiente de recogida de residuos sólidos, certificado emitido por la Real Acequia de Moncada respecto del vertido de aguas pluviales y respecto de la captación de excedentes o aportes extraordinarios para el riego de jardines y baldeo de calles. La ausencia de certificado o el carácter negativo del mismo, motivará la presentación de nuevas alternativas de gestión o planeamiento ante la conselleria de Territorio y Vivienda, adjuntando, asimismo, los correspondientes certificados que acrediten la viabilidad de la propuesta.  
4. La red de saneamiento del nuevo sector deberá ser separativa, tal y como propone el Estudio de Impacto Ambiental, conectándose las canalizaciones de residuales, a través de la red municipal ya existente, a la estación depuradora de Pobla de Farnals para su tratamiento definitivo. El Urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, deberá localizarse una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado editado por la Entidad de Saneamiento de Aguas, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.   
5. Deberán preverse, en la urbanización, lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que son tratados actualmente en la Comunidad Valenciana, para adecuar el proyecto presentado al Plan Integral de Residuos  
6. Será necesaria la reposición por parte del Urbanizador de todos los servicios e infraestructuras de riego afectados y funcionalmente necesarios. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesan el sector y tienen una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.  
7. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes. En caso de almacenamiento temporal de materiales pulverulentos, se indicarán las medidas a adoptar para evitar la formación de nubes de polvo debido a la acción del viento.  
8. Del mismo modo, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se indica que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado.  
9. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de zonas verdes y al parque, englobado en la red primaria adscrita, previstas en la actuación o, en su defecto, a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
10. Las tierras que se utilicen para el terraplenado del Sector procederán de préstamos autorizados. Si fuese necesario la apertura de nuevos préstamos, deberán ser tramitados adecuadamente y obtenida la autorización pertinente, así como la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental.   
11. Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos.  
12. Se llevará a cabo una recogida selectiva de los residuos generados durante las obras de urbanización y construcción, debiendo gestionar cada uno de los residuos generados conforme a sus características físico-químicas. Se deberá definir un área donde depositar los contenedores destinados al efecto, indicando las medidas a adoptar para evitar las posibles fugas, vertidos accidentales, derrames, etc. que pudieran producirse durante el almacenamiento temporal de los mismos.  
13. El Ayuntamiento exigirá a la empresa adjudicataria entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para su gestión.  
14. Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas y las derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística de la modificación puntual, tanto en aquello referente a la modificación en sí, como en lo correspondiente a las posteriores fases de ejecución y funcionamiento.  
15. Se deberá cumplir el Programa de Vigilancia Ambiental presentado  
16. En caso de que los cultivos colindantes se hayan vistos afectados durante las obras de urbanización, se deberán realizar los trabajos de restitución de la situación original de los mismos.  
Tercero   
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto   
La presente Declaración de Impacto Ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
Valencia, 2 de mayo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 73/06-AIA  
Título: Homologación y Plan Parcial Sector R-8 Els Plans de Náquera (Valencia)  
Promotor: Ayuntamiento de Náquera  
Autoridad sustantiva: conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Término Municipal de Náquera, Valencia.  
Descripción del proyecto.  
Objeto del Proyecto  
El objeto del proyecto es la reclasificación de suelo, actualmente no urbanizable de protección agrícola, a excepción de una parcela de secano al norte del área, cuya clasificación es de suelo no urbanizable, para destinarlo a uso residencial y a la implantación de un campo de golf, sobre un ámbito de actuación total de 391.176,19 m².  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
- Localización  
Náquera, en la provincia de Valencia, está situado en la comarca del Camp del Túria, a una altura sobre el nivel del mar de 242 metros.  
Geográficamente linda con los municipios siguientes: Bétera, Serra, Segart, Albalat dels Tarongers, Sagunto, Puig, Rafelbuñol, Museros y Moncada.  
Se trata de un sector con una superficie de 391.176,19 m² que queda configurado por los siguientes límites perimetrales:  
- Norte: Núcleos urbanos con la calificación de residencial de las Normas Subsidiarias de Náquera y la carretera CV-305 de Massamagrell a Náquera.  
- Sur: Camino Viejo de Llíria y el Campo de Golf, PRD-6 del PGOU aprobado provisionalmente.  
- Oeste: Carretera CV-315 (VVPP 6024) de Moncada a Náquera, núcleo residencial Oeste y Campo de Golf, PRD-6, del PGOU aprobado provisionalmente.  
- Este: Carretera CV-305 de Massamagrell a Náquera y Campo de Golf, PRD-6, del PGOU aprobado provisionalmente.  
- Planeamiento vigente y propuesto  
El municipio de Náquera dispone de Normas Subsidiarias de Planeamiento aprobadas definitivamente por la Comisión Provincial de Urbanismo de Valencia en sesión de 25 de junio de 1985. Las Normas Subsidiarias de Náquera clasifican el suelo del sector como Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola  
El Plan General de Náquera se ha aprobado provisionalmente por el Pleno del Ayuntamiento, con fecha 12 de noviembre de 2004.  
La red primaria o estructural viene reflejada en el PGOU aprobado provisionalmente por el Ayuntamiento de Náquera entre la que se encuentra el Barranco del Moliner y el elemento estructural PRD-6 que se destinará a Campo de Golf.  
- Ordenación prevista y usos  
La ordenación propuesta se distribuye en el sector dejando las áreas residenciales de baja densidad a ambos lados (este y oeste) del campo de golf.  
La relación de superficies es la siguiente:  
- Superficie del sector.......................................391.176,19 m²  
- Superficie Red Primaria Adscrita....................313.922,27 m²  
- Superficie computable del Sector...................391.176,19 m²  
- Superficie Dotacional inc. Sector....................208.391,00 m²  
- Superficie parcelas edificables.......................182.785,19 m²  
El Plan Parcial lleva adjunto unas Normas Urbanísticas que tienen por objeto regular las determinaciones de la Ordenación Pormenorizada de su ámbito. Entre sus regulaciones se encuentra la regulación de los usos permitidos.  
La totalidad del suelo correspondiente a la delimitación del Sector R-8 Els Plans se califica de uso global residencial dividiéndose el Sector en dos Zonas de ordenación Urbanística por remisión voluntaria al Reglamento de Zonas.  
Se incluye en el uso residencial:  
a) Uso dominante: residencial. En su modalidad de unitario.  
b) Usos compatibles:  
- Terciario: en el resto de categorías diferentes a la comercial.  
- Dotacional: compatible con el uso residencial.  
- Residencial: en su modalidad múltiple.  
c) Usos prohibidos:  
- Industrial: en todas sus categorías.  
- Terciario: en el resto de categorías diferentes a la comercial. En ningún caso las actividades sometidas a la Ley de Actividades calificadas.  
- Grandes superficies comerciales.  
Se incluye en el uso terciario:  
a) Uso dominante: terciario: comercial, hotelero, oficinas, estaciones de servicio, recreativo, residencias colectivas, aparcamientos y similares.  
b) Usos compatibles: terciario.  
c) Usos prohibidos:  
- Industrial.  
- Residencial. Prohibido todos sus tipos. Excepto para el personal de vigilancia y/o mantenimiento de las empresas o instalaciones.  
- Grandes superficies comerciales.  
Alternativas  
El equipo redactor del plan parcial no propone ninguna alternativa para la situación de la zona de uso residencial de baja densidad ni para la localización del campo de golf.  
Luego sólo adopta la alternativa propuesta, además de la alternativa cero, consistente en no realizar el plan parcial.  
Tramitación administrativa  
Con fecha de entrada de 8 de marzo de 2006, la Dirección Territorial remite al la Dirección General de Gestión del Medio Natural (Área de Evaluación Ambiental) la documentación relativa a la Homologación y Plan Parcial Els Plans de Náquera, a efectos de que se emita la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental.  
En fecha 31 de enero de 2002, el Pleno del Ayuntamiento de Náquera acuerda aprobar provisionalmente la Homologación, el Plan Parcial modificativo y el Estudio de Impacto Ambiental, como documentos integrantes del Programa de Actuación Integrada Els Plans.  
Antecedentes administrativos  
El 29 de enero de 2004, la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia suspendió la aprobación de la Homologación y Plan Parcial del sector Els Plans de Náquera, por no haberse presentado el documento del nuevo Plan General para su aprobación definitiva.  
Se recibe nueva documentación relativa a la Homologación y Plan Parcial de Els Plans, lo que implica que ha sido levantada la suspensión acordada por la Comisión Territorial de urbanismo de Valencia sobre los planes parciales del municipio de Náquera una vez comprobada la coherencia con el nuevo PGOU.  
Información pública  
El Ayuntamiento de Náquera acuerda, en fecha 23 de agosto de 2001, someter a información pública la propuesta de programación del sector residencial polígono 15 partida Els Plans. La información pública se efectuó en el DOGV nº 4.083 de 11 de septiembre de 2001, en el tablón de anuncios del Ayuntamiento, y en el periódico Las Provincias de fecha 8 de septiembre de 2001.  
También se certifica que durante el plazo de concedido para presentar alegaciones, se presentaron 52 alegaciones. Hay un informe de las alegaciones firmado por la arquitecta municipal, de fecha 23 de enero de 2002.  
Resumen de alegaciones  
Durante el periodo de información pública, se formularon 52 alegaciones, siendo todas de carácter urbanístico, salvo una que alude a la necesidad de presentación del EIA.  
Peticiones de información o documentación complementaria  
El 21 de abril de 2006, la Dirección General de Gestión del Medio Natural comunica al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial los aspectos que deberán ser ampliados y/o justificados antes de que se emita la Declaración de Impacto Ambiental:  
1. Copia de todas las alegaciones presentadas.  
2. Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar o de la entidad colaboradora autorizada para el suministro de agua potable al municipio.  
3. Cálculo aproximado del volumen de aguas residuales y el informe vinculante actualizado de la Entidad de Saneamiento.  
4. Previsión de los residuos sólidos urbanos generados y certificado de la entidad gestora.  
5. Informe favorable relativo al tratamiento de la Vía Pecuaria afectada.  
6. Estudio de Paisaje y el informe favorable sobre el mismo.  
7. Informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
8. Estudio Acústico y el informe favorable sobre él realizado por la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
9. Modificación de la zona de protección de la CV-305 y CV-315 en 25 m.  
10. Para el vertido de las aguas pluviales recogidas en el sector al barranco del Moliner, se deberá obtener la autorización correspondiente del Organismo de Cuenca. Previo al punto de vertido de las aguas pluviales, se deberá disponer una instalación de pretratamiento con el fin de eliminar los sólidos en suspensión, aceites o grasas arrastrados por el agua de lluvia.  
11. La cartografía del planeamiento en formato digital georreferenciado.  
12. En cuanto al campo de golf, se considera únicamente como un uso contemplado en la normativa urbanística del sector. Además no se incluye la evaluación de impacto ambiental del campo de golf, requiriendo para su aprobación, el procedimiento de evaluación de impacto ambiental establecida por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, así como el Reglamento que la desarrolla.  
Documentación complementaria  
En respuesta a un requerimiento del 21 de abril de 2006 de la Dirección Territorial, el Ayuntamiento de Náquera envía, el 28 de abril de 2006, a dicha Dirección la siguiente documentación de carácter ambiental:  
1. Copia por duplicado de las alegaciones formuladas al Proyecto de Homologación y Plan Parcial del sector Els Plans de Náquera expte 73/2006-AIA.  
2. Informe de la empresa suministradora de agua potable.  
3. Informe de la Entidad de Saneamiento.  
4. Certificado sobre la gestión de residuos sólidos urbanos en Els Plans.  
5. Informe sobre vertido de aguas pluviales.  
6. CD con la cartografía del planeamiento en formato digital georreferenciado.  
7. Informe de los Servicios Técnicos y Jurídicos Municipales relativo al requerimiento de documentación realizado por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.  
Informes sectoriales  
Informe de la empresa suministradora de agua potable de fecha 27 de abril de 2006.  
Javier Olmos Fernández-Corugedo, en calidad de apoderado de la empresa Compañía de Abastecimiento de Aguas Els Germanells, SL. en relación con el requerimiento de documentación de la conselleria de Territorio y Vivienda, emite el siguiente informe:  
1. Que la empresa Compañia de Abastecimiento de Aguas Els Germanells, SL. es la suministradora de agua potable en alta a la actual empresa concesionaria del área de urbanizaciones en la que se encuentra situado Els Plans, del T.M. de Náquera, denominada HIDRA SA., existiendo por tanto actualmente dos empresas proveedoras de agua en el T.M. con sondeos propios que son el propio Ayto y la Compañía de Abastecimiento de Aguas Els Germanells SL.  
2. Que el citado Plan Parcial Els Plans tiene de acuerdo con el PGOU de Náquera, aprobado provisionalmente una edificabilidad máxima de 1339 viviendas, para un ratio de 3,5 habitantes/vivienda supone una población de 4687 habitantes, lo cual para un consumo medio de 200 litros/habitante/día supone 937 m³/día.  
3. Que la empresa Compañía de Abastecimiento de Aguas Els Germanells, SL. dispone de dos sondeos con una capacidad de producción total de 7.825 lpm y un depósito de almacenamiento de 5.000 m³, es por lo que tiene más que suficiente para el suministro de diario a la citada población. Además la empresa Compañía de Abastecimiento de Aguas Els Germanells, SL está legalizada como empresa suministradora de agua potable, es por lo que puede afirmarse que el suministro de agua potable queda garantizado en calidad y cantidad.  
Informe sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de la urbanización Bonanza de Náquera para admitir los caudales de aguas residuales generados por el desarrollo del Programa de Actuación Integrada Els Plans de Náquera(Valencia).  
Con la información disponible remitida por el solicitante y del estudio del diseño y funcionamiento de la actual depuradora, esta Entidad comunica lo siguiente:  
1. La EDAR de la urbanización Bonanza de Náquera, cuya construcción se iniciará próximamente, dará servicio a una parte de dicho municipio y está diseñada para tratar 3.200 m³/día.  
2. Según los datos aportados por el solicitante, el caudal previsto es de 955,11 m³/día.  
3. De acuerdo con lo señalado en el Reglamento de Gestión Urbanística (RD 3.288/1978) en su artículo 59.1 b) los Urbanizadores responsables de ejecutar la Actuación deberán costear el importe de aquellas infraestructuras de saneamiento y depuración que precise el desarrollo urbanístico; o conforme a lo dispuesto en la Ley 16/2005, de 30 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Urbanística Valenciana, en su artículo 124.1.d, en caso de no resolver por su cuenta las necesidades de saneamiento y depuración que generen, y vayan a solicitar la conexión a sistemas públicos, deberán cubrir el objetivo imprescindible de que se suplementen las infraestructuras públicas en lo necesario para no menguar ni desequilibrar los niveles de calidad, cantidad o capacidad de servicio existentes.  
4. El coste estimado de este suplemento de infraestructuras es de 163,30 € por habitante equivalente, siendo un habitante equivalente aquel que ocasiona un vertido de 60 gr. de DBO5 por día, o bien, genera un volumen de agua residual de 200 litros por día. Traducido al caso que nos ocupa y de los datos aportados, para un caudal medio estimado de 955,11 m³/día (suponiendo que el vertido es asimilable a aguas residuales domésticas, extremo que se deberá verificar en el momento de la conexión), supondrá una cantidad a abonar de 779.920,80- correspondientes a 4.776 habitantes equivalentes.  
Conclusión  
Por lo señalado anteriormente, y para el caso en que los urbanizadores decidan no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales generadas por sus actuaciones mediante la construcción de una EDAR propia y vaya a solicitar en un futuro la conexión a un sistema público de saneamiento y depuración de la urbanización Bonanza de Náquera de las aguas residuales generadas por el desarrollo del programa de actuación integrada Els Plans de Náquera (Valencia) siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes:  
1. En su día, el Urbanizador responsable del desarrollo urbanístico deberán realizar la correspondiente solicitud de la conexión al sistema público de saneamiento y depuración, Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
2. En cualquier caso, el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de La Entidad de Saneamiento de Aguas al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos el urbanizador deberán prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento de Aguas, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.   
3. Con anterioridad a la ejecución de la conexión, al sistema público de saneamiento y depuración, se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento de Aguas las cantidades que resulten del convenio existente entre esta Entidad y el Ayuntamiento de Náquera.  
Certificado sobre la gestión de residuos sólidos urbanos.  
De fecha 27 de abril de 2006, certifica que, examinados los documentos obrantes en la oficinas municipales, aparece que este ayuntamiento tiene contratado con la empresa TETMA el servicio de recogida de residuos sólidos urbanos tanto para el casco urbano como para las urbanizaciones existentes y futuras, entre las que se incluye el Sector Residencial Els Plans.  
Informe de la empresa concesionaria de recogida de RSU de Náquera.  
De fecha 27 de abril de 2006, certifica que la mercantil Técnicas y Tratamientos Medioambientales SA. presta el servicio de recogida de RSU del municipio de Náquera, tanto en la urbanizaciones existentes como en las futuras contempladas en el Plan General, incluyendo el suelo urbanizable de Els Plans, Polígono 15, Sector R8, transportando los residuos del mismo a FERVASA, las instalaciones de tratamiento de Residuos Sólidos Urbanos que el EMTRE tiene en Quart de Poblet (Valencia).  
Informe sobre vertido de aguas pluviales.  
De fecha 26 de abril de 2006, en relación al requerimiento del Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial-Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental relativo al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental relativo al Proyecto de Homologación y Plan Parcial Sector Els Plans de Náquera, sobre recogida del vertido de aguas pluviales en el Sector al Barranco el Moliner, por parte de los Servicios Técnicos Municipales se debe informar:  
Las aguas pluviales de la parte urbana del Sector Els Plans, van a canalizarse hasta balsas situadas en el suelo dotacional propiedad del Ayuntamiento de Náquera para ser reutilizadas para el riego del Dotacional Deportivo de propiedad municipal. En el caso de excedentes, una balsa de recogida de aguas situada en el mismo polígono reconducirá los mismos a los colectores de pluviales existentes en el Sector Industrial La Torreta contiguo, que en su día se dimensionaron para tales efectos.  
Informe favorable de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial de fecha 3 de mayo de 2006.  
Se informa que:  
1. Este informe se refiere, exclusivamente, a la posible afección del proyecto a (i) espacios de la Comunidad Valenciana propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 como LICs; (ii) espacios de la Comunidad Valenciana incluidos en la Red Natura 2000 como ZEPAs; y (iii) Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, contemplados en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre.  
2. El proyecto consiste en el desarrollo urbanístico de unos terrenos agrícolas en el término municipal de Náquera.  
3. El proyecto se encuentra fuera del ámbito territorial del Plan de Ordenación de Recursos Naturales de la Sierra Calderona, aprobado mediante el Decreto 77/2001, de 2 de abril, del Gobierno Valenciano.  
4. Atendiendo a la información disponible, dentro del ámbito territorial del proyecto no se presentan hábitats de interés comunitario, al tratarse de parcelas actualmente dedicadas al cultivo agrícola.  
5. Por todo ello, y sin perjuicio de otras normativas sectoriales que fueran aplicables, se informa favorablemente el proyecto de referencia.  
Afecciones legales  
A continuación se comentan las diferentes afecciones legales que deberían estar incluidas en el EsIA.  
1. Red Natura 2000 y Espacios Naturales Protegidos en la Comunidad Valenciana  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, se ha constatado la existencia cerca del ámbito de actuación de Lugares de Interés Comunitario denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 y ZEPAs designadas para formar parte de la Red Natura 2000.  
Se trata del Parque Natural de la Sierra Calderona, y hay que hacer mención al PORN de la Sierra Calderona, aprobado mediante el Decreto 77/2001, de 2 de abril, del Gobierno Valenciano. Según el EIA, en este Plan, el sector viene clasificada como zona de influencia, y dentro de ésta, como área de predominio agrícola (AG).  
Pero el proyecto se encuentra fuera del ámbito territorial del PORN de la Sierra Calderona. El Informe del la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, dice que dentro del ámbito territorial del proyecto no se presentan hábitats de interés comunitario, al tratarse de parcelas dedicadas al cultivo agrícola. Informa favorablemente sobre la actuación.  
2. Dominio Público Hidráulico  
La zona se encuentra enclavada en la cuenca hidrográfica del Júcar dentro de la unidad hidrogeológica del medio Palancia.  
En el sector se encuentra ubicado el Barranco de Náquera o del Moliner (también denominado del Algibe de San Vicente y Barranc de Cona), el cual nace en la zona montañosa al norte del término municipal, al sur de la Sierra Calderona, y muere antes de llegar al barranco de Carraixet provocando una zona de riesgo de inundación adyacente al By-pass.  
El barranco cruza de norte a sur el sector y sale en el cruce con el azagador de Llíria, al sur del sector. Las parcelas colindantes al mismo se encuentran prácticamente suspendidas en el contorno del barranco de forma que a partir de los primeros 400 m los propios muretes que vallan las parcelas definen los cajeros del barranco hasta la vía pecuaria.  
Hay una pinada en el cauce del barranco.  
Le son de aplicación el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
Se deberá mantener libre de todo obstáculo para el uso público la zona de servidumbre de 5 m a cada lado del cauce del barranco afectado.  
Asimismo, se deberá disponer de autorización administrativa previa de la Confederación Hidrográfica del Júcar para los nuevos usos propuestos en el Plan Parcial en la zona de policía de cauces del barranco afectado, como establece el Reglamento del Dominio Público Hidráulico.  
También la prohibición prevista en el art. 69 de la Ley 6/1989, de 7 de julio, de Ordenación del Territorio de la Comunidad Valenciana que prohibe toda edificación sobre terrenos provenientes de cauces y hasta 20 m de su arista exterior.  
3. Riesgo de inundación  
Al sureste del sector hay una zona con riesgo de inundación de nivel 3, que coincide con el encuentro del Barranco del Moliner con el By-pass.  
Pero este riesgo no afecta al ámbito de estudio.  
Sin embargo, en el límite sur del sector, el cauce del barranco del Moliner desaparece al cruzar el Camino de Lliria o Cordel de Aragón, sin un cauce definido ni un paso inferior que permita el curso de las aguas. Esta situación puede provocar riesgo de inundación en la zona.  
4. Vías Pecuarias  
Por el linde sur de la actuación discurre la vía pecuaria denominada Cordel de Aragón ó también llamado Camí de Llíria.   
Las vías pecuarias quedan reguladas, en todo el estado español, por la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias (BOE nº 71, 24/03/1995). Con anterioridad la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana ya protegía genéricamente todas las vías pecuarias presentes en el territorio.  
Por ello, se asegurará el mantenimiento de la integridad superficial de las vías, la idoneidad de los itinerarios y de los trazados, junto con la continuidad del tránsito ganadero y el resto de usos complementarios y compatibles con éste.  
El cordel de Aragón tiene una anchura de 37,5 m, viéndose afectada en parte por el ámbito del sector propuesto. Se debe presentar el informe favorable relativo al tratamiento de la vía pecuaria afectada, de los servicios territoriales de Medio Ambiente de Valencia de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
5. Patrimonio Cultural  
La conselleria de Cultura, Educación y Deportes tiene inventariados los bienes muebles e inmuebles de valor histórico, artístico, arquitectónico, arqueológico, paleontológico, etnológico, documental, bibliográfico, científico, técnico, o de cualquier otra naturaleza cultural, regulados por la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano y que tiene por objeto su protección, conservación, difusión, fomento, investigación y el acrecentamiento del patrimonio cultural valenciano.  
Dentro del término municipal de Náquera esta conselleria tiene inventariados 4 yacimientos arqueológicos: cerro de la patada, el trencalls, puntal dels moros y vinyes.  
En el EIA identifica 3 de estos yacimientos arqueológicos: cerro de la patada, els trencalls y vinyes. Indica sus coordenadas U.T.M. y concluye que ninguno de estos yacimientos se encuentra dentro del sector  
Se requerirá un informe favorable de la conselleria de Cultura y será preceptivo para que se emita la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental.  
6. Carreteras  
El perímetro del sector está definido por la carretera de Massamagrell CV-305 por el norte y el este, la carretera de Náquera a Moncada CV-315 por el oeste, y la vía pecuaria por el sur.  
Por tanto deberá tener en cuenta lo establecido en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Carreteras de la Comunitat Valenciana, en especial en lo referente a las zonas de afección de la carretera:  
Según la Ley 6/1991 de Carreteras de la Comunidad Valenciana, en la zona de dominio público no se permite la realización de otras actividades que las directamente relacionadas con la construcción, conservación o explotación de la vía.  
En las zonas de protección no podrán realizarse obras ni se permiten más usos que aquellos que sean compatibles con la seguridad vial, previa autorización, en cualquier caso, de la administración titular de la vía. No se admite en esta zona la nueva construcción de edificación alguna.  
La Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de la Generalitat, de Medidas Fiscales, introduce modificaciones en los apartados 3 y 4 del art. 33 de la Ley 6/1991, de Carreteras de la Comunidad Valenciana, con lo que se aumenta la zona de protección de carreteras.  
Las carreteras que limitan el sector tienen las siguientes características:  
- CV-305: antigua VV-6021, de A-7 (Massamagrell) a Náquera. Categoría Local y titularidad de la Diputación Provincial de Valencia.  
En la documentación establece la zona de protección en 18 m, medidas desde la arista exterior de la explanación. Pero ahora con la Ley 14/2005, ha cambiado a 25 metros.  
El Sector asume, de conformidad con lo previsto en el PGOU aprobado provisionalmente y el informe de Diputación, a su cargo el desdoblamiento de la CV-305 y de la nueva rotonda incluida en el sector.  
- CV-315: antigua VV-6024, de Moncada a Náquera. Categoría Local y titularidad de la Diputación Provincial de Valencia.  
En la documentación establece la zona de protección en 18 m, medidas desde la arista exterior de la explanación. Pero ahora con la Ley 14/2005, ha cambiado a 25 metros.  
7. Incendios forestales  
En el ámbito de actuación no se han producido incendios forestales desde la entrada en vigor de la Ley 3/1993.  
El cambio de uso a urbano o urbanizable de una superficie que haya sufrido los efectos de un incendio forestal se encuentra regulado por la Ley 4/1992 de la Generalitat Valenciana sobre suelo no urbanizable y por la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana. y por la ley 43/2003, de 21 de noviembre, de Montes.  
La ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana cita, en su artículo 59.1, "Los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio quedan sujetos a las prohibiciones de clasificación o reclasificación urbanística preceptuadas en la Ley 4/1992, de la Generalitat Valenciana, de 5 de junio, del suelo no urbanizable".  
8. Suelo forestal.  
Según la cartografía del Inventario Forestal vigente en la Comunidad Valenciana (E 1:10.000) no existe Suelo Forestal en el ámbito de estudio.  
Consideraciones ambientales  
1. A continuación se citan las afecciones ambientales más importantes detectadas mediante la cartografía temática y las visitas de campo:  
- Vulnerabilidad de acuíferos a la contaminación  
El ámbito posee una vulnerabilidad Baja a la contaminación de acuíferos.  
Cualquier actividad o uso en estas zonas debe tener resuelto el tratamiento controlado de sus residuos.  
- Accesibilidad potencial a los recursos hídricos  
Se caracteriza por poseer una clasificación de grado Medio.  
- Riesgo de deslizamiento-desprendimiento  
El área de estudio no tiene riesgo de deslizamiento o desprendimiento.  
- Riesgo de erosión actual y potencial  
En toda la superficie el riesgo de erosión actual es Muy bajo, y el riesgo de erosión potencial Bajo.  
- Capacidad agrológica del suelo.  
Atendiendo a la clasificación del suelo por su aptitud para la explotación agrícola y forestal, la zona de estudio se encuentra dentro de una capacidad agronómica Elevada y una pequña parte Moderada.  
- Fisiografía.  
La mayor parte del sector es plana, salvo una franja en el oeste que es ondulado y fuertemente ondulado.  
2. El uso predominante del suelo es el de regadío de cítricos, excepto en una pequeña franja de matorral junto al barranco del Moliner, y algunas parcelas de secano baldío, así como una parcela de huerta.  
Además existen dos zonas de uso residencial de baja densidad, una situada al extremo este del sector y la otra en el norte.  
En cuanto a los usos de los terrenos colindantes al sector se observa la presencia de un polígono industrial limítrofe al sur y al oeste del sector, todavía en construcción. Al noroeste tenemos la presencia de zonas urbanizadas de uso residencial de baja densidad.  
El resto de zonas colindantes con el sector tienen un uso agrícola, predominantemente de cítricos.  
3. El área que nos ocupa está caracterizada principalmente por usos agrícolas de cítricos de regadío y, por ello su fauna característica es la compuesta por pequeños roedores, moluscos de tierra, pequeños reptiles y aves como el gorrión común, estornino, etc.  
De todas formas se debe tener en cuenta que esta zona se encuentra en el manto coluvial adyacente por el sur a la Sierra Calderona, lo que implica que podría constituir una zona de influencia para la fauna propia de esta Sierra.  
4. En la zona objeto de estudio están alternados campos de regadío de cítricos, cultivos hortícolas, áreas de secano degradados (algarrobos, almendros y olivos) y suelo urbano de baja densidad, en los que existen algunos núcleos de pinos.  
En este sentido los campos de naranjos presentan comunidades nitrófilas. Las áreas de secano degradado presentan suelo de escasa cubierta vegetal, alternada con almendros, algarrobos y olivos.  
En el barranco se observan una serie de especies vegetales presentes en el cauce: tomillo, adelfa, agave americana, romero, coscojar, palmito, olivo silvestre, lentisco, savina común, raimet de pastor y pinos carrascos.  
Dentro de estas especies existentes en la zona se encuentran algunas especies protegidas según la orden de 20 de diciembre de 1985, de la conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas, como son:  
- Palmito.  
- Tomillo.  
5. Explotación de los recursos naturales.  
Abastecimiento de agua potable  
La ordenación propuesta define dos áreas de uso residencial y un campo de golf que supone una demanda de agua potable.  
El EIA prevé el total de consumo para las zonas residenciales, y se estima en 503.049,6 m³/año.  
Se presenta informe de la empresa suministradora de agua potable, de fecha 27 de abril de 2006, que afirma que el suministro de agua potable queda garantizado en calidad y cantidad.  
Aguas Residuales generadas  
El EIA dice que se deberá prever la evacuación de las aguas residuales en la red de alcantarillado, que deberá dimensionarse de acuerdo con la cantidad y calidad de los vertidos que vayan a producir, y la depuración de dichas aguas residenciales.  
Se aporta informe sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de la EDAR de la Urbanización Bonanza de Náquera para admitir los caudales de aguas residuales generados.  
En este informe comunica que la EDAR de la urbanización Bonanza de Náquera, que aún no está construida, está diseñada para tratar 3.200 m³/día y el caudal generado previsto es de 955,11 m³/día.  
A fecha 28 de abril de 2006 está pendiente la construcción de la estación depuradora de aguas residuales de la urbanización Bonanza de Náquera.  
En el caso de que la depuradora municipal actual no pueda aceptar estos vertidos, el promotor propondrá un sistema de depuración que garantice el correcto tratamiento de los vertidos hasta que esté construida la nueva estación depuradora de aguas residuales.  
Residuos  
Se presenta certificado del Ayuntamiento de Náquera que informa que tiene contratado con la empresa Tetma el servicio de recogida de residuos sólidos urbanos.  
La empresa concesionaria del servicio de recogida de residuos sólidos urbanos, Tetma, presenta certificado de fecha 27 de abril de 2005, en el que asume la gestión de residuos sólidos urbanos de Els Plans.  
Deberán preverse lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunidad Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al Plan Integral de Residuos.  
6. Paisaje.  
La ley 4/2004, de 30 de junio de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, artículo 11, establece la obligatoriedad de presentar un Estudio de Paisaje junto a planes de ordenación del territorio, los planes generales y los instrumentos de planificación urbanística.  
Según el Informe de los Servicios Técnicos y Jurídicos Municipales relativo al requerimiento de documentación realizado, se ha aportado Estudio de Paisaje a la Comisión Territorial.  
7. Estudio acústico.  
Los niveles sonoros máximos que serán permitidos se reflejarán en el apartado de medidas correctoras y protectoras del EIA, y deberán adecuarse tanto en valor como en las franjas horarias de limitación a lo reflejado en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.  
Según la citada ley en los municipios que no disponen de plan acústico, los instrumentos de planeamiento urbanístico incorporarán un estudio acústico en su ámbito de ordenación. En cumplimiento de esta ley, si tiene plan acústico, la actuación debe adecuarse a éste, y en caso de no tenerlo, se debe aportar un estudio acústico.  
Según el Informe de los Servicios Técnicos y Jurídicos Municipales relativo al requerimiento de documentación realizado, se ha aportado Estudio Acústico a la Comisión Territorial.  
8. Medidas correctoras.  
En el EIA distingue entre los el uso residencial de baja densidad y equipamiento recreativo-deportivo.  
Respecto al uso residencial, analiza los distintos aspectos que pueden causar impacto en el medio: generación de residuos sólidos y líquidos, abastecimiento de agua potable, capacidad viaria, paisaje y ejecución de las obras.  
Respecto al equipamiento recreativo-deportivo, enumera medidas a adoptar en la fase de gestión y explotación del campo de golf. Pero en este expediente se considera únicamente como un uso contemplado en la normativa urbanística del sector. Además no se incluye la evaluación de impacto ambiental del campo de golf, requiriendo para su aprobación, el procedimiento de evaluación de impacto ambiental establecida por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, así como el Reglamento que la desarrolla.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Según el artículo 5º del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. Según el artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Homologación y Plan Parcial Sector R-8 Els Plans de Náquera (Valencia), cuyo promotor es el Ayuntamiento de Náquera, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se debe presentar el informe favorable relativo al tratamiento de la Vía Pecuaria afectada, de los servicios territoriales de Medio Ambiente de Valencia de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
Aquellas consideraciones que se desprendan de este informe serán consideradas como propias de la presente Declaración.  
En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
2. En el límite sur del sector, el cauce del barranco del Moliner desaparece al cruzar el Camino de Lliria o Cordel de Aragón, sin un cauce definido ni un paso inferior que permita el curso de las aguas.  
Se deberá adecuar el barranco en su cruce con el Camino de Lliria. Se deberá obtener la autorización correspondiente del Organismo de Cuenca.  
3. Se deberá disponer de autorización administrativa previa de la Confederación Hidrográfica del Júcar para los nuevos usos propuestos en el Plan Parcial en la zona de policía de cauce del barranco afectado, como establece el Reglamento del Dominio Público Hidráulico.  
Asimismo, se deberá mantener libre de todo obstáculo para el uso público la zona de servidumbre de 5 m a cada lado del cauce del barranco afectado.  
4. Se debe mantener y conservar la vegetación autóctona de la zona del Barranco del Moliner, incluida la pinada situada en el cauce del barranco.  
5. El desarrollo del sector quedará condicionado a la puesta en funcionamiento de la EDAR de la urbanización Bonanza de Náquera, debiendo además llevarse a cabo la red de saneamiento que impulse las aguas residuales generadas por sector hasta la referida EDAR, así como las conducciones de agua residual depurada para el riego del campo de golf previsto y las zonas verdes ajardinadas. Se deberán obtener las autorizaciones correspondientes para la conexión de la EDAR proyectada.  
En el caso de que no estuviera en funcionamiento dicha EDAR, se deberán tener previstas provisionalmente las instalaciones de depuración necesarias que garanticen el correcto tratamiento de las residuales generadas, así como las autorizaciones de vertido por el órgano competente en su caso.  
En cualquiera de los casos, los vertidos de aguas residuales y pluviales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
6. Teniendo en cuenta que la red de saneamiento será separativa y que el vertido de las aguas pluviales se produce a las balsas ubicadas en suelo dotacional.  
Se dispondrá, previo al punto de vertido, un elemento de pretratamiento que permita recoger sólidos en suspensión, aceites y grasas, o cualquier otro objeto o sustancia que pudiera ser arrastrado por el agua de lluvia y posteriormente vertido a las balsas. Asimismo se dispondrá una arqueta para toma de muestras del vertido realizado.  
7. Se deberá presentar informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
8. Debido a la modificación de la zona de protección de carreteras, se debe aportar informe favorable de los servicios técnicos de la conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte, en cuanto a la compatibilidad del planeamiento propuesto con la Planificación de Carreteras.  
9. Se debe presentar el informe favorable sobre el Estudio Acústico realizado por la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
Aquellas consideraciones que se desprendan de este informe serán consideradas como propias de la presente Declaración.  
10. Se debe presentar el informe favorable sobre el Estudio de Paisaje, emitido por el Área de Urbanismo de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial.  
Aquellas consideraciones que se desprendan de este informe serán consideradas como propias de la presente Declaración.  
11. En cuanto al campo de golf, se considera únicamente como un uso contemplado en la normativa urbanística del sector. Además no se incluye la evaluación de impacto ambiental del campo de golf, requiriendo para su aprobación, el procedimiento de evaluación de impacto ambiental establecida por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, así como el Reglamento que la desarrolla.  
12. Deberán preverse, en las áreas residenciales, lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunidad Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al Plan Integral de Residuos.   
13. El material necesario para realizar la explanada del sector deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada. Debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
14. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
15. Los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del cumplimiento de las ordenanzas municipales, del planeamiento propuesto, de la legislación sectorial de aplicación vigente, las medidas establecidas en este condicionado, las establecidas en el Estudio de Impacto Ambiental del Plan Parcial Modificativo Sector Residencial Els Plans, y en los Informes Sectoriales y las labores de vigilancia a incluir en el Programa de Vigilancia Ambiental, se incorporarán al preceptivo Proyecto de urbanización y se valorarán y proveerán presupuestariamente los gastos derivados de su cumplimiento.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 4 de mayo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 81/2006-AIA  
Título: Programa de Actuación Integrada Sector Sanz del Palomar.   
Promotor: Ayuntamiento del Palomar   
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento del Palomar y CTV  
Localización: Término Municipal del Palomar. La Vall d'Albaida (Valencia)  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
El presente Expediente de Homologación viene a clasificar un nuevo Sector de Suelo Urbanizable de uso Industrial sobre un Suelo actualmente considerado como Suelo No Urbanizable Común según las vigentes Normas Subsidiarias de El Palomar aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo en junio de 1995.  
La Unidad de Ejecución (Área de Reparto) delimitada, que coincide con el ámbito del Programa, Homologación y Plan Parcial, es de 41. 347,67 m², compuestos por 38.979,30 m² del Sector Sanz, y de 2.368,37 m² de la Red Primaria Interior No Adscrita (correspondiente a la Vía Pecuaria que cruza el ámbito del Sector).  
El Sector se sitúa en la zona sur el término Municipal de El Palomar. Se han establecido límites en función de las infraestructuras viarias preexistentes y de un vial perimetral que favorezca su futura ampliación, derivando en una forma bastante regular. Estos límites son:  
- Al norte: con Suelo No Urbanizable Común, actuando como elemento de definición clara un pequeño canal de desagüe natural del terreno.  
- Al sur: Con un acceso norte al casco urbano del Palomar desde la carretera nacional N-340, que se estructura como red primaria local.  
- Al este: Con la traza de la citada carretera N-340 y la VV-2.038 (CV-639), de comunicación con Bufalí.  
- Al oeste: Con un camino rural existente.  
El promotor justifica la necesidad de la actuación para dar cumplimiento a lo dispuesto por la Disposición Transitoria Primera, apartados segundo y tercero, de la LRAU. La presente Homologación viene a definir, concretar, completar y modificar los siguientes aspectos:  
- Identifica los terrenos incluidos en el ámbito del Sector de Suelo Urbanizable de Uso Industrial Sanz, de conformidad con la delimitación de las NN.SS. del Palomar.  
- Identifica la Red Primaria del Sector para su obtención y cesión al Ayuntamiento de El Palomar.  
- Establece las determinaciones de aprovechamientos y parámetros básicos no definidas en las vigentes NN.SS.   
- Permite distinguir entre Ordenación Pormenorizada y Ordenación Estructural.  
- Determina el contenido de la ficha de planeamiento y gestión  
El promotor justifica la ubicación elegida por su proximidad con áreas dedicadas a la habitación o al desarrollo de actividades industriales, además de la existencia de redes de comunicaciones viarias, necesariamente conlleva la conexión directa a as redes de suministro y servicios eliminando los impactos sobrevenidos de la construcción de las mismas que caracterizan a los proyectos que se realizan de manera autónoma o aislada del resto de desarrollos urbanos.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
- Localización  
El Sector Industrial sometido a Estudio de Impacto Ambiental se localiza en el Término Municipal del Municipio de El Palomar (Valencia) que limita al este con el Término Municipal de Montaverner y Bélgida, al oeste con Bufalí y Albaida, al norte con Alfarrasí y L'Ollería y finalmente, al sur con Carrícola, Albaida y Atzeneta de Albaida.  
- Planeamiento propuesto  
La ficha de planeamiento que se presenta en el proyecto de Homologación es la siguiente:  
a) Función de la actuación dentro del ámbito de la actuación  
El Sector Sanz, de Uso Industrial, sin ordenación pormenorizada, viene a ampliar la oferta de suelo de esta categoría dada la inexistencia del mismo en el vigente instrumento de planeamiento de rango municipal así como a regular actividades existentes en suelo no urbanizable.  
Esta zona de Suelo Urbanizable Industrial queda delimitada por suelo no urbanizable común, y elementos integrantes de la red primaria de comunicaciones.  
b) Datos generales de la ordenación  
- Superficie Suelo Sector Sanz 41.347,67 m²  
Compuesto de:  
- Superficie Suelo SS. (Ámbito computable) 38.979,30 m²  
- Red Primaria dentro del Sector (VV.PP.) 2.368,37 m²  
- Superficie total del Sector 41.347,67 m²  
- IEB 0,6 m²t/m²s  
Aprovechamientos:  
Pendiente de ordenación pormenorizada, se fijan aprovechamientos de 0'6 m²t/m²s de Uso Industrial, siendo tolerados los usos almacenes y talleres. La tipología predominante corresponderá a la de naves aisladas.  
c) Condiciones de urbanización  
Accesos: Con la conexión a través del entronque con la N-340 a ejecutar con cargo al Sector, y su conexión con los caminos rurales existentes.  
Red de saneamiento: Separativa. Deberá preverse Estación Depuradora, y vertido de las aguas depuradas a cauce público.  
Red de agua potable: Conexiones a las redes existentes. Dotación de cálculo 2l/seg y Ha.   
Red de alumbrado público: Continuación de las instalaciones existentes en el casco urbano y en más concretamente en las áreas industriales.  
Red de energía electrica: Para el cálculo de energía eléctrica se partirá de una potencia máxima de 11.072 kw.  
d) Condiciones objetivas previas para su programación  
La programación del Área de Reparto sólo precisa la previa programación o ejecución del Sector mediante la redacción de un Plan Parcial, y su correspondiente Programa de Actuación Integrada, que se desarrollará como un único Sector conjunto, en una única Unidad de Ejecución. Afecciones a bienes de dominio público no municipal. Únicamente se encuentra afectada la Vía Pecuaria Colada del Camino de Xátiva.  
e) Determinaciones con carácter de ordenacíon estructural.  
Tienen el carácter de estructural las determinaciones de Zonificación, edificabilidad, aprovechamiento, densidad y aprovechamiento tipo.  
3. Alternativas  
No se han presentado alternativas de proyecto.   
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 22 de febrero de 2006 el Ayuntamiento del Palomar remitió el Proyecto de Urbanización, Plan Parcial, documento de Homologación del Sector y Estudio de Impacto Ambiental relativo al Programa de Actuación Integrada (PAI) del Sector Sanz del Palomar, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El Estudio de Impacto Ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el Levante-EMT, de fecha 15 de octubre de 2005 y en el DOGV nº 5.136, de 16 de noviembre de 2005.   
3. Resumen de las alegaciones  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en los certificados emitidos por la secretaria general del Ayuntamiento del Palomar, acompañado en el expediente administrativo por la certificación de Aprobación Provisional por acuerdo del Pleno de fecha 30 de enero 2006.  
4. Peticiones de información o documentación complementaria  
No se requiere la ampliación de documentación.  
Solicitud de informes sectoriales  
No se han solicitado informes sectoriales.  
Afecciones legales  
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PGOF y Red Natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.   
Después de consultar la cartografía temática de Ordenación del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), no se han detectado áreas inundables susceptibles de protección que afecten a la zona objeto de la Homologación.  
Dentro del ámbito de actuación del Plan Parcial, no existen cauces y/o barrancos entendidos como tales de manera que pudieran entenderse sujetos a lo dispuesto en la Ley 25/1998, de 2 de agosto, de Aguas, y en el Real Decreto 1849/1986 por el que se aprueba el reglamento del Dominio Público Hidráulico.  
El Sector se ve afectado por el transcurso de los viales: carretera nacional N-340, carretera comarcal CV-667 y carretera comarcal CV-639. Deberán respetarse las zonas de protección y de dominio público por afección de viales expuestas en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunidad Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa, y de Organización de la Generalitat Valenciana.  
Existe una Línea Aérea de Media Tensión de 20kv Atzeneta, propiedad de Iberdrola Distribución, SAU, cuya traza discurre sensiblemente horizontal dividiendo en dos partes casi iguales al sector y que se pretende soterrar en el ámbito del Plan Parcial excepto en el extremo oeste donde se procederá a la instalación de un apoyo para el conexionado.  
En materia de residuos deberá acogerse a lo dispuesto en el Plan Zonal nº XII, incluido en el P.I.R. de la Comunidad Valenciana. El Municipio del Palomar queda adscrito al área de gestión nº2 (AG2) de dicho Plan.  
Se encuentra afectada la Vía Pecuaria Colada del Camino de Játiva, que atraviesa el sector de Noreste a Suroeste. Este elemento sólo podrán ver variado su trazado conforme a los trámites legales establecidos en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.   
No consta en el expediente el informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales  
El área de actuación se caracteriza por estar actualmente ocupada por tierras de cultivo en activo o abandonados, favoreciendo por tanto la instalación de flora adventicia, y una pequeña masa de carácter forestal que queda dominada por la presencia de herbazal, matorral y pies dispersos de pinos carrascos. Tras consultar la cartografía de detalle del PGOF de la Comunidad Valenciana, así como el Catalogo de Montes de Dominio Público y de Utilidad pública de la Comunidad Valenciana, los terrenos que ocupan el área de estudio están considerados como suelo no forestal.  
La zona de actuación se encuentra sobre suelos muy jóvenes y fértiles sobre depósitos aluviales donde se desenvuelve una agricultura muy desarrollada con cultivos hortofrutícolas. Se trata de suelos clasificados como Fluvisoles calcáreos con una moderada capacidad de uso, según cartografía temática aportada por C.O.P.U.T..   
Según la cartografía del COPUT, el riesgo de la erosión actual en el ámbito de estudio es muy bajo y no existe ningún riesgo de deslizamiento.  
La vulnerabilidad a la contaminación del acuífero es Baja.  
Se determina el clima de la zona como mesomediterráneo, concretamente perteneciente al clima litoral septentrional con temperaturas suaves y una precipitación media anual entorno a los 600 mm.  
Dentro de la zona delimitada que abarca el Sector, existe una única edificación donde actualmente se viene desarrollando una actividad industrial. Se trata de una nave industrial aislada, de unos 1.300 m² en planta, sito en la parcela 90 del polígono 2 del municipio, y su titular es José Sanz Sancarlos.  
Se encuentra afectada la Vía Pecuaria Colada del Camino de Játiva, que atraviesa el sector de Noreste a Suroeste. La anchura legal de esta vía pecuaria es de 8 metros y su longitud dentro del término municipal del Palomar es de 1.600 metros. Procedente de Albaida, penetra en el Palomar por el paraje del Sifón junto al Ventorillo y a la carretera de Alicante, atraviesa el núcleo urbano y va a unirse al Cordel de Alicante junto al Albergue.  
En la documentación presentada se adjunta informe favorable de la empresa EGEVASA, responsable del abastecimiento de agua potable del municipio del Palomar, garantizando la viabilidad del incremento de agua que supone la realización del proyecto.  
En cuanto a la calidad del ambiente atmosférico en la zona, el límite de ruidos que se obtienen no supera los niveles máximos permitidos e las zonas residenciales próximas.  
En la actualidad, las instalaciones de depuración existentes en el municipio de Albaida no son capaces de asumir el tratamiento de aguas residuales generadas por el futuro Sector. En la documentación presentada se adjunta Informe de la entidad EPSAR, como adjudicataria del saneamiento de las aguas, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Albaida para admitir los caudales generados por el sector. En el informe se condiciona la viabilidad a la ampliación de la EDAR de Albaida, actualmente superada su capacidad, y a la decisión del urbanizador de no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales generadas mediante la construcción de una EDAR propia.  
Por otro lado, no existe en el sector ninguna red de saneamiento. La recogida de aguas residuales se conectará a un colector de nueva construcción que canalizará sus aguas a una parcela exterior al sector, y donde se construirá una unidad de depuración únicamente de aguas fecales generadas por el sector. Las industrias que se instalen en el Sector deberán depurar, de forma autónoma, todas las aguas residuales generadas distintas de las fecales antes de evacuarlas a la red de saneamiento prevista para el sector para su posterior vertido a los puntos de escorrentía natural donde se vierten las aguas pluviales.  
En la documentación presentada se adjunta informe de la mercantil Reciclados Integrales, SA., como empresa adjudicataria del Plan de Minimización de Residuos de la Vall d'Albaida, que certifica la viabilidad para el tratamiento de los residuos sólidos generados por el desarrollo del Sector Sanz, relativo al correspondiente Programa de Actuación Integrada del Palomar.  
Se deberá tener en cuenta lo dispuesto en el Plan Zonal nº XII, incluido en el P.I.R. de la Comunidad Valenciana, ya que el Municipio del Palomar queda adscrito al área de gestión nº2 (AG2) de dicho Plan.  
La parcela de estudio se encuadra en una única unidad ambiental caracterizada por terrenos destinados al aprovechamiento agrícola fundamentalmente de secano (frutal, viña, almendro y olivo), que en su gran parte se encuentran en la actualidad en fase de abandono, así se presentan zonas conformadas por eriales baldíos. A su vez, en el sector se presenta un desarrollo industrial previo que copa el protagonismo como elemento antropogénico.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, el Programa de Actuación Integrada del Sector Sanz del Palomar (Valencia), cuyo promotor es el Ayuntamiento de El Palomar, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente Declaración.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, y especialmente ante la ausencia de información que justifique o no la posible presencia de restos arqueológicos en el entorno de la actuación, deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
2. De conformidad con el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, deberá presentar informe favorable del organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro de agua, sobre su disponibilidad y compatibilidad de dicho incremento con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afectación o menoscabo a otros usos exigentes legalmente implantados.  
3. Deberá estar resuelto el saneamiento y depuración de las aguas residuales antes de la ejecución del Proyecto, resolviéndose conforme a lo establecido en los condicionantes expuestos en el Informe realizado por la empresa EPSAR sobre la Viabilidad del Sistema de Saneamiento y Depuración de la EDAR de Albaida para asumir los caudales generados por la actuación.   
En el caso en que el Urbanizador responsable del desarrollo Urbanístico decida no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales generadas por sus actuaciones mediante la construcción de una EDAR propia, deberá garantizar la aplicación de los parámetros de vertido que establece el Modelo de Ordenanzas de Vertido de la Entitat de Sanejament, respecto a los vertidos de las aguas residuales de las industrias que se instalen en el polígono industrial antes de realizar conexión con la red pública de saneamiento y depuración. Se asumirán además los condicionantes más restrictivos que se hayan establecido para el buen funcionamiento de la EDAR.  
4. Los residuos que se generen de cualquier tipología deberán ser gestionados de acuerdo a lo dispuesto en el Plan Zonal nº XII, incluido en el PIR de la Comunidad Valenciana. Antes de la concesión de licencia de actividad, el Ayuntamiento exigirá a las industrias que se quieran implantar en el sector un plan de gestión de residuos, que incluya su tratamiento y destino definitivo.  
5. El Ayuntamiento exigirá al Agente Urbanizador, tras la realización de las obras, los certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
6. Será necesario acreditar ante la Comisión Territorial de Urbanismo la autorización del Organismo de Cuenca competente para realizar el Vertido de aguas pluviales y aguas depuradas a cauce público.  
La red de aguas pluviales deberá atravesar un separador de grasas, aceites y sólidos en suspensión antes del vertido.  
7. Será necesario disponer antes del punto de conexión con la red de saneamiento municipal existente de una arqueta de registro que permita la toma de muestras y la desconexión del vertido.   
8. La vía Pecuaria Colada del Camino de Játiva no podrá computarse a efectos de aprovechamiento ni estándares urbanísticos al corresponderse con un bien de dominio público.  
9. Se debe presentar el informe favorable relativo al tratamiento de la Vía Pecuaria Colada del Camino de Játiva afectada, de los servicios territoriales de Medio Ambiente de Valencia de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
Aquellas consideraciones que se desprendan de este informe serán consideradas como propias de la presente Declaración.  
En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
10. Deberá presentar autorización de la empresa Iberdrola Distribución, SAU, como empresa dedicada a la distribución y transporte de energía eléctrica, para el soterramiento y adecuación de la línea de media tensión que atraviesa el Sector, así como la autorización de la conexión para el suministro de energía eléctrica.  
11. En caso de que las construcciones afecten a los servicios e infraestructuras de riego, será necesaria la reposición. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesen el sector y tengan una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o de la Confederación Hidrográfica del Júcar, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
12. Se deberá atender a las limitaciones de los usos del suelo y actividades en las zonas contiguas a las carreteras N-340 y CV-667, así como a la servidumbre, afección y línea de limitación a la edificación, que se establecen en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunidad Valenciana.  
13. Respecto a los ejemplares de Pino carrasco (Pinus halepensis), se intentará su conservación o integración en el sector dependiendo del estado de conservación, así como del estado fenológico y sanitario de dichos ejemplares.   
Classificació del sòl Superfície Superfície  
 Planejament vigent (ha) Planejament proposat (ha)  
Urbà 372,7 372,7  
Urbanitzable 149,5 152,98  
No urbanitzable 7913,0 7909,52  
\* \* \* \* \*  
Clasificación del suelo Superfície Superficie  
 Planeamiento vigente (Ha) Planeamiento propuesto (Ha)   
Urbano 372,7 372,7  
Urbanizable 149,5 152,98  
No Urbanizable 7913,0 7909,52Los pies arbóreos de Olivo y Algarrobo afectados deberán ser integrados en las zonas destinadas como zona verde del Sector.   
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 18 de mayo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 105/2006-AIA  
Título: Modificación de la Normas Subsidiarias Suelo No Urbanizable Común Equipamiento ED de Turís  
Promotor: Ayuntamiento de Turis  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Turis y CTV  
Localización: Término Municipal de Turis.  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
El objeto del proyecto persigue la introducción en las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal de Turís aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo el día 18 de diciembre de 1990, la modificación del uso de la superficie del territorio clasificado como Suelo No Urbanizable Común a Uso Dotacional, destinado a la construcción e un Centro de Enseñanza Secundaria Obligatoria, a Parque Urbano y a cualquier otro uso de Equipamiento Público, sin alterar inicialmente su clasificación de suelo.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La superficie del territorio del término municipal afectado por esta modificación se encuentra situado al Norte de la población, en la partida del Rincó, junto a los terrenos calificados como Parque Deportivo, en los que existe en funcionamiento una pista de atletismo y un campo de fútbol.  
Los terrenos afectados son varias parcelas agrícolas destinadas fundamentalmente al cultivo de naranjos, frutales y, en algunos casos, sin cultivo. Se encuentran clasificados como Suelo No Urbanizable Común en las Normas Subsidiarias vigentes en el Municipio de Turís. Lindan con los terrenos del polideportivo Municipal, permitiendo el engrandecimiento del mismo.  
La superficie afectada es de 34.779,27 m², con una forma predominantemente rectangular, que regulariza el área de equipamientos existente con anterioridad. En dicha cifra se incluye la superficie de uso dotacional así como la superficie de viales y accesos.  
A continuación, se compara el planeamiento vigente y el planeamiento propuesto:  
La conselleria de Cultura, Educación y Ciencia de la Generalitat Valenciana informó que dentro de la programación establecida, estaba prevista la construcción en esta localidad de un centro de enseñanza secundaria. Por ello, el promotor justifica la actuación, con el objeto de poder cumplir con la citada programación es indispensable que el ayuntamiento de Turís aporte un solar que sea suficiente en cuanto a extensión superficial, urbanizado y con determinadas condiciones, como la solución de accesos y la integración adecuada con la rama urbana del municipio.  
3. Alternativas  
Las posibles alternativas, frente a la solución adoptada, quedan condicionadas por las características propias del proyecto, donde la decisión adoptada se justifica por:  
- La superficie a recalificar cumple con los mínimos establecidos por la conselleria de Educación y Cultura  
- El equipamiento previsto se adiciona al existente, formando un conjunto compacto de gran entidad, dentro del cual existen instalaciones deportivas en funcionamiento.  
- La topografía de los terrenos escogidos es suficientemente plana y regular.  
- El acceso rodado está garantizado por dos viales proyectados que son prolongación de las calles de la población. Se ha previsto la conexión de los viales proyectados con la rotonda existente en el extremo de la calle Godelleta.  
- La integración con la trama urbana y el entorno urbanístico se considera adecuada.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 28 de marzo de 2006 el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación del Territorio remitió copia del documento de estudio de impacto ambiental y proyecto relativo a la Modificación de la Normas Subsidiarias Suelo No Urbanizable Común Equipamiento ED, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según Edicto publicado en el DOGV nº 5.197, de 13 de febrero de 2006.  
Durante el periodo de información pública se presentó una alegación, no siendo de carácter ambiental, según consta en los certificados emitidos por la secretaria general del Ayuntamiento de Turís, acompañado en el expediente administrativo por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 26 de enero de 2006.   
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
No se requiere la ampliación de documentación.  
Solicitud de informes sectoriales  
No se han solicitado informes sectoriales.  
Afecciones legales  
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PGOF y Red Natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.   
Después de consultar la cartografía temática de Ordenación del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), no se han detectado áreas inundables susceptibles de protección que afecten a la zona objeto de la actuación.  
Dentro del ámbito de actuación, no existen cauces y/o barrancos entendidos como tales de manera que pudieran entenderse sujetos a lo dispuesto en la Ley 25/1998, de 2 de agosto, de Aguas, y en el Real Decreto 1849/1986 por el que se aprueba el reglamento del Dominio Público Hidráulico.  
Una vez consultada la red de vías pecuarias del municipio, la parcela en estudio no se ve afectada por ninguna de las vías pecuarias que cruzan el Término, no debiendo atenderse a la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
No consta en el expediente Informe Favorable regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales  
El paisaje del ámbito se corresponde con un paisaje de eriales muy degradados sin ningún valor ambiental. Se trata de antiguos campos de cultivo, hoy totalmente abandonados, que fueron usados ilícitamente como vertedero de residuos sólidos inertes, y que en la actualidad continúan siendo utilizados en parte como escombrera. El uso como vertedero de residuos sólidos inertes al que han sido destinados estos suelos a lo largo del tiempo ha alterado considerablemente sus características físico-químicas, presentando una muy elevada nitrificación.  
La vegetación presente principalmente se compone de gramíneas y otras especies de flora adventicia al igual que especies cultivadas u ornamentales, como consecuencia de la alteración elevada del suelo y por la influencia de los campos de cultivo presentes en los alrededores de la zona de estudio.  
El clima del término municipal de Turís es mediterráneo, caracterizado por presentar elevadas temperaturas en verano e inviernos relativamente suaves.  
Las aguas superficiales no se verán alteradas debido a la nula incidencia que sobre las mismas tendrán las acciones del proyecto.  
La depuración de las aguas residuales mediante la conexión a la red de saneamiento municipal esta prevista en el proyecto, al igual que la acometida de la red de agua potable. No obstante, al tratarse de un uso dotacional, donde no se prevé un incremento de la población residente ni estacional, no se estima adecuado suponer una mayor demanda de agua potable o un mayor volumen de aguas residuales. Igualmente, la recogida de RSUs no presenta ningún inconveniente para los servicios de recogida del municipio.  
El EsIA identifica y valora los posibles impactos ambientales que se puedan derivar de la actuación propuesta, siendo considerados globalmente como un impacto positivo y permanente.   
Las principales medidas correctoras se apoyan en el control de la contaminación sobre el medio físico y del impacto derivado de la ejecución del proyecto en fase de construcción, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas, que no entren en contradicción con la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
El desarrollo del proyecto incidirá de forma positiva sobre el medio socioeconómico del municipio, permitiendo disponer de terrenos para uso educativo, zona verde y viales de acceso, incrementándose a su vez el patrimonio municipal de suelo, cuya consecuencia será l generación de puestos de trabajo y riqueza económica.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, la Modificación de la Normas Subsidiarias Suelo No Urbanizable Común Equipamiento ED de Turís, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente Declaración.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, y especialmente ante la ausencia de información que justifique o no la posible presencia de restos arqueológicos en el entorno de la actuación, deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
2. Los residuos existentes en la parcela, deberán ser retirados y gestionados de acuerdo a su tipología antes de la concesión de licencia municipal de obras a la empresa urbanizadora.   
3. El Ayuntamiento exigirá a las empresas encargadas entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
4. Los residuos que se generen en la fase de funcionamiento tanto peligroso como no peligrosos deberán ser gestionados a través de gestor autorizado de acuerdo a su legislación sectorial.  
5. Se optará por la reutilización de la tierra vegetal retirada con motivo de los movimientos de tierras realizados, bien en la zona verde del nuevo dotacional bien para otros usos externos al proyecto. Se definirá el lugar y condiciones de almacenamiento de las misma, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones de humedad y sus características edáficas.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 8 de mayo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 130/2006-AIA  
Título: Plan Especial Reserva Dotacional Escuela La Masia de Museros  
Promotor: Ayuntamiento de Museros  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Museros y CTV  
Localización: Término Municipal de Museros  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
El objeto del proyecto persigue la reclasificación de terrenos para crear una reserva de Suelo Dotacional con Uso Escolar, destinado a la ampliación de las infraestructuras escolares existentes, situados en el sur del casco urbano de Museros.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Los terrenos objeto de nueva ordenación se encuentran clasificados actualmente como Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola, con las características y usos propios de los terrenos agrícolas, limítrofes con el perímetro del casco urbano de la población.  
La superficie total afectada es de 2.389,00 m², con una forma predominantemente rectangular, que se destinará a la construcción de un edificio de dos alturas con una superficie de 882,45 m², para albergar las aulas de enseñanza secundaria y una zona deportiva ocupará una superficie de 968 m².   
Los terrenos se encuentran situados en el sur del casco urbano del municipio de Museros. Sus lindes son: por el norte, la parcela catastral nº 299, por el este, Colegio La Masia, por el sur las parcelas catastrales nº 106 y 107, por el oeste la parcela catastral nº 257.  
Actualmente, la totalidad del área está desocupada, es un terreno donde no existen cultivos.  
3. Alternativas  
El principal motivo que actualmente impulsa la ejecución del proyecto es que el suelo programado en las Normas Subsidiarias de 1997 como dotacional escolar de uso privado está agotado.  
Las posibles alternativas, frente a la solución adoptada, quedan condicionadas por las características propias del proyecto, donde la decisión de reclasificar suelo se justifica en la necesidad de ampliar las infraestructuras del centro educativo ya existente.  
Debido a que ya existe una zona de uso dotacional privado y se pretende ampliar las instalaciones escolares allí emplazadas, se presenta una única alternativa consistente en el crecimiento lógico de la zona escolar. De este modo, la zona queda mejor integrada y conectada con las áreas colindantes, cuya conexión a las redes subterráneas de infraestructuras resultaba mucho más sencilla.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 21 de abril de 2006 el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación del Territorio remitió copia del documento de estudio de impacto ambiental, expediente administrativo y proyecto relativo al Plan Especial Reserva Dotacional Escuela La Masia de Museros, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según Edicto publicado en el DOGV nº 4.724, de 1 de abril de 2004 y en el periódico Levante de fecha 17 de abril de 2004.   
Durante el periodo de información pública no se presentó ninguna alegación, según consta en los certificados emitidos por la secretaria general del Ayuntamiento de Museros, acompañado en el expediente administrativo por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 27 de mayo de 2004.   
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
No se requiere la ampliación de documentación.  
Solicitud de informes sectoriales  
No se han solicitado informes sectoriales.  
Afecciones legales  
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PGOF y Red Natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.   
Después de consultar la cartografía temática de Ordenación del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), no se han detectado áreas inundables susceptibles de protección que afecten a la zona objeto de la actuación.  
Dentro del ámbito de actuación, no existen cauces y/o barrancos entendidos como tales de manera que pudieran entenderse sujetos a lo dispuesto en la Ley 25/1998, de 2 de agosto, de Aguas, y en el Real Decreto 1849/1986 por el que se aprueba el reglamento del Dominio Público Hidráulico.  
Una vez consultada la red de vías pecuarias del municipio, la parcela en estudio no se ve afectada por ninguna de las vías pecuarias que cruzan el Término, no debiendo atenderse a la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
Consta en el expediente Informe Favorable regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, según el cual los yacimientos arqueológicos y las vías pecuarias presentes en el municipio están fuera del ámbito de actuación del Plan Especial.  
Consideraciones ambientales  
El Estudio de Impacto Ambiental afirma que los terrenos objeto de reclasificación se encuentra en una zona caracterizada por la dominancia de rocas de rocas de origen sedimentario detrítico. Desde el punto de vista topográfico, el municipio de Museros esta situado en una zona litoral caracterizada por ser llana y con una altitud media inferior a los 100m.  
En el área de estudio abundan los depósitos aluviales, tratándose generalmente de suelos profundos con buenas condiciones de aireación y permeabilidad. La capacidad agrícola de los suelos es muy elevada y se encuentran sometidos a una actividad intensiva. Es una zona dedicada al cultivo hortícola y hortofrutícola, de regadío.   
Las aguas subterráneas presentan una vulnerabilidad media, por lo que la adecuación urbanística de estos terrenos es compatible con el uso que se pretende implantar.   
El medio afectado por el Plan Especial está desocupado, actualmente no existen cultivos de cítricos ni vegetación asociada.  
La fauna presente en la zona consiste básicamente en avifauna y pequeños roedores y reptiles. Se trata de especies asociadas a cultivos, con una marcado carácter antropófilo.   
El clima de la zona objeto de estudio es de tipo mediterráneo seco, caracterizado por la suavidad de las temperaturas y la escasez de precipitaciones a lo largo de todo el año, especialmente durante la época estival. Las temperaturas son bastante suaves tanto en invierno como en verano.  
El Estudio de Impacto Ambiental afirma que la calidad del aire de la zona es buena, tanto por los niveles de ruido y vibraciones como por los niveles de gases y partículas.  
En su conjunto, el paisaje de la zona corresponde a las áreas llanas de la provincia de Valencia con cultivo de cítricos, dominado por el color verde de los naranjos, con presencia de las infraestructuras de riego, y por la cercanía del área urbana, siendo por tanto, un paisaje muy influenciado por la acción humana.  
El número de habitantes de Museros oscila alrededor de 5000. La agricultura tiene un papel importante en la economía local, con una actividad industrial asociada de almacenes y servicios.  
Al tratarse de un uso dotacional, donde no se prevé un incremento de la población residente ni estacional, no se estima adecuado suponer una mayor demanda de agua potable o un mayor volumen de aguas residuales. La evacuación de las aguas residuales se llevará a cabo a través de la red de alcantarillado municipal.  
Por lo que respecta a los residuos sólidos inertes generados durante la fase de ejecución, el Estudio de Impacto Ambiental afirma respecto a los residuos de obra que estos serán gestionados de la forma correcta, prevaleciendo siempre la vía de la valorización, dejando como última opción la deposición en vertedero. Respecto a los residuos sólidos urbanos, se prevé realizar la gestión de los mismos incorporándola a la gestión ya existente en el municipio.  
Las principales medidas correctoras se apoyan en la correcta gestión de los residuos, el control de la contaminación sobre el medio físico y la minimización de los impactos ambientales detectados, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas, que no entren en contradicción con la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
Junto con la documentación presentada, se adjunta Informe de la entidad EPSAR sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de L'Horta Nord para admitir el caudal generado por la ampliación de la escuela La Masía de Museros, en el cual se informa que la ampliación propuesta no va a provocar un aumento de caudal de aguas residuales vertido respecto del actual.  
Junto con la documentación presentada, se adjunta Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre la disponibilidad de agua, compatibilidad i no afección a otros recursos legalmente establecidos. Así como, Informe favorable de la empresa Omnium Iberico, SA., como concesionaria del servicio de agua potable en la población de Museros, informando de la capacidad suficiente de la red general Metropolitana y la red general municipal para asumir la ampliación de la escuela La Masia de Museros.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, el Plan Especial Reserva Dotacional Escuela La Masia de Museros, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente Declaración.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Los residuos existentes en la parcela, deberán ser retirados y gestionados de acuerdo a su tipología antes de la concesión de licencia municipal de obras a la empresa urbanizadora.   
2. El Ayuntamiento exigirá a las empresas encargadas entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
3. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado.  
4. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 2 de mayo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 116/2006-AIA  
Título: Modificación Puntual número 18 del Plan General de Ordenación Urbana de Mislata   
Promotor: Ayuntamiento de Mislata   
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Mislata y conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Término municipal de Mislata  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
La modificación presentada consiste en la recalificación de 19,32 Ha. de Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola a Suelo No Urbanizable.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La ubicación del suelo afectado por la Modificación Puntual número 18 del Plan General de Ordenación Urbana se encuentra ubicada al noroeste del término municipal.   
El ámbito afectado queda limitado por:   
- Norte: término municipal de Valencia  
- Sur: Calle Hospital y Suelo No Urbanizable dotacional de carácter educativo  
- Este: Avenida del Escultor Miquel Navarro  
- Oeste: término municipal de Quart de Poblet  
La Modificación número 18 del Plan General de Ordenación Urbana viene motivada por la futura inserción en estos terrenos de la infraestructura viaria llamada Ronda Norte de Mislata, de carácter supramunicipal, promovida por la conselleria de Infraestructuras y Transporte, y cuyo trazado no es todavía definitivo.  
3. Alternativas:  
Las posibles alternativas quedan condicionadas por las características propias del proyecto:   
- Alternativa 0: mantener la calificación de Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola  
- Alternativa 1: cambiar la calificación a Suelo No Urbanizable  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 4 de abril de 2006 el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia remitió una copia del proyecto, del Estudio de Impacto Ambiental y del expediente urbanístico tramitado en el ayuntamiento de Mislata, relativos a la Modificación Puntual número 18 del Plan General de Ordenación Urbana, incoándose el correspondiente expediente de Evaluación de Impacto Ambiental.   
2. Información pública  
El Estudio de Impacto Ambiental se expuso al público, según anuncios publicados en el Diario Levante El Mercantil Valenciano, de fecha 15 de abril de 2005, y en el DOGV nº 4988, de 19 de abril de 2005.  
Durante el período de información pública no se presentó ninguna alegación de carácter ambiental, según consta en el certificado emitido por el Secretario del Ayuntamiento de Mislata, acompañado en el expediente administrativo municipal por la certificación de la aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 20 de junio de 2005.   
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
Con fecha 25 de abril de 2006, se requiere a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, remitiéndose, asimismo, dicho requerimiento al Ayuntamiento de Mislata, para que complete el expediente con la documentación siguiente:  
- Recopilación de las pérdidas de los valores y elementos ambientales que, en su día propiciaron la protección ambiental de los terrenos y que, actualmente, motivan la desprotección.  
- Justificación de la recalificación, considerando que con ella se agota el Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola.  
- Justificación de la recalificación, atendiendo al porcentaje de población activa dedicada a la agricultura que aparece en la documentación presentada.  
- Compromiso de recogida y transporte de los residuos depositados, según la documentación presentada, en un vertedero incontrolado en el área de estudio.  
- Estudio de inundabilidad que limite los usos y actividades derivados implícitamente de la nueva calificación.  
Con fecha 17 de mayo de 2006, se remite a la conselleria de Territorio y Vivienda, la documentación requerida, retractándose del porcentaje de población activa dedicada a la agricultura que aparecía en el Estudio de Impacto Ambiental y certificando, el Jefe de la Policía Local y el Inspector de Obras y Servicios de Mislata, la inexistencia de vertederos incontrolados. No se aporta un Estudio de inundabilidad específico del ámbito, sino que se remite al documento vigente PATRICOVA.   
Informes sectoriales  
No se han solicitado Informes Sectoriales.  
Afecciones legales  
El área de estudio está afectada por un riesgo de inundabilidad 5, por lo que debe cumplir lo establecido en el PATRICOVA, aprobado definitivamente por Acuerdo de 28 de enero de 2003. El suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación no podrá ser objeto de reclasificación como suelo urbano o urbanizable. En suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación de nivel 5 se prohiben los siguientes usos y actividades: establos, granjas y criaderos de animales; estaciones de suministro de carburantes; industrias calificadas o con riesgo químico; campamentos de turismo; centros hípicos y parques zoológicos; servicios funerarios y cementerios; depósitos de almacenamiento de residuos y vertederos; equipamientos estratégicos como centros de emergencia, parques de bomberos, cuarteles, centros escolares y sanitarios, y pabellones deportivos cubiertos; infraestructuras puntuales estratégicas como plantas potabilizadoras y centros de producción, transformación y almacenamiento de energía. Se permiten viviendas y establecimientos hoteleros, que son autorizables, previa adopción de las medidas de adecuación de la edificación, establecidas en el artículo 27 del PATRICOVA, y las impuestas en su momento en el trámite de autorización correspondiente. Cualquier otro uso o actividad que se pretenda implantar en suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación que no haya sido expresamente señalado anteriormente, deberá justificar la procedencia de ubicación en la zona.  
Tras la consulta de otras cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PGOF y Red Natura, no se han detectado más afecciones sobre el área de estudio.  
Consideraciones ambientales  
1. Del estudio de impacto se desprende que la superficie objeto de recalificación se asienta sobre terrazas fluviales y limos de inundación. El suelo es fluvisol calcáreo, caracterizado por una gran potencialidad agrícola, zona de huerta.  
2. La parcela limita al Oeste con Suelo No Urbanizable.   
El relieve del sector es sensiblemente llano, con una capa de tierra vegetal en superficie.   
Su riesgo de erosión es muy bajo y su capacidad de uso es muy elevada.  
3. La red hidrográfica está dominada por el río Turia, que penetra en el término municipal de Mislata. Concretamente, el ámbito de la modificación se ve afectada por la desembocadura del mismo.  
En la zona se encuentra un acuífero detrítico, con cierta capacidad de depuración de aguas. Presenta una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos media.  
4. Se trata de un clima mediterráneo con temperaturas suaves todo el año, con un régimen pluviométrico marcado por la irregular distribución de las lluvias, y la torrencialidad de las mismas, con una marcada estación seca.  
Respecto al régimen de vientos, predominan los vientos de componente W en otoño e invierno y de componente E en primavera y verano.   
5. El área de estudio era un área dedicada al cultivo (especialmente cítricos y hortalizas), aunque en la actualidad está bastante abandonada, a excepción de un pequeño vivero de palmáceas, y algunas parcelas sin cultivar. La vegetación existente son plantas nitrófilas y arvenses.   
Se aprecia que no existe ninguna especie que se encuentre protegida por la legislación actual y que la vegetación está fuertemente antropizada.  
6. La fauna más destacable de la zona, según el Estudio de Impacto Ambiental, es:  
- Aves paseriformes  
- Anfibios y reptiles de ambientes húmedos, dada la proximidad del río Turia y su afección  
7. La calidad intrínseca del paisaje es baja, tratándose de una zona rústica, con apenas aprovechamiento, que linda con el casco urbano de Mislata.   
8. Al tratarse de un cambio de calificación de los terrenos, lo cual sólo implica la pérdida de la protección agrícola y no la implantación de usos, no se prevén nuevos consumos de agua ni generaciones de residuos o vertidos. La desprotección agrícola no implica acciones susceptibles de impactar en el medio ambiente por sí misma, por lo que no se precisa de medidas de protección y vigilancia específicas; si bien, se considera apropiado el cumplimiento de las medidas protectoras y su el Programa de Vigilancia Ambiental propuestas por el promotor.   
9. Con la desprotección se agota la reserva municipal de Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero   
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Modificación Puntual número 18 del Plan General de Ordenación Urbana de Mislata (Valencia), relativa a la recalificación de Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola a Suelo No Urbanizable, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.   
Segundo  
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas deberán ser recogidas por la normativa urbanística de la Modificación Puntual número 18 del Plan General de Ordenación Urbana de Mislata.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente Declaración de Impacto Ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
Valencia, 26 de mayo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML