Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6967, del 18-02-2013 (2013/1432)

RESOLUCIÓ de 10 de gener de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Cirat i Chiva. Expedients número 119/2005 AIA i 109/2008 AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6967

Data del DOGV
:   18-02-2013

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2013/1432

CVE


Data del document
:   10-01-2013

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Cirat](javascript:void(0))
    * [Chiva](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 10 de gener de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Cirat i Chiva. Expedients número 119/2005 AIA i 109/2008 AIA. [2013/1432]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 119/2005 AIA Cirat i 109/2008 AIA Chiva.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica  
Expedient: 119/2005-AIA.  
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana.  
Promotor: Ajuntament de Cirat (Castelló).  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU.  
Localització: terme municipal de Cirat.  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
Este pla general té com a objecte substituir l'actual planejament basat en un pla de delimitació de sòl urbà, aprovat el 29 de novembre de 1979, i definir les directrius de l'estratègia de l'evolució urbana i d'ocupació de territori per als pròxims anys.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
2.1. Per a realitzar esta avaluació ambiental s'ha utilitzat la documentació següent:  
- La documentació, tant tècnica com gràfica i l'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant EsIA), aprovada pel Ple de l'Ajuntament en data 21 de desembre de 2007.   
- Els plans Informació 000, Informació 001, Informació 002, Informació 003, Informació 004, Ordenació 001, Ordenació 002, Ordenació 003, Ordenació 004, amb data d'abril de 2009, que anul·len i substituïxen els plans del mateix nom o semblants presentats amb anterioritat, segons l'escrit dels actuals redactors del planejament, de data 29 d'abril de 2009.  
2.2. Cirat és un municipi situat en la part sud-oest de la província de Castelló, en la comarca de l'Alt Millars, el nucli urbà del qual es troba a una altitud sobre el nivell del mar de 403 metres. A més de Cirat, pertanyen al terme municipal el nucli del Tormo, El Collado, que és un nucli d'habitatges aïllats i alguns caserius i edificis disseminats, hui en ruïnes.  
2.3. El terme de Cirat, amb una superfície de 4.110 ha, limita amb els termes de Ludiente, Torralba del Pinar, Higueras, Torrechiva, Fuentes de Ayódar, Montanejos i Arañuel.  
2.4. El model territorial proposat, bàsicament, té com a objectiu adaptar-se al PORN de la Serra d'Espadà, protegint les zones classificades com a àrees naturals, tractant com a comunes les zones classificades com d'influència antròpica, i proposant creixements urbans entorn dels dos nuclis existents i habitats, Cirat i el Tormo.   
D'altra banda, i fora dels objectius del PORN, es classifica com a sòl urbanitzable un lloc conegut com El Collado, que és un antic poblat associat a la central elèctrica de Cirat, abandonat en l'actualitat, i se'n proposa la recuperació i l'ampliació. Finalment, es proposa classificar este enclavament com a sòl no urbanitzable de protecció per a, posteriorment, rehabilitar l'existent per mitjà d'un pla especial.  
  
  
  
  
2.5. Dins del nucli urbà de Cirat s'han classificat quatre zones, la zona A o nucli antic, la zona B o eixample, la zona C d'edificació aïllada i la zona D d'edificació oberta. No obstant això, al Tormo només s'ha classificat la zona A o nucli antic.  
2.6. Vist que el planejament vigent és un pla de delimitació de sòl urbà (d'ara en avant PDSU) i que este no ha sigut sotmés mai a un tràmit d'avaluació ambiental, s'avaluaran els nous desenrotllaments proposats i aquells sòls que, encara que són urbans, no s'han desenrotllat i per això es mantenen en el seu estat natural.  
2.7. De les dades presentades s'obté el següent quadro comparatiu de superfícies en metres quadrats, en què s'observa que els nous sòls suposaran un increment del 15,5 %:  
  
  
  
\*Superfície que s'ha obtingut a partir de la cartografia del Servici d'Informació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
2.8. El grau de consolidació de l'edificació en sòl urbà, segons el redactor de l'EsIA, és molt elevat, i està entorn al 85 %. S'entén que el sòl urbà amb este grau de rebliment és el referit a l'àmbit que arreplega, estrictament, l'edificació antiga, ja que les zones C1 i D, tal com s'observa en la documentació estan sense edificació, i inclús la zona C1 està sense urbanitzar.  
IX. Segons el pla general proposat, el nombre màxim d'habitatges previst és de 889, que a 3,1 habitants/habitatge, suposa un sostre poblacional de 3.650 habitants, repartits en el territori segons el quadro següent:  
  
  
  
D'altra banda, el quadro següent ens mostra l'increment poblacional en 10 anys:  
  
Per tant, si s'analitzen estes últimes dades, s'observa que el creixement proposat pel PGOU suposarà un increment de població del 1.293 %, quan la tendència de creixement en els últims 10 anys ha sigut decreixent un -13 %.   
Vist l'anterior, es pot dir que la capacitat potencial de població és difícilment abastable pel fet que el comportament demogràfic de la població és regressiu, com també ho reconeix el redactor del projecte.   
  
3. Alternatives  
No se n'han presentat. No obstant això, com a resultat de les diferents consultes realitzades i del procediment d'avaluació ambiental s'han introduït algunes modificacions en el planejament.  
La principal modificació introduïda és la corresponent a l'enclavament del poblat d'El Collado, que en principi es plantejava com a sòl urbanitzable i que passa, finalment, a classificar-se com a sòl no urbanitzable de protecció.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 24 d'agost de 2004 té entrada en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació tècnica relativa al PGOU de Cirat, amb l'objecte de sol·licitar la corresponent declaració d'impacte ambiental. Esta documentació resulta incompleta, per la qual cosa no és procedent incoar el procés d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 27 de desembre de 2004, este Servici remet a l'Ajuntament de Cirat la sol·licitud i ampliació de documentació, en què se li comunica que ha de remetre còpia de l'estudi d'impacte ambiental, certificat sobre el resultat de la informació pública, i adjuntar-hi, si és el cas, còpia de totes les al·legacions presentades i un certificat sobre l'aprovació provisional del pla general en tramitació.  
En data 2 d'agost de 2005 té entrada en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació complementària composta per un certificat de l'aprovació provisional en què s'arreplega el resultat de la informació pública i una còpia d'al·legacions presentades durant el tràmit d'exposició pública.  
En data 28 de setembre de 2005 té entrada en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental un escrit de l'Ajuntament de Cirat on es fa constar que l'estudi d'impacte ambiental es troba dins del projecte presentat, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
2. Informació pública   
La documentació del Pla General d'Ordenació Urbana es va exposar al públic per un termini d'un mes, segons els anuncis publicats en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de 23 de juny de 1998 i en el tauler d'edictes de l'Ajuntament.  
Durant el període d'informació pública es van presentar diverses al·legacions segons consta en el certificat emés pel secretari interventor del Servici d'Assistència Tècnica a Municipis de la Diputació Provincial de Castelló en funcions a l'Ajuntament de Cirat, acompanyat del certificat d'aprovació provisional del Ple de data 17 de febrer de 2004.  
  
3. Resum d'al·legacions  
De les al·legacions presentades, les que tenen caràcter ambiental són les següents:  
- Incloure la font existent davall els locals de l'ambulatori del Tormo i l'edificació coneguda com Caseta del Pairón i el seu entorn en el Catàleg de Béns i Espais Protegits.  
- Identificar en el pla realment i verdaderament les vies pecuàries; caldrà anomenar-les en el pla i descriure les seues característiques en el document per mitjà d'un apartat específic per a la seua correcta identificació.  
- Incloure en el Catàleg de Béns i Espais Protegits la definició d'una àrea d'influència per cada edifici catalogat que garantisca la protecció ambiental i integral del seu entorn.  
En la documentació aportada no s'ha presentat l'escrit de resposta a les al·legacions; no obstant això, en el certificat d'aprovació provisional es diu que sobre estes ha emés informe el tècnic municipal i que el tècnic redactor les ha estimades o desestimades i les ha arreplegades en el pla.  
4. Petició d'informació o documentació complementària   
Amb data 12 de maig de 2006, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita la documentació següent:  
1. Completar l'estudi d'impacte ambiental quant a:  
- Identificació i valoració d'impactes.  
- Establiment de mesures protectores i correctores.  
- Programa de vigilància ambiental.  
- Document síntesi.  
- Cartografia de riscos.  
2. Completar la documentació tècnica de projecte:  
- Directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori.  
- Les normes urbanístiques relatives al sòl no urbanitzable.  
- Fitxes de planejament de desenrotllament i gestió.  
- Catàleg de Béns i d'Espais Protegits.  
3. Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
4. Informe inicial o definitori, en el sentit que resulte, evacuat per l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada, de l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos previstos en el Pla General d'Ordenació Urbana, segons les previsions dels plans hidrològics, així com de la no afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
5. Certificats de la gestió de RSU i RSI per part de l'organisme encarregat d'esta.  
6. L'índex de població fixa i estacional del municipi, tant actual com previst pel nou PGOU.  
7. Respecte al sistema de sanejament:  
- Descripció del sistema de depuració existent i proposat.  
- Certificat de l'entitat gestora de l'EDAR.   
8. Informe de la Unitat de Vies Pecuàries.  
9. Estudi d'inundabilitat.  
10. Arreplegar adequadament les figures ambientals següents:  
- El lloc d'interés comunitari (LIC) denominat Curs Alt del Millars.  
- PORN de la Serra d'Espadà.  
- Protecció dels llits i els barrancs tributaris del riu Millars.  
- Jaciments arqueològics.  
- Zones afectades pels incendis forestals.  
11. Es proposen les recomanacions següents:  
- Reubicar o modificar els sectors de sòl urbanitzable afectats per risc d'inundació 2.  
- Ampliar la protecció del riu Millars fins a fer-la coincidir amb els límits del LIC.  
- Incloure en el Catàleg de Béns i Espais Protegits alguns dels paratges singulars i tradicionals del municipi que destaquen pels seus valors naturals i paisatgístics.  
Amb data 6 de novembre de 2006, el Servici Territorial de Planificació remet, en resposta a la sol·licitud de data 12 de maig de 2006, el document denominat annex d'impacte ambiental, que no està subscrit pel tècnic competent i respon parcialment al requeriment emés per este servici.  
Amb data 9 de juliol de 2007, s'advertix a l'Ajuntament de Cirat de la caducitat de l'expedient d'EIA per causa d'inactivitat imputable a l'interessat.  
Amb data 3 d'agost de 2007, té entrada en la Direcció General de Gestió del Medi Natural un escrit de l'Ajuntament en què sol·licita una pròrroga en el termini de caducitat remés pel Servici Territorial d'Ordenació del Territori.  
Amb data 18 de desembre de 2007, té entrada en la Direcció General de Gestió del Medi Natural un escrit de l'Ajuntament en què sol·licita una pròrroga per a l'aportació de la documentació pendent i evitar la caducitat de l'expedient remés pel Servici Territorial d'Ordenació del Territori.  
Amb data 5 de febrer de 2008, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet al Servici Territorial d'Ordenació una còpia de l'informe emés pel Servici de Parcs Naturals, amb data 7 de desembre de 2007, en què s'establixen criteris que hauran d'incorporar-se al projecte de PGOU, i es reitera la sol·licitud de documentació remesa per este servici en dates 9 de juliol de 2007 i 12 de maig de 2006.  
  
En data 5 de febrer de 2008, té entrada en la Direcció General de Gestió del Medi Natural, un exemplar complet del text refós del Pla General presentat per l'Ajuntament, remés pel Servici Territorial d'Ordenació del Territori.  
El 12 de maig de 2009, remés pel Servici Territorial d'Ordenació del Territori, té entrada en la Direcció General de Gestió del Medi Natural una notificació de canvi d'equip redactor i la documentació següent:  
  
- Els plans d'Informació 000, Informació 001, Informació 002, Informació 003, Informació 004, Ordenació 001, Ordenació 002, Ordenació 003, Ordenació 004.  
- Fitxa de planejament i gestió del sector únic urbanitzable residencial.  
Informes sectorials  
Durant el procediment d'avaluació ambiental es realitzen les consultes següents:  
1. Servici Territorial de Medi Ambient.  
2. Servici d'Ordenació Sostenible del Medi.  
3. Servici de Conservació d'Espais Naturals.  
D'estos informes s'han rebut els següents:  
1. Servici Territorial de Medi Ambient, de data 14 de juny de 2006, del qual s'extrau, literalment, el següent:  
«El sòl classificat com a no urbanitzable comú en el projecte del PGOU inclou tant terrenys forestals com terrenys amb classificació forestal tant d'arbratge natural com de matoll.  
Els terrenys classificats com a sòl no urbanitzable comú (SNUC) que afecten terrenys continguts en el LIC Curs Alt del Riu Millars, inclòs en la Xarxa Ecològica Europea Natura 2000, han de considerar-se sòl forestal de protecció en aquelles zones que alberguen hàbitats protegits.  
Els terrenys que pretenen classificar-se com a SNUC constituïxen una zona de relleu muntanyós i tossals. En algunes parts, el relleu es definix com a vessants accentuats. La capacitat d'ús del sòl és baixa/molt baixa. El grau d'erosió actual és, en general, alt (40-100 tm/ha/any), excepte en la plana al·luvial del riu Millars. En este sentit cal assenyalar que l'actuació forestal en la Comunitat Valenciana té com a objecte afavorir l'evolució dels espais forestals, oferint una major protecció enfront dels riscos d'erosió i millorant la regulació del cicle hidrològic.  
La classificació com a sòl no urbanitzable protegit de la zona del Collado hauria de realitzar-se en funció de l'estudi i la valoració de les característiques ambientals de la massa forestal i dels hàbitats existents, tenint en compte, a més, que la zona presenta risc mitjà de lliscament.   
  
Respecte a la declaració de les muntanyes situades en la serra d'Espadà com a zona d'actuació urgent (ZAU), es considera que estos terrenys han de classificar-se com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, incloent en la normativa del PGOU els usos vinculats al desenrotllament dels treballs silvícoles i de prevenció proposats en la ZAU.»  
  
2. Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, de data 25 de gener de 2007, que se centra principalment en dos aspectes, l'afecció al LIC i al PORN de la Serra d'Espadà, i del qual s'extrau literalment el següent:  
  
«Primer, i en referència al tractament del sòl inclòs en el PGOU i la seua afecció al LIC Curs Alt del Riu Millars, es proposen les consideracions següents:  
- Com a norma general, es classificaran com a sòl no urbanitzable protegit aquells terrenys que incloguen els hàbitats corresponents a cada LIC i, especialment, els designats com a prioritaris.  
- Dins dels àmbits afectats pels LIC, podrien classificar-se com a sòl no urbanitzable comú aquells propis d'usos establits en la normativa pròpia del sòl no urbanitzable, com són els terrenys que presenten valors, riscos o riqueses naturals no inclosos en la categoria de sòl no urbanitzable, segons la llei del sòl no urbanitzable, i que s'hagen de destinar a aquells usos conformes a la seua naturalesa rústica o actuacions d'interés comunitari.  
- En resposta a les localitzacions de reserves de sòl no urbanitzable comuns pròxims al nucli urbà, proposem els sòls que continguen les categories explicades en el punt anterior.  
Segon, cal dir que este PGOU està afectat pel Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà (PORN), respecte a la qual cosa es diu:  
- En la zona d'ordenació denominada El Collado, el projecte de PGOU proposa la seua classificació com a sòl urbanitzable. Es considera que esta classificació i els paràmetres urbanístics proposats no es corresponen amb els objectius establits en l'article 48, urbanisme del PORN de la Serra d'Espadà.  
Atenent la zonificació del PORN, este sector s'emmarca dins de la zonificació d'àrea natural (AN). Per tant, la classificació com a sòl urbanitzable no es pot fer efectiva d'acord amb la redacció de l'article 48, punt 1, del PORN, el qual considera este sòl com a no urbanitzable protegit.  
- Respecte a la resta del PGOU i la seua afecció al PORN de la Serra d'Espadà, no s'observen incompatibilitats amb el projecte mencionat.  
Per tant, es considera necessària la revisió de la proposta del PGOU de Cirat atenent els punts abans esmentats i la necessitat d'adequar la proposta de projecte del pla a la situació natural del medi.»  
  
3. Servici de Parcs Naturals, de data 30 de novembre de 2007, del qual s'extrau literalment el següent:  
  
«El terme municipal de Cirat es troba en l'àmbit territorial de:   
  
- Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (d'ara en avant PORN) de la Serra d'Espadà.  
- Lloc d'interés comunitari (d'ara en avant LIC) de la Serra d'Espadà.  
- Lloc d'interés comunitari Curs Alt del Riu Millars.  
- Zona d'especial protecció per a les aus (d'ara en avant ZEPA) de la Serra d'Espadà.  
S'analitza l'EsIA del PGOU de Cirat segons la classificació de sòl proposada.  
1. Sòl urbà  
1.1. Sòl urbà de Cirat  
El sòl urbà del nucli de Cirat es localitza en àrees d'influència antròpica (d'ara en avant AIA) d'acord amb l'article 62 de les normes particulars del PORN.  
L'àrea urbana proposada en el projecte de PGOU es troba ja classificada com a sòl urbà en el planejament que es pretén modificar i abans de l'entrada en vigor del Decret 218/1997, d'aprovació del PORN de la Serra d'Espadà.  
D'acord amb el punt 7 de l'article 48, urbanisme de les normes generals, i el que s'ha dit anteriorment, el desenrotllament del sòl urbà de Cirat és compatible amb el que s'ha estipulat amb el PORN de la Serra d'Espadà.  
1.2. Sòl urbà del Tormo  
El sòl urbà del Tormo també es localitza en àrees d'influència antròpica.  
La major part del sòl urbà proposat en el projecte de PGOU es troba ja classificat com a sòl urbà en el planejament vigent en l'actualitat. Per tant, i com en el cas del nucli urbà de Cirat se li aplicarà l'article 48 del PORN.  
Una altra qüestió és la superfície proposada com a sòl urbà i que en l'actualitat és sòl no urbanitzable comú, i que d'acord amb la zonificació del PORN s'ubica en AIA.  
No obstant això, encara que este nou sòl urbà es localitza en AIA, de la visita de camp realitzada el dia 27 de novembre de 2007 s'ha pogut comprovar que en realitat este sòl s'ha d'incloure d'acord amb la zonificació del PORN amb àrees naturals (d'ara en avant AN), ja que estos sòls presenten una vegetació arbòria perfectament desenrotllada, per tant s'enquadra en la definició d'AN que dóna l'article 64.1 del PORN que la caracteritza com «[...] totes les masses forestals en què predominen l'arbratge i les formacions de matoll amb presència de dosser d'arbres [...]».  
Per tant, s'observa que hi ha una contradicció entre la zonificació del PORN representada cartogràficament amb la definició d'estes zones en la norma escrita dels articles 68 i 64.1 del Decret 218/1997, d'aprovació del PORN de la Serra d'Espadà.  
D'altra banda l'article 6.2 del Decret 218/1997, esmentat anteriorment, interpreta «En cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del pla prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plans estiga també recolzada per la memòria, de tal manera que es faça patent l'existència d'algun error material en les normes».  
Partint, doncs, de l'existència d'esta contradicció, el sòl urbà a ampliar es localitza en AN i d'acord amb l'article 48, Urbanisme de les normes generals, i més concretament el punt 1 disposa que «El sòl no urbanitzable inclòs en les categories d'àrees naturals (AN) i predomini forestal (PF) tindrà la qualificació, a efectes urbanístics, com a sòl no urbanitzable de protecció especial».  
D'altra banda, este mateix article 48, en el punt 8 establix que «Les futures revisions de planejament [...] únicament podrà afectar terrenys inclosos en les categories AIA, RG i AG, excepte en el cas de reclassificació de terrenys limítrofs amb el sòl urbà de la població, sempre que es justifique d'una manera suficient la impossibilitat de fer-ho sobre sòl pertanyent a les tres categories esmentades.'Aspecte este que no ha quedat prou justificat en la proposta del PGOU.  
Per tot això, l'àrea urbana del Tormo es grafia aproximadament en l'annex VIa cartogràfic.  
A més de tot l'anterior, en la documentació facilitada en l'annex de l'EsIA en el punt sistema de sanejament s'indica que el nucli del Tormo no té estació de depuració d'aigües residuals (d'ara en avant EDAR), encara que n'està prevista la construcció d'una.  
Per tant, i com a condició necessària per a l'emissió d'un informe favorable per a esta zona urbana del Tormo serà necessari construir prèviament una EDAR.  
2. Sòl urbanitzable  
2.1. Sòl urbanitzable limítrof amb el nucli urbà de Cirat  
D'acord amb la cartografia del Sistema d'Informació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, la zona de sòl urbanitzable proposada es localitza en l'àmbit de la zona urbana del nucli de Cirat dins de les AIA. Per tant, d'acord amb el PORN de la Serra d'Espadà, este sòl urbanitzable no contravé el que ha estipulat l'esmentat PORN.  
2.2. Sòl urbanitzable d'El Collado  
El sòl urbanitzable d'El Collado es localitza en AN del PORN i en l'àmbit territorial del LIC Curs Alt del Riu Millars.  
El criteri d'intervenció per a les AN s'arreplega en l'article 64 del PORN, i més concretament en el punt 3 «El criteri d'intervenció en les masses de pineda, dominants en gran part del territori i en les quals estan presents dos espècies, pi blanc (Pinus halepensis) i pinastre (Pinus pinaster), és potenciar la producció per a aquelles zones on es puga amb una adequada protecció i que puga significar un element de millora en l'economia rural [...]».  
En este sentit l'article 67, usos prohibits per a les AN, disposa en el punt 3 «Construccions i instal·lacions industrials i residencials de qualsevol tipus, excepte les previstes en l'article anterior».  
En concordança amb això, l'article 48, Urbanisme de les normes generals del PORN, establix «1. El sòl no urbanitzable inclòs en les categories d'AN i predomini forestal (d'ara en avant PF) tindrà la qualificació als efectes urbanístics com a sòl no urbanitzable de protecció especial [...] 8. Les futures revisions de planejament [...] únicament podran afectar terrenys inclosos en les categories AIA, RG i AG, excepte en el cas de reclassificació de terrenys limítrofs amb el sòl urbà de la població, sempre que es justifique de manera suficient la impossibilitat de realitzar-lo sobre sòl pertanyent a les tres categories esmentades». Aspecte este que no es complix per no estar limítrof amb el nucli urbà de Cirat i per no quedar prou justificat en la proposta del PGOU.  
  
Per tot l'anterior, el sòl urbanitzable d'El Collado proposat en el PGOU de Cirat s'ha de classificar com a sòl no urbanitzable amb la qualificació d'especial protecció.  
3. Sòl no urbanitzable  
3.1. Sòl no urbanitzable comú del nucli urbà de Cirat  
El SNUC als voltants del nucli urbà de Cirat es localitza en AIA a l'oest del nucli urbà i en AN a l'est del nucli urbà.  
- Sòl no urbanitzable comú a l'oest del nucli urbà de Cirat.  
D'acord amb la cartografia del Sistema d'Informació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, la zona de sòl no urbanitzable comuna proposada es localitza en AIA. Per tant, d'acord amb el PORN de la Serra d'Espadà este SNUC no contravé allò que ha estipulat l'esmentat PORN.  
No obstant això, encara que este SNUC es localitza en AIA, en la visita de camp realitzada el dia 6 de novembre de 2007, s'ha pogut comprovar que part d'este SNUC en realitat s'ha d'incloure d'acord amb la classificació del PORN com a AN, ja que estos sòls presenten una vegetació arbòria perfectament desenrotllada i per tant s'enquadra en la definició d'AN que dóna l'article 64.1 del PORN.  
Per tant, es comprova novament que hi ha una contradicció entre la zonificació del PORN representada cartogràficament i la norma escrita, prevalent, en cas de conflicte, esta última d'acord amb l'article 6.2 del Decret 218/1997, com ja es va demostrar anteriorment.  
  
Partint, doncs, de l'existència d'esta contradicció, part del SNUC es localitza en realitat en AN i, per tant, d'acord amb l'article 48.1 tindrà, a efectes urbanístics, la qualificació de SNUEP.   
La proposta s'arreplega en l'annex VIIIa cartogràfic.  
- Sòl no urbanitzable comú a l'est del nucli urbà de Cirat.  
D'acord amb la cartografia del Sistema d'Informació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge la zona de sòl no urbanitzable comú a l'est del nucli urbà es localitza en AN.  
  
L'article 48, Urbanisme, disposa que «[?] el SNU inclòs en AN tindrà la qualificació, a efectes urbanístics, de SNUPE». La proposta s'arreplega en l'annex VIIIa cartogràfic.  
3.2. Sòl no urbanitzable comú del Tormo.  
D'acord amb la cartografia del Sistema d'Informació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge la zona de sòl no urbanitzable comú proposada es localitza en AIA. Per tant, d'acord amb el PORN de la Serra d'Espadà, este SNUC no contravé allò que ha estipulat l'esmentat PORN.  
No obstant això, encara que este SNUC es localitza en AIA, de la visita de camp realitzada el dia 6 de novembre de 2007 s'ha pogut comprovar que part d'este SNUC en realitat s'ha d'incloure, d'acord amb la zonificació del PORN, com a AN, ja que estos sòls presenten una vegetació arbòria perfectament desenrotllada i per tant s'enquadra en la definició d'AN que fa l'article 64.1 del PORN.  
Per tant, es comprova novament que hi ha una contradicció entre la zonificació del PORN representada cartogràficament i la norma escrita, prevalent, en cas de conflicte, esta última d'acord amb l'article 6.2 del Decret 218/1997, com ja es va demostrar anteriorment.  
  
Partint, doncs, de l'existència d'esta contradicció, part del SNUC es localitza, en realitat, en AN i, per tant, d'acord amb l'article 48.1 tindrà, a efectes urbanístics, la qualificació de SNUEP.   
La proposta s'arreplega en l'annex VIIIb cartogràfic.  
3.3. Sòl no urbanitzable comú al sud del terme municipal.  
D'acord amb la cartografia del Sistema d'Informació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge la zona de sòl no urbanitzable comú al sud del terme municipal proposada es localitza en AIA. Per tant, d'acord amb el PORN de la Serra d'Espadà este SNUC no contravé allò que ha estipulat l'esmentat PORN.  
  
No obstant això, encara que este SNUC es localitza en AIA, de la visita de camp realitzada el dia 6 de novembre de 2007 s'ha pogut comprovar que part d'este SNUC, encara que presenta les característiques pròpies de les AIA arreplegades en l'article 68, Caracterització del PORN, que diu «Queden incloses en esta categoria les zones dominades per formacions de matoll que presenten un estrat arbori escassament desenrotllat, predominen els coscollars, matolls i zones cultivades abandonades [...]» és un sòl eminentment forestal amb una gran potencialitat, s'observa en els ribassos dels camps de cultiu de carrasques (Quercus ilex ssp rotundifolia) ben desenrotllades, per la qual cosa encara que la seua qualificació com a SNUC és compatible amb allò que s'ha estipulat en el PORN s'ha de considerar l'opció de classificar esta zona com a SNUEP.  
Per tant, es comprova novament que hi ha una contradicció entre la zonificació del PORN representada cartogràficament i la norma escrita, prevalent, en cas de conflicte, esta última, d'acord amb l'article 6.2 del Decret 218/1997, com ja es va demostrar anteriorment.  
  
Partint, doncs, de l'existència d'esta contradicció, part del SNUC es localitza, en realitat, en AN i, per tant, d'acord amb l'article 48.1 tindrà, a efectes urbanístics, la qualificació de SNUEP.   
La proposta s'arreplega en l'annex VIIIc cartogràfic.  
Per tot l'anterior, es pot concloure que la proposta del PGOU de Cirat:  
1. S'ha d'adaptar al que s'ha estipulat en el Decret 218/1997, d'aprovació del PORN de la Serra d'Espadà.  
2. El PGOU és compatible majoritàriament amb el que disposa el PORN excepte en determinades zones que es reflectixen en els annexos cartogràfics següents:  
- Annex VIa de modificació del SU (el Tormo).  
- Annex VIIIa de modificació de SNUC (nucli urbà Cirat).  
- Annex VIIIb de modificació de SNUC (nucli urbà el Tormo).  
  
- Annex VIIIc de modificació de SNUC (sud del terme municipal)».  
Durant el procediment d'avaluació ambiental el promotor ha aportat els informes següents:  
1. Informe de la Diputació de Castelló sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Cirat per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Cirat (Castelló), de data de 18 de gener de 2008, del qual s'extrau literalment el següent:  
«1. L'EDAR de Cirat dóna servici al dit municipi i està dissenyada per a tractar 100 m³/dia durant l'hivern i 200 m³/dia durant l'estiu. Actualment tracta un cabal mitjà de 63 m³/dia.  
2. En el II Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana no estan previstes actuacions per les quals s'amplie la capacitat de la planta.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment es pot afirmar que la capacitat de tractament de l'estació depurada d'aigües residuals de Cirat no es troba esgotada i pot assumir els increments de cabal influent fins als 200 m³/dia de capacitat màxima de tractament.»  
2. Informe de Foment de Benicàssim, SA (Fobesa), sobre la gestió de residus del municipi de Cirat (Castelló), de data de 7 de novembre de 2007, del qual s'extrau literalment el següent:  
«Que l'empresa Fobesa realitza la recollida en el municipi de Cirat dels residus sòlids urbans (RSU), voluminosos, paper i cartó, i envasos lleugers.  
[...] El destí final d'estos residus queda especificat a continuació:  
  
- Els RSU són traslladats a la planta de tractament de Reciplasa, a Onda.  
- Voluminosos. La línia blanca i marró és portada a gestors autoritzats que exercixen de recuperadors, i emeten un certificat que s'envia a la Diputació. Actualment la resta de voluminosos són portats a l'abocador de Cortes de Arenoso.  
- El paper i el cartó, i els envasos lleugers són portats a plantes de reciclatge amb autorització com a gestor d'estos materials. S'emet també el seu corresponent certificat d'entrada, que serà remés a la Diputació.»  
3. Informe del Servici Territorial de Medi Ambient de Castelló, relatiu al tractament de les vies pecuàries en el PGOU de Cirat, de data de 13 de setembre de 2006, del qual s'extrau literalment el següent:  
  
«En el document memòria informativa, pàgines 104 a 106, es tracta de les VP del terme municipal de Cirat. En la pàgina 105, punt 6.1. Descripció, s'indica que «en este PG s'aporta un pla de classificació del sòl en què es grafien les VP, prenent com a base el croquis de la proposició de classificació, realitzat per la Conselleria d'Agricultura i Pesca», i passa en la pàgina 106 a enumerar-les en una taula on consten la denominació, longitud i amplària inicial. En l'esmentada taula s'observen alguns errors en les VP núm. 21, 22, 23, 24 i 26 on no concorden les longituds ni algunes amplàries amb la classificació. Així mateix, només s'enumera un descansador, quan en la classificació en consten quatre.  
  
En el document normes urbanístiques, articles 80 i 82, s'inclouen les VP com a sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures, indicant-hi que apareixen identificades, grafiades i relacionades individualment amb la seua longitud i amplària en el corresponent Pla de Classificació del Sòl i en la informació urbanística. En la relació només apareix un descansador, quan se'n classifiquen quatre.  
En la pàgina 25 del mateix document, article 82, es diu que estan adscrites per a la seua gestió a la Conselleria d'Agricultura de la Generalitat Valenciana, i cal que diga: a la Generalitat.  
En el document pla del projecte de classificació del sòl núm.1, es grafien les VP assignant una numeració diferent de l'atorgada en la classificació, Orde de 8 d'octubre de 1991. Així mateix, en la llegenda adjunta s'utilitza eixa numeració no coincident. A més, alguns trams presenten errors (per exemple l'assagador del Pas Real d'Aragó a Onda, al sud de la carretera que dóna accés a Cirat, té assignat el número 5, que segons la llegenda que apareix correspondria al Pas del Castell). En este pla, s'han d'identificar les vies pecuàries, així com els descansadors, i ha de coincidir la numeració amb l'existent en la classificació per a evitar errors d'interpretació. En el document pla d'informació de vies pecuàries núm.12, es grafien les vies pecuàries i els descansadors coincidint amb el projecte de classificació de vies pecuàries de Cirat.  
  
En el pla del projecte de classificació del sòl núm.1, també apareix una zona de sòl urbanitzable sense ordenació detallada, que comprén una zona aïllada al costat de la CV-20, a 500 metres de la població de Cirat, sector S1, que s'hauria d'ordenar per mitjà d'un pla parcial. La dita zona de sòl urbanitzable és travessada per la via pecuària l'assagador del Pas Real d'Aragó a Onda, per la qual cosa, si en un futur es du a terme el desenrotllament d'un pla parcial, s'haurà de tindre en compte l'existència de la dita via pecuària i del descansador núm.1 de la classificació, que té una superfície de 40.000 metres quadrats.  
Es fa constar que les vies pecuàries en el terme municipal de Cirat no es troben delimitades.  
4. Informe de la Unitat Tècnica de Patrimoni, de data 15 de setembre de 2004, del qual s'extrau literalment el següent:  
«1. [...] qualsevol pla ha de contindre el seu corresponent catàleg.  
2. En el dit Catàleg de Béns i Espais Protegits s'inclourà el nucli històric tradicional si n'hi ha, i tots els elements susceptibles de protecció, classificats segons el nivell de l'esmentada protecció, inclosos els jaciments. La documentació del catàleg estarà composta per la part sense eficàcia normativa, inclosos els plans d'informació. I la part amb eficàcia normativa, amb la fitxa de cada un dels elements catalogats, situació en plans, fotografies, normativa d'aplicació etc.  
  
3. La torre del Conde està inscrita en el Registre General de Béns d'Interés Cultural del Patrimoni Històric Espanyol amb el núm. R-I-51-0011043 i es considera BIC, [...] la qual cosa s'hi haurà de fer constar. De la mateixa manera són bé d'interés cultural [...] els castells de Cirat i del Tormo, encara que no tinguen número de registre.  
4. En els jaciments arqueològics haurà de constar que serà aplicable el títol III de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià».  
  
5. Informe de la Societat de Foment Agrícola Castellonenc (Facsa), concessionària del servici municipal d'aigües potables en la població de Cirat, de data 27 d'octubre de 2006, del qual s'extrau literalment:  
  
«1. Que les fonts de subministrament d'aigua potable, de les quals s'abastix el municipi de Cirat, en l'actualitat són les següents:  
- Brollador de La Carrasca, del qual es van extraure 58.769 m³, l'any 2004, i 36.718 m³, l'any 2005.  
- Brollador i rellevament de la font de La Salud, del qual es van extraure 2.411 m³, l'any 2004, funcionant el rellevament un total de 134 hores durant eixe any, i 15.085 m³, l'any 2005, funcionant el rellevament durant este any, un total de 838 hores.  
2. Que les fonts de subministrament d'aigua potable, de les quals s'abastix la pedania municipi del Tormo de Cirat, en l'actualitat són les següents:  
- Brollador d'El Basal, del qual es van extraure 8.823 m³, l'any 2004, i 2.991 m³, l'any 2005.  
- Pou del Tormo, del qual es van extraure 13.028 m³, l'any 2004, funcionant un total de 1.305 hores durant eixe any, i 12.676 m³ l'any 2005, funcionant durant este, un total de 1.269 hores.  
Que els cabals indicats en els punts anteriors han resultat suficients per a l'abastiment a la totalitat d'abonats al servici municipal d'aigua potable.»  
Afeccions legals   
El document base sobre el qual s'han avaluat tant les afeccions legals com les ambientals és el Pla d'Ordenació 001, d'abril de 2009.  
  
1. El terme municipal de Cirat es troba en la totalitat dins de l'àmbit territorial del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (d'ara en avant PORN) de la Serra d'Espadà, el qual va entrar en vigor per mitjà del Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà.  
  
El PORN determina en l'apartat 3 de l'article 48 que «El planejament urbanístic i territorial que s'aprove després de l'entrada en vigor d'este Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en este», per tant, el PGOU de Cirat haurà d'ajustar-se a estes determinacions, tant la seua documentació gràfica com la normativa.  
Dins de la normativa del PORN cal destacar la secció 7, dedicada a l'urbanisme i les activitats residencials, i en concret el punt 4 de l'article 48 que establix que «El sòl classificat com a no urbanitzable d'especial protecció pel planejament municipal en el moment d'aprovació d'este PORN, no podrà perdre esta qualificació, ni, per tant, ser classificat en el futur com a sòl urbanitzable».  
  
En el terme municipal de Cirat trobem les següents categories del PORN:  
- Àrees naturals (AN). Queden incloses en esta unitat totes les masses forestals en què predominen l'arbratge i les formacions de matoll amb presència de dosser d'arbres. Estes masses presenten un alt valor natural i donen lloc a l'existència d'hàbitats idonis i recer per a espècies faunístiques de gran interés ecològic. Complixen una important funció protectora i paisatgística, sense oblidar el seu potencial econòmic com a zona de producció forestal.  
- Àrees d'influència antròpica (AIA). Queden incloses en esta categoria les zones dominades per formacions de matoll que presenten un estrat arbori escassament desenrotllat, predominen els coscollars, matolls i zones cultivades abandonades; terrenys agrícoles marginals de cultius llenyosos, com ametler, garrofera i alguns fruiters i les zones d'ús agrícola, tant de secà com de regadiu. El criteri general per a estes zones és la potenciació de cultius tradicionals i el manteniment de l'aprofitament agrícola intensiu, compatibilitzant el rendiment econòmic amb el manteniment d'unitats paisatgístiques d'alt valor.  
  
El planejament arreplega estes zones assimilant-les a tipus de sòl existents en la legislació urbanística, de tal manera que, les AIA les ha classificades com a sòl no urbanitzable comú i les AN com a sòl no urbanitzable de protecció forestal o sòl no urbanitzable de protecció d'interés mediambiental.   
D'altra banda, realitzada una visita de camp, s'observa que hi ha zones que tot i estar classificades pel PORN com a AIA, en la realitat, són zones forestals o amb una clara vocació forestal, per la qual cosa haurien d'incloure's en la categoria d'AN, com ho establix, també, per la seua banda, en el seu informe el Servici de Parcs Naturals.  
Conseqüència d'esta diferència entre la realitat física i la cartografia del PORN, s'observa que hi ha sòls classificats com a urbans, sòl urbanitzable i inclús sòl no urbanitzable comú, que afecten zones d'AN, i contravenen per tant els principis del PORN segons l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals. Per tant, a fi de fer que el PGOU s'adapte a les directrius de protecció del PORN, estos àmbits hauran d'eliminar-se o redelimitar-se, com a mínim, segons el que establix la cartografia annexa a l'informe de data 30 de novembre de 2007 del Servici de Parcs Naturals.  
D'altra banda, s'observa que el planejament no s'ajusta a allò que s'ha estipulat en l'article 11 del PORN relatiu als abocaments directes o indirectes en llit públic de les aigües residuals, ja que la població del Tormo no té un sistema de depuració.  
2. El planejament presentat afecta les figures següents de la Xarxa Natura 2000:  
- Lloc d'interés comunitari (LIC) Curs Alt del Riu Millars, zona bàsicament fluvial que comprén el tram alt i mitjà del curs del riu Millars. En la major part de la zona delimitada, són precisament els hàbitats lligats al riu els que motiven la seua delimitació.   
Com a norma general, tal com es desprén de l'informe emés pel Servici d'Ordenació Sostenible, es classificaran com a sòl no urbanitzable de protecció aquells terrenys inclosos dins del LIC que incloguen hàbitats, sense perjuí d'allò que s'ha disposat en altres lleis sectorials, i es classificaran com a sòl no urbanitzable comú aquells sòls que presenten usos d'acord amb la seua naturalesa rústica. Per tant el planejament avaluat és coherent pel que fa a esta figura.  
A part dels hàbitats lligats al riu Millars, en el terme municipal de Cirat hi ha els hàbitats següents, que es corresponen amb una vegetació fluvial, en el cas d'un tram del barranc de La Losa, i amb zones de muntanya situades, principalment, al sud-est del terme municipal:  
  
1. En el barranc de La Losa: 5110 Rubo ulmifolii-Coriarietum myrtifoliae, 92D0 Rubo ulmifolii-Nerietum oleandri.  
2. En les zones de muntanya: 1520 Gypsophilenion hispanicae, 1520 Ononidetum tridentatae, 9340 Quercetum rotundifoliae, 4030 Cistion laurifolii, 9330 Asplenio onopteridis-Quercetum suberis.  
El planejament hauria de garantir la protecció d'estos hàbitats, a pesar de no ser hàbitats prioritaris, d'acord amb la filosofia de la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i la flora silvestres.   
  
La documentació presentada no conté cap pla que arreplegue els dits hàbitats. A pesar d'esta falta d'informació, a priori, es pot establir que, en general, eixa protecció queda garantida al classificar els terrenys com a sòl no urbanitzable de protecció. No obstant això, hi ha unes zones faltades de la dita protecció en l'entorn del barranc de La Losa i al SE en l'entorn del barranc de La Cueva Honda, junt amb El Corral del Mal Paso i de La Masía del Conde. Estes zones s'han classificat com a sòl no urbanitzable comú, i s'hi ha permés uns certs usos, la implantació dels quals podria suposar un impacte negatiu i permanent sobre estos hàbitats.  
- Zona d'especial protecció de les aus o ZEPA de la Serra d'Espadà. L'objecte d'esta figura, d'acord amb la Directiva 79/409/CEE, és assegurar la protecció eficaç de determinades espècies que viuen en estat silvestre, per mitjà de la protecció, conservació, restauració i creació dels hàbitats necessaris perquè les seues poblacions puguen persistir al llarg del temps.  
Al desembre de 2007, es va procedir per part de la Generalitat a l'ampliació de la xarxa de ZEPA existent en la Comunitat Valenciana. Després d'esta ampliació, 2/3 del terme municipal de Cirat han quedat inclosos en esta, concretament la part situada al sud de la CV-20.  
  
S'establix la taula d'ocupació següent per a indicar si la superfície ZEPA patirà una pèrdua tal de superfície no compatible amb els objectius de protecció de la directiva d'aus:  
Superfície (m²) Percentatge (%).  
Total municipi 41.100.000 100 %.  
ZEPA en municipi 28.790.000 70 %.  
Sectors que establixen un canvi de classificació dins de l'àmbit de la ZEPA. 16.500 2,5 %.  
El creixement proposat, ja que es produïx contigu al nucli urbà, és compatible amb el que establix el PORN, i suposa una pèrdua en la superfície de la ZEPA del 2,5 %, pèrdua que és compatible amb els objectius de protecció de la directiva d'aus. Així mateix, si este percentatge es traslladara a la resta dels 41 municipis que conformen la ZEPA no suposaria una minva significativa de la superfície total d'esta.  
  
No obstant això, en la base de dades de la biodiversitat, s'ha observat que pròxim als sòls classificats com a no urbanitzable comú, situats al sud del terme municipal, en la zona de La Masía del Conde, al sud-oest del nucli urbà de Cirat i al nord del terme municipal, hi ha exemplars d'àguila cuabarrada (Hieraaetus fasciatus) espècie catalogada com a vulnerable en el Decret 32/2004. Vista la naturalesa d'este sector en què se superposen els usos agrícoles i forestal, es pot afirmar que coincidixen amb els hàbitats i terrenys de dispersió i espai vital de l'espècie esmentada, per la qual cosa seria de gran importància ambiental conservar esta zona de cultiu, la qual cosa s'aconseguiria assignant a eixe sòl no urbanitzable comú l'ús, agrícola i/o ramader, sent possible l'habitatge rural vinculat a explotació agrícola.  
3. El riu Millars entra en el terme municipal per la part oest i ix per l'est formant, durant el seu recorregut, amplis meandres. En este tram, apareix un dels múltiples embassaments del Millars, el denominat embassament de Cirat.  
Els barrancs que solquen el terme municipal són nombrosos i destaquen: el barranc de Santa Ana, que desemboca en el riu Villahermosa, i els barrancs de La Losa i de Las Salinas, que desemboquen en el riu Millars.  
Les fonts ocupen un lloc important, destacant la font d'El Lobo, d'El Madroñal, la font Mitgeta, d'El Cura, de Cabanilles, d'El Zuro, de La Jarica, de Costur, de Crespo i Umbría. No obstant això, no han sigut identificades en el Pla d'Ordenació 001, ni s'ha establit un perímetre de protecció que evite la seua degradació.  
Els barrancs es grafien en el Pla d'Ordenació 001, amb una sola línia, per tant no arreplega la legislació sectorial vigent, ni la normativa del PORN, que establix en l'article 8 que tant el domini públic hidràulic com la zona de servitud i de policia (100 metres en total) hauran de conservar la vegetació, i no es permetrà la seua transformació a cultiu dels terrenys actualment erms o destinats a usos forestals.  
  
Respecte a l'embassament, tampoc s'han grafiat les zones de protecció, segons la legislació sectorial, ni la normativa del PORN, que establix en l'article 9 que es deixarà una franja de 100 metres, almenys, quan puga afectar terrenys agrícoles, que es podrà estendre fins a 500 metres quan afecte terrenys forestals.  
4. El terreny forestal, amb diferents tipus de forest com per a fusta, obert i llenyós, ocupa una gran extensió en el terme de Cirat, ja que la superfície total és de 3.085 ha, és a dir, el 75 % del terme municipal, segons s'extrau de l'EsIA.  
El municipi de Cirat és propietari d'una forest d'utilitat pública denominada El Jaramil, amb codi CS071 que se situa al sud del terme municipal i té una superfície total de 85,4553 ha.  
El terreny forestal de Cirat va quedar greument afectat per l'incendi que es va produir en la comarca l'any 1994. Este incendi va arrasar, pel sud, tot el sòl comprés entre el límit amb Montán i el riu Millars, i pel nord, en la zona d'El Cabezo, va resultar afectada una superfície de terreny forestal de 61,6 ha, aproximadament.  
El sòl de protecció, ja siga forestal o d'interés ambiental, s'ajusta al sòl classificat pel PORN com a àrea natural, que deixa sense protecció alguns sòls forestals, encara que estan catalogats com a tal en l'inventari forestal. Per tant, el criteri de protecció utilitzat no considera els valors reals, tant ambientals com paisatgístics i culturals d'estos terrenys, així com la legislació vigent que implica que determinats terrenys forestals s'hauran de protegir, com el cas del MUP o aquells terrenys forestals que hagen patit un incendi.  
D'altra banda, i com es desprén de l'informe del Servici de Parcs Naturals, hi ha gran part del sòl classificat pel PORN com a àrea d'influència antròpica que en la realitat (després de la visita de camp es confirma) és sòl forestal. Per tant, si es comprova que hi ha una contradicció entre la zonificació del PORN representada cartogràficament i la norma escrita, preval en cas de conflicte esta última d'acord amb l'article 6.2 del Decret 218/1997, i per tant, ha de ser considerat com a AN i classificar-se com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
  
S'observa que els sòls classificats com a no forestal per l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, més grans, es localitzen, principalment, entorn dels dos nuclis urbans de Cirat i el Tormo, i al sud del terme en la zona de La Masía del Conde. La resta són xicotets enclavaments, que es corresponen amb antics camps de cultiu de secà situats dins de sòls predominantment forestals.  
  
Per tant, des del punt de vista ambiental, la protecció forestal o natural és escassa i insuficient.  
5. Vies pecuàries. Pel terme municipal de Cirat circulen 25 vies pecuàries, que han sigut grafiades amb una línia en el Pla d'Ordenació 001, d'abril de 2009. No obstant això, estes haurien de grafiar-se amb l'amplària legal corresponent, a partir de la cartografia de l'Inventari de la Xarxa de Vies Pecuàries de la Comunitat Valenciana, i amb la classificació de sòl no urbanitzable de protecció.  
L'amplària legal i la longitud de cada una de les vies s'arrepleguen en una taula en el Pla d'Ordenació 001, així com el nom i la superfície dels quatre elements pecuaris existents en el terme municipal. No obstant això, estos últims no apareixen en el Pla d'Ordenació.  
Vista la quantitat i importància dels elements pecuaris i de les vies pecuàries existents en el terme municipal, s'hauria d'adequar el grafisme i amb això, sol·licitar un nou informe a Vies Pecuàries.  
6. Jaciments arqueològics. L'EsIA arreplega a partir de la pàgina 125 el Catàleg de Béns i Espais Protegits, consistent en quatre BIC, set BRL i huit jaciments arqueològics. Posteriorment, es completa esta documentació amb un annex denominat catàleg de béns i espais protegits en què s'inclouen les fitxes de cada element. No obstant això, en cap dels documents aportats s'arrepleguen mesures preventives i/o correctores que garantisquen l'adequada protecció del patrimoni.  
  
En el Pla d'Ordenació 1 es grafien amb punts els jaciments arqueològics; no obstant això, no s'arreplega cap element etnològic.  
Per tant, l'afecció del planejament al patrimoni no es pot valorar adequadament, ja que no es disposa de la documentació suficient, i tampoc es disposa de l'informe de patrimoni d'acord amb el que preveu l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, que garantisca que el projecte està d'acord amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
  
7. PATRICOVA. En el terme municipal de Cirat hi ha dos zones lligades al llit del riu Millars afectades, segons PATRICOVA, per risc d'inundació.  
A l'oest del terme municipal, en l'entorn del nucli de Cirat, el risc existent és elevat, risc 2. A l'est és on es localitza el risc de menor importància, risc 6.  
La zona amb risc 2 afecta el sòl proposat com a sòl urbanitzable, i segons l'article 16 del PATRICOVA per a poder classificar este sòl com a urbanitzable s'hauria de presentar un estudi d'inundabilitat que concrete el risc d'inundació; no obstant això, este no s'ha presentat.  
  
D'altra banda, s'observa que hi ha sòl en el terme municipal sense risc d'inundació que pot albergar els nous creixements, per la qual cosa, des del punt de vista ambiental, no es considera adequat l'emplaçament triat per al sector de sòl urbanitzable, ja que no s'ha justificat i, a més, esta elecció no està d'acord amb els principis de sostenibilitat, sobretot, amb els relacionats amb la utilització racional del sòl.  
  
En la visita de camp realitzada, es va observar que al costat del meandre del riu, en la zona de risc 2, hi ha una àrea recreativa on es permet l'acampada (ús que està prohibit d'acord amb l'article 22 del PATRICOVA). Per tant, la corporació local ha d'estudiar les condicions de manteniment d'eixe ús que ha d'estar d'acord amb la normativa sectorial aplicable o desplaçar les instal·lacions a una zona sense risc d'inundació.   
8. Carreteres. La CV-20, creua el terme municipal de Cirat d'est a oest, és la que dóna accés al nucli urbà de Cirat, d'esta ix la CV-199 per la qual s'accedix al Tormo i no té continuïtat.  
Per tant, s'hauran de respectar les zones d'afecció establides per la legislació vigent corresponent, i s'haurà de sol·licitant respecte d'això un informe a la Conselleria d'Infraestructures i Transport, a fi de garantir la seguretat viària.   
Consideracions ambientals  
1. El terme municipal de Cirat presenta una morfologia molt abrupta, amb blocs realçats i depressions, en un paisatge agrest i de difícil accés en què els pendents solen superar el 30 %, i abunden les zones amb risc de lliscament.  
El nucli del Tormo se situa en un entorn amb una fisiografia catalogada, al nord com tossals i, al sud com muntanyós, amb un risc baix de lliscament; al sud-est hi ha una zona amb risc puntual de lliscament catalogat com a «zona de danys que afecten béns i persones» que s'ha inclòs com a sòl urbà.  
El nucli de Cirat, no obstant això, encara que es troba en una terrassa elevada respecte a la del riu Millars (hi ha 110 metres de diferència), se situa en un sòl de tossal, excepte al sud, a partir de la barranquera, en la zona on es van situar els pallers, que es cataloga com muntanyosa, amb pendents entre el 30 % i 60 % i que presenten un risc de lliscament mitjà i baix.   
D'altra banda, així com el nucli del Tormo se situa per complet en una zona de risc de lliscament baix, el nucli de Cirat no es veu afectat per este risc, excepte en la zona més alta del nucli, la del poliesportiu, en la qual ja apareix un risc de lliscament baix, per la qual cosa, a priori, només s'hauria de limitar el creixement cap a esta zona.  
Analitzada, l'orografia i l'entorn del nucli del Tormo, s'observa que esta afecció als lliscaments és difícil d'evitar, per la qual cosa es troba a faltar un estudi més detallat del sòl, a partir del qual haver triat les zones de creixement, així com determinar mesures preventives i/o correctores destinades a garantir la minimització d'estos riscos, com ara la realització d'assajos i estudis geotècnics, i un adequat pla de vigilància.   
  
Per tant, a falta d'eixe estudi més detallat, s'entén que el límit del sòl urbà del Tormo hauria d'ajustar-se més a les construccions antigues deslliurant el vessant del cementeri i el tàlveg. Permetent, únicament, en esta zona, l'adequació de vores urbanes.  
2. En este terme municipal els sòls, en general, presenten una capacitat agrícola baixa o molt baixa, i predominen els sòls forestals sobre els cultivats. Els primers es localitzen en les zones més abruptes i els segons en les planes i llomes suaus. No obstant això, la zona associada al riu Millars, junt amb el nucli de Cirat, presenta un ús moderat i és on es concentren els cultius d'horta.  
Després de fer una visita de camp, en data 18 de juliol de 2007, s'observa que la zona de regadiu està en producció i és el cultiu de secà el que patix un major abandó, excepte en zones concretes com l'entorn de La Masía del Conde.  
Els sòls urbans, creats a partir del pla de reforma interior, així com el sector de sòl urbanitzable no programat es proposen sobre el sòl de major valor agrícola del terme municipal. Esta situació fa que es reduïsca este sòl, per si mateix escàs, ja que amb les 71,71 ha (valor obtingut a partir del SIT de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge) de sòl que ocupa, suposa l'1,7 % del terme municipal.  
Vista l'escassetat del sòl agrícola de major capacitat, s'haurien d'establir mesures per a la seua protecció, així com evitar futurs desenrotllaments urbans sobre el dit sòl.   
3. La descripció de la vegetació, encara que sensiblement correcta, resulta molt generalista, ja que no s'han identificat correctament les unitats ambientals, ni s'ha presentat una adequada identificació ni valoració d'impactes que determine quines són les zones més adequades per a acollir els nous creixements.  
En este terme municipal destaca el predomini del sòl forestal format, fonamentalment, per elements esclerofil·les perennifolis adaptats al clima mediterrani (carrasques, sureres, coscolls, arços, llentiscles...) enfront de la resta de vegetació. Encara que, així mateix, és de rellevància la vegetació de ribera associada al llit del riu Millars i als seus barrancs tributaris.  
Es pretén protegir el patrimoni natural per mitjà de la classificació de sòl no urbanitzable de protecció d'interés mediambiental, forestal i natural paisatgístic.   
D'acord amb les normes urbanístiques de setembre de 2007:  
a) El sòl no urbanitzable de protecció d'interés mediambiental inclou la major part de forest formada, fonamentalment, per matolls de caràcter forestal, junt amb pinedes de repoblació recent.   
Este espai se subclassifica en tres categories:  
- RG1 matoll en regeneració natural.  
- RG2 matoll per a repoblació.  
- RG3 terrenys agrícoles amb vocació forestal.  
No obstant això, la seua transposició gràfica al pla és confusa, s'observa que alguna d'estes categories apareix sobre sòl no urbanitzable comú.  
b) El sòl no urbanitzable de protecció forestal presenta uns usos més restrictius que la categoria anterior i s'establixen com a objectius bàsics la protecció forestal, la reforestació i la protecció del medi natural.  
  
c) El sòl no urbanitzable de protecció natural paisatgístic correspon a zones de riberes i rambles, en general correspon a zones associades a cursos d'aigua de gran valor i biodiversitat.  
d) Sòl no urbanitzable de protecció d'incendis, sobre el qual la normativa presentada no fa cap menció,  
A pesar que les categories són encertades, s'observa que no es correspon amb la realitat física i que queda sòl forestal sense protegir.   
  
4. Respecte a l'abastiment d'aigua potable, el tècnic redactor establix que Cirat disposa de dos fonts d'abastiment, d'una banda el brollador de la font de La Carrasca, situat en el barranc del mateix nom, i el brollador de la font de La Salud situat al costat del riu.  
  
D'altra banda, la població del Tormo se subministra de dos fonts, una ubicada al costat del riu Millars i una altra de la font d'El Basal, així com del pou del Tormo, segons l'informe de Facsa.  
L'informe de la societat de Foment Agrícola Castellonenc (Facsa) detalla les fonts d'abastiment d'aigua potable i els seus consums per als anys 2004 i 2005, i conclou que: «els cabals indicats en els punts anteriors han resultat suficients per a l'abastiment a la totalitat d'abonats al servici municipal d'aigua potable».  
  
Este informe garantix el consum per a la població actual, però es desconeix si estes fonts seran suficients per a satisfer la demanda de recursos hídrics que resultarà de tots els desenrotllaments proposats, així com de futures possibles actuacions que es pogueren generar, com ara granges, indústria..., ja que no hi ha dades concretes sobre el cabal total de les fonts.  
Per tant, amb la documentació presentada i sense l'informe a la confederació hidrogràfica corresponent no queda acreditada l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos previstos.   
  
El municipi de Cirat disposa d'una estació depuradora que aboca les aigües al barranc de Las Salinas. L'EDAR de Cirat, segons informe de la Diputació de Castelló, dóna servici al dit municipi i està dissenyada per a tractar 100 m³/dia durant l'hivern, i 200 m³/dia durant l'estiu. Actualment tracta un cabal mitjà de 63 m³/dia.  
Segons l'EsIA, el nombre màxim d'habitatges previst en el nucli de Cirat és de 889 (3,1 habitants/habitatge), suposa un sostre de 2.756. Suposant que cada habitant genere 200 l/dia d'aigua residual, implicarà un volum entorn dels 551 m³/dia, per la qual cosa la capacitat de tractament de l'EDAR actual no s'adequa a les noves demandes previstes.  
D'altra banda, vist que l'EDAR pot tractar un total de 200 m³/dia, només podrà atendre un sostre de 1.000 habitants (quasi un terç del que proposa el PGOU). Per tant, si s'admet un creixement major a eixos 1.000 habitants, caldrà ampliar la depuradora, la qual cosa exigirà deixar unes zones de reserva per a futures ampliacions. Estes zones de reserva dependran de les característiques tècniques de la instal·lació i requeriran una àrea de reserva contigua a la instal·lació per a futures ampliacions o millores i una zona de servitud de protecció en què s'excloga la implantació d'usos residencials, sanitaris, culturals i recreatius.   
  
El planejament proposa sòl d'ús residencial al costat de la depuradora; en este punt cal adequar-se quant a mesures correctores, zona de reserva i servitud a la normativa sectorial aplicable.  
En l'actualitat el nucli del Tormo no té cap sistema de depuració d'aigües residuals que, en el cas d'instal·lar-se, hauria de preveure's per a una població de 827 habitants. El mateix ocorre amb el poblat d'El Collado que no té instal·lació depuradora.  
Des del punt de vista ambiental s'ha de resoldre, atés l'elevat valor de la zona, el sistema de depuració d'eixos nuclis de població a fi d'evitar la contaminació d'aqüífers, rius i inclús, de les mateixes fonts de què s'abastix el poble.   
D'altra banda, l'EsIA establix que la xarxa de sanejament existent és unitària. Este sistema des del punt de vista ambiental, no és adequat, i caldrà substituir-lo per una xarxa separativa o, almenys, disposar-la per als nous creixements.  
Respecte a la gestió de residus, Cirat pertany al pla zonal II, IV i V, zona PIR IV.  
El pla zonal per a realitzar les seues reserves preveu l'any 2023 per a Cirat una població de 1.179 habitants, població inferior a la prevista pel PGOU, que establix un sostre poblacional de 3.650 habitants, per la qual cosa a llarg termini es veuran superades les previsions del pla zonal.  
L'informe de FOBESA sobre la gestió de residus del municipi de Cirat (Castelló) indica que se n'està fent una gestió adequada.  
  
El pla zonal establix a Cirat la construcció d'un ecoparc tipus A; no obstant això, l'EsIA no arreplega cap dada respecte d'això, ni el planejament ha establit una zona de reserva per a este.   
Durant la visita de camp es va observar, en la zona del poblat d'El Collado, un abocament incontrolat inert en un buit d'una antiga pedrera. Atés que estan prohibits este tipus d'abocaments, s'haurà de procedir a la seua clausura i restauració.  
5. El tècnic redactor dividix el territori de Cirat en les unitats homogènies següents:   
a) La zona urbana clarament representada pels nuclis urbans.  
   
b) Les zones de cultiu representades pel terreny immediatament pròxim al nucli urbà de Cirat entre el riu i la carretera CV-20, en l'entorn d'El Collado i per altres àrees de menor extensió distribuïdes pel terme municipal, en funció de l'orografia del terreny i el sòl.  
  
c) La zona forestal amb extraordinària riquesa arbòria i arbustiva.  
Cal destacar el caràcter rural d'este municipi interior de la província de Castelló, el qual no resultarà afectat, a priori, per cap dels desenrotllaments proposats, excepte per l'ampliació proposada a l'est del nucli urbà de Cirat, que podria produir impactes negatius sobre la imatge urbana i el paisatge clarament rural que presenta este nucli.  
Cirat és un nucli de població amb un enclavament privilegiat al situar-se en una terrassa molt més elevada que el riu, per la qual cosa disfruta d'unes bones vistes de la vall recorreguda pel Millars.  
Entre el nucli i el riu es localitzen els sòls amb major capacitat agrícola, que ajuden a reforçar el caràcter rural de l'entorn. Per tant, si els nous desenrotllaments que es proposen arriben quasi fins a la vora del riu Millars, per un costat trencaran esta imatge de nucli rural vinculat a un riu i per un altre, el paisatge típicament de ribera dels marges del Millars.  
Respecte a este últim punt, no s'ha aportat cap estudi, ni tan sols s'ha presentat un pla en què es pose en relació el nucli urbà de Cirat, tant amb el barranc de Las Salinas com amb el Millars, a partir del qual definir possibles impactes i les seues corresponents mesures preventives i/o correctores.  
Una cosa pareguda succeïx en el nucli del Tormo al proposar com a sòl urbà la major part del vessant nord del turó del cementeri, ja que és una zona forestal, i en la qual, fins a la data actual, només s'havien disposat les construccions auxiliars.   
6. Durant els últims 30 anys, l'evolució de la població de Cirat presenta una tendència clarament regressiva, habitual de les zones rurals on s'ha produït un progressiu abandó de les activitats agrícoles i ramaderes, sense que es prevegen futurs desenrotllaments industrials significatius.  
  
Vist que el creixement és negatiu (en els últims 10 anys l'increment de població ha sigut d'un -13 %) s'entén que l'increment poblacional proposat del 1.293 % resulta excessiu enfront de la tendència natural de la població, així com de la possible demanda del sector turístic.  
  
S'aposta per promoure el municipi per mitjà de la creació d'un sector residencial d'edificació aïllada. Així mateix, amb els habitatges unifamiliars es pretén donar resposta a una futura demanda de turisme d'interior, sense estudiar altres propostes que no suposen unes tipologies estranyes, i que ajuden a impedir que es desvirtue la imatge de nucli rural per la qual es caracteritza i per la qual resulta atractiva la població de Cirat.  
Donada la tendència demogràfica d'este municipi, s'hauria d'haver realitzat un estudi de l'habitatge existent, a fi de conéixer si la demanda real es podria atendre, en un principi, amb el rebliment del sòl urbà i amb la rehabilitació d'habitatges ja existents.  
Segons establix el tècnic redactor, en l'EsIA, el sòl urbà està consolidat en el 80 %; no obstant això, la dita xifra en la realitat és més baixa, ja que de les zones del nucli urbà A, B, C1 i D (amb una superfície total de 122.584 m²), només es troben reblides, i no del tot, les zones A i B (43.741 m²) que és el 65 % de la superfície del sòl urbà.  
  
7. L'EsIA presentat ajuda, de manera genèrica, a conéixer els valors de la zona, però no s'identifiquen, ni es valoren els possibles impactes que es deriven del planejament proposat. Així mateix, la documentació no té mesures correctores i de pla de vigilància ambiental adequat.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
4. En data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient (LEAE).  
De conformitat amb el que establix la disposició transitòria primera, apartat 2, de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient, el pla es troba inclòs en el supòsit regulat en esta, ja que el seu primer acte preparatori formal va ser anterior al 21 de juliol de 2004 i la seua aprovació definitiva encara no s'ha produït.  
El procediment d'avaluació ambiental relatiu al Pla General d'Ordenació Urbana de Cirat s'inicia amb data 28 de setembre de 2005, de conformitat amb la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.  
El dit procediment, en la data d'entrada en vigor de la LEAE, 30 d'abril de 2006, es troba en una fase avançada, i s'ha realitzat:  
  
- El tràmit d'informació pública, al qual no és, en este cas, d'aplicació la Llei 27/2006, de 18 de juliol, per la qual es regulen els drets a la informació, de participació pública i d'accés a la justícia en matèria de medi ambient. Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions de caràcter ambiental.  
- Consulta a les administracions afectades, amb resultat favorable, i que s'ha tingut en compte en el mateix tràmit d'avaluació ambiental.  
  
- Sol·licitud a l'òrgan promotor d'ampliació i/o aclariment de la documentació remesa, que ha sigut contestat amb l'amplitud i el nivell de detall necessaris per a un pronunciament ambiental.  
D'altra banda, vist que el model territorial presentat proposa una ocupació proporcional del sòl per als creixements urbans, una utilització racional dels recursos naturals i proporciona una adequada protecció als espais naturals existents, s'entén que el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental poden aconseguir-se a través del procediment d'avaluació ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
Per tot el que s'ha exposat més amunt, i actuant conforme al principi d'eficàcia procedimental i al criteri d'eficiència establits en l'article 3 de la Llei 30/1992, es resol concloure el procediment ambiental iniciat d'acord amb la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Analitzada la documentació presentada, vistos els informes presentats pels distints servicis, establides les afeccions legals, així com les consideracions ambientals i realitzada visita de camp, s'emet informe acceptable, només als efectes ambientals, del projecte de Pla General d'Ordenació Urbana del terme municipal de Cirat (Castelló), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants següents :  
  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, haurà d'obtindre's informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.   
  
En el supòsit que el dit informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
2. Informe de l'organisme de conca corresponent sobre l'afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i de policia.  
Els desenrotllaments previstos hauran de disposar de l'informe favorable de l'organisme de conca o entitat subministradora que acredite la suficiència de recursos hídrics, atenent els criteris de la interlocutòria d'ADOR, aspectes que seran verificats per l'òrgan substantiu.  
3. S'ha d'obtindre l'informe favorable de la Unitat de Vies Pecuàries.  
4. S'eliminarà el sector de sòl urbanitzable no detallat per no fer un ús racional del sòl (a l'estar afectat per risc 2 d'inundació), per afectar part de la vegetació de ribera protegida per mitjà de la figura del LIC i per afectar un dels sòls amb major capacitat agrícola del terme municipal. Així mateix no complix la legislació sectorial vigent, ja que afecta sòls de domini públic hidràulic, que per la normativa del PORN han d'estar protegits i mantindre's en el seu estat natural en els 100 metres de zona de policia; el desenrotllament del dit sector suposarà un impacte negatiu i irreversible sobre el paisatge i la imatge del nucli històric. Finalment, este sector residencial està pròxim a la depuradora i no se n'ha justificat adequadament la necessitat real, atés que a Cirat hi ha encara un 35 % de sòl urbà per desenrotllar.  
  
No obstant això, s'establirà en les DEUT, que es permetran, si la necessitat queda justificada, creixements cap al sud-oest, sempre que el sòl urbà s'haja consolidat adequadament.  
5. La presentació de la documentació següent serà motiu d'una resolució complementària que emetrà la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge:  
5.1. A l'efecte de promoure la revitalització dels dos nuclis històrics, es realitzarà un estudi bàsic d'habitatge en els nuclis urbans que arreplegue els solars vacants, els habitatges buits, els habitatges ocupats..., que permeta obtindre els habitatges disponibles i, així, promoure actuacions en sòl urbà consolidat, semiconsolidat i el desenrotllament del sòl urbà pendent.   
Establida la demanda real d'habitatge, s'ajustarà el sostre poblacional previst i es determinarà la necessitat real d'habitatge i la demanda de nou sòl.  
5.2. S'aportaran quadros comparatius entre el planejament proposat i el PDSU, que arrepleguen les superfícies dels distints tipus de sòl, la població actual i el sostre proposat, el nombre d'habitatges existents i les propostes, les necessitats hídriques actuals i les futures, així com el volum d'aigües residuals i residus generats actualment i el que generaran els nous usos previstos.  
5.3. Un nou pla de classificació amb les categories de sòl urbà, sòl urbanitzable, sòl no urbanitzable comú i sòl no urbanitzable de protecció, i un altre de qualificació, que arrepleguen les modificacions següents:  
a) Redelimitar el sòl urbà en el nucli de Cirat de tal forma que els sòls amb excessius pendents quedaran fora:  
- Pel sud, en la zona dels pallers, el límit serà la cota 405 i el camí fins a unir-se novament amb el límit actual.  
- Pel nord, en la zona del poliesportiu es prendrà com a límit l'existent fins que coincidisca amb la cota 415, que passarà a ser el nou límit, fins que coincidisca amb la CV-20, la qual serà el límit per a tota la part sud. No es permetrà cap creixement al nord d'esta a causa del gran desnivell existent i al pendent, que arriba, en alguns punts, quasi al 90 %.  
  
- Per l'oest es deixarà l'actual límit.  
- Per l'est s'ha de tindre en compte la normativa sectorial respecte a la ubicació de la depuradora i les seues zones de reserva. Es respectarà la zona de servitud i de policia del domini públic hidràulic.  
- Es tindrà en compte, dins de l'ordenació del nucli urbà, que el tàlveg que circula pel sud es deixarà lliure de qualsevol edificació i es disposarà una franja verda a ambdós costats llit, com a mínim de 25 metres.  
b) Redelimitar el sòl urbà en el nucli del Tormo de tal forma que els sòls amb excessius pendents, les zones amb risc de lliscament puntual alt, grau 1, i els terrenys forestals queden fora:  
- Pel sud, en la lloma del cementeri el límit serà la cota 430, arreplegant les construccions existents.   
- Per l'est es deixarà l'actual límit que ve del nord fins que arribe al carrer de Castelló, passarà per darrere de l'edificació seguint el camí existent fins a arribar a l'edificació. Es consideraran dins del sòl urbà les edificacions ja existents junt amb el carrer de la Font, a partir d'ací seguirà la línia del carrer fins que s'unisca amb la cota 415. Continuarà per la cota 415 fins a unir-se amb el límit proposat.  
  
- Per l'oest es mantindrà el límit que va paral·lel a la carretera, fins a arribar a les primeres construccions existents. Mantenint, aproximadament, el nivell de la cota 420-425.  
c) Redelimitar el SNUC en l'entorn del nucli de Cirat, tal com s'establix en l'annex VIIIa de l'informe emés pel Servici de Parcs Naturals en data 30 de novembre de 2007.  
d) Redelimitar el SNUC en l'entorn del nucli del Tormo, tal com s'establix en l'annex VIIIb de l'informe emés pel Servici de Parcs Naturals en data 30 de novembre de 2007.  
e) Redelimitar el SNUC en l'entorn de La Masía del Conde i la zona de Peñarba, tal com s'establix en l'annex VIIIc de l'informe emés pel Servici de Parcs Naturals en data 30 de novembre de 2007, associant-los a este sòl l'ús forestal, agrícola i/o ramader, sent possible l'habitatge rural vinculat a explotació agrícola.  
  
f) A fi de protegir el sòl forestal existent en el terme municipal, es classificaran com a sòl no urbanitzable de protecció, els següents àmbits, classificats com SNUC:  
- Al nord del terme municipal, entre els paratges d'El Cabezo i Gacelda.  
- A l'oest del terme municipal, entre el límit del sòl classificat com SNU d'interés natural i paisatgístic, i els paratges d'El Lentiscar i El Madroñal.  
5.4. S'identificaran les fonts d'aigua existents en el terme municipal i s'establirà un perímetre de protecció en aquelles en les quals l'aigua siga destinada a consum urbà.  
5.5. Es grafiaran adequadament la protecció relativa al domini públic hidràulic i a les vies pecuàries.  
5.6. Pla d'ordenació estructural en què s'incloga:  
a) L'àmbit afectat per la depuradora Cirat delimitant, en funció de les característiques tècniques de la instal·lació, dos zones per al correcte desenrotllament d'esta infraestructura de xarxa primària: una àrea de reserva contigua a la instal·lació per a futures ampliacions o millores i una zona de servitud de protecció en què s'excloga la implantació d'usos residencials, sanitaris, culturals i recreatius.  
b) Les reserves de sòl destinades a les estacions de depuració que es construiran per als nuclis del Tormo i El Collado.  
c) La reserva de sòl destinada a ecoparc i/o instal·lacions de valoració, en un sòl no urbanitzable comú.  
5.7. S'aportaran les normes urbanístiques corresponents al sòl no urbanitzable comú i als sòls no urbanitzables de protecció.  
En les normes urbanístiques del sòl no urbanitzable d'especial protecció d'incendis s'introduiran mesures destinades a pal·liar els efectes dels incendis i a la seua restauració.  
En les normes urbanístiques del sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal, paisatgística i natural, es permetrà l'ús agrícola en aquells sòls que ja estigueren en explotació, sempre que siga cultiu tradicional, principalment, secà, i es mantinga l'estructura tradicional abancalada.  
6. L'abocador incontrolat inert existent en el sector del poblat d'El Collado haurà de ser clausurat, segellat i restaurat.  
7. La zona d'acampada existent es traslladarà a una altra zona, amb un informe previ del servici competent en espais naturals.  
8. Els nous sectors:  
8.1. Han de disposar d'un sistema de depuració amb capacitat suficient per a admetre els dits creixements.  
8.2. Quan s'implante un ús que implique un increment del consum dels recursos hídrics, que no haja sigut previst en el PGOU, haurà de sol·licitar-se l'informe de l'organisme de conca corresponent.  
  
8.3. Han de tramitar la corresponent autorització d'abocaments davant de l'organisme de conca.  
9. Totes les mesures preventives i correctores proposades, així com aquelles derivades dels condicionants exposats, hauran de ser arreplegades per la normativa urbanística.  
  
Segon  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Tercer  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 22 de juny de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 109/2008-AIA.  
Promotor: Ajuntament de Chiva.  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Objecte projecte: Pla Especial del Paratge Natural Municipal Serra de Chiva.  
Localització: en el terme municipal de Chiva (València).   
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és millorar i conservar l'estat dels recursos naturals, els ecosistemes i les espècies presents, alhora que es respon a la necessitat de mantindre una de les àrees d'esplai de la població pel que fa al coneixement i gaudi de la naturalesa. El Pla Especial regularà el règim de l'espai natural, els usos i les activitats, i el seu ús públic.  
  
L'àmbit del Pla Especial comprén la major part de la serra del terme municipal de Chiva, fonamentalment les forests d'utilitat pública La Sierra (CUPV3012, V67) i El Sapo (CUPV1046, V146). En l'annex I del pla figuren les parcel·les que formaran part del paratge natural municipal. En l'annex II figura la relació de parcel·les que constituïxen enclavaments en el paratge en què no s'ha obtingut el consentiment dels propietaris tal com indica el Decret 161/2004 i que, en un futur, si s'obté el consentiment dels propietaris o passen a titularitat pública, podran ser incorporades a l'àmbit del paratge, i no es considerarà revisió del pla.  
  
La superfície del pla proposada és de 5.746 hectàrees.  
D'acord amb la normativa urbanística vigent, els terrenys afectats pel paratge estan qualificats fonamentalment com a sòl no urbanitzable de protecció forestal amb dos excepcions en què està classificat com a sòl no urbanitzable de protecció forestal i sense protecció i com a sòl urbanitzable majoritàriament urbanitzable.  
En el nou pla es qualifica la totalitat de l'àmbit del paratge com a sòl no urbanitzable de protecció forestal del paratge natural municipal Serra de Chiva.  
El Pla Especial desenrotlla una sèrie de determinacions relatives als usos i a les activitats, així com a la gestió del paratge. Distingix dos àrees: la majoritària, forestal, i una altra, de molta menor envergadura, la d'ús públic.  
Establix unes normes generals de regulació d'usos i activitats amb normes de protecció dels recursos naturals (recursos hidrològics, sòls, vegetació, fauna, patrimoni cultural, etc.), normes de regulació d'activitats i infraestructures, i prohibix determinats usos (activitats extractives, industrials, d'urbanització, etc.) i establix condicions per a la realització d'altres (cinegètiques, recreatives, educatives, científiques, etc.). Establix també una normativa particular per a les diferents àrees.  
  
Igualment, s'establixen determinacions relatives a la gestió d'este espai, i es destaca la creació d'un consell de participació.  
Tramitació administrativa  
Amb data 11 d'abril de 2008, l'Àrea d'Espais Naturals d'esta conselleria va remetre la documentació següent:  
- Projecte de pla especial junt amb estudi d'impacte ambiental.  
  
- Certificat de 2 d'abril de 2008 de l'acord definitiu del Pla Especial de l'Ajuntament en ple, de data 31 de març de 2008. En este es fa referència al fet que el projecte s'ha sotmés a informació pública (DOCV 5627, 26.10.2007), i s'han presentat al·legacions, resoltes en el Ple de 28 de gener de 2008. La superfície del paratge queda definitivament en 5.746 hectàrees.  
- Certificat de 29 de novembre de 2007 de l'Ajuntament en ple, que acorda amb data 26 de novembre de 2007 inscriure en l'inventari general de béns, drets i accions de l'Ajuntament el refugi municipal d'Oratillos en la parcel·la 35 del polígon 43.  
- Certificat de 4 de febrer de 2008 d'acord de l'Ajuntament en ple, de data de 28 de gener de 2008, d'aprovació de la modificació dels límits del paratge natural municipal que inclou la superfície de les parcel·les 41, 42 i 43 del polígon 40 com a resultat de l'al·legació presentada per la propietat d'estes, així com la superfície del barranc que les travessa i la superfície del refugi d'Oratillos.  
-Criteri de conformitat positiu a la proposta de declaració del paratge natural d'acord amb l'article 4 del Decret 161/2004, del Govern Valencià, de regulació dels paratges naturals municipals.  
- Certificat de 4 d'octubre de 2007, d'acord de l'Ajuntament en ple, de data 2 d'octubre de 2007, de sol·licitud de l'Ajuntament de declaració del paratge natural esmentat.  
- Certificat de propietat del sòl i la seua qualificació urbanística. Llista de parcel·les.  
- Conformitat dels titulars de les parcel·les privades adherides al paratge.  
Amb data 22 de juliol de 2008, l'Àrea d'Espais Naturals d'esta conselleria remet la documentació següent:  
- Informe de l'Àrea d'Espais Naturals en què s'indica que com a conseqüència de la informació pública del projecte es van produir al·legacions i que es va modificar el pla per a incorporar-les. Els propietaris han donat el consentiment exprés per a la inclusió en el paratge de les parcel·les, que estos continguts complixen els fins bàsics d'ordenació i gestió del paratge natural municipal i que s'ajusten al que exigix el Decret 161/2004 de regulació dels paratges naturals municipals, i es considera que no s'ha produït una modificació substancial del projecte.  
Informen igualment que en l'àmbit del paratge han quedat una sèrie de parcel·les privades enclavades que contenen valors suficients per a la seua inclusió en este espai natural protegit. Les dites parcel·les indicades en l'annex II de la memòria informativa del pla van ser considerades durant l'avaluació d'impacte ambiental.  
- Al·legació presentada durant el període d'informació pública per Presentación i Pilar Serer Sanmartín en relació a sol·licitar la inclusió de determinades parcel·les de la seua propietat en l'àmbit del paratge.  
- Informe de l'arquitecte municipal en què comunica la conveniència d'incloure les parcel·les 41, 42 i 43 del polígon 40 en l'àmbit del paratge, així com del barranc que circula per estes.  
- Informe de l'arquitecte municipal respecte a la qualificació urbanística de la parcel·la 35 del polígon 43 on s'ubica el refugi d'Oratillos.  
- Certificat de la inscripció en l'inventari de béns municipals del refugi municipal d'Oratillos.  
- Informe de l'Ajuntament de Chiva en què s'indica que no s'ha concedit cap llicència d'activitat de pedrera en el paratge natural municipal Serra de Chiva.  
Consideracions ambientals  
1. L'àmbit del paratge està constituït pels relleus muntanyosos de la serra de Los Bosques i la serra de Cabrillas en el terme municipal de Chiva incloent-hi gran part dels barrancs que els drenen; l'alçària màxima s'aconseguix amb el pic de Santa María amb 1.137 metres. Els materials dominants són calcàries i dolomies cretàciques i en menor grau calcàries juràssiques; els pendents són, en general, abruptes.  
La zona ha patit diversos incendis de gran extensió: anys 1993, 1994, 2000 i 2003, i la seua situació està influïda de manera important per esta circumstància. La vegetació està dominada per les fases de matoll i màquia en regeneració, i igualment restes de pinedes salvades de l'incendi i zones amb regeneració natural d'estos. Destaquen una sèrie d'espècies vegetals d'interés biogeogràfic a escala nacional com Kerneria boissieri, Thymus granatensis subsp. micranthus i Teucrium pugionifolium i certs tàxons singulars per a la flora valenciana com Cerinthe major subsp. gymnandra i Leucanthemum maestracense.  
  
En l'àmbit del paratge quedaran incloses dos microreserves vegetals, la del barranc de la Fuente de la Gota i la de La Umbría de las Carrasquillas.  
Des d'un punt de vista faunístic destaca la presència del teixó, el gat salvatge, l'àguila de panxa blanca, el falcó pelegrí, el mussol, etc.  
Es tracta d'un paratge amb interés des d'un punt de vista ambiental: fauna, flora i vegetació.  
2. La delimitació del paratge natural municipal s'ha efectuat fonamentalment atenent criteris de límits del terme municipal i de propietat del terreny.  
Es considera que l'acceptació dels límits proposats es fa sense perjuí que puguen haver-hi en el mateix terme municipal o en els limítrofs altres zones amb valors ambientals que els facen igualment mereixedors de protecció, amb esta o amb qualsevol altra figura prevista en la normativa urbanística.   
En este sentit, el mateix pla inclou relació de parcel·les enclavades en l'annex II que en un futur, segons la normativa del mateix pla, poden incloure's en l'àmbit del paratge si es té el consentiment dels propietaris o passen a titularitat pública, tenint en compte, a més, que la seua inclusió no es considerarà revisió del pla i que l'estudi d'impacte ambiental avalua igualment estes parcel·les enclavades.  
  
Respecte a les parcel·les enclavades i la seua regulació en el Pla Especial, es considera que la futura inclusió d'estes donaria més coherència al paratge, que la seua valoració ambiental és semblant a les parcel·les incloses en l'actual proposta de delimitació o que, en qualsevol cas, la seua inclusió estaria justificada per la continuïtat i coherència ambiental del paratge. En conseqüència, es considera acceptable des d'un punt de vista ambiental la seua futura inclusió sempre que, d'acord amb la legislació, es tinga el consentiment de la propietat o passen a titularitat pública.  
En qualsevol cas es considera que l'àmbit proposat posseïx interés ambiental com per a ser designat paratge natural municipal.  
3. En relació amb les parcel·les enclavades en l'àmbit del paratge natural municipal s'ha pogut comprovar que hi ha errors en la documentació presentada respecte a estes i en conseqüència haurien de corregir-se.  
S'ha pogut comprovar que hi ha parcel·les que figuren en l'annex II d'enclavades, i que podrien incloure's en l'àmbit del paratge en un futur, que en realitat formen part de la proposta actual del paratge tal com pot comprovar-se en els plans de delimitació del paratge, plans cadastrals, etc.  
Igualment, s'ha pogut comprovar que hi ha parcel·les enclavades en l'àmbit del paratge i que no estan en la relació de l'annex II, i haurien d'estar-hi al ser enclavades amb valors semblants o amb continuïtat i coherència per al paratge.  
4. El Pla Especial classifica i qualifica des d'un punt de vista urbanístic tot el sòl de l'àmbit com a sòl no urbanitzable de protecció forestal del paratge natural municipal Serra de Chiva. Canvia la classificació puntualment a una xicoteta porció de sòl classificada actualment com a urbanitzable i propietat de l'Ajuntament, i canvia la qualificació a la resta de l'àmbit del paratge de manera que passa de ser sòl no urbanitzable de protecció forestal a protecció forestal del paratge natural municipal Serra de Chiva.  
La classificació i qualificació urbanística donada es considera adequada amb els valors ambientals de la zona i es considera que permetrà la seua conservació tenint en compte els condicionants de la present declaració. La regulació de normes que s'efectua en el Pla Especial detalla molt els usos i les activitats que podran dur-se a terme i les condicions sota les quals es podran dur a terme.  
Tenint en compte l'anteriorment indicat, es considera que la redacció de l'últim paràgraf de l'apartat 4 de l'article 4 de la normativa del Pla Especial, així com també la de l'apartat 5 del mateix article pot donar lloc a confusió respecte al que establix l'article 51 d'esta normativa i, en conseqüència, haurien de redactar-se de manera coherent i concordant amb l'article 51 esmentat.  
En relació amb la porció del sòl que actualment és urbanitzable, propietat de l'Ajuntament, i que es pretén incloure en l'àmbit del paratge, els terrenys són forestals i forest d'utilitat pública, i igualment dos xicotetes parcel·les enclavades propietat de particulars. Es considera adequada des d'un punt de vista ambiental la inclusió de la parcel·la urbanitzable propietat de l'Ajuntament en l'àmbit del Pla Especial i la seua reclassificació a no urbanitzable de protecció especial, i respecte a les parcel·les enclavades particulars abans esmentades, tenint en compte que el planejament urbanístic vigent no s'ha sotmés a avaluació ambiental, i el seu caràcter forestal i de forest d'utilitat pública, es considera igualment que s'haurien de reclassificar a sòl no urbanitzable de protecció forestal.   
Respecte a estes últimes parcel·les, el pla ja preveu la seua possible futura inclusió en el paratge si hi ha consentiment dels propietaris o passen a titularitat pública. En qualsevol cas, al quedar rodejades de sòl no urbanitzable de protecció forestal dins de l'àmbit del paratge, i amb la regulació d'usos que per a eixe sòl efectua el paratge, el desenrotllament de les parcel·les indicades queda en la pràctica impedit, independentment de la seua reduïda dimensió, i el seu possible desenrotllament, a més, afectaria la coherència del paratge en eixa zona puntual concreta, comprometent-la. En conseqüència, es considera que en una futura revisió del planejament municipal eixes parcel·les, amb caràcter forestal i continuïtat amb el sòl no urbanitzable de protecció forestal que ara es crea, hauran de reclassificar-se com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, s'incloguen o no dins de l'àmbit del paratge.  
5. L'àmbit del paratge proposat en una zona puntual concreta inclou una molt xicoteta porció de terrenys sobre els quals es va emetre declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions amb data 8 de novembre de 2005, sobre el projecte d'ampliació i modificació del projecte d'explotació i restauració de les concessions mineres (secció C): Peñas Albas I número 2404 i Peñas Albas II número 2427 i l'explotació (secció A): Lydia número 988 bis del terme municipal de Chiva (r/n: expedients 337/04-AIA, 338/04-AIA i 389/04-AIA).  
En conseqüència, els límits del paratge haurien de rectificar-se en esta zona de manera que n'excloga tota la superfície del projecte miner indicat amb declaració d'impacte ambiental de data 8 de novembre de 2005.  
6. L'àmbit del paratge inclou nombrosos barrancs, domini públic hidràulic i regula les actuacions que els puguen afectar.  
Igualment, afecta la via pecuària que es troba en l'àmbit del paratge, denominada Vereda Real de Gestalgar a Godelleta. En la normativa del pla ha d'especificar-se a més del ja establit, que es tracta de béns de domini públic de la Generalitat Valenciana, i s'haurà d'incloure la informació necessària sobre els camins ramaders en la normativa: amplària legal, longitud, bé de domini públic i, a més, reflectir-se en la documentació gràfica en l'àmbit del paratge, amb identificació pel nom i l'amplària legal.  
7. La normativa de regulació d'usos, recursos i infraestructures es considera acceptable des d'un punt de vista ambiental, atés que permet la conservació i millora dels valors ambientals del paratge i és compatible amb els usos i infraestructures permeses amb les condicions establides, tenint en compte els condicionants que s'establixen en la present declaració.   
8. Les mesures correctores indicades en l'estudi d'impacte ambiental es consideren acceptables, i és necessari efectuar una sèrie de modificacions i afegir-ne alguna per a millorar l'efecte del pla sobre el medi, des d'un punt de vista ambiental.  
9. En relació amb el programa de vigilància ambiental, s'hi s'establix la necessitat que l'Ajuntament elabore un informe o memòria anual que es presentarà davant de la Conselleria de Medi Ambient, que avaluarà el correcte compliment de les mesures protectores proposades en l'estudi i en la declaració d'impacte ambiental.  
L'avaluació d'este informe correspon a l'Àrea d'Espais Naturals d'esta conselleria o departament competent en espais naturals.  
  
10. Respecte a la regulació de les infraestructures en la normativa del Pla Especial i tenint en compte les característiques dels valors ambientals del paratge i per a garantir-ne la és necessari implantar algunes correccions en l'article 53.1 i en l'article 63.2.g.  
En l'article 53.1 s'indicarà expressament que les infraestructures tipus abocador o semblants no estaran permeses en cap cas, i la redacció de l'apartat 1 acabarà de la manera següent: «... així com aquelles destinades a l'interés general amb caràcter excepcional sempre que en este últim cas es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en sòl no urbanitzable comú en el terme municipal i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, cas de requerir-la legalment.»  
  
Igualment, la redacció de l'article 63.2.g, en el seu paràgraf final, es modificarà en els termes següents: «les previstes en les normatives sectorials, així com aquelles destinades a l'interés general amb caràcter excepcional sempre que, en estos dos últims casos es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en sòl no urbanitzable comú en el terme municipal i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, cas de requerir-la legalment».  
11. En relació amb l'afecció al patrimoni cultural, la zona presenta diversos jaciments arqueològics i béns etnològics tal com indica l'estudi d'impacte ambiental.   
En l'estudi d'impacte ambiental s'afirma que s'obvia la inclusió de l'informe de la Conselleria de Cultura sobre afecció al patrimoni al no afectar-se immobles de valor cultural.  
En relació amb este assumpte és necessari precisar que d'acord amb l'actual legislació, l'Orde de continguts mínims de 3 de gener de 2005, els instruments d'ordenació del territori, com és este projecte, requerixen l'informe de la Conselleria de Cultura relatiu a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
A més, la normativa del paratge permet per exemple l'ús recreatiu didàctic dels recursos arqueològics i historicoartístics amb condicions, per la qual cosa sí que pot afectar-se estos béns i, en conseqüència, es considera necessari que la Conselleria de Cultura emeta informe respecte a la regulació que la normativa proposada fa respecte a estos elements.  
12. Pel que fa a la regulació efectuada en l'article 19.2 es considera que les actuacions indicades han de quedar subjectes a l'informe previ favorable del Servici de Biodiversitat, i no és necessari el sotmetiment a estimació d'impacte ambiental com es proposa.  
13. Respecte a la redacció de l'article 63, apartat 1, ha de tindre's en compte que entre els usos permesos també estan els establits en els articles 53 i 54 de la normativa del pla.  
14. En relació amb l'article 11 de la normativa del pla es considera que ha de permetre's la possibilitat de creació d'obres de correcció hidrològica forestal com ara dics o parets seques si se sotmeten prèviament a declaració d'impacte ambiental i es consideren acceptables des d'un punt de vista ambiental. Ha de tindre's en compte que estes instal·lacions ja es troben en l'àmbit del paratge i la implantació de noves obres en casos justificats podria ser necessari si prèviament s'avaluen ambientalment i es consideren acceptables.  
15. La redacció de l'article 46 fa referència al que disposa l'article 27 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl no Urbanitzable, la qual cosa es considera incorrecta pel fet que eixe article fa referència a sòl no urbanitzable comú. Respecte a les instal·lacions a què fa referència l'article 46 del Pla Especial, estes han d'ajustar-se i ser compatibles amb les instal·lacions pròpies d'un sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
16. En relació amb les microreserves vegetals existents en l'àmbit del paratge, les actuacions que s'hi duguen a terme hauran de respectar la regulació d'usos i actuacions indicades en les ordes de creació d'estes.  
17. En relació amb els usos públics del paratge s'haurà de tindre en compte respecte a estos l'existència d'un risc de lliscament alt i mitjà i de despreniment en determinades zones del paratge, així com l'existència de nombrosos llits, domini públic hidràulic, a pesar que no conste risc d'inundació segons la normativa de PATRICOVA, i en especial respecte a les activitats d'esplai concentrat i esportives organitzades. En este cas, es considerarà respecte a estes que s'haurà d'obtindre l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, així com els informes favorables respecte a la seguretat de les persones dels organismes competents en la matèria en el moment del desenrotllament d'estes activitats.   
S'ha de tindre en compte que la zona d'ús públic d'Oratillos se situa pròxima a llit o zona de drenatge i la de l'Alhóndiga és travessada pel llit. A pesar de ser usos que es donen des de fa temps, es considera que s'han d'obtindre prèviament les autoritzacions indicades tenint en compte la situació respecte als llits, per avingudes, i la seua situació en un entorn forestal, per risc d'incendi.  
Respecte a este punt, a més, en el cas que es desenrotlle el pla d'ús públic, este haurà d'obtindre els informes favorables respecte a la seguretat i salut de les persones dels organismes competents en la matèria.  
  
18. En relació amb l'ús del foc en les àrees d'ús públic i les mesures correctores establides respecte d'això en l'estudi d'impacte ambiental, es considera que s'haurà d'obtindre prèviament informe de l'Àrea de Recursos Forestals d'esta conselleria que determine si este ús ha d'estar permés en eixes zones, i, si és el cas, en quines condicions.  
  
S'ha de tindre en compte que encara que d'acord amb la documentació presentada els incendis ocorreguts no han tingut el seu origen en les àrees proposades d'ús públic, la zona ha patit nombrosos incendis forestals i l'entorn és completament forestal.  
19. En relació amb el pla de prevenció i extinció d'incendis que es preveu que puga elaborar-se, es considera que haurà d'obtindre's informe favorable previ per part del departament d'esta conselleria encarregat de la matèria.  
20. El pla establix una normativa per a la protecció del paisatge que es considera ambientalment acceptable.  
21. En la documentació no es fa referència al fet que gran part de l'àmbit del paratge es troba inclòs en l'àmbit del PORN de la conca hidrogràfica de l'Albufera, per la qual cosa haurà de precisar-se en la normativa del pla esta circumstància i, en conseqüència, la regulació d'usos, actuacions, instal·lacions, etc. que realitza el pla es fa sense perjuí del compliment del que establix l'indicat PORN, dins de l'àmbit d'este.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprèn de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
L'article 16 del Decret 131/2007, del Consell, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, faig la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer   
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de Pla Especial del Paratge Natural Municipal Serra de Chiva, en el terme municipal de Chiva, promogut per l'Ajuntament, sense perjuí de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen necessàries, així com de l'ompliment del que establix la documentació aportada (documentació del pla, de gener de 2008), en especial les mesures correctores i protectores de l'estudi d'impacte ambiental, i el que disposa l'apartat segon d'esta declaració.  
  
Segon  
Condicionants  
1. Les parcel·les que en el planejament urbanístic vigent actualment tenen la classificació de sòl urbanitzable enclavades en l'àmbit del paratge natural municipal però sense pertànyer-hi, hauran de reclassificar-se a sòl no urbanitzable de protecció forestal en futura revisió del planejament, s'incloguen o no en l'àmbit del paratge.  
2. S'ha de tindre en compte que en data 8 de novembre de 2005 es va emetre declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions al projecte d'ampliació i modificació del projecte d'explotació i restauració de les concessions mineres (secció C): Peñas Albas I núm. 2404 i Peñas Albas II núm. 2427 i l'explotació (secció A): Lydia núm. 988 bis, l'àmbit de les quals coincidix en una xicoteta part amb l'àmbit del paratge.  
Atés que la normativa del mateix paratge no permet este ús, prèviament a l'aprovació definitiva d'este document, haurà de corregir-se el seu àmbit a fi d'excloure la superfície de l'explotació afectada, o al contrari, si així ho estima l'òrgan substantiu, justificar la seua inclusió i valorar les conseqüències que això comporta.   
3. En relació amb les vies pecuàries, a més del que establix la normativa proposada ha de quedar clar, en l'àmbit del paratge, que es tracta de béns de domini públic de la Generalitat Valenciana i s'haurà d'incloure la informació necessària sobre estes en la normativa: amplària legal, longitud, bé de domini públic i a més grafiar-se en la documentació gràfica del paratge, identificant-se pel nom i l'amplària legal.  
4. S'obtindrà informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte al Pla Especial i la seua normativa de protecció del patrimoni cultural i, si és el cas, s'efectuaran les modificacions de la normativa que considere necessàries la Conselleria de Cultura.   
5. Es corregiran els errors existents en la documentació presentada en relació amb les parcel·les enclavades del paratge natural municipal, d'acord amb les consideracions ambientals d'esta declaració: plans, relació de parcel·les enclavades de l'annex II, etc.  
6. La normativa del Pla Especial ha de fer referència al fet que gran part de l'àmbit del paratge es troba inclòs dins de l'àmbit del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera i, en conseqüència, la regulació d'usos, actuacions, instal·lacions, etc., que realitza el Pla Especial en l'àmbit de l'esmentat PORN es fa sense perjuí del compliment del que s'hi establix.  
  
7. S'haurà de corregir el final de la redacció de l'article 53.1 de la normativa del pla, que quedarà de la manera següent: «[?] així com aquelles destinades a l'interés general amb caràcter excepcional sempre que, en este últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en sòl no urbanitzable comú en el terme municipal i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, cas de requerir-la legalment».  
  
En l'article 53.1, a més, s'especificarà que les instal·lacions d'abocadors i semblants no estaran permeses, en cap cas.  
Igualment la redacció de l'article 63.2.g, en el seu paràgraf final, canviarà de la manera següent: «[...] les previstes en les normatives sectorials, així com aquelles destinades a l'interés general amb caràcter excepcional sempre que, en estos dos últims casos, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en sòl no urbanitzable comú en el terme municipal i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, cas de requerir-la legalment.»  
8. S'haurà d'eliminar o corregir la redacció de l'últim paràgraf de l'apartat 4 de l'article 4 de la normativa del Pla Especial, així com l'apartat 5 del mateix article perquè siga coherent o concordant amb l'article 51 de la normativa esmentada, d'acord amb les consideracions ambientals de la present declaració.  
9. S'haurà de corregir l'article 19.2 de la normativa del pla de manera que les actuacions a què fa referència queden subjectes a informe previ del Servici de Biodiversitat d'esta conselleria, i no serà necessari el sotmetiment a estimació d'impacte ambiental, tal com s'ha redactat en la proposta.  
10. Respecte a la redacció que se'n fa de l'article 63.1 de la normativa del pla, s'haurà de tindre en compte que es permetrà el que establixen els articles 53 i 54 del pla.  
11. En la redacció de l'article 11 de la normativa del pla s'ha de permetre la possibilitat de creació d'obres de correcció hidrologicoforestal com ara dics o parets seques, que hauran de sotmetre's prèviament a declaració d'impacte ambiental i sempre que esta siga favorable.  
  
12. La redacció de l'article 46 de la normativa del pla no farà referència a l'article 27 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, del Sòl no Urbanitzable, i haurà de reflectir-se clarament que les instal·lacions a què fa referència hauran d'ajustar-se i ser compatibles amb les instal·lacions pròpies d'un sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
13. Les activitats o actuacions que afecten les microreserves vegetals en l'àmbit del paratge s'hauran d'ajustar al que establix el Decret 218/1994, de 17 d'octubre, del Govern Valencià, pel qual es crea la figura de protecció d'espècies silvestres denominada microreserva vegetal, així com a les ordes de creació de cada una d'elles.  
  
14. En relació amb els usos públics del paratge, s'haurà de tindre en compte l'existència d'un risc de lliscament i despreniment en determinades zones, així com l'existència de domini públic hidràulic (llits) i, en especial, respecte a les activitats d'esplai concentrat i esportives organitzades s'haurà d'obtindre autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, així com els informes favorables respecte a la seguretat i salut de les persones d'aquells organismes competents en la matèria per a realitzar les activitats en les zones triades. Estes autoritzacions s'hauran d'obtindre prèviament al seu desenrotllament.  
  
Respecte a este punt, a més, en el cas que s'elabore el pla d'ús públic del paratge, este haurà d'obtindre els informes favorables respecte a la seguretat i salut de les persones dels organismes competents en la matèria.  
15. En relació amb l'ús del foc en les àrees d'ús públic i les mesures correctores establides respecte d'això en l'estudi d'impacte ambiental, s'haurà d'obtindre prèviament informe de l'Àrea de Recursos Forestals d'esta conselleria, que determine si eixe ús està permés en eixes zones, i en quines condicions.  
16. En el cas que s'elabore el pla de prevenció i extinció d'incendis, s'haurà d'obtindre informe previ favorable del Servici de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal o el departament de la Conselleria de Medi Ambient que tinga assumides les dites competències.  
  
17. L'informe o memòria anual que ha de presentar l'Ajuntament, el presentarà davant de l'Àrea d'Espais Naturals o departament amb competències en espais naturals d'esta conselleria, que efectuarà l'avaluació a què fa referència l'estudi d'impacte ambiental (programa de vigilància ambiental).  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 24 de juny de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.»  
  
València, 10 de gener de 2013.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6967, del 18-02-2013 (2013/1432)

RESOLUCIÓN de 10 de enero de 2013, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Cirat y Chiva. Expedientes número 119/2005 AIA y 109/2008 AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6967

Fecha DOGV
:   18-02-2013

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2013/1432

CVE


Fecha del documento
:   10-01-2013

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Cirat](javascript:void(0))
    * [Chiva](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 10 de enero de 2013, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Cirat y Chiva. Expedientes número 119/2005 AIA y 109/2008 AIA. [2013/1432]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes: 119/2005 AIA Cirat y 109/2008 AIA Chiva.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Ambiental Estratégica  
Expediente: 119/2005-AIA.  
Título: Plan General de Ordenación Urbana.  
Promotor: Ayuntamiento de Cirat (Castellón).  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTU.  
Localización: término municipal de Cirat.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
Este plan general tiene por objeto sustituir el actual planeamiento basado en un plan de delimitación de suelo urbano, aprobado el 29 de noviembre de 1979, y definir las directrices de la estrategia de la evolución urbana y de ocupación de territorio para los próximos años.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
2.1. Para realizar esta evaluación ambiental se ha utilizado la siguiente documentación:  
- La documentación, tanto técnica como gráfica y el estudio de impacto ambiental (en adelante EsIA), aprobada por el Pleno del Ayuntamiento en fecha 21 de diciembre de 2007.   
- Los planos Información 000, Información 001, Información 002, Información 003, Información 004, Ordenación 001, Ordenación 002, Ordenación 003, Ordenación 004, con fecha abril 2009, que anulan y sustituyen a los planos del mismo nombre o similares presentados con anterioridad, según escrito de los actuales redactores del planeamiento, de fecha 29 de abril de 2009.  
2.2. Cirat es un municipio situado en la parte suroeste de la provincia de Castellón, en la comarca del Alto Mijares, cuyo núcleo urbano, Cirat, se encuentra a una altitud sobre el nivel del mar de 403 m. Además de Cirat pertenecen, al término municipal, el núcleo de El Tormo, El Collado, que es un núcleo de viviendas aisladas y algunos caseríos y edificios diseminados, hoy en ruinas.  
2.3. El Término de Cirat, com una superficie de 4.110 Ha, limita con los términos de Ludiente, Torralba del Pinar, Higueras, Torrechiva, Fuentes de Ayodar, Montanejos y Arañuel.  
2.4. El modelo territorial propuesto, básicamente, tiene como objetivo adaptarse al PORN de la sierra de Espadán, protegiendo las zonas clasificadas como áreas naturales, tratando como común las zonas clasificadas como de influencia antrópica, y proponiendo crecimientos urbanos entorno a los dos núcleos existentes y habitados, Cirat y El Tormo.   
Por otra parte, y fuera de los objetivos del PORN, se clasifica como suelo urbanizable un lugar conocido como El Collado, que es un antiguo poblado asociado a la central eléctrica de Cirat, abandonado en la actualidad, proponiendo la recuperación y ampliación del mismo. Finalmente, se propone clasificar dicho enclave como suelo no urbanizable de protección para, posteriormente, rehabilitar lo existente mediante un plan especial.  
  
  
  
2.5. Dentro del núcleo urbano de Cirat se han clasificado cuatro zonas, la zona A o casco antiguo, la zona B o ensanche, las zona C de edificación aislada y la zona D de edificación abierta. No obstante, en El Tormo solo se ha clasificado la zona A o Casco Antiguo.  
2.6. Visto que el planeamiento vigente es un plan de delimitación de suelo urbano (en adelante PDSU) y que este no ha sido sometido nunca a un trámite de evaluación ambiental, se va a evaluar los nuevos desarrollos propuestos y aquellos suelos que, aún siendo urbanos, no se han desarrollando por lo que se mantienen en su estado natural.  
2.7. De los datos presentados se obtiene el siguiente cuadro comparativo de superficies en m², en el que se observa que los nuevos suelos supondrán un incremento del 15.5 %:  
  
  
  
\*Superficie que se ha obtenido a partir de la cartografía del Servicio de Información Territorial de la Conselleria de Medio Ambienta, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
2.8. El grado de consolidación de la edificación en suelo urbano, según el redactor del EsIA, es muy elevado, y está entorno al 85 %. Se entiende que el suelo urbano con este grado de colmatación es el referido al ámbito que recoge, estrictamente, la edificación antigua, puesto que las zonas C1 y D, tal y como se observa en la documentación están sin edificación, e incluso la zona C1 está sin urbanizar.  
IX. Según el plan general propuesto el número máximo de viviendas previsto es de 889, que a 3.1 hab/vivienda, supone un techo poblacional de 3.650 habitantes, repartidos en el territorio según el siguiente cuadro:   
  
  
  
Por otra parte, el siguiente cuadro nos muestra el incremento poblacional en 10 años:  
  
Por tanto, analizando estos últimos datos se observa que el crecimiento propuesto por el PGOU supondrá un incremento de población del 1.293 %, cuando la tendencia de crecimiento en los últimos 10 años ha sido decreciente en un -13%.   
Visto lo anterior, se puede decir que la capacidad potencial de población es difícilmente alcanzable debido a que el comportamiento demográfico de la población es regresivo, como también lo reconoce el redactor del proyecto.   
3. Alternativas  
No se han presentado. No obstante, como resultado de las diferentes consultas realizadas y del procedimiento de evaluación ambiental se han introducido algunas modificaciones en el planeamiento.  
La principal modificación introducida es la correspondiente al enclave del poblado El Collado, que en principio se planteaba como suelo urbanizable, pasando, finalmente a clasificarse como suelo no urbanizable de protección.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 24 de agosto de 2004 tiene entrada, en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, documentación técnica, relativa al PGOU de Cirat, con el objeto de solicitar la correspondiente declaración de impacto ambiental. Dicha documentación resulta incompleta por lo que no procede incoar el proceso de evaluación de impacto ambiental.  
En fecha 27 de diciembre de 2004, este Servicio remite al Ayuntamiento de Cirat, solicitud y ampliación de documentación, en el que se le comunica que debe remitir: copia del estudio de impacto ambiental, certificado sobre el resultado de la información pública, adjuntando, en su caso, copia de todas las alegaciones presentadas, y un certificado sobre la aprobación provisional del plan general en tramitación.  
En fecha 2 de agosto de 2005 tiene entrada, en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, documentación complementaria compuesta por certificado de la aprobación provisional en el que se recoge el resultado de la información pública y copia de alegaciones presentadas durante el trámite de exposición pública.  
En fecha 28 de septiembre de 2005 tiene entrada, en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, escrito del Ayuntamiento de Cirat haciendo constar que el estudio de impacto ambiental se encuentra dentro del proyecto presentado, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública   
La documentación del Plan General de Ordenación Urbana se expuso al público por plazo de un mes, según anuncios publicados en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de 23 de junio de 1998 y en el tablón de edictos del Ayuntamiento.  
Durante el periodo de información pública se presentaron varias alegaciones según consta en el certificado emitido por el secretario-interventor del Servicio de Asistencia Técnica a Municipios de la Diputación Provincial de Castellón en funciones en el Ayuntamiento de Cirat, acompañado por la certificación de aprobación provisional del Pleno de fecha 17 de febrero de 2004.  
3. Resumen de alegaciones  
De las alegaciones presentadas las que tienen carácter ambiental son las siguientes:  
- Incluir la fuente existente bajo los locales del ambulatorio del Tormo y la edificación conocida como Caseta del Pairón y su entorno en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos.  
- Identificar en el plano real y verdaderamente las vías pecuarias, debiendo nombrarse cada una de ellas en el mismo y describir sus características en el documento mediante un apartado específico para su correcta identificación.  
- Incluir en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos la definición de un área de influencia por cada edificio catalogado que garantice la protección ambiental e integral de su entorno.  
En la documentación aportada no se ha presentado el escrito de respuesta a las alegaciones, no obstante, en el certificado de aprobación provisional se dice que han sido informadas por el técnico municipal y que el técnico redactor ha estimado o desestimado recogiéndolas en el plan.  
4. Petición de información o documentación complementaria   
Con fecha 12 de mayo de 2006 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicita la siguiente documentación:  
1. Completar el estudio de impacto ambiental en lo relativo a:  
- Identificación y valoración de impactos.  
- Establecimiento de medidas protectoras y correctoras.  
- Programa de vigilancia ambiental.  
- Documento síntesis.  
- Cartografía de riesgos.  
2. Completar la documentación técnica de proyecto:  
- Directrices definitorias de la estrategia de evolución urbana y de ocupación del territorio.  
- Las normas urbanísticas relativas al suelo no urbanizable.  
- Fichas de planeamiento de desarrollo y gestión.  
- Catálogo de Bienes y de Espacios Protegidos.  
3. Informe emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
4. Informe inicial o definitorio, en el sentido que resulte, evacuado por el organismo de cuenca competente o entidad colaboradora autorizada, de la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente para los usos previstos en el Plan General de Ordenación Urbana, según las previsiones de los planes hidrológicos, así como de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
5. Certificados de la gestión de RSU e RSI por parte del organismo encargado de la misma.  
6. El índice de población fija y estacional del municipio, tanto actual como previsto por el nuevo PGOU.  
7. Respecto al sistema de saneamiento:  
- Descripción del sistema de depuración existente y propuesto.  
- Certificado de la entidad gestora de la EDAR.   
8. Informe de la unidad de Vías Pecuarias.  
9. Estudio de inundabilidad.  
10. Recoger adecuadamente las siguientes figuras ambientales:  
- El lugar de interés comunitario o LIC denominado Curso alto del Mijares.  
- PORN de la sierra de Espadán.  
- Protección de cauces los barrancos tributarios del río Mijares.  
- Yacimientos arqueológicos.  
- Zonas afectadas por los incendios forestales.  
11. Se proponen las siguientes recomendaciones:  
- Reubicar o modificar los sectores de suelo urbanizable afectados por riesgo de inundación 2.  
- Ampliar la protección del río Mijares hasta hacerla coincidir con los límites de la LIC.  
- Incluir en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos algunos de los parajes singulares y tradicionales del municipio que destaquen por sus valores naturales y pasisajísticos.  
Con fecha 6 de noviembre de 2006 el Servicio Territorial de Planificación remite, en respuesta a la solicitud de fecha 12 de mayo de 2006, documento denominado Anexo Impacto Ambiental, la cual no está suscrita por el técnico competente y responde parcialmente al requerimiento emitido por este Servicio.  
Con fecha 9 de julio de 2007 se advierte al Ayuntamiento de Cirat de la caducidad del expediente de EIA por causa de inactividad imputable al interesado.  
Con fecha 3 de agosto de 2007 tiene entrada, en la Dirección General de Gestión del Medio Natural, escrito del Ayuntamiento solicitando una prórroga en el plazo de Caducidad, remitido por el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio,  
Con fecha 18 de diciembre de 2007 tiene entrada, en la Dirección General de Gestión del Medio Natural, escrito del Ayuntamiento solicitando una prórroga para la aportación de la documentación pendiente y evitar la caducidad del expediente, remitido por el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio.  
Con fecha 5 de febrero de 2008, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remite al Servicio Territorial de Ordenación copia del informe emitido en fecha 7 de diciembre de 2007 por el Servicio de Parques Naturales, en el que se establecen criterios que deberán incorporarse en el proyecto de PGOU, y se reitera la solicitud de documentación remitida por este Servicio en fecha 9 de julio de 2007 y 12 de mayo de 2006.  
En fecha 25 de febrero de 2008, tiene entrada en la Dirección General de Gestión del Medio Natural, un ejemplar completo del texto refundido del Plan General presentado por el Ayuntamiento, remitido por el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio.  
En fecha 12 de mayo de 2009, remitido por el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio, tiene entrada en la Dirección General de Gestión del Medio Natural notificación de cambio de equipo redactor y la siguiente documentación:  
- Los planos de Información 000, Información 001, Información 002, Información 003, Información 004, Ordenación 001, Ordenación 002, Ordenación 003, Ordenación 004.  
- Ficha de planeamiento y gestión del Sector Único Urbanizable Residencial.  
Informes sectoriales  
Durante el procedimiento de evaluación ambiental se realizaron las siguientes consultas:  
1. Servicio Territorial de Medio Ambiente.  
2. Servicio de Ordenación Sostenible del Medio.  
3. Servicio de Conservación de Espacios Naturales.  
De estos informes se han recibido los siguientes:  
1. Servicio Territorial de Medio Ambiente, de fecha 14 de junio de 2006, del que se extrae, literalmente, lo siguiente:  
«El suelo clasificado como no urbanizable común en el proyecto del PGOU incluye tanto terrenos forestales como terrenos con clasificación forestal tanto de arbolado natural como de matorral.  
Los terrenos clasificados como SNU común que afectan a terrenos contenidos en el LIC Curs Alt del Riu Millars, incluido en la Red Ecológica Europea Natura 2000, deben considerarse suelo forestal de protección, en aquellas zonas que alberguen hábitats protegidos.  
  
Los terrenos que pretenden clasificarse como SNU Común constituyen una zona de relieve montañoso y colinado. En algunas partes el relieve se define como laderas acentuadas. La capacidad de uso del suelo es baja/muy baja. El grado de erosión actual es, en general, alto (40-100 tm/ha/año), salvo en la llanura aluvial del Riu Millars. En este sentido cabe señalar que la actuación forestal en la Comunitat Valenciana tiene como objeto favorecer la evolución de los espacios forestales, ofreciendo una mayor protección frente a los riesgos de erosión y mejorara la regulación del ciclo hidrológico.  
La clasificación como suelo no urbanizable protegido de la zona del Collado, debería realizarse en función del estudio y valoración de las características ambientales de la masa forestal y de los hábitats existentes, teniendo en cuenta además que la zona presenta riesgo medio de deslizamiento.   
Respecto a la declaración de los montes situados en la sierra de Espadán como zona de actuación urgente (ZAU), se considera que estos terrenos deben clasificarse como suelo no urbanizable de protección forestal, incluyendo en la normativa del PGOU los usos vinculados al desarrollo de los trabajos selvícolas y de prevención propuestos en la ZAU.»  
2. Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, de fecha 25 de enero de 2007, que se centra principalmente en dos aspectos, la afección a la LIC y al PORN de la sierra de Espadán, y del que se extrae literalmente lo siguiente:  
«Primero, y en referencia al tratamiento del suelo incluido en el PGOU y su afección al LIC Curso alto del río Mijares, se proponen las siguientes consideraciones:  
- Como norma general, se clasificarán como suelo no urbanizable protegido aquellos terrenos que incluyan los hábitats correspondientes a cada LIC, y especialmente los designados como prioritarios.  
- Dentro de los ámbitos afectados por LICs, podrían clasificarse como suelo no urbanizable común aquellos propios de usos establecidos en la normativa propia del suelo no urbanizable, como son los terrenos que presenten valores, riesgos o riquezas naturales no incluidas en la categoría de suelo no urbanizable, según la ley del suelo no urbanizable, y que se deban destinar a aquellos usos conformes a su naturaleza rústica o actuaciones de interés comunitario.  
- En respuesta a las localizaciones de reservas de suelo no urbanizable común cercanos al núcleo urbano, proponemos los suelos que contengan las categorías explicadas en el punto anterior.  
Segundo, hay que decir que este PGOU está afectado por el Decreto 218/1997, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán (PORN), respecto a lo cual se dice:  
- En la zona de ordenación denominada como El Collado, el proyecto de PGOU propone su clasificación como suelo urbanizable. Se considera que esta clasificación y los parámetros urbanísticos propuestos no se corresponden con los objetivos establecidos en el artículo 48, urbanismo del PORN de la sierra de Espadán.  
Atendiendo a la zonificación del PORN, este sector se enmarca dentro de la zonificación de Área Natural (AN). Por tanto la clasificación como suelo urbanizable no se puede hacer efectiva de acuerdo a la redacción del artículo 48, punto 1, del PORN el cual considera este suelo como no urbanizable protegido.  
- Con respecto al resto del PGOU y su afección al PORN de la sierra de Espadán, no se observan incompatibilidades con el proyecto mencionado.  
Por tanto, se considera necesaria la revisión de la propuesta del PGOU de Cirat atendiendo a los puntos antes citados y con la necesidad de adecuar la propuesta de proyecto del plan a la situación natural del medio.»  
3. Servicio de Parques Naturales, de fecha 30 de noviembre de 2007, del que se extrae literalmente lo siguiente:  
«El término municipal de Cirat se encuentra en el ámbito territorial de:   
- Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (en adelante PORN) de la sierra de Espadán.  
- Lugar de interés comunitario (en adelante LIC) de la sierra de Espadán.  
- LIC curso alto del río Mijares  
- Zona de especial protección para las aves (en adelante ZEPA) de la sierra de Espadán.  
Se analiza el EsIA del PGOU de Cirat según la clasificación de suelo propuesta.  
1. Suelo urbano  
1.1. Suelo urbano Cirat  
El suelo urbano del núcleo de Cirat se localiza en áreas de influencia antrópica (en adelante AIA) de acuerdo al artículo 62 de las normas particulares del PORN.  
El área urbana propuesta en el proyecto de PGOU se encuentra ya clasificada como suelo urbano en el planeamiento que se pretende modificar y antes de la entrada en vigor del Decreto 218/1997 de aprobación del PORN de la sierra de Espadán.  
De acuerdo al punto 7 del artículo 48 Urbanismo de las Normas Generales, y lo dicho anteriormente, el desarrollo del suelo urbano de Cirat es compatible con lo estipulado con el PORN de la sierra de Espadán.  
1.2. Suelo urbano El Tormo  
El suelo urbano de El Tormo también se localiza en áreas de influencia antrópica.  
La mayor parte del suelo urbano propuesto en el proyecto de PGOU se encuentra ya clasificado como suelo urbano en el planeamiento vigente en la actualidad. Por tanto y como en el caso del casco urbano de Cirat le es de aplicación el artículo 48 del PORN.  
Otra cuestión es la superficie propuesta como suelo urbano y que en la actualidad es suelo no urbanizable común, y que de acuerdo con la zonificación del PORN se ubica en AIA.  
No obstante lo anterior, aunque este nuevo suelo urbano se localiza en AIA, de la visita de campo realizada el día 27.11.07 se ha podido comprobar que en realidad este Suelo se debe incluir de acuerdo con la zonificación del PORN con áreas naturales (en adelante AN), ya que estos suelos presentan una vegetación arbórea perfectamente desarrollada, por tanto se encuadra en la definición de AN que da el artículo 64.1 del PORN que la caracteriza como «[...]todas las masas forestales en las que predomina el arbolado y las formaciones de matorral con presencia de dosel arbolado [...]».  
Por tanto, se observa que existe una contradicción entre la zonificación del PORN representada cartográficamente con la definición de estas zonas en la norma escrita de los artículos 68 y 64.1 del Decreto 218/1997 de aprobación del PORN de la Sierra de Espadán.  
Por otra parte el artículo 6.2 del Decreto 218/1997 citado anteriormente, interpreta que «En caso de conflicto entre las normas de protección y los documentos gráficos del plan prevalecerán las primeras, salvo cuando de la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por la memoria de tal modo que se haga patente la existencia de algún error material en las normas».  
Partiendo pues de la existencia de esta contradicción, el Suelo Urbano a ampliar se localiza en AN y de acuerdo con el artículo 48 Urbanismo de las Normas Generales y más concretamente el punto 1 dispone «El suelo no urbanizable incluido en las categorías de áreas naturales (AN) y predominio forestal (PF) tendrá la calificación, a efectos urbanísticos, como suelo no urbanizable de protección especial».  
Por otra parte este mismo artículo 48 en su punto 8 establece «Las futuras revisiones de planeamiento [...] únicamente podrá afectar a terrenos incluidos en la categoría AIA, RG y AG, salvo en el caso de reclasificación de terrenos colindantes con el suelo urbano de la población, siempre que se justifique suficientemente la imposibilidad de realizarlo sobre suelo perteneciente a las tres categorías citadas.» Aspecto este que no ha quedado suficientemente justificado en la propuesta del PGOU.   
Por todo lo anterior el área urbana de El Tormo se grafía aproximadamente en el anexo VIa cartográfico.  
Además de todo lo anterior, en la documentación facilitada en el Anexo del EsIA en su punto sistema de saneamiento se indica que el núcleo de El Tormo carece de estación de depuración de aguas residuales (en adelante EDAR), aunque está prevista la construcción de una.  
Por tanto y como condición necesaria para la emisión de un informe favorable para esta zona urbana de El Tormo será necesario construir previamente una EDAR.  
2. Suelo urbanizable  
2.1. Suelo urbanizable colindante casco urbano Cirat  
De acuerdo con la cartografía del Sistema de Información Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda la zona de suelo urbanizable propuesta se localiza en el ámbito de la zona urbana del núcleo de Cirat dentro de las AIA. Por tanto, de acuerdo con el PORN de la sierra de Espadán este suelo urbanizable no contraviene lo estipulado por el citado PORN.  
2.2. Suelo urbanizable de El Collado  
El suelo urbanizable de El Collado se localiza en AN del PORN y en el ámbito territorial del LIC curso alto del río Mijares.  
El criterio de intervención para las AN se recoge en el artículo 64 del PORN, y más concretamente en el punto 3 «El criterio de intervención en las masas de pinar, dominantes en gran parte del territorio y en las que están presentes dos especies, pino carrasco (Pinus halepensis) y pino rodeno (Pinus pinaster), es potenciar la producción para aquellas zonas en que se pueda esta con una adecuada protección y que pueda significar un elemento de mejora en la economía rural [...]».  
En este sentido el artículo 67 Usos Prohibidos para las AN dispone en su punto 3 «Construcciones e instalaciones industriales y residenciales de cualquier tipo, excepto las previstas en el artículo anterior».  
En concordancia con lo anterior el artículo 48 Urbanismo de las Normas Generales del PORN establece «1. El suelo no urbanizable incluido en las categorías de AN y predominio forestal (en adelante PF) tendrá la calificación a los efectos urbanísticos, como suelo no urbanizable de protección especial [...] 8. Las futuras revisiones de planeamiento [...] únicamente podrán afectar a terrenos incluidos en la categoría AIA, RG y AG, salvo en el caso de reclasificación de terrenos colindantes con el suelo urbano de la población, siempre que se justifique suficientemente la imposibilidad de realizarlo sobre suelo perteneciente a las tres categorías citadas». Aspecto este que no se cumple por no estar colindante con el casco urbano de Cirat y por no quedar suficientemente justificado en la propuesta del PGOU.  
Por todo lo anterior, el suelo urbanizable de El Collado propuesto en el PGOU de Cirat se debe clasificar como suelo no urbanizable con la calificación de especial protección.  
3. Suelo no urbanizable  
3.1. Suelo no urbanizable común casco urbano Cirat  
El SNUC en las inmediaciones del núcleo urbano de Cirat se localiza en AIA al Oeste del casco urbano y en AN al este del casco urbano.  
- Suelo no urbanizable común al oeste del casco urbano Cirat  
De acuerdo con la cartografía del Sistema de Información Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda la zona de suelo no urbanizable común propuesta se localiza en AIA. Por tanto, de acuerdo con el PORN de la sierra de Espadán este SNUC no contraviene lo estipulado por el citado PORN.  
No obstante lo anterior, aunque este SNUC se localiza en AIA, en la visita de campo realizada el día 6.11.07 se ha podido comprobar que parte de este SNUC en realidad se debe incluir de acuerdo con la clasificación del PORN como AN, ya que estos suelos presentan una vegetación arbórea perfectamente desarrollada y por tanto se encuadra en la definición de AN que da el artículo 64.1 del PORN.  
Por tanto, se comprueba, nuevamente que existe una contradicción entre la zonificación del PORN representada cartográficamente y la norma escrita, prevaleciendo, en caso de conflicto, esta última de acuerdo al artículo 6.2 del Decreto 218/1997, como ya se demostró anteriormente.  
Partiendo pues de la existencia de esta contradicción, parte del SNUC se localiza, en realidad, en AN y, por tanto, de acuerdo con el artículo 48.1 tendrá, a efectos urbanísticos, la calificación de SNUEP.   
La propuesta se recoge en el anexo VIIIa cartográfico.  
- Suelo no urbanizable común al este del casco urbano Cirat  
De acuerdo con la cartografía del Sistema de Información Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda la zona de suelo no urbanizable común al este del casco urbano se localiza en AN.  
El artículo 48 Urbanismo dispone que el SNU incluido en AN tendrá la calificación, a efectos urbanísticos, de SNUPE». La propuesta se recoge en el anexo VIIIa cartográfico.  
3.2. Suelo no urbanizable común El Tormo  
De acuerdo con la cartografía del Sistema de Información Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda la zona de suelo no urbanizable común propuesta se localiza en AIA. Por tanto, de acuerdo con el PORN de la sierra de Espadán este SNUC no contraviene lo estipulado por el citado PORN.  
No obstante lo anterior, aunque este SNUC se localiza en AIA, de la visita de campo realizada el día 6.11.07 se ha podido comprobar que parte de este SNUC en realidad se debe incluir de acuerdo con la zonificación del PORN como AN, ya que estos suelos presentan una vegetación arbórea perfectamente desarrollada y por tanto se encuadra en la definición de AN que da el artículo 64.1 del PORN.  
Por tanto, se comprueba, nuevamente que existe una contradicción entre la zonificación del PORN representada cartográficamente y la norma escrito, prevaleciendo, en caso de conflicto, esta última de acuerdo al artículo 6.2 del Decreto 218/1997, como ya se demostró anteriormente.  
Partiendo pues de la existencia de esta contradicción, parte del SNUC se localiza, en realidad, en AN y, por tanto, de acuerdo con el artículo 48.1 tendrá, a efectos urbanísticos, la calificación de SNUEP.   
La propuesta se recoge en el anexo VIIIb cartográfico.  
3.3. Suelo no urbanizable común al sur del término municipal  
De acuerdo con la cartografía del Sistema de Información Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda la zona de suelo no urbanizable común al sur del término municipal propuesta se localiza en AIA. Por tanto, de acuerdo con el PORN de la sierra de Espadán este SNUC no contraviene lo estipulado por el citado PORN.  
No obstante lo anterior, aunque este SNUC se localiza en AIA, de la visita de campo realizada el día 6.11.07 se ha podido comprobar que parte de este SNUC aunque presenta las características propias de las AIA recogidas en el artículo 68 Caracterización del PORN que dice «Quedan incluidas en esta categoría las zonas dominadas por formaciones de matorral que presentan un estrato arbóreo escasamente desarrollado, predominan los coscojares, matorrales y zonas cultivadas abandonadas [...]» es un suelo eminentemente forestal con una gran potencialidad, se observa en los ribazos de los campos de cultivo carrascas (Quecus ilex ssp rotundifolia) bien desarrolladas, por lo que aunque su calificación como SNUC es compatible con lo estipulado en el PORN se debe considerar la opción de clasificar esta zona como SNUEP.  
  
Por tanto, se comprueba, nuevamente que existe una contradicción entre la zonificación del PORN representada cartográficamente y la norma escrito, prevaleciendo, en caso de conflicto, esta última de acuerdo al artículo 6.2 del Decreto 218/1997, como ya se demostró anteriormente.  
Partiendo pues de la existencia de esta contradicción, parte del SNUC se localiza, en realidad, en AN y, por tanto, de acuerdo con el artículo 48.1 tendrá, a efectos urbanísticos, la calificación de SNUEP.   
La propuesta se recoge en el anexo VIIIc cartográfico.  
Por todo lo anterior se puede concluir que la propuesta del PGOU de Cirat:  
1. Se debe adaptar a lo estipulado en el Decreto 218/1997 de aprobación del PORN de la sierra de Espadán.  
2. El PGOU es compatible en su mayor parte con lo dispuesto en el PORN excepto en determinadas zonas que se reflejan en los anexos cartográficos siguientes:  
- Anexo VIa de modificación de SU (El Tormo)  
- Anexo VIIIa de modificación de SNUC (casco urbano Cirat)  
- Anexo VIIIb de modificación de SNUC (casco urbano El Tormo)  
- Anexo VIIIc de modificación de SNUC (sur del término municipal)»  
Durante el procedimiento de evaluación ambiental el promotor ha aportado los siguientes informes:  
1. Informe de la Diputación de Castellón sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Cirat para admitir los caudales de aguas residuales generados por el Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Cirat (Castellón), de fecha de 18 de enero de 2008, del que se extrae literalmente lo siguiente:  
«1. La EDAR de Cirat da servicio a dicho municipio y está diseñada para tratar 100 m³/día durante el invierno y 200 m³/día durante el verano. Actualmente trata un caudal medio de 63 m³/día.  
2. En el II Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunitat Valenciana no están contempladas actuaciones por las que se amplíe la capacidad de la planta.  
Por todo lo expuesto anteriormente se puede afirmar que la capacidad de tratamiento de la estación depurada de aguas residuales de Cirat no se encuentra agotada y puede asumir los incrementos de caudal influente hasta los 200 m³/día de capacidad máxima de tratamiento.»  
2. Informe de Fomento de Benicasim, SA, (Fobesa) sobre la gestión de residuos del municipio de Cirat (Castellón), de fecha de 7 de noviembre de 2007, del que se extrae literalmente lo siguiente:  
«Que la empresa Fobesa realiza la recogida en el municipio de Cirat de los residuos sólidos urbanos (RSU), voluminosos, papel y cartón y envases ligeros.  
[...] El destino final de estos residuos queda especificado a continuación:  
- RSU son trasladados a la planta de tratamiento de Reciplasa en Onda.  
- Voluminosos. La línea blanca y marrón es llevada a gestores autorizados que ejercen de recuperadores, emitiendo estos un certificado que se remite a Diputación. Actualmente el resto de voluminosos son llevados al vertedero de Cortes de Arenoso.  
- El papel y cartón, y los envases ligeros son llevados a plantas de reciclaje con autorización como gestor de estos materiales. Emitiendo también su correspondiente certificado de entrada, que será remitido a Diputación.»  
3. Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón relativo al tratamiento de las vías pecuarias en el PGOU de Cirat, de fecha de 13 de septiembre de 2006, del que se extrae literalmente lo siguiente:  
«En el documento memoria informativa, páginas 104 a 106, trata de las VVPP del término municipal de Cirat. En la página 105, punto 6.1. Descripción, se indica que «en este PG se aporta un plano de clasificación del suelo en el que se grafían las VVPP, tomando como base el croquis de la proposición de clasificación, realizado por la Conselleria de Agricultura y Pesca», pasando en la página 106 a enumerarlas en una tabla donde consta la denominación, longitud y anchura inicial. En dicha tabla se observan algunos errores en las VVPP núm. 21, 22, 23, 24 y 26 donde no concuerdan las longitudes ni algunas anchuras con la clasificación. Asimismo, solamente se enumera un descansadero, cuando en la clasificación constan cuatro.  
En el documento normas urbanísticas, artículos 80 y 82, incluye a las VVPP como suelo no urbanizable de protección de infraestructuras, indicando que aparecen identificadas, grafiadas y relacionadas individualmente con su longitud y anchura en el correspondiente plano de clasificación del suelo y en la Información Urbanística. En la relación solo aparece un descansadero, cuando se clasifican cuatro.  
En la página 25 del mismo documento, artículo 82, se dice que están adscritas para su gestión a la Conselleria de Agricultura de la GV, debiendo decir: a la Generalitat.  
En el documento Plano Proyecto Clasificación del Suelo Núm. 1, se grafían las VVPP asignando una numeración distinta a la otorgada en la clasificación, Orden de 8 de octubre de 1991. Asimismo, en la leyenda que acompaña se utiliza esa numeración no coincidente. Además algunos tramos presentan errores (por ejemplo La cañada Paso Real de Aragón a Onda, al sur de la carretera que da acceso a Cirat, tiene asignado el número 5, que según la leyenda que aparece correspondería con El paso del Castillo). En este plano, se deben identificar las vías pecuarias, así como los descansaderos, coincidiendo la numeración con la existente en la clasificación, para evitar errores de interpretación. En el documento Plano Información Vías Pecuarias Núm.12, se grafían las vías pecuarias y los descansaderos coincidiendo con el proyecto de clasificación de vías pecuarias de Cirat.  
En el Plano Proyecto Clasificación del Suelo Núm.1, también aparece una zona de suelo urbanizable sin ordenación pormenorizada, comprendiendo una zona aislada junto a la CV-20, a 500 m. de la población de Cirat, Sector S1, que se debería ordenar mediante un plan parcial. Dicha zona de suelo urbanizable es atravesada por la vía pecuaria Cañada Paso Real de Aragón a Onda, por lo que si en un futuro se lleva a cabo el desarrollo de un plan parcial, se deberá tener en cuenta la existencia de dicha vía pecuaria y del descansadero Núm.1 de la clasificación, que tiene una superficie de 40.000 metros cuadrados.  
Se hace constar que las vías pecuarias en el término municipal de Cirat no se encuentran deslindadas.  
4. Informe de la Unidad Técnica de Patrimonio, de fecha 15 de septiembre de 2004, del que se extrae literalmente lo siguiente:  
«1. [...] todo Plan debe contener su correspondiente Catálogo.  
2. En dicho Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos se incluirá el núcleo histórico tradicional si lo hubiere, y todos los elementos susceptibles de protección, clasificados según el nivel de dicha protección, incluidos los yacimientos. La documentación del catálogo estará compuesta por la parte sin eficacia normativa, incluidos los planos de información. Y la parte con eficacia normativa, con la ficha de cada uno de los elementos catalogados, situación en planos, fotografías, normativa de aplicación etc.  
3. La Torre del Conde, está inscrita en el Registro General de Bienes de Interés Cultural del Patrimonio Histórico Español con el núm. R-I-51-0011043 y se considera BIC, [...] lo cual deberá hacerse constar. De igual modo son de Bien de Interés Cultural [...] los Castillos de Cirat y del Tormo aunque no tengan número de registro.  
4. En los yacimientos arqueológicos deberá constar que será de aplicación el Título III de la Ley 4/1998 del Patrimonio Cultural Valenciano.  
5. Informe de la Sociedad de Fomento Agrícola Castellonense (Facsa), concesionaria del servicio municipal de aguas potables en la población de Cirat, de fecha 27 de octubre de 2006, del que se extrae literalmente:  
«1. Que las fuentes de suministro de agua potable, en la actualidad, de las cuales se abastece el municipio de Cirat son las siguientes:  
- Manantial de La Carrasca, del cual se extrajeron 58.769 m³, en el año 2004, y 36.718 m³ en el año 2005.  
- Manantial y relevación de la Fuente de la Salud, del cual se extrajeron 2.411 m³ en el año 2004, funcionando la relevación un total de 134 horas en ese año, y 15.085 m³ en el año 2005, funcionando la relevación en el mismo, un total de 838 horas.  
2. Que las fuentes de suministro de agua potable, en la actualidad, de las cuales se abastece la pedanía municipio de El Tormo de Cirat son las siguientes:  
- Manantial de El Bassal, del cual se extrajeron 8.823 m³, en el año 2004, y 2.991 m³ en el año 2005.  
- Y Pozo El Tormo del cual se extrajeron 13.028 m³, en el año 2004, funcionando un total de 1.305 horas en ese año, y 12.676 m³ en el año 2005, funcionando en el mismo, un total de 1.269 horas.  
- Que los caudales indicados en los puntos anteriores han resultado suficientes para el abastecimiento a la totalidad de abonados al servicio municipal de agua potable.   
Afecciones legales   
El documento base sobre el que se han evaluado tanto las afecciones legales como las ambientales es el Plano de Ordenación 001, de fecha abril 2009.  
1. El término municipal de Cirat se encuentra en su totalidad dentro del ámbito territorial del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (en adelante PORN) de la sierra de Espadán, el cual entró en vigor mediante el Decreto 218 /1997, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la sierra de Espadán.  
El PORN determina en el apartado 3 del artículo 48 que «El planeamiento urbanístico y territorial que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor de este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales deberá ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en el mismo», por tanto, el PGOU de Cirat deberá ajustarse a las mismas, tanto su documentación gráfica como la normativa.  
Dentro de la normativa del PORN hay que destacar la sección 7, dedicada al urbanismo y actividades residenciales, y en concreto el punto 4 del artículo 48 que establece que «El suelo clasificado como no urbanizable de especial protección por el planeamiento municipal en el momento de aprobación de este PORN, no podrá perder esta calificación, ni, por tanto, ser clasificado en el futuro como suelo urbanizable».  
En el término municipal de Cirat encontramos las siguientes categorías del PORN  
- Áreas naturales (AN). Quedan incluidas en esta unidad todas las masas forestales en las que predomina el arbolado y las formaciones de matorral con presencia de dosel arbolado. Estas masas presentan un alto valor natural y dan lugar a la existencia de hábitats idóneos y cobijo para especies faunísticas de gran interés ecológico. Cumplen una importante función protectora y paisajística, sin olvidar su potencial económico como zona de producción forestal  
- Áreas de influencia antrópica (AIA) Quedan incluidas en esta categoría las zonas dominadas por formaciones de matorral que presentan un estrato arbóreo escasamente desarrollado, predominan los coscojares, matorrales y zonas cultivadas abandonadas; terrenos agrícolas marginales de cultivos leñosos, como almendro, algarrobo y algunos frutales y las zonas de uso agrícola, tanto de secano como de regadío. El criterio general para estas zonas es la potenciación de cultivos tradicionales y el mantenimiento del aprovechamiento agrícola intensivo, compatibilizando el rendimiento económico con el mantenimiento de unidades paisajísticas de alto valor.  
El planeamiento recoge estas zonas asimilándolas a tipos de suelo existentes en la legislación urbanística, de tal modo que, a las AIA las ha clasificado como suelo no urbanizable común y las AN como suelo no urbanizable de protección forestal o suelo no urbanizable de protección de interés medio ambiental.   
Por otra parte, realizada visita de campo, se observa que hay zonas que estando clasificadas por el PORN como AIA, en la realidad, son zonas forestales o con una clara vocación forestal, por lo que deberían incluirse en la categoría de AN, como por su parte, también, lo establece en su informe el Servicio de Parques Naturales.  
Consecuencia de esta diferencia entre la realidad física y la cartografía del PORN, se observa que hay suelos clasificados como urbanos, suelo urbanizable e incluso suelo no urbanizable común, que están afectando a zonas de AN, contraviniendo por tanto los principios del PORN según el informe del Área de Espacios Naturales. Por tanto, con el fin de hacer que el PGOU se adapte a las directrices de protección del PORN, estos ámbitos deberán eliminarse o redilimitarse, como mínimo, según lo establecido en la cartografía anexa al informe de fecha 30 de noviembre de 2007 del Servicio de Parques Naturales.  
Por otra parte, se observa que el planeamiento no se ajusta a lo estipulado en el artículo 11 del PORN relativo a los vertidos directos o indirectos en cauce público de las aguas residuales, puesto que la población de El Tormo carece de un sistema de depuración.  
2. El planeamiento presentado afecta a las siguientes figuras de la Red Natura 2.000:  
- Lugar de Interés Comunitario o LIC «Curso Alto del río Mijares» zona básicamente fluvial que comprende el tramo alto y medio del curso del rio Millars. En la mayor parte de la zona delimitada, son precisamente los hábitats ligados al río los que motivan su delimitación.   
Como norma general, tal y como se desprende del informe emitido por el Servicio de Ordenación Sostenible, se clasificarán como suelo no urbanizable de protección aquellos terrenos incluidos dentro de la LIC que incluyan hábitats, sin perjuicio de lo dispuesto en otras leyes sectoriales, y se clasificarán como suelo no urbanizable común aquellos suelos que presenten usos conformes a su naturaleza rústica. Por tanto el planeamiento evaluado es coherente en lo que respecta a esta figura.  
A parte de los hábitats ligados al río Mijares en el término municipal de Cirat existen los siguientes hábitats, que se corresponden con una de vegetación fluvial, en el caso de un tramo del barranco de La Losa, y con zonas de monte situadas, principalmente, al sureste del término municipal:  
1. En el barranco de La Losa: 5110 Rubo ulmifolii-Coriarietum myrtifoliae, 92D0 Rubo ulmifolii-Nerietum oleandri.  
2. En las zonas de monte: 1520 Gypsophilenion hispanicae, 1520 Ononidetum tridentatae, 9340 Quercetum rotundifoliae, 4030 Cistion laurifolii, 9330 Asplenio onopteridis-Quercetum suberis.  
El planeamiento debería garantizar la protección de estos hábitats, a pesar de no ser hábitats prioritarios, de acuerdo a la filosofía de la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y la flora silvestres.   
La documentación presentada no contiene ningún plano que recoja dichos hábitats. A pesar de esta falta de información, a priori, se puede establecer que, en general, esa protección queda garantizada al clasificar los terrenos como suelo no urbanizable de protección. No obstante, existen unas zonas carentes de dicha protección en el entorno del barranco de La Losa y al SE en el entorno del barranco de la Cueva Honda, junto al Corral del Mal Paso y de la Masía del Conde. Estas zonas se han clasificado como suelo no urbanizable común, permitiéndose ciertos usos cuya implantación podría suponer un impacto negativo y permanente sobre estos hábitats.  
- Zona de especial protección de las aves o ZEPA de la sierra de Espadán. El objeto de esta figura, de acuerdo a la Directiva 79/409/CEE es asegurar la protección eficaz de determinadas especies que viven en estado silvestre, mediante la protección, conservación, restauración y creación de los hábitats necesarios para que sus poblaciones puedan persistir a lo largo del tiempo.  
En diciembre de 2007 se procedió por parte de la Generalitat a la ampliación de la red de ZEPA'S existente en la Comunitat Valenciana. Tras esta ampliación, 2/3 del término municipal de Cirat ha quedado incluido en la misma, concretamente la parte situada al Sur de la CV-20.  
Se establece la siguiente tabla de ocupación para indicar si la superficie ZEPA sufrirá una pérdida tal de superficie no compatible con los objetivos de protección de la Directiva de Aves:  
Superficie (m²) Porcentaje (%)  
Total Municipio 41.100.000 100 %  
ZEPA en municipio 28.790.000 70 %  
Sectores que establecen un cambio de clasificación dentro del ámbito de la ZEPA. 16.500 2'5 %  
El crecimiento propuesto, puesto que se produce contiguo al casco urbano, es compatible con lo que establece el PORN, y supone una pérdida en la superficie de la ZEPA del 2'5 %, pérdida que es compatible con los objetivos de protección de la Directiva de Aves. Asimismo si este porcentaje se trasladase al resto de los 41 municipios que conforman la ZEPA no supondría una merma significativa de la superficie total de la misma.  
No obstante, en la base de datos de la Biodiversidad, se ha observado que próximo a los suelos clasificados como no urbanizable común, situados al sur del término municipal, en la zona de la Masía del Conde, al suroeste del casco urbano de Cirat y al norte del término municipal, existen ejemplares de águila azor perdicera (Hieratus fasciatus) especie catalogada como Vulnerable en el Decreto 32/2004). Vista la naturaleza de este sector en el que se superponen los usos agrícolas y forestal, se puede afirmar que coinciden con los hábitats y terrenos de dispersión y campeo de la especie citada, por lo que sería de gran importancia ambiental conservar esta zona de cultivo, lo cual se conseguiría asignando a ese suelo no urbanizable común el uso, agrícola y/o ganadero, siendo posible la vivienda rural vinculada a explotación agrícola.  
3. El río Mijares entra en el término municipal por la parte oeste y sale por el este formando, durante su recorrido, amplios meandros. En este tramo, aparece uno de los múltiples embalses del Mijares, el denominado «Embalse de Cirat».  
Los barrancos que surcan el término municipal son numerosos destacando: el barranco de Santa Ana que desemboca en el río Villahermosa y los barrancos de la Losa y de las Salinas, que desembocan en el río Mijares.  
Las fuentes ocupan un lugar importante, destacando la fuente del Lobo, del Madroñal, la fuente Mitgeta, del Cura, Cabanilles, del Zuro, Jarica, Costur, de Crespo y Umbría. No obstante, no han sido identificadas en el plano de Ordenación 001, ni se ha establecido un perímetro de protección que evite su degradación.  
Los barrancos se grafían, en el plano de Ordenación 001, con una sola línea, por tanto no recoge la legislación sectorial vigente, ni la normativa del PORN, que establece en el art. 8 que tanto el dominio público hidráulico, como la zona de servidumbre y de policía (100 metros en total) deberán conservar la vegetación, no permitiéndose su transformación a cultivo de los terrenos actualmente baldíos o destinados a usos forestales.  
Respecto al embalse, tampoco se han grafiado las zonas de protección, según la legislación sectorial, ni la normativa del PORN, que establece en su artículo 9 que se dejará una franja de, al menos 100 metros, cuando pueda afectar a terrenos agrícolas, pudiéndose extender hasta 500 metros cuando afecte a terrenos forestales.  
4. El terreno forestal, con diferentes tipos de monte como el maderable, el abierto y el leñoso, ocupa una gran extensión en el término de Cirat, puesto que la superficie total que ocupa es de 3.085 Ha, es decir, el 75 % del término municipal, según se extrae del EsIA.  
El municipio de Cirat es propietario de un Monte de Utilidad Pública, el denominado El Jaramil, con código CS071 que se sitúa al sur del término municipal y tiene una superficie total de 85'4553 ha.  
El terreno forestal de Cirat quedó gravemente afectado por el incendio que se produjo en la Comarca en el año 94. Este incendio arrasó, por el sur todo el suelo comprendido entre el límite con Montán y el río Mijares y por el norte, en la zona del Cabezo, resultó afectada una superficie de terreno forestal de, aproximadamente, 61,6 ha.  
El suelo de protección, ya sea forestal o de interés ambiental, se ciñe al suelo clasificado por el PORN como «área natural», dejando sin protección algunos suelos forestales, aún estando catalogados como tal en el inventario forestal. Por tanto, el criterio de protección utilizado no considera los valores reales, tanto ambientales como paisajísticos y culturales de estos terrenos, así como la legislación vigente que implica que ciertos terrenos forestales se deberán proteger, como el caso del MUP o aquellos terrenos forestales que hayan sufrido un incendio.  
Por otra parte, y como se desprende del informe del Servicio de Parques naturales, hay gran parte del suelo clasificado por el PORN como Área de Influencia Antrópica que en la realidad (tras visita de campo se confirma) es suelo forestal. Por tanto, si se comprueba que existe una contradicción entre la zonificación del PORN representada cartográficamente y la norma escrita, prevalece en caso de conflicto esta última de acuerdo al artículo 6.2 del Decreto 218/1997, y por tanto, debe ser considerado como AN y clasificarse como suelo no urbanizable de protección forestal.  
Se observa que los suelos clasificados como no forestal por el Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana, de mayor tamaño, se localizan, principalmente, en torno a los dos núcleos urbanos Cirat y El Tormo, y al sur del término en la zona de la Masía del Conde. El resto son pequeños enclavados, que se corresponden con antiguos campos de cultivo de secano situados dentro de suelos predominantemente forestales.  
Por tanto, desde el punto de vista ambiental, la protección forestal o natural es escasa e insuficiente.  
5. Vías pecuarias. Por el término municipal de Cirat discurren 25 vías pecuarias, que han sido grafiadas con una línea en el plano de Ordenación 001, de abril 2009. No obstante, estas deberían grafiarse con la anchura legal correspondiente, a partir de la cartografía del Inventario de la Red de Vías Pecuarias de la Comunitat Valenciana, y con la clasificación de suelo no urbanizable de protección.  
La anchura legal y la longitud de cada una de las vías, se recogen en una tabla en el plano de Ordenación 001, así como el nombre y la superficie de los 4 elementos pecuarios existentes en el término municipal. No obstante, estos últimos no aparecen en el plano de ordenación.  
Vista la cantidad e importancia de los elementos pecuarios y de las vías pecuarias existentes en el término municipal, se debería adecuar el grafismo y con ello, solicitar nuevo informe a Vías Pecuarias.  
6. Yacimientos arqueológicos. El EsIA recoge a partir de su página 125 el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos, consistente en 4 BIC, 7 BRL y 8 yacimientos arqueológicos. Posteriormente, se completa esta documentación con un anexo denominado «Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos» en el que se incluyen las fichas de cada elemento. No obstante, en ninguno de los documentos aportados se recogen medidas preventivas y/o correctoras que garanticen la adecuada protección del patrimonio.  
En el plano de Ordenación 1, se grafían con puntos los yacimientos arqueológicos, no obstante, no se recoge ningún elemento etnológico.  
Por tanto, la afección del planeamiento al patrimonio no se puede valorar adecuadamente, ya que no se dispone de la documentación suficiente, y tampoco se dispone del informe de patrimonio de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, que garantice que el proyecto es acorde con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
7. PATRICOVA. En el término municipal de Cirat existen dos zonas ligadas al cauce del río Mijares afectadas, según PATRICOVA, por riesgo de inundación.  
Al Oeste del término municipal, en el entorno del núcleo de Cirat, el riesgo existente es elevado, Riesgo 2. Al este es donde se localiza el riesgo de menor importancia, riesgo 6.  
La zona con riesgo 2 afecta al suelo propuesto como suelo urbanizable, y según el artículo 16 del PATRICOVA para poder clasificar este suelo como urbanizable se tendría que presentar un estudio de inundabilidad que concrete el riesgo de inundación, no obstante este no se ha presentado.  
Por otra parte, se observa que existe suelo en el término municipal sin riesgo de inundación que puede albergar los nuevos crecimientos, por lo que, desde el punto de vista ambiental, no se considera adecuado el emplazamiento elegido para el sector de suelo urbanizable, ya que no se ha justificado, y además, esta elección no es acorde con los principios de sostenibilidad, sobre todo, con los relacionados a la utilización racional del suelo.  
En la visita de campo realizada, se observó que junto al meandro del río, en la zona de riesgo 2, existe un área recreativa en la que se permite la acampada (uso que está prohibido de acuerdo al artículo 22 del PATRICOVA). Por tanto, la Corporación Local debe estudiar las condiciones de mantenimiento de ese uso que debe ser acorde con la normativa sectorial aplicable o desplazar las instalaciones a una zona sin riesgo de inundación.   
8. Carreteras. La CV-20, cruza el término municipal de Cirat de este a oeste, es la que da acceso al casco urbano de Cirat, de esta sale la CV-199 por la que se accede al El Tormo y no tiene continuidad.  
Por tanto se deberán respetar las zonas de afección establecidas por la legislación vigente correspondiente, solicitando al respecto informe a la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, con el fin de garantizar la seguridad vial.   
Consideraciones ambientales  
1. El término municipal de Cirat presenta una morfología muy abrupta, con bloques realzados y depresiones, en un paisaje agreste y de difícil acceso en el que las pendientes suelen superar el 30 %, abundando las zonas con riesgo de deslizamiento.  
El núcleo de El Tormo se sitúa en un entorno con una fisiografía catalogada, al norte como colinado y, al sur como montañoso, con un riesgo bajo de deslizamiento; al sureste existe una zona con riesgo puntual de deslizamiento catalogado como «Zona de daños que afectan a bienes y personas» que se ha incluido como suelo urbano.  
El núcleo de Cirat, sin embargo, aunque se encuentra en una terraza elevada respecto a la del río Mijares (existe 110 metros de diferencia), se sitúa en un suelo colinado, salvo al sur, a partir de la barranquera, en la zona donde se situaron los pajares que se cataloga como montañosa, con pendientes entre el 30 % y 60 % y que presentan un riesgo de deslizamiento medio y bajo.   
Por otra parte, así como el núcleo de El Tormo se sitúa por completo en una zona de riesgo de deslizamiento bajo, el núcleo de Cirat no se ve afectado por este riesgo, salvo en la zona más alta del núcleo, la del Polideportivo, en la que ya aparece un riesgo de deslizamiento bajo, por lo que, a priori, solo se debería limitar el crecimiento hacía esta zona.  
Analizada, la orografía y el entorno del núcleo de El Tormo, se observa que esta afección a los deslizamientos es difícil de evitar, por lo que se echa en falta un estudio más detallado del suelo, a partir del cual haber elegido las zonas de crecimiento, así como determinar medidas preventivas y/o correctoras destinadas a garantizar la minimización de estos riesgos, tales como la realización de ensayos y estudios geotécnicos, y un adecuado plan de vigilancia.   
Por tanto, a falta de ese estudio más detallado, se entiende que el límite del suelo urbano de El Tormo debería ajustarse más a las construcciones antiguas liberando la ladera del cementerio y la vaguada. Permitiendo, únicamente, en esta zona, la adecuación de bordes urbanos.  
2. En este término municipal los suelos, en general, presentan una capacidad agrícola baja o muy baja, predominando los suelos forestales sobre los cultivados. Los primeros se localizan en las zonas más abruptas y los segundos en las llanuras y lomas suaves. No obstante, la zona asociada al río Mijares, junto al núcleo de Cirat, presenta un uso moderado y es donde se concentra los cultivos de huerta.  
Tras girar visita de campo, en fecha 18 de julio de 2007, se observa que la zona de regadío está en producción, siendo el cultivo de secano el que sufre un mayor abandono, salvo en zonas concretas como en el entorno de la Masía del Conde.  
Los suelos urbanos, creados a partir de la plan de reforma interior, así como el sector de suelo urbanizable no programado se proponen sobre el suelo de mayor valor agrícola del término municipal. Esta situación hace que se reduzca este suelo, ya de por si escaso, puesto que con las 71.71 ha (valor obtenido a partir del SIT de Conselleria de MAAUV) de suelo que ocupa, supone el 1'7 % del término municipal.  
Visto, la escasez del suelo agrícola de mayor capacidad, se deberían establecer medidas para su protección, así como evitar futuros desarrollos urbanos sobre dicho suelo.   
3. La descripción de la vegetación, aunque sensiblemente correcta, resulta muy generalista, puesto que no se han identificado correctamente las unidades ambientales, ni se ha presentado una adecuada identificación ni valoración de impactos, que determine cuales son las zonas más adecuadas para acoger los nuevos crecimientos.  
En este término municipal destaca el predominio del suelo forestal formado, fundamentalmente, por elementos esclerófilos perennifolios adaptados al clima mediterráneo (carrascas, alcornoques, coscojas, espinos, lentiscos...) frente al resto de vegetación. Aunque, asimismo, es de relevancia la vegetación de ribera asociada al cauce del río Mijares y a sus barrancos tributarios.  
Se pretende proteger el patrimonio natural mediante la clasificación de suelo no urbanizable de protección de interés medioambiental, forestal y natural paisajístico.   
Conforme a las Normas Urbanísticas de fecha septiembre de 2007:  
a) El suelo no urbanizable de protección de interés medioambiental incluye la mayor parte de monte formado, fundamentalmente, por matorrales de carácter forestal, junto con pinares de repoblación reciente.   
Este espacio se subclasifica en tres categorías:  
- RG1 Matorral en regeneración natural  
- RG2 Matorral para repoblación.  
- RG3 Terrenos agrícolas con vocación forestal  
No obstante, su transposición gráfica al plano es confusa, se observa que alguna de estas categorías aparece sobre suelo no urbanizable común.  
b) El suelo no urbanizable de protección forestal, presenta unos usos más restrictivos que la categoría anterior, estableciendo como objetivos básicos la protección forestal, la reforestación y la protección del medio natural.  
c) El suelo no urbanizable de protección natural paisajístico, corresponde a zonas de riberas y ramblas, en general corresponde a zonas asociadas a cursos de agua de gran valor y biodiversidad.  
d) Suelo no urbanizable de protección de incendios, sobre el que la normativa presentada no hace mención alguna,  
A pesar que las categorías son acertadas, se observa que no se corresponde con la realidad física, quedando suelo forestal sin proteger.   
4. Respecto al abastecimiento de agua potable, el técnico redactor establece que Cirat dispone de dos fuentes de abastecimiento, por una parte el manantial de la fuente de la Carrasca, situado en el barranco del mismo nombre y el manantial de la fuente de la Salud situado junto al río.  
Por otra parte, la población de El Tormo se suministra de dos fuentes, una ubicada junto al río Mijares y otra de la fuente del Basal, así como, del pozo El Tormo, según el informe de Facsa.  
El Informe de la Sociedad de Fomento Agrícola Castellonense (Facsa) detalla las fuentes de abastecimiento de agua potable y sus consumos para los años 2004 y 2005, y concluye que: «Los caudales indicados en los puntos anteriores han resultado suficientes para el abastecimiento a la totalidad de abonados al servicio municipal de agua potable».  
Este informe garantiza el consumo para la población actual, pero se desconoce si estas fuentes serán suficientes para satisfacer la demanda de recursos hídricos que resultará de todos los desarrollos propuestos, así como de futuras posibles actuaciones que se pudieran generar, como granjas, industria... puesto que, no hay datos concretos sobre el caudal total de las fuentes.  
Por tanto, con la documentación presentada y sin el informe a la Confederación Hidrográfica correspondiente, no queda acreditada la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente para los usos previstos.   
El municipio de Cirat dispone de una estación depuradora que vierte las aguas al barranco de Salinas. La EDAR de Cirat, según informe de la Diputación de Castellón, da servicio a dicho municipio y está diseñada para tratar 100 m³/día durante el invierno y 200 m³/día durante el verano. Actualmente trata un caudal medio de 63 m³/día.  
Según el EsIA, el número máximo de viviendas previsto en el núcleo de Cirat es de 889, (3'1 hab/viv), supone un techo de 2.756. Suponiendo que cada habitante genere 200l/día de agua residual, implicará un volumen entorno a los 551 m³/día, por lo que la capacidad de tratamiento de la EDAR actual no se adecúa a las nuevas demandas previstas.  
Por otra parte, visto que la EDAR puede tratar un total de 200 m³/día, solo podrá atender a un techo de 1.000 habitantes (casi un tercio de lo que propone el PGOU). Por tanto, si se admite un crecimiento mayor a esos 1.000 habitantes habrá que ampliar la depuradora, lo que exigirá dejar unas zonas de reserva por futuras ampliaciones. Estas zonas de reserva dependerán de las características técnicas de la instalación y requerirán un área de reserva contigua a la instalación para futuras ampliaciones o mejoras y una zona de servidumbre de protección en la que se excluya la implantación de usos residenciales, sanitarios, culturales y recreativos.   
El planeamiento propone suelo de uso residencial junto a la depuradora, en este punto hay que adecuarse en cuanto a medidas correctoras, zona de reserva y servidumbre a la normativa sectorial aplicable.   
En la actualidad el núcleo de El Tormo no tiene ningún sistema de depuración de aguas residuales, que en el caso de instalarse debería preverse para una población de 827 habitantes. Lo mismo ocurre con el poblado de El Collado que carece de instalación depuradora.  
Desde el punto de vista ambiental se debe solventar, dado el elevado valor de la zona, el sistema de depuración de esos núcleos de población a fin de evitar la contaminación de acuíferos, ríos e incluso, de las propias fuentes de las que se abastece el pueblo.   
Por otra parte, el EsIA establece que la red de saneamiento existente es unitaria. Este sistema desde el punto de vista ambiental, no es adecuado, debiéndose sustituir el mismo por una red separativa, o por lo menos disponerla para los nuevos crecimientos.  
Respecto a la gestión de residuos, Cirat pertenece al Plan Zonal II, IV y V, Zona PIR IV.  
El plan zonal para realizar sus reservas prevé en el año 2023 para Cirat una población de 1.179 habitantes, población inferior a la prevista por el PGOU, que establece un techo poblacional de 3.650 habitantes, por lo que a largo plazo se verán superadas las previsiones del Plan Zonal.  
El informe de FOBESA sobre la gestión de residuos del municipio de Cirat (Castellón) indica que se está haciendo una gestión adecuada de los mismos.  
El plan zonal establece en Cirat la construcción de un ecoparque tipo A; no obstante, el EsIA no recoge dato alguno al respecto, ni el planeamiento ha establecido una zona de reserva para el mismo.   
Durante la visita de campo se observó, en la zona del poblado de El Collado, un vertido incontrolado de inertes en un hueco de una antigua cantera. Estando prohibido este tipo de vertidos se deberá proceder a su clausura y restauración.  
5. El técnico redactor divide el territorio de Cirat en las siguientes unidades homogéneas:   
a) La zona urbana claramente representada por los núcleos urbanos.  
b) Las zonas de cultivo representadas por el terreno inmediatamente próximo al núcleo urbano de Cirat entre el río y la carretera CV-20, en el entorno de El Collado y por otras áreas de menor extensión distribuidas por el término municipal, en función de la orografía del terreno y el suelo.  
c) La zona forestal con extraordinaria riqueza arbórea y arbustiva.  
Cabe destacar el carácter rural de este municipio interior de la provincia de Castellón, el cual no se verá afectado, a priori, por ninguno de los desarrollos propuestos, salvo por la ampliación propuesta al Este del casco urbano de Cirat, que podría producir impactos negativos sobre la imagen urbana y el paisaje claramente rural que presenta este núcleo.  
Cirat es un núcleo de población con un enclave privilegiado al situarse en una terraza mucho más elevada que el río, por lo que disfruta de unas buenas vistas del valle recorrido por el Mijares.  
Entre el núcleo y el río se localizan los suelos con mayor capacidad agrícola, que ayudan a reforzar el carácter rural del entorno. Por tanto, si los nuevos desarrollos que se proponen llegan casi hasta la orilla del río Mijares, por un lado romperán con esta imagen de núcleo rural vinculado a un río y por otro, con el paisaje típicamente de ribera de los márgenes del Mijares.  
Respecto a este último punto, no se ha aportado ningún estudio, ni siquiera se ha presentado un plano en el que se ponga en relación el núcleo urbano de Cirat, tanto con el Barranco de Salinas como con el Mijares, a partir del cual definir posibles impactos y sus correspondientes medidas preventivas y/o correctoras.  
Algo parecido sucede en el núcleo de El Tormo al proponer como suelo urbano la mayor parte de la ladera norte del cerro del cementerio, puesto que es una zona forestal, y en la cual, hasta la fecha actual, solo se habían dispuesto las construcciones auxiliares.   
6. Durante los últimos 30 años, la evolución de la población de Cirat presenta una tendencia claramente regresiva, habitual de las zonas rurales donde se ha producido un progresivo abandono de las actividades agrícolas y ganaderas, sin preverse futuros desarrollos industriales significativos.  
Visto que el crecimiento es negativo (en los últimos 10 años el incremento de población ha sido de un -13 %) se entiende que el incremento poblacional propuesto del 1.293 % resulta excesivo frente a la tendencia natural de la población, así como a la posible demanda del sector turístico.  
Se apuesta por promocionar el municipio mediante la creación de un sector residencial de edificación aislada. Asimismo, con las viviendas unifamiliares se pretende dar respuesta a una futura demanda de turismo de interior, sin estudiar otras propuestas que no supongan unas tipologías extrañas, y que ayuden a impedir que se desvirtúe la imagen de núcleo rural por la que se caracteriza y por la que resulta atractiva la población de Cirat.  
Dada la tendencia demográfica de este municipio, se debería haber realizado un estudio de la vivienda existente, con el fin de conocer si la demanda real se podría atender, en un principio, con la colmatación del suelo urbano y con la rehabilitación de viviendas ya existentes.  
Según establece el técnico redactor en el EsIA, el suelo urbano está consolidado en 80 %, no obstante, dicha cifra en la realidad es más baja, puesto que de las zonas del casco urbano A, B, C1 y D (con una superficie total de 122.584 m²), solo se encuentra colmatadas, y no del todo, las zonas A y B (43.741 m²) que es el 65 % de la superficie del suelo urbano.  
7. El EsIA presentado ayuda, de manera genérica a conocer los valores de la zona, pero no se identifican, ni se valoran los posibles impactos que se derivan del planeamiento propuesto. Asimismo, la documentación carece de medidas correctoras y de plan de vigilancia ambiental adecuado.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
4. En fecha 30 de abril de 2006 entró en vigor la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente (LEAE).  
De conformidad con lo establecido en la disposición transitoria primera, apartado 2.º de la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos determinados planes y programas en el Medio Ambiente, el plan se encuentra incluido en el supuesto regulado en la misma, puesto que su primer acto preparatorio formal fue anterior al 21 de julio de 2004 y, su aprobación definitiva todavía no se ha producido.  
El procedimiento de evaluación ambiental relativo al Plan General de Ordenación Urbana de Cirat se inicia con fecha 28 de septiembre de 2005, de conformidad con la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana de impacto ambiental.  
Dicho procedimiento, a fecha de entrada en vigor de la LEAE, 30 de abril de 2006, se encuentra en una fase avanzada habiéndose realizado:  
- El trámite de información pública, no siendo, en este caso, de aplicación la Ley 27/2006, de 18 de julio, por la que se regulan los derechos a la información, de participación pública y de acceso a la justicia en materia de medio ambiente. Durante el período de información pública no se presentaron alegaciones de carácter ambiental.  
- Consulta a las Administraciones afectadas, siendo el resultado de las mismas favorable, y habiéndose tenido en cuenta en el propio trámite de evaluación ambiental.  
- Solicitud al órgano promotor de ampliación y /o aclaración de la documentación remitida, habiendo sido contestado con la amplitud y el nivel de detalle necesarios para un pronunciamiento ambiental.  
Por otra parte, visto que el modelo territorial presentado propone una ocupación proporciona del suelo para los crecimientos urbanos, una utilización racional de los recursos naturales y proporciona una adecuada protección a los espacios naturales existentes, se entiende que el nivel de protección del medio ambiente y la integración ambiental pueden conseguirse a través del procedimiento de evaluación ambiental establecido por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Por todo lo anteriormente expuesto, y, actuando conforme al principio de eficacia procedimental y al criterio de eficiencia, establecidos en el artículo 3 de la Ley 30/1992, se resuelve concluir el procedimiento ambiental iniciado conforme a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Analizada la documentación presentada, vistos los informes presentados por los distintos servicios, establecidas las afecciones legales, así como las consideraciones ambientales y realizada visita de campo, se informa como aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de Plan General de Ordenación Urbana del término municipal de Cirat (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los siguientes condicionantes:  
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano.   
En el supuesto que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
2. Informe del organismo de cuenca correspondiente sobre la afección de la actuación al dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y de policía.  
Los desarrollos previstos deberán disponer de informe favorable del organismo de cuenca o entidad suministradora que acredite la suficiencia de recursos hídricos, atendiendo a los criterios del auto de ADOR, aspectos que se verificarán por el órgano sustantivo.  
3. Se debe obtener informe favorable de la Unidad de Vías Pecuarias.  
4. Se eliminará el sector de suelo urbanizable no pormenorizado por no hacer un uso racional del suelo, (al estar afectado por riesgo 2 de inundación), por afectar a parte de la vegetación de ribera protegida mediante la figura del LIC y por afectar a uno de los suelos con mayor capacidad agrícola del término municipal. Asimismo no cumple con la legislación sectorial vigente, puesto que afecta a suelos de dominio público hidráulico, que por la normativa del PORN deben estar protegidos y mantenerse en su estado natural en los 100 metros de zona de policía; el desarrollo de dicho sector supondrá un impacto negativo e irreversible sobre el paisaje y la imagen del núcleo histórico. Por último este sector residencial está próximo a la depuradora y no se ha justificado adecuadamente la necesidad real del mismo dado que en Cirat, existe aún un 35 % de suelo urbano por desarrollar.  
No obstante, se establecerá en las DEUT, que se permitirán, si la necesidad queda justificada, crecimientos hacía el suroeste, siempre y cuando, el suelo urbano se haya consolidado adecuadamente.  
5. La presentación de la siguiente documentación, será motivo de una resolución complementaria que emitirá la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda:  
5.1. A efectos de promover la revitalización de los dos núcleos históricos, se realizará un estudio básico de vivienda en los núcleos urbanos que recoja los solares vacantes, las viviendas vacías, las viviendas ocupadas... que permita obtener las viviendas disponibles y, así, promover actuaciones en suelo urbano consolidado, semiconsolidado y el desarrollo del suelo urbano pendiente.   
Establecida la demanda real de vivienda, se ajustará el techo poblacional previsto y se determinará la necesidad real de vivienda y la demanda de nuevo suelo.  
5.2. Se aportarán cuadros comparativos entre el planeamiento propuesto y el PDSU, que recojan las superficies de los distintos tipos de suelo, la población actual y el techo propuesto, el número de viviendas existentes y las propuestas, las necesidades hídricas actuales y las futuras, así como el volumen de aguas residuales y residuos generados actualmente y el que generarán los nuevos usos previstos.  
5.3. Un nuevo plano de clasificación con las categorías de suelo urbano, suelo urbanizable, suelo no urbanizable común y suelo no urbanizable de protección, y otro de calificación, que recojan las siguientes modificaciones:  
a) Redelimitar el SU en el núcleo de Cirat de tal forma que los suelos con excesivas pendientes quedarán fuera:  
- Por el sur, en la zona de los pajares, el límite será la cota 405 y el camino hasta unirse de nuevo con el límite actual.  
- Por el norte, en la zona del polideportivo se tomará como límite la existente hasta que coincida con la cota 415, que pasará a ser el nuevo límite, hasta que coincida con la CV-20, la cual será el límite para toda la parte Sur. No se permitirá ningún crecimiento al Norte de la misma debido al gran desnivel existente y a la pendiente, que alcanza en algunos puntos, casi el 90 %  
- Por el oeste se dejará el actual límite.  
- Por el este se debe tener en cuenta la normativa sectorial respecto a la ubicación de la depuradora y sus zonas de reserva. Se respetará la zona de servidumbre y de policía del dominio público hidráulico.  
- Se tendrá en cuenta, dentro de la ordenación del núcleo urbano, que la vaguada que discurre por el sur se dejará libre de cualquier edificación y se dispondrá una franja verde a ambos lados del cauce, como mínimo de 25 metros.  
b) Redelimitar el SU en el núcleo de El Tormo de tal forma que los suelos con excesivas pendientes, las zonas con riesgo de deslizamiento puntual alto grado 1 y los terrenos forestales queden fuera:  
- Por el sur, en la loma del cementerio el límite será la cota 430, recogiendo las construcciones existentes.   
- Por el este se dejará el actual límite que viene del norte hasta que alcance la calle Castellón, pasará por detrás de la edificación siguiendo el camino existente hasta llegar a la edificación. Se considerarán dentro del suelo urbano las edificaciones ya existentes junto a la calle de la Fuente, a partir de ahí seguirá la línea de la calle hasta que se una con la cota 415. Continuará por la cota 415 hasta unirse con el límite propuesto.  
- Por el oeste se mantendrá el límite que va paralelo a la carretera, hasta llegar a las primeras construcciones existentes. Manteniendo, aproximadamente, el nivel de la cota 420-425.  
c) Redelimitar el SNU Común en el entorno del núcleo de Cirat, tal y como se establece en el anexo VIIIa del informe emitido por el Servicio de Parques Naturales en fecha 30 de noviembre de 2007.  
d) Redelimitar el SNU Común en el entorno del núcleo de El Tormo, tal y como se establece en el anexo VIIIb del informe emitido por el Servicio de Parques Naturales en fecha 30 de noviembre de 2007.  
e) Redelimitar el SNU Común en el entorno de la Masía del Conde y la zona de Peñarba, tal y como se establece en el anexo VIIIc del informe emitido por el Servicio de Parques Naturales en fecha 30 de noviembre de 2007, asociándoles a este suelo el uso forestal, agrícola y/o ganadero, siendo posible la vivienda rural vinculada a explotación agrícola.  
f) Con el fin de proteger el suelo forestal existente en el término municipal se clasificarán como suelo no urbanizable de protección, los siguientes ámbitos, clasificados como SNU Común:  
- Al norte del término municipal, entre los parajes de El Cabezo y Gacelda.  
- Al oeste del término municipal, entre el límite del suelo clasificado como SNU de interés natural y paisajístico, y las parajes de El Lentiscar y el Madroñal.  
5.4. Se identificarán las fuentes de agua existentes en el término municipal, estableciéndose un perímetro de protección en aquellas, en las que el agua sea destinada a consumo urbano.  
5.5. Se grafiarán adecuadamente la protección relativa al dominio público hidraúlico y a las vías pecuarias.  
5.6. Plano de ordenación estructural en el que se incluya:  
a) El ámbito afectado por la depuradora Cirat delimitando, en función de las características técnicas de la instalación, dos zonas para el correcto desarrollo de esta infraestructura de red primaria: Un área de reserva contigua a la instalación para futuras ampliaciones o mejoras y una zona de servidumbre de protección en la que se excluya la implantación de usos residenciales, sanitarios, culturales y recreativos.  
b) Las reservas de suelo destinadas a la estaciones de depuración que se construirán para los núcleos de El Tormo y El Collado.  
c) La reserva de suelo destinada a ecoparque y/o instalaciones de valorización, en un suelo no urbanizable común.  
5.7. Se aportarán las Normas urbanísticas correspondientes al suelo no urbanizable común y a los suelos no urbanizables de protección.  
En las Normas Urbanísticas del suelo no urbanizable de especial protección de incendios, se introducirán medidas destinadas a paliar los efectos de los incendios y a su restauración  
En las Normas Urbanísticas del suelo no urbanizable de especial protección forestal, paisajística y natural, se permitirá el uso agrícola en aquellos suelos que ya estuviesen en explotación, siempre y cuando sea cultivo tradicional, principalmente, secano, y se mantenga la estructura tradicional abancalada.  
6. El vertedero incontrolado de inertes existente en el sector del poblado de El Collado, deberá ser clausurado, sellado y restaurado.  
7. La zona de acampada existente se trasladará a otra zona, previo informe del Servicio competente en espacios naturales.  
8. Los nuevos sectores deben:  
8.1. Disponer de un sistema de depuración con capacidad suficiente para admitir dichos crecimientos.  
8.2. Cuando se implante un uso que implique un incremento del consumo de los recursos hídricos, que no haya sido contemplado en el PGOU, deberá solicitarse el Informe al Organismo de Cuenca correspondiente.  
8.3. Tramitar la correspondiente autorización de vertidos ante el organismo de cuenca.  
9. Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas así como aquellas derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística.  
  
Segundo  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Tercero  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 22 de junio de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 109/2008-AIA.  
Promotor: Ayuntamiento de Chiva.  
Autoridad sustantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Objeto proyecto: Plan especial del Paraje Natural Municipal «Sierra de Chiva».  
Localización: en el término municipal de Chiva (Valencia).   
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es mejorar y conservar el estado de los recursos naturales, los ecosistemas y las especies presentes, al mismo tiempo que se responde a la necesidad de mantener una de las áreas de esparcimiento de la población en lo referente al conocimiento y disfrute de la naturaleza. El plan especial regulará el régimen del espacio natural, los usos y actividades, y el uso público del mismo.  
El ámbito del plan especial abarca la mayor parte de la sierra del término municipal de Chiva, fundamentalmente los montes de utilidad pública La Sierra (CUP V3012, V67) y El Sapo (CUP V1046, V146). En el anejo número 1 del plan figuran las parcelas que formarán parte del paraje natural municipal. En el anejo núm. 2 figura la relación de parcelas que constituyen enclavados en el Paraje en los que no se ha obtenido el consentimiento de los propietarios tal y como indica el Decreto 161/2004, y que en un futuro si se obtiene el consentimiento de los propietarios o pasan a titularidad pública podrán ser incorporadas al ámbito del paraje, no considerándose revisión del plan.  
La superficie del plan propuesta es de 5.746 hectáreas.  
De acuerdo con la normativa urbanística vigente los terrenos afectados por el paraje están calificados fundamentalmente como suelo no urbanizable de protección forestal con dos excepciones en las que está clasificado como suelo no urbanizable de protección forestal y sin protección y como suelo urbanizable mayoritariamente urbanizable.  
En el nuevo plan se califica la totalidad del ámbito del paraje como suelo no urbanizable de protección forestal paraje natural municipal Sierra de Chiva.  
El plan especial desarrolla una serie de determinaciones relativas a los usos y actividades así como a la gestión del paraje. Distingue dos áreas, la mayoritaria, forestal, y otra, de mucha menor envergadura, la de uso público.  
Establece unas normas generales de regulación de usos y actividades con normas de protección de los recursos naturales (recursos hidrológicos, suelos, vegetación, fauna, patrimonio cultural, etc.), normas de regulación de actividades e infraestructuras, prohibiendo determinados usos (actividades extractivas, industriales, de urbanización, etc.) y estableciendo condiciones para la realización de otras (cinegéticas, recreativas, educativas, científicas, etc.). Establece también una normativa particular para las diferentes áreas.  
Igualmente se establecen determinaciones relativas a la gestión de este espacio, destacando la creación de un consejo de participación.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 11 de abril de 2008 se remitió por el Área de Espacios Naturales de esta Conselleria la siguiente documentación:  
- Proyecto de plan especial junto con estudio de impacto ambiental.  
- Certificado de 2 de abril de 2008 de acuerdo definitivo del plan especial del Ayuntamiento en pleno, de fecha 31 de marzo de 2008. En el mismo se hace referencia a que el proyecto se ha sometido a información pública (DOCV 5627, 26.10.2007), habiéndose presentado alegaciones, resueltas en el pleno de 28.01.2008. La superficie del Paraje queda definitivamente en 5.746 hectáreas.  
- Certificado de 29.11.2007 del Ayuntamiento pleno, acordando, con fecha 26.11.2007, inscribir en el inventario general de bienes, derechos y acciones del Ayuntamiento el refugio municipal de Oratillos en la parcela 35 del polígono 43.  
- Certificado de 04.02.2008 de acuerdo del Ayuntamiento pleno, de fecha de 28.01.2008, de aprobación de la modificación de los límites del paraje natural municipal incluyendo la superficie de las parcelas 41, 42 y 43 del polígono 40 como resultado de la alegación presentada por la propiedad de las mismas, así como la superficie del barranco que las atraviesa y la superficie del Refugio de Oratillos.  
- Criterio de conformidad positivo a la propuesta de declaración del paraje natural de acuerdo con el artículo 4 del Decreto 161/2004, del Gobierno Valenciano de regulación de los Parajes Naturales Municipales.  
- Certificado de 4 de octubre de 2007 del ayuntamiento pleno de acuerdo de fecha 2.10.2007 de solicitud de del Ayuntamiento de declaración del paraje natural citado.  
- Certificado de propiedad del suelo y calificación urbanística del mismo. Listado de parcelas.  
- Conformidad de los titulares de las parcelas privadas adheridas al paraje.  
Con fecha de 22 de julio de 2008 se remite por el Área de Espacios Naturales de esta Conselleria la siguiente documentación:  
- Informe del Área de Espacios Naturales en el que se indica que como consecuencia de la información pública del proyecto se produjeron alegaciones y que se modificó el plan para incorporar las mismas. Los propietarios han dado el consentimiento expreso para la inclusión en el paraje de las parcelas, que tales contenidos cumplen los fines básicos de ordenación y gestión del paraje natural municipal y que se ajustan a lo exigido por el Decreto 161/2004 de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, considerando que no se ha producido una modificación sustancial del proyecto.  
Informan igualmente que en el ámbito del Paraje han quedado una serie de parcelas privadas enclavadas que contiene valores suficientes para su inclusión en este espacio natural protegido. Dichas parcelas relacionadas en el anejo núm. 2 de la memoria informativa del Plan fueron consideradas durante la evaluación de impacto ambiental.  
- Alegación presentada durante el período de información pública por Presentación y Pilar Serer SanMartín en relación a solicitar la inclusión de determinadas parcelas de su propiedad en el ámbito del paraje.  
- Informe del arquitecto municipal informando la conveniencia de incluir las parcelas 41, 42 y 43 del polígono 40 en el ámbito del paraje así como del barranco que transcurre por ellas.  
- Informe del arquitecto municipal respecto a la calificación urbanística de la parcela 35 del polígono 43 donde se ubica el refugio de Oratillos.  
- Certificado de la inscripción en el inventario de bienes municipales del refugio municipal de Oratillos.  
- Informe del ayuntamiento de Chiva en el que se indica que no se ha concedido ninguna licencia de actividad de cantera en el paraje natural municipal de Sierra de Chiva.  
Consideraciones ambientales  
1. El ámbito del paraje está constituido por los relieves montañosos de la sierra de Los Bosques y la sierra de Cabrillas en el término municipal de Chiva incluyendo gran parte de los barrancos que los drenan, alcanzándose la altura máxima en el pico de Santa María con 1.137 m. Los materiales dominantes son calizas y dolomías cretácicas y en menor medida calizas Jurásicas, siendo las pendientes en general abruptas.  
La zona ha sufrido diversos incendios de gran extensión: años 1993, 1994, 2000 y 2003, estando su situación influida de manera importante por esta circunstancia. La vegetación está dominada por las fases de matorral y maquia en regeneración, e igualmente restos de pinares salvados del incendio y zonas con regeneración natural de los mismos. Destacan una serie de especies vegetales de interés biogeográfico a nivel nacional como Kerneria boissieri, Thymus granatensis subsp. micranthus y Teucrium pugionifolium y ciertos taxones singulares para la flora valenciana como Cerinthe major subsp. gymnandra y Leucanthemum maestracense.  
En el ámbito del paraje quedarán incluidas dos microreservas vegetales, la del barranco de la Fuente de la Gota y la de la Umbría de las Carrasquillas.  
Desde un punto de vista faunístico destaca la presencia de tejón, gato montés, águila perdicera, halcón peregrino, búho, etc.  
Se trata de un paraje con interés desde un punto de vista ambiental: fauna, flora y vegetación.  
2. La delimitación del paraje natural municipal se ha efectuado fundamentalmente atendiendo a criterios de límites del término municipal y de propiedad del terreno.  
Se considera que la aceptación de los límites propuestos se hace sin perjuicio de que puedan existir en el propio término municipal o en los colindantes otras zonas con valores ambientales, que los hagan igualmente merecedores de protección, con esta o con cualquier otra figura prevista en la normativa urbanística.   
En este sentido, el propio plan incluye relación de parcelas «enclavadas» en el anejo núm. 2 que en un futuro, según la normativa del propio plan, pueden incluirse en el ámbito del paraje si se tiene el consentimiento de los propietarios o pasan a titularidad pública, teniendo en cuenta además que su inclusión no se considerará revisión del plan y que el estudio de impacto ambiental evalúa igualmente estas parcelas enclavadas.  
Respecto a las parcelas enclavadas y la regulación de las mismas en el plan especial, se considera que la futura inclusión de las mismas daría más coherencia al paraje, que su valoración ambiental es similar a las parcelas incluidas en la actual propuesta de delimitación o que en cualquier caso su inclusión estaría justificada por la continuidad y coherencia ambiental del paraje. En consecuencia se considera aceptable desde un punto de vista ambiental su futura inclusión siempre y cuando, de acuerdo con la legislación, se tenga el consentimiento de la propiedad o pasen a titularidad pública.  
En cualquier caso se considera que el ámbito propuesto posee interés ambiental como para ser designado paraje natural municipal.  
3. En relación con las parcelas enclavadas en el ámbito del paraje natural municipal se ha podido comprobar que existen errores en la documentación presentada respecto a ellas y en consecuencia deberían corregirse.  
Se ha podido comprobar que existen parcelas que figuran en el anejo núm. 2 de enclavadas y que podrían incluirse en el ámbito del Paraje en un futuro, que en realidad forman parte de la propuesta actual del Paraje tal y como puede comprobarse en los planos de delimitación del paraje, planos catastrales, etc.  
Igualmente se ha podido comprobar que existen parcelas enclavadas en el ámbito del Paraje y que no están en la relación del anejo núm. 2, y deberían estarlo al ser enclavadas con valores similares o con continuidad y coherencia para el paraje.  
4. El plan especial clasifica y califica desde un punto de vista urbanístico todo el suelo del ámbito como suelo no urbanizable de protección forestal paraje natural municipal Sierra de Chiva. Cambia la clasificación puntualmente a una pequeña porción de suelo clasificada actualmente como urbanizable y propiedad del Ayuntamiento, y cambia la calificación al resto del ámbito del Paraje de manera que pasa de ser suelo no urbanizable de protección forestal a protección forestal paraje natural municipal sierra de Chiva.  
La clasificación y calificación urbanística dada se considera adecuada con los valores ambientales de la zona y se considera que permitirá su conservación teniendo en cuenta los condicionantes de la presente Declaración. La regulación de normas que se efectúa en el plan especial detalla mucho los usos y actividades que podrán llevarse a cabo y las condiciones bajo las cuales se podrán llevar a cabo.  
Teniendo en cuenta lo anteriormente indicado, se considera que la redacción del último párrafo del apartado 4 del artículo 4 de la normativa del plan especial así como también la del apartado 5 del mismo artículo puede dar lugar a confusión respecto a lo establecido en el artículo 51 de esta normativa, y en consecuencia deberían redactarse de manera coherente y concordante con el artículo 51 citado.  
En relación con la porción del suelo que actualmente es urbanizable, propiedad del Ayuntamiento, y que se pretende incluir en el ámbito del paraje, los terrenos son forestales y monte de utilidad pública, e igualmente dos pequeñas parcelas enclavadas propiedad de particulares. Se considera adecuada desde un punto de vista ambiental la inclusión de la parcela urbanizable propiedad del ayuntamiento en el ámbito del plan especial y su reclasificación a no urbanizable de protección especial, y respecto a las parcelas enclavadas particulares antes citadas, teniendo en cuenta que el planeamiento urbanístico vigente no se ha sometido a evaluación ambiental, y su carácter forestal y de monte de utilidad pública, se considera igualmente que se deberían reclasificar a suelo no urbanizable de protección forestal.   
Respecto a estas últimas parcelas el plan ya prevé su posible futura inclusión en el paraje si hay consentimiento de los propietarios o pasan a titularidad pública. En cualquier caso al quedar rodeadas de suelo no urbanizable de protección forestal dentro del ámbito del paraje, y con la regulación de usos que para ese suelo efectúa el paraje, el desarrollo de las parcelas referidas queda en la práctica impedido, independientemente de su reducido tamaño, y su posible desarrollo además afectaría a la coherencia del paraje en esa zona puntual concreta, comprometiéndola. En consecuencia, se considera que en una futura revisión del planeamiento municipal esas parcelas, con carácter forestal y continuidad con el suelo no urbanizable de protección forestal que ahora se crea, deberán reclasificarse a suelo no urbanizable de protección forestal, se incluyan o no dentro del ámbito del paraje.  
5. El ámbito del paraje propuesto en una zona puntual concreta incluye una muy pequeña porción de terrenos sobre los que se emitió declaración de impacto ambiental favorable con condiciones con fecha 8 de noviembre de 2005 sobre el proyecto de ampliación-modificación del proyecto de explotación y restauración de las concesiones mineras (sección C): Peñas Albas I número 2404 y Peñas Albas II número 2427 y la explotación (sección A): Lydia núm. 988 bis del término municipal de Chiva (N/referencia: expedientes 337/04-AIA, 338/04-AIA y 389/04-AIA).  
En consecuencia los límites del paraje deberían rectificarse en esta zona de manera que excluya del mismo toda la superficie del proyecto minero referido con declaración de impacto ambiental de fecha 8 de noviembre de 2005.  
6. El ámbito del paraje incluye numerosos barrancos, dominio público hidráulico, regulando las actuaciones que les puedan afectar.  
Igualmente afecta a vía pecuaria que se encuentra en el ámbito del paraje, denominada Vereda Real de Gestalgar a Godelleta. En la normativa del plan debe especificarse además de lo ya establecido, que se trata de bienes de dominio público de la Generalitat Valenciana, y se deberá incluir la información precisa sobre las vías pecuarias en la normativa: anchura legal, longitud, bien de dominio público y además reflejarse en la documentación gráfica en el ámbito del paraje, identificándose por su nombre y anchura legal.  
7. La normativa de regulación de usos, recursos e infraestructuras se considera aceptable desde un punto de vista ambiental, dado que permite la conservación y mejora de los valores ambientales del paraje siendo compatible con los usos e infraestructuras permitidas con las condiciones establecidas, teniendo en cuenta los condicionantes que se establecen en la presente declaración.   
8. Las medidas correctoras indicadas en el estudio de impacto ambiental se consideran aceptables, siendo necesario efectuar una serie de modificaciones y añadir alguna para mejorar el efecto del plan sobre el medio, desde un punto de vista ambiental.  
9. En relación con el programa de vigilancia ambiental, en el mismo se establece la necesidad de elaborar un informe o memoria anual por el Ayuntamiento que se presentará ante la Conselleria de Medio Ambiente, que evaluará el correcto cumplimiento de las medidas protectoras propuestas en el estudio y en la declaración de impacto ambiental.  
La evaluación de este informe le debe corresponder al Área de Espacios Naturales de esta Conselleria o departamento competente en espacios naturales.  
10. Respecto a la regulación de las infraestructuras en la normativa del plan especial y teniendo en cuenta las características de los valores ambientales del paraje y para garantizar su conservación es necesario implantar algunas correcciones en el artículo 53.1 y en el artículo 63 2 g.  
En el artículo 53.1 se indicará expresamente que las infraestructuras tipo vertedero o similares no estarán permitidas en ningún caso, y la redacción del apartado 1 terminará de la siguiente manera: »... así como aquellas destinadas al interés general con carácter excepcional siempre y cuando en este último caso, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en suelo no urbanizable común en el término municipal y dependiendo siempre de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente.»  
Igualmente la redacción del artículo 63 2 g, en su párrafo final, se modificará en los siguientes términos: «las contempladas en las normativas sectoriales, así como aquellas destinadas al interés general con carácter excepcional siempre y cuando, en estos dos últimos casos se demuestre la imposibilidad de su ubicación en suelo no urbanizable común en el término municipal y dependiendo siempre de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente.»  
11. En relación con la afección al patrimonio cultural, la zona presenta diversos yacimientos arqueológicos y bienes etnológicos tal y como indica el estudio de impacto ambiental.   
En el estudio de impacto ambiental se afirma que se obvia la inclusión del informe de la Conselleria de Cultura sobre afección al patrimonio al no afectarse a inmuebles de valor cultural.  
En relación con este asunto es necesario precisar que de acuerdo con la actual legislación, Orden de contenidos mínimos de 3 de enero de 2005, los instrumentos de ordenación del territorio, como es el presente proyecto, requieren el informe de la Conselleria de Cultura relativo al artículo 11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Además la normativa del paraje permite por ejemplo el uso recreativo didáctico de los recursos arqueológicos e histórico-artísticos con condiciones, por lo que sí puede afectarse a estos bienes y, en consecuencia, se considera necesario que la Conselleria de Cultura informe respecto a la regulación que la normativa propuesta hace respecto a estos elementos.  
12. Respecto a la regulación efectuada en el artículo 19.2 se considera que las actuaciones referidas deben quedar sujetas a informe previo favorable del Servicio de Biodiversidad no siendo necesario el sometimiento a estimación de impacto ambiental como se propone.  
13. Respecto a la redacción del artículo 63 apartado 1 debe tenerse en cuenta que entre los usos permitidos también están los establecidos en los artículos 53 y 54 de la normativa del plan.  
14. En relación con el artículo 11 de la normativa del plan se considera que debe permitirse la posibilidad de creación de obras de corrección hidrológica forestal tales como diques o albarradas si se someten previamente a declaración de impacto ambiental y se consideran aceptables desde un punto de vista ambiental. Debe tenerse en cuenta que estas instalaciones ya existen en el ámbito del Paraje y la implantación de nuevas obras en casos justificados podría ser necesario si previamente se evalúan ambientalmente y se consideran aceptables.  
15. La redacción del artículo 46 hace referencia a lo dispuesto en el artículo 27 de la Ley del suelo no urbanizable 10/2004 de 9 de diciembre de la Generalitat, lo que se considera incorrecto debido a que ese artículo hace referencia a suelo no urbanizable común. Respecto a las instalaciones a las que hace referencia el artículo 46 del plan especial las mismas deben ajustarse y ser compatibles con las instalaciones propias de un suelo no urbanizable de protección forestal.  
16. En relación con las microreservas vegetales existentes en el ámbito del paraje las actuaciones que se lleven a cabo en ellas deberán respetar la regulación de usos y actuaciones indicadas en las Órdenes de creación de las mismas.  
17. En relación con los usos públicos del paraje se deberá tener en cuenta respecto a los mismos la existencia de un riesgo de deslizamiento alto y medio y de desprendimiento en determinadas zonas del Paraje, así como la existencia de numerosos cauces, dominio público hidráulico, a pesar de que no conste riesgo de inundación según la normativa de PATRICOVA, y en especial respecto a las actividades de recreo concentrado y deportivas organizadas, considerándose en este caso respecto a las mismas que deberá obtenerse autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar así como obtener los informes favorables respecto a la seguridad de las personas de los organismos competentes en la materia en el momento del desarrollo de estas actividades.   
Debe tenerse en cuenta que la zona de uso público de Oratillos se sitúa próxima a cauce o zona de drenaje y la de la Alhóndiga es atravesada por cauce. A pesar de ser usos que se vienen dando desde hace tiempo se considera que deben obtenerse las autorizaciones referidas previamente teniendo en cuenta la situación respecto a los cauces, por avenidas, y su situación en un entorno forestal, por riesgo de incendio.  
Respecto a este punto además, en el caso de que se desarrolle el plan de uso público, el mismo deberá obtener los informes favorables respecto a la seguridad y salud de las personas de los organismos competentes en la materia.  
18. En relación al uso del fuego en las áreas de uso público y las medidas correctoras establecidas al respecto en el estudio de impacto ambiental, se considera que deberá obtenerse previamente informe del Área Recursos Forestales de esta Conselleria que determine si este uso debe estar permitido en esas zonas, y, en su caso, bajo qué condiciones.  
Debe tenerse en cuenta que aunque de acuerdo con la documentación presentada los incendios ocurridos no han tenido su origen en las áreas propuestas de uso público, la zona ha sufrido numerosos incendios forestales y el entorno es completamente forestal.  
19. En relación con el plan de prevención y extinción de incendios que se prevé pueda elaborarse, se considera que deberá obtener informe favorable previo por parte del departamento encargado de esta materia de esta Conselleria.  
20. El plan establece una normativa para la protección del paisaje que se considera ambientalmente aceptable.  
21. En la documentación no se hace referencia a que gran parte del ámbito del paraje se encuentra incluido en el ámbito del PORN de la cuenca hidrográfica de la Albufera, por lo que deberá precisarse en la normativa del plan esta circunstancia y en consecuencia la regulación de usos, actuaciones, instalaciones, etc. que realiza el Plan se hace sin perjuicio del cumplimiento de lo establecido en el referido PORN, dentro del ámbito del mismo.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 8 g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5.º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 16 del Decreto 131/2007, del Consell, modificado por el Decreto 217/2007 del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, hago la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero   
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de plan especial del paraje natural municipal «Sierra de Chiva» en el término municipal de Chiva promovido por el Ayuntamiento, sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones sectoriales que sean necesarias así como del cumplimento de lo establecido en la documentación aportada (documentación del Plan de enero de 2008), en especial las medidas correctoras y protectoras del estudio de impacto ambiental, y lo dispuesto en el apartado segundo de la presente declaración.  
  
Segundo  
Condicionantes:  
1. Las parcelas que en el planeamiento urbanístico vigente actualmente tienen la clasificación de suelo urbanizable enclavadas en el ámbito del paraje natural municipal pero sin pertenecer a él, deberán reclasificarse a suelo no urbanizable de protección forestal en futura revisión del planeamiento, se incluyan o no en el ámbito del paraje.  
2. Debe tenerse en cuenta que en fecha 8 de noviembre de 2005 se emitió declaración de impacto ambiental favorable con condiciones al proyecto de ampliación-modificación del proyecto de explotación y restauración de las concesiones mineras (sección C): Peñas Albas I núm. 2404 y peñas albas II núm. 2427 y la explotación (sección A): Lydia núm. 988 bis cuyo ámbito coincide en una pequeña parte con el ámbito del paraje.  
Dado que la normativa del propio Paraje no permite este uso, previamente a la aprobación definitiva de este documento, deberá corregirse su ámbito con el fin de excluir la superficie de la explotación afectada, o por el contrario, si así lo estima el órgano sustantivo, justificar su inclusión y valorar las consecuencias que ello conlleva.   
3. En relación con las vías pecuarias, además de lo establecido en la normativa propuesta debe quedar claro, en el ámbito del paraje, que se trata de bienes de dominio público de la Generalitat Valenciana y se deberá incluir la información precisa sobre las mismas en la normativa: anchura legal, longitud, bien de dominio público y además grafiarse en la documentación gráfica del paraje, identificándose por su nombre y anchura legal.  
4. Se obtendrá informe favorable de la Conselleria de Cultura respecto al plan especial y la normativa de protección del patrimonio cultural del mismo y, en su caso se efectuarán las modificaciones de la normativa que considere necesarias la Conselleria de Cultura.   
5. Se corregirán los errores existentes en la documentación presentada en relación con las parcelas enclavadas del paraje natural municipal, de acuerdo con las consideraciones ambientales de la presente declaración: planos, relación de parcelas enclavadas del anejo núm. 2, etc.  
6. La normativa del plan especial debe hacer referencia a que gran parte del ámbito del paraje se encuentra incluido dentro del ámbito del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Cuenca Hidrográfica de la Albufera y, en consecuencia, la regulación de usos, actuaciones, instalaciones, etc. que realiza el plan especial en el ámbito del citado PORN se hace sin perjuicio del cumplimiento de lo establecido en el mismo.  
7. Se corregirá el final de la redacción del artículo 53.1 de la normativa del plan quedando de la siguiente manera: »- así como aquellas destinadas al interés general con carácter excepcional siempre y cuando, en este último caso, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en suelo no urbanizable común en el término municipal y dependiendo siempre de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente.»  
En el artículo 53.1 además se especificará que las instalaciones de vertederos y similares no estarán permitidas, en ningún caso.  
Igualmente la redacción del artículo 63 2 g en su párrafo final cambiará de la siguiente manera: "...las contempladas en las normativas sectoriales, así como aquellas destinadas al interés general con carácter excepcional siempre y cuando, en estos dos últimos casos, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en suelo no urbanizable común en el término municipal y dependiendo siempre de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente".  
8. Se deberá eliminar o corregir la redacción del último párrafo del apartado 4 del artículo 4 de la normativa del plan especial así como el apartado 5 del mismo artículo para que sea coherente o concordante con el artículo 51 de la normativa citada, de acuerdo con las consideraciones ambientales de la presente declaración.  
9. Se corregirá el artículo 19.2 de la normativa del plan de manera que las actuaciones a las que hace referencia queden sujetas a informe previo del Servicio de Biodiversidad de esta Conselleria, no siendo necesario el sometimiento a estimación de impacto ambiental, tal y como se ha redactado en la propuesta.  
10. Respecto a la redacción dada al artículo 63.1 de la normativa del plan deberá tenerse en cuenta que se permitirá lo establecido en los artículos 53 y 54 del plan.  
11. En la redacción del artículo 11 de la normativa del plan debe permitirse la posibilidad de creación de obras de corrección hidrológico forestal tales como diques o albarradas, debiendo someterse previamente a declaración de impacto ambiental y siempre que la misma sea favorable.  
12. La redacción del artículo 46 de la normativa del plan no hará referencia al artículo 27 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, del suelo no urbanizable, de la Generalitat Valenciana, y deberá reflejarse claramente que las instalaciones a las que hace referencia deberán ajustarse y ser compatibles con las instalaciones propias de un suelo no urbanizable de protección forestal.  
13. Las actividades o actuaciones que afecten a las microrreservas vegetales en el ámbito del paraje se ajustarán a lo establecido en el Decreto 218/1994, de 17 de octubre, del Gobierno Valenciano por el que se crea la figura de protección de especies silvestres denominada microrreserva vegetal así como a las órdenes de creación de cada una de ellas.  
14. En relación con los usos públicos del paraje se deberá tener en cuenta la existencia de un riesgo de deslizamiento y desprendimiento en determinadas zonas, así como la existencia de dominio público hidráulico (cauces) y, en especial, respecto a las actividades de recreo concentrado y deportivas organizadas deberá obtenerse autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar así como obtener los informes favorables respecto a la seguridad y salud de las personas de aquellos organismos competentes en la materia para desarrollar las actividades en las zonas escogidas. Estas autorizaciones deberán obtenerse previamente a su desarrollo.  
Respecto a este punto además, en el caso de que se elabore el plan de uso público del paraje, el mismo deberá obtener los informes favorables respecto a la seguridad y salud de las personas de los organismos competentes en la materia.  
15. En relación con el uso del fuego en las áreas de uso público y las medidas correctoras establecidas al respecto en el estudio de impacto ambiental, deberá obtenerse previamente informe del Área de Recursos Forestales de esta Conselleria, que determine si ese uso está permitido en esas zonas, y en qué condiciones.  
16. En caso de que se elabore el plan de prevención y extinción de incendios, se deberá obtener informe previo favorable del Servicio de Prevención de Incendios y Sanidad Forestal o el departamento de la Conselleria de Medio Ambiente que tenga asumidas dichas competencias.  
17. El informe o memoria anual que debe presentar el Ayuntamiento, lo presentará ante el Área de Espacios Naturales o departamento con competencias en espacios naturales de esta Conselleria, que efectuará la evaluación a la que hace referencia el estudio de impacto ambiental (programa de vigilancia ambiental).  
  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
Valencia, 24 de junio de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
Valencia, 10 de enero de 2013.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial : Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML