Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7226, del 04-03-2014 (2014/1718)

RESOLUCIÓ de 17 de febrer de 2014, del director general de Producció Agrària i Ramaderia, per mitjà de la qual es declara l'aparició d'un focus de la malaltia coneguda com a foc bacterià de les rosàcies, causat pel bacteri Erwinia amylovora, al terme municipal de Benifato, se n'establix la zona de seguretat i s'adopten mesures de compliment obligatori per al control i l'eradicació de la malaltia.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7226

Data del DOGV
:   04-03-2014

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2014/1718

CVE


Data del document
:   17-02-2014

Organisme emissor
:   Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 17 de febrer de 2014, del director general de Producció Agrària i Ramaderia, per mitjà de la qual es declara l'aparició d'un focus de la malaltia coneguda com a foc bacterià de les rosàcies, causat pel bacteri Erwinia amylovora, al terme municipal de Benifato, se n'establix la zona de seguretat i s'adopten mesures de compliment obligatori per al control i l'eradicació de la malaltia. [2014/1718]  
El foc bacterià és una greu malaltia dels vegetals causada pel bacteri Erwinia amylovora, que afecta plantes de la família de les rosàcies, entre les quals es troben diferents espècies d'interés econòmic que pertanyen als gèneres: Amelanchier Med., Chaenomeles Lindl., Cotoneaster Ehrh., Crataegus L., Cydonia Mill., Eriobotrya Lindl., Malus Mill., Mespilus L., Photinia davidiana (Dcne.) Cardot, Pyracantha Roem., Pyrus L. i Sorbus L. Quan la malaltia s'establix, produïx importants pèrdues econòmiques per danys directes en explotacions de fruiters de llavor, així com en el sector de plantes ornamentals dels gèneres mencionats.  
La gravetat dels danys que produïx la malaltia es pot veure incrementada per la facilitat de disseminació del bacteri a través del material vegetal de reproducció o multiplicació, dels instruments de tall usats en les faenes culturals, per mitjà de vectors naturals, com els insectes pol·linitzadors, d'aerosols transportats pel vent (líquids generats per la pluja o irrigacions, i sòlids procedents d'exsudats bacterians dessecats sobre la planta malalta) i pel fet que el bacteri pot sobreviure almenys 30 dies en la superfície dels òrgans vegetals i mantindre's almenys un any a l'interior de la planta hoste sense causar símptomes visibles. A més, no hi ha productes autoritzats a la Unió Europea que puguen eliminar la malaltia.  
El foc bacterià de les rosàcies es va detectar per primera vegada a Espanya en 1995, a Guipúscoa. Des de llavors i fins a la data, s'han detectat focus de la malaltia en quasi totes les comunitats autònomes (CCAA) espanyoles, excepte Galícia, Astúries, les Canàries i les Balears. Algunes de les CCAA han perdut el seu estatus europeu de zona protegida (ZP) per a esta malaltia, per no poder eradicar-la i constatar-se'n l'establiment progressiu als territoris respectius.  
La Comunitat Valenciana és la primera productora nacional i europea de nispro japonés (Eriobotrya japonica), així com la primera exportadora mundial d'esta fruita. La producció es concentra en uns quants municipis de les comarques de la Marina Baixa i l'Alacantí.  
Per la importància econòmica del cultiu en 19 municipis pertanyents a les comarques alacantines mencionades i per a protegir i identificar el cultiu del nispro en estes localitats, es va crear la Denominació d'Origen Protegida Nispros de Callosa d'en Sarrià, per mitjà de l'Orde de 14 de juny de 1991, del conseller d'Agricultura i Pesca, per la qual es regula la Denominació d'Origen (DOP) Nispros Callosa d'en Sarrià i el seu consell regulador (DOCV 1610, 21.08.1991), ratificada pel Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació per mitjà de l'Orde de 14 de gener de 1992, per la qual es ratifica el Reglament de la Denominació d'Origen Nispros Callosa d'en Sarrià i el seu consell regulador (BOE 82, 04.04.1992), i amb la protecció de la Unió Europea (Reglament CE 1107/96, de la Comissió, de 12 de juny de 1996, relatiu al registre de les indicacions geogràfiques i de les denominacions d'origen, d'acord amb el procediment establit en l'article 17 del Reglament CEE 2081/92, del Consell, DOUE L 148, 21.06.1996).  
Tenint en compte que una part molt important del producte interior brut (PIB) dels municipis inclosos en la DOP Nispros de Callosa d'en Sarrià depén únicament del cultiu del nispro, l'entrada i la disseminació d'esta malaltia en els municipis mencionats podria suposar un gravíssim perjuí per a l'economia d'esta zona, que es basa fonamentalment en la producció del fruit del nisprer i els seus productes i activitats derivades.  
  
Atés que els municipis inclosos en la DOP estan emparats per la denominació europea de zona protegida per a foc bacterià, i per a aconseguir preservar la viabilitat del cultiu del nispro japonés i, amb això, l'economia d'estos municipis, es procedix a publicar esta resolució i regular les mesures que cal prendre per a l'eradicació i/o el control de la malaltia.  
Per tot això, en virtut del que establix l'article 70 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, modificada per la Llei 12/2007, de 20 de març, basant-se en les competències establides en el Decret 82/2013, de 21 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, i fent ús de les atribucions conferides en la disposició final primera de l'Orde 8/2012, de 20 de juny, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, per la qual s'adopten les mesures per a l'eradicació i el control del bacteri de quarantena Erwinia amylovora (Burrill) Winslow et al., responsable de la malaltia coneguda com a foc bacterià de les rosàcies, en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana (DOCV 6804, 26.06.2012), resolc:  
  
Primer. Objecte de la resolució  
Declarar l'aparició d'un focus de foc bacterià de les rosàcies al terme municipal de Benifato, municipi pertanyent a la DOP Nispros de Callosa d'en Sarrià, i adoptar les mesures per a l'eradicació i/o el control de la malaltia i, en tot cas, disminuir els riscos de difusió de la malaltia.  
  
Segon. Normativa reguladora d'aplicació  
La confirmació oficial d'un focus i les actuacions immediates s'establixen en el Reial Decret 1201/1999, de 9 de juliol, pel qual s'establix el programa nacional d'eradicació i control del foc bacterià de les rosàcies (BOE 184, 03.08.1999), i en l'Orde 8/2012, de 20 de juny, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, per la qual s'adopten les mesures per a l'eradicació i el control del bacteri de quarantena Erwinia amylovora (Burrill) Winslow et alii, responsable de la malaltia coneguda com a foc bacterià de les rosàcies, en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana (DOCV 6804, 26.06.2012).  
  
  
Tercer. Establiment de la zona de seguretat  
Respecte al focus declarat en esta resolució, s'establix una zona de seguretat que inclourà tots els termes municipals inclosos en la DOP Nispros de Callosa d'en Sarrià, i que són els següents:  
- Aigües - Finestrat  
- L'Alfàs del Pi - El Castell de Guadalest  
- Altea - La Nucia  
- Beniardá - Orxeta  
- Benidorm - Polop  
- Benifato - Relleu  
- Benimantell - Sella  
- Bolulla - Tàrbena  
- Callosa d'en Sarrià - La Vila Joiosa  
- Confrides  
  
Quart. Mesures higienicosanitàries i de bioseguretat  
En esta zona de seguretat, seran de compliment obligatori totes les mesures que s'establixen en l'annex I d'esta resolució.  
  
Quint. Arrancada d'espècies susceptibles  
En compliment de l'article 3.2 del Reial Decret 1201/1999, de 9 de juliol, hauran de destruir-se, a càrrec del seu propietari, totes les plantacions abandonades d'espècies fruiteres susceptibles al foc bacterià (perera, pomera, codonyer, nisprer, etc.). S'entendrà per parcel·la abandonada aquella en què no s'haja fet cap operació de cultiu en els últims dos anys.  
Al voltant de les parcel·les cultivades de nispro s'eliminaran totes les plantes de l'entorn que siguen potencialment hostes d'Erwinia amylovora.  
Es recomana l'eliminació de totes les plantes ornamentals hostes, tant en jardins públics com privats, dins de la zona de seguretat, ja que poden servir com a hostes del bacteri i facilitar la seua arribada a les plantacions de nispro, en la zona delimitada en l'apartat 3 d'esta resolució.  
  
Sext. Prohibició de plantació  
Es prohibix la plantació d'espècies ornamentals sensibles al bacteri en els jardins públics i privats, voreres, mitjanes i altres zones enjardinades de les carreteres, autovies i autopistes dins de la zona de seguretat establida en l'apartat 3 d'esta resolució, excepte amb l'autorització expressa de la direcció general competent en matèria de sanitat vegetal.  
  
Es prohibix la plantació i/o replantació de fruiters hostes de foc bacterià en la zona delimitada en l'apartat 3 d'esta resolució mentres que es mantinga vigent la zona de seguretat, excepte amb l'autorització expressa de la direcció general competent en matèria de sanitat vegetal.  
  
  
Sèptim. Assentament de ruscos  
S'immobilitzaran els ruscos d'abelles en una àrea delimitada per un radi de 5 km al voltant del focus de foc bacterià declarat en esta orde, i només podran traslladar-se fora d'esta àrea en el període comprés entre el mes de gener i l'inici de la floració següent del nispro, excepte en el cas que la direcció general competent en matèria de sanitat vegetal ho autoritze expressament.  
En l'àrea de seguretat establida en l'apartat 3 d'esta resolució, la introducció i el moviment de ruscos quedaran condicionats a l'autorització expressa de la direcció general competent en sanitat vegetal. Quan per la proximitat dels ruscos al focus detectat hi haja un alt risc de difusió de l'organisme nociu, la direcció general competent en sanitat vegetal podrà ordenar la immobilització dels ruscos o l'adopció de qualsevol altra mesura de quarantena, sempre que estiga avalada per una anàlisi de risc que demostre que hi haja possibilitat de transmissió de l'organisme nociu.  
Els titulars d'explotacions apícoles que introduïsquen ruscos en la zona de seguretat hauran de declarar que els seus ruscos no tenen risc de transmissió de l'organisme nociu Erwinia amylovora, bé per procedir de zones lliures d'Erwinia amylovora, per inactivitat prèvia de les abelles o perquè el rusc s'ha alimentat exclusivament amb xarops durant almenys 48 hores abans del seu trasllat.  
  
Octau. Vigilància activa i passiva  
Almenys dos vegades a l'any, es procedirà a la presa de mostres i a la inspecció visual de tots els polígons cultivats de nispro de la zona de seguretat, a fi de detectar el bacteri Erwinia amylovora, agent causal del foc bacterià. La presa de mostres inclourà també les espècies hostes situades al voltant de les parcel·les cultivades de nispro. El Servici de Sanitat Vegetal coordinarà la presa de mostres amb el personal tècnic de la DOP i de les cooperatives i/o magatzems de manipulació.  
  
Les persones físiques o jurídiques titulars d'explotacions agràries, els productors i/o comerciants de plantes o material vegetal i els professionals del sector de la jardineria que coneguen l'existència de vegetals amb símptomes sospitosos de ser causats pel foc bacterià hauran de comunicar-ho de manera urgent a la direcció general competent en l'àmbit de sanitat vegetal de la Generalitat, i s'abstindran de fer qualsevol operació de control de la malaltia sense l'autorització corresponent.  
  
  
Nové. Tractaments preventius  
El Servici de Sanitat Vegetal informarà sobre els tractaments preventius i les èpoques en què es considere oportú realitzar-los, amb els mitjans de defensa adequats. Estos tractaments seran obligatoris en la zona de seguretat.  
  
Deu. Règim de recursos  
Contra esta resolució, que no esgota la via administrativa, es pot interposar, en el termini d'un mes comptador des de l'endemà de la notificació o publicació, un recurs d'alçada davant del secretari autonòmic d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, de conformitat amb les disposicions dels articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
  
Onze. Entrada en vigor  
Esta resolució entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
València, 17 de febrer de 2014.- El director general de Producció Agrària i Ramaderia: José Miguel Ferrer Arranz.  
ANNEX I  
Protocol de bioseguretat per a evitar o disminuir la disseminació de la malaltia, que serà de compliment obligatori en tota la zona de seguretat declarada en esta resolució  
  
Es recomana portar un llibre de registre d'actuacions en la parcel·la en què consten totes les visites i actuacions que s'hi realitzen.  
  
EN LES PLANTACIONS DE NISPRO  
  
1. Evitar transportar d'una explotació a una altra material vegetal, embalatges, maquinària, ferramentes, etc., particularment entre les explotacions ubicades en zones pròximes a focus de foc bacterià i les més allunyades d'estos. Si es realitzen estos moviments, hauran de desinfectar-se prèviament tots els materials susceptibles de ser-ho.  
  
2. Restringir l'Accés a la Plantació de personal i maquinària a allò estrictament necessari per a desenrotllar les diverses tasques de producció, tractaments i vigilància. El responsable de l'explotació haurà de comprovar que el personal, les ferramentes i la maquinària, abans d'entrar en la plantació, s'han sotmés a les mesures de desinfecció adequades.  
  
3. Abans d'Entrar en la Plantació:  
3.1. Les rodes dels tractors, cotxes i tots els utensilis i la maquinària que calga utilitzar han de desinfectar-se diàriament amb productes desinfectants efectius (p. ex., peròxid 2-butanona al 3 % o lleixiu al 10 %).  
3.2. Utilitzar un calçat per a carrer i un calçat per a la plantació. El calçat de carrer ha de deixar-se en un recipient específic per a això, amb desinfectant (p. ex., peròxid 2-butanona al 3 % o lleixiu al 10 %).  
3.3. Utilitzar una granota de treball i guants només per al cultiu del nispro, que no hauran d'eixir en cap cas de la plantació. Este equipament haurà de ser sotmés a desinfecció i neteja periòdicament. En els casos de detectar-se algun focus de la malaltia en la parcel·la, haurà de ser immediatament desinfectat abans de ser utilitzat posteriorment.  
  
  
4. Abans d'Eixir de la Plantació:  
4.1. Desinfectar tot el material utilitzat per al cultiu amb els desinfectants adequats (p. ex., peròxid 2-butanona al 3 % o lleixiu al 10 %).  
  
4.2. Llevar-se els guants i la granota de treball i deixar-los en un lloc adequat, protegit de pluja i vent.  
4.3. El calçat de treball s'introduirà en un recipient amb desinfectant (p. ex., peròxid 2-butanona al 3 % o lleixiu al 10 %). Cal posar-se llavors el calçat de carrer, que s'havia deixat en un recipient específic, per a abandonar la plantació.  
4.4. Llavar-se les mans amb un desinfectant en gel, dels que s'utilitzen en àmbit sanitari per a la prevenció de malalties.  
  
5. Vigilar amb Atenció la possible aparició de símptomes sospitosos.  
En el cas d'observar-se símptomes sospitosos, cal posar-se en contacte immediatament amb els tècnics de les cooperatives implicades o amb els tècnics del Servici de Sanitat Vegetal.  
Si es prenen mostres de material vegetal sospitós, se seguiran les pautes següents:  
5.1. Col·locar una cinta o identificació en l'arbre d'on s'agafa la mostra.  
5.2. Posar-se guants d'usar i tirar per a arreplegar la mostra i tallar la part en qüestió amb tisores de podar. La mostra ha d'incloure la porció afectada i la part sana del vegetal.  
5.3. Introduir la mostra en una bossa de plàstic, lligar-la i identificar-la retolant la bossa o amb una etiqueta.  
5.4. Introduir la bossa en una altra bossa de plàstic, per a més seguretat.  
5.5. Posar la bossa en nevera per a conservar-la millor fins que l'arreplegue el Servici de Sanitat Vegetal, els tècnics de la cooperativa o fins a l'enviament al laboratori.  
5.6. Desinfectar i protegir el punt de la planta on s'ha tallat (cicatritzant de ferides).  
5.7. Desinfectar les tisores i eixugar-les amb paper.  
5.8. Posar el paper amb què s'han eixugat les tisores i els guants utilitzats dins d'una nova bossa i ficar-la en la bossa d'enviament al laboratori d'anàlisi.  
  
6. Evitar El VIGOR Excessiu de les plantes per mitjà de la limitació de l'adobament, especialment l'adobament nitrogenat. No és recomanable l'eliminació de la brotació que es produïx al febrer, en els anys d'hiverns suaus.  
  
7. Evitar el Reg per Aspersió i lA HUMITAT Excessiva en les Plantacions per a evitar la condensació d'aigua en les plantes. Seria convenient eliminar la pràctica de reg per aspersió a la primavera per a millora de la qualitat.  
  
8. Realitzar Cuidadosament les FAENEs d'Aclarida de les Flors A La Tardor i tractar les ferides amb productes cúprics en les hores següents a la faena realitzada. Evitar o posposar esta operació en dies plujosos i amb temperatures mitjanes diàries superiors a 18oC. Es recomana realitzar l'aclarida química de flors i fruits, en compte de manual, per a provocar menys ferides, que són vies d'entrada del bacteri.  
  
9. Desinfectar tots els utensilis de poda entre planta i planta després de realitzar esta operació en cada una, amb els desinfectants més adequats.  
  
10. DESPRÉS DE LA Poda, protegir les ferides de poda amb productes cicatritzants o realitzar un tractament amb productes cúprics, assegurant-se de mullar bé les ferides realitzades. És recomanable realitzar la poda abans de l'estiu, atés que les possibilitats de pluja i humitat són menors i, per tant, menys favorables per al desenrotllament de la malaltia, llevat que es prevegen episodis de pedra o pluges persistents, no torrencials. Les condicions climàtiques després de l'estiu solen ser més favorables per a la disseminació de la malaltia.  
  
11. Cremar les restes de poda, o mantindre-les en bosses de plàstic negre fins a la seua destrucció.  
  
12. PEDRA. Protegir la plantació davant d'episodis de pedra amb tractaments cúprics.  
  
13. ENVASOS DE RECOL·LECCIÓ. Hauran de desinfectar-se convenientment amb els productes autoritzats, abans i després de ser utilitzats. Evitar l'intercanvi d'envasos entre diferents productors i/o parcel·les, i en cas de fer-se este intercanvi, desinfectar-los amb peròxid 2-butanona al 3 % o lleixiu al 10 %.  
  
14. RUSCOS. Durant l'època de floració del nispro, s'hauran de tindre en compte les consideracions següents respecte als possibles tractaments fitosanitaris:  
- Els tractaments es realitzaran preferentment en hores en què les abelles no es troben actives, generalment a partir de les últimes hores de la vesprada.  
- En cas de ser necessari realitzar un tractament amb productes fitosanitaris, amb una certa perillositat per a les abelles, hauria d'informar-se d'això els apicultors que tinguen ruscos pròxims a les parcel·les que cal tractar, amb prou temps perquè, si ho estimen convenient, puguen retirar els seus ruscos o prendre altres mesures de precaució.  
- És recomanable que els apicultors informen els titulars de les explotacions agràries pròximes als assentaments dels ruscos, de la seua localització i de la seua disposició a prendre mesures de protecció dels ruscos, en els casos en què els agricultors els advertisquen de pròxims tractaments.  
  
  
En les Zones Circumdants a les Plantacions de Nispro OBJECTE d'ESTA RESOLUCIÓ  
  
1. Vigilar l'aparició de símptomes de foc bacterià en les plantacions de plantes hostes sensibles, especialment les de perera.  
2. ComunicaR immediatament al Servici de Sanitat Vegetal qualsevol símptoma que parega sospitós.   
  
3. EVITAR plantar fruiters sensibles al foc bacterià (perera, pomera, codonyer i altres) i, en cas de ser imprescindible, només les plantes que porten passaport fitosanitari amb distintiu ZP.  
  
4. No plantar espècies Ornamentals Sensibles al Foc Bacterià (Cotoneaster, Crataegus, Pyracantha, Sorbus i altres) en espais públics ni en carreteres adjacents.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7226, del 04-03-2014 (2014/1718)

RESOLUCIÓN de 17 de febrero de 2014, del director general de Producción Agraria y Ganadería, mediante la cual se declara la aparición de un foco de la enfermedad conocida como fuego bacteriano de las rosáceas, causado por la bacteria Erwinia amylovora, en el término municipal de Benifato, se establece la zona de seguridad y se adoptan medidas de obligado cumplimiento para el control y erradicación de la enfermedad.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7226

Fecha DOGV
:   04-03-2014

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2014/1718

CVE


Fecha del documento
:   17-02-2014

Organismo emisor
:   Conselleria de Presidencia y Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Presidencia y Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 17 de febrero de 2014, del director general de Producción Agraria y Ganadería, mediante la cual se declara la aparición de un foco de la enfermedad conocida como fuego bacteriano de las rosáceas, causado por la bacteria Erwinia amylovora, en el término municipal de Benifato, se establece la zona de seguridad y se adoptan medidas de obligado cumplimiento para el control y erradicación de la enfermedad. [2014/1718]  
El fuego bacteriano es una grave enfermedad de los vegetales causada por la bacteria Erwinia amylovora, que afecta a plantas de la familia de las rosáceas, entre las que se encuentran diferentes especies de interés económico pertenecientes a los géneros: Amelanchier Med., Chaenomeles Lindl., Cotoneaster Ehrh., Crataegus L., Cydonia Mill., Eriobotrya Lindl., Malus Mill., Mespilus L., Photinia davidiana (Dcne.) Cardot, Pyracantha Roem., Pyrus L. y Sorbus L. Cuando la enfermedad se establece, produce importantes pérdidas económicas por daños directos en explotaciones de frutales de pepita, así como en el sector de plantas ornamentales de los géneros mencionados.  
La gravedad de los daños que produce la enfermedad puede verse incrementada por la facilidad de diseminación de la bacteria a través del material vegetal de reproducción o multiplicación, de los instrumentos de corte empleados en las labores culturales, por medio de vectores naturales, como los insectos polinizadores, de aerosoles transportados por el viento (líquidos generados por la lluvia o irrigaciones, y sólidos, procedentes de exudados bacterianos desecados sobre la planta enferma) y por el hecho de que la bacteria puede sobrevivir al menos 30 días en la superficie de los órganos vegetales y permanecer por lo menos un año en el interior de la planta hospedante sin causar síntomas visibles. Además, no existen productos autorizados en la Unión Europea que puedan eliminar la enfermedad.  
El fuego bacteriano de las rosáceas se detectó por primera vez en España en 1995, en Guipúzcoa. Desde entonces y hasta la fecha, se han detectado focos de la enfermedad en casi todas las comunidades autónomas (CCAA) españolas, salvo Galicia, Asturias, Canarias y Baleares. Algunas de las CCAA han perdido su estatus europeo de zona protegida (ZP) para esta enfermedad, al no poder erradicarla y constatarse el establecimiento progresivo de la misma en sus respectivos territorios.  
La Comunitat Valenciana es la primera productora nacional y europea de níspero japonés (Eriobotrya japonica), así como la primera exportadora mundial de esta fruta. La producción se concentra en varios municipios de las comarcas de La Marina Baixa y L'Alacantí.  
Por la importancia económica del cultivo en 19 municipios pertenecientes a las mencionadas comarcas alicantinas y para proteger e identificar el cultivo del níspero en estas localidades, se creó la Denominación de Origen Protegida Nísperos de Callosa d'en Sarrià, mediante la Orden de 14 de junio de 1991, del conseller de Agricultura y Pesca, por la que se regula la denominación de origen (DOP) Nísperos de Callosa d'en Sarrià y su consejo regulador (DOCV 1610, 21.08.1991), ratificada por el Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación mediante la Orden de 14 de enero de 1992, por la que se ratifica el Reglamento de la Denominación de Origen Nísperos de Callosa d'en Sarrià y su consejo regulador (BOE 82, 04.04.1992), y con la protección de la Unión Europea (Reglamento CE 1107/96, de la Comisión, de 12 de junio de 1996, relativo al registro de las indicaciones geográficas y de las denominaciones de origen, con arreglo al procedimiento establecido en el artículo 17 del Reglamento CEE 2081/92, del Consejo. DOUE L 148, 21.06.1996).  
Teniendo en cuenta que una parte muy importante del producto interior bruto (PIB) de los municipios incluidos en la DOP Nísperos de Callosa d'en Sarrià depende únicamente del cultivo del níspero, la entrada y diseminación de esta enfermedad en los mencionados municipios podría suponer un gravísimo perjuicio para la economía de esta zona, que se basa fundamentalmente en la producción de fruto de níspero y sus productos y actividades derivadas.  
Dado que los municipios incluidos en la DOP, están amparados por la denominación europea de zona protegida para fuego bacteriano, y en aras de preservar la viabilidad del cultivo del níspero japonés, y con ello la economía de dichos municipios, se procede a publicar esta resolución y regular las medidas a tomar para la erradicación y/o control de la enfermedad.  
Por todo ello, en virtud de lo establecido en el artículo 70 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Consell, modificada por la Ley 12/2007, de 20 de marzo, en base a las competencias establecidas en el Decreto 82/2013, de 21 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Consellería de Presidencia y Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua, y en uso de las atribuciones conferidas en la disposición final primera de la Orden 8/2012, de 20 de junio, de la Consellería de Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua, por la que se adoptan las medidas para la erradicación y control de la bacteria de cuarentena Erwinia amylovora (Burrill) Winslow et al., responsable de la enfermedad conocida como fuego bacteriano de las rosáceas, en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana (DOCV 6804, 26.06.2012), resuelvo:  
  
Primero. Objeto de la resolución  
Declarar la aparición de un foco de fuego bacteriano de las rosáceas en el término municipal de Benifato, municipio perteneciente a la DOP Nísperos de Callosa d'en Sarrià, y adoptar las medidas para la erradicación y/o control de la enfermedad y, en todo caso, disminuir los riesgos de difusión de la enfermedad.  
  
Segundo. Normativa reguladora de aplicación  
La confirmación oficial de un foco y las actuaciones inmediatas vienen establecidas en el Real Decreto 1201/1999, de 9 de julio, por el que se establece el programa nacional de erradicación y control del fuego bacteriano de las rosáceas (BOE 184, 03.08.1999), y en la Orden 8/2012, de 20 de junio, de la Consellería de Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua, por la que se adoptan las medidas para la erradicación y control de la bacteria de cuarentena Erwinia amylovora (Burrill) Winslow et alii, responsable de la enfermedad conocida como fuego bacteriano de las rosáceas, en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana (DOCV 6804, 26.06.2012).  
  
Tercero. Establecimiento de la zona de seguridad  
Con respecto al foco declarado en la presente resolución, se establece una zona de seguridad que incluirá todos los términos municipales incluidos en la DOP Nísperos de Callosa d'en Sarrià, y que son los siguientes:  
- Aigües - Finestrat  
- L'Alfàs del Pi - El Castell de Guadalest  
- Altea - La Nucia  
- Beniardá - Orxeta  
- Benidorm - Polop  
- Benifato - Relleu  
- Benimantell - Sella  
- Bolulla - Tàrbena  
- Callosa d'en Sarrià - Villajoyosa  
- Confrides  
  
Cuarto. Medidas higiénico-sanitarias y de bioseguridad  
En dicha zona de seguridad, serán de obligado cumplimiento todas las medidas que se establecen en el anejo I de la presente resolución.  
  
Quinto. Arranque de especies susceptibles  
En cumplimiento del artículo 3.2 del Real Decreto 1201/1999, de 9 de julio, deberán destruirse, con cargo a su propietario, todas las plantaciones abandonadas de especies frutales susceptibles al fuego bacteriano (peral, manzano, membrillero, níspero, etc.). Se entenderá por parcela abandonada aquella en la que no se haya hecho ninguna operación de cultivo en los últimos dos años.  
Alrededor de las parcelas cultivadas de níspero se eliminarán todas las plantas del entorno que fueran potencialmente hospedadoras de Erwinia amylovora.  
Se recomienda la eliminación de todas las plantas ornamentales hospedantes, tanto en jardines públicos como privados, dentro de la zona de seguridad, ya que pueden servir como hospedadoras de la bacteria y facilitar su llegada a las plantaciones de níspero, en la zona delimitada en el apartado 3 de la presente resolución.  
  
Sexto. Prohibición de plantación  
Se prohibe la plantación de especies ornamentales sensibles a la bacteria en los jardines públicos y privados, aceras, medianas y otras zonas ajardinadas de las carreteras, autovías y autopistas dentro de la zona de seguridad establecida en el apartado 3 de la presente resolución, salvo con la expresa autorización de la dirección general competente en materia de sanidad vegetal.  
Se prohibe la plantación y/o replantación de frutales hospedantes de fuego bacteriano en la zona delimitada en el apartado 3 de la presente resolución, mientras se mantenga vigente la zona de seguridad, salvo con la expresa autorización de la dirección general competente en materia de sanidad vegetal.  
  
Séptimo. Asentamiento de colmenas  
Se inmovilizarán las colmenas de abejas, en un área delimitada por un radio de 5 km alrededor del foco de fuego bacteriano declarado en la presente orden, y solo podrán trasladarse fuera de este área, en el período comprendido entre el mes de enero y el inicio de la floración siguiente del níspero, excepto en el caso que la dirección general competente en materia de sanidad vegetal lo autorice expresamente.  
En el área de seguridad establecida en el apartado 3 de la presente resolución, la introducción y el movimiento de colmenas quedarán condicionados a la autorización expresa de la dirección general competente en sanidad vegetal. Cuando por la proximidad de las colmenas al foco detectado exista un alto riesgo de difusión del organismo nocivo, la dirección general competente en sanidad vegetal podrá ordenar la inmovilización de las colmenas, o la adopción de cualquier otra medida de cuarentena, siempre que esta vaya avalada por un análisis de riesgo que demuestre que haya posibilidad de transmisión del organismo nocivo.  
Los titulares de explotaciones apícolas que introduzcan colmenas en la zona de seguridad deberán declarar que sus colmenas no tienen riesgo de transmisión del organismo nocivo Erwinia amylovora, bien por proceder de zonas libres de Erwinia amylovora, por inactividad previa de las abejas o porque la colmena se ha alimentado exclusivamente con jarabes, durante al menos 48 horas antes de su traslado.  
  
Octavo. Vigilancia activa y pasiva  
Al menos dos veces al año, se procederá a la toma de muestras y a la inspección visual de todos los polígonos cultivados de níspero de la zona de seguridad, con el fin de detectar la bacteria Erwinia amylovora, agente causal del fuego bacteriano. La toma de muestras incluirá también las especies hospedadoras situadas en torno a las parcelas cultivadas de níspero. El Servicio de Sanidad Vegetal coordinará la toma de muestras con el personal técnico de la DOP y de las cooperativas y/o almacenes de manipulación.  
Las personas físicas o jurídicas titulares de explotaciones agrarias, los productores y/o comerciantes de plantas o material vegetal y los profesionales del sector de la jardinería, que conozcan la existencia de vegetales con síntomas sospechosos de ser causados por el fuego bacteriano, deberán comunicarlo de manera urgente a la dirección general competente en el ámbito de sanidad vegetal de la Generalitat, y se abstendrán de hacer cualquier operación de control de la enfermedad sin la autorización correspondiente.  
  
Noveno. Tratamientos preventivos  
El Servicio de Sanidad Vegetal informará sobre los tratamientos preventivos y las épocas en las que se considere oportuno realizarlos, con los medios de defensa adecuados. Estos tratamientos serán obligatorios en la zona de seguridad.  
  
Diez. Régimen de recursos  
La presente resolución no pone fin a la vía administrativa y contra la misma puede interponerse, en el plazo de un mes a contar desde el día siguiente al de su notificación o publicación, recurso de alzada ante el secretario autonómico de Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 114 y 115 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.  
  
Once. Entrada en vigor  
La presente resolución entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
Valencia, 17 de febrero de 2014.- El director general de Producción Agraria y Ganadería: José Miguel Ferrer Arranz.  
ANEXO I  
Protocolo de bioseguridad para evitar o disminuir la diseminación de la enfermedad, que será de obligado cumplimiento en toda la zona de seguridad declarada en la presente resolución  
  
Se recomienda llevar un libro de registro de actuaciones en la parcela, en el que consten todas las visitas y actuaciones realizadas en la misma.  
  
EN LAS PLANTACIONES DE NÍSPERO  
  
1. EVITAR transportar de una explotación a otra material vegetal, embalajes, maquinaria, herramientas, etc., particularmente entre las explotaciones ubicadas en zonas cercanas a focos de fuego bacteriano y aquellas más alejadas de los mismos. Si se realizan estos movimientos, deberán desinfectarse previamente todos los materiales susceptibles de serlo.  
  
2. Restringir el Acceso a la Plantación de personal y maquinaria a lo estrictamente necesario para desarrollar las diversas tareas de producción, tratamientos y vigilancia. El responsable de la explotación deberá comprobar que el personal, herramientas y maquinaria, antes de entrar en la plantación, se han sometido a las medidas de desinfección adecuadas.  
  
3. Antes de Entrar en la Plantación:  
3.1. Las ruedas de los tractores, coches y todos los utensilios y la maquinaria a emplear deben desinfectarse diariamente con productos desinfectantes efectivos (p. ej.: peróxido 2-butanona al 3 % o lejía al 10 %).  
3.2. Utilizar un calzado para calle y un calzado para la plantación. El calzado de calle debe dejarse en un recipiente específico para ello, con desinfectante (p. ej.: peróxido 2-butanona al 3 % o lejía al 10 %).  
3.3. Utilizar un mono de trabajo y guantes solo para el cultivo del níspero, que no deberán salir en ningún caso de la plantación. Este equipamiento deberá ser sometido a desinfección y limpieza periódicamente. En los casos de detectarse algún foco de la enfermedad en la parcela, deberá ser inmediatamente desinfectado antes de ser utilizado posteriormente.  
  
4. Antes de Salir de la Plantación:  
4.1. Desinfectar todo el material utilizado para el cultivo con los desinfectantes adecuados (p. ej.: peróxido 2-butanona al 3 % o lejía al 10 %)  
4.2. Quitarse los guantes y mono de trabajo y dejarlos en un lugar adecuado, protegido de lluvia y viento.  
4.3. El calzado de trabajo se introducirá en un recipiente con desinfectante (p. ej.: peróxido 2-butanona al 3 % o lejía al 10 %). Ponerse entonces el calzado de calle, que se había dejado en un recipiente específico, para abandonar la plantación.  
4.4. Lavarse las manos con un desinfectante en gel, de los que se emplean en ámbito sanitario para la prevención de enfermedades.  
  
5. Vigilar con Atención la posible aparición de síntomas sospechosos.  
En el caso de observarse síntomas sospechosos, ponerse en contacto inmediatamente con los técnicos de las cooperativas implicadas o con los técnicos del Servicio de Sanidad Vegetal.  
Si se toman muestras de material vegetal sospechoso, se seguirán las siguientes pautas:  
5.1. Colocar una cinta o identificación en el árbol de donde se coge la muestra.  
5.2. Ponerse guantes desechables para recoger la muestra, cortando la parte en cuestión con tijeras de podar. La muestra debe incluir la porción afectada y la parte sana del vegetal.  
5.3. Introducir la muestra en una bolsa de plástico, atarla e identificarla rotulando la bolsa o con una etiqueta.  
5.4. Introducir la bolsa en otra bolsa de plástico, para mayor seguridad.  
5.5. Poner la bolsa en nevera para conservarla mejor hasta que la recoja el Servicio de Sanidad Vegetal, los técnicos de la cooperativa o hasta su envío al laboratorio.  
5.6. Desinfectar y proteger el punto de la planta donde se ha cortado (cicatrizante de heridas).  
5.7. Desinfectar las tijeras y secarlas con papel.  
5.8. Poner el papel con el que se han secado las tijeras y los guantes utilizados dentro de una nueva bolsa, y meterla en la bolsa de envío al laboratorio de análisis.  
  
6. Evitar el Excesivo Vigor de las plantas mediante la limitación del abonado, especialmente el abonado nitrogenado. No es recomendable la eliminación de la brotación que se produce en febrero, en los años de inviernos suaves.  
  
7. Evitar el Riego por Aspersión y la Excesiva Humedad en las Plantaciones para evitar la condensación de agua en las plantas. Sería conveniente eliminar la práctica de riego por aspersión en primavera para mejora de la calidad  
  
8. Realizar Cuidadosamente las Labores de Aclareo de las Flores en Otoño, tratando las heridas con productos cúpricos en las horas siguientes a la labor realizada. Evitar o posponer esta operación en días lluviosos y con temperaturas medias diarias superiores a 18oC. Se recomienda realizar el aclareo químico de flores y frutos, en lugar de manual, para provocar menos heridas, que son vías de entrada de la bacteria.  
  
9. Desinfectar todos los utensilios de poda entre planta y planta después de realizar esta operación en cada una de ellas, con los desinfectantes más adecuados.  
  
10. TRAS LA Poda, proteger las heridas de poda con productos cicatrizantes o realizar un tratamiento con productos cúpricos, asegurándose de mojar bien las heridas realizadas. Es recomendable realizar la poda antes del verano dado que las posibilidades de lluvia y humedad son menores y por tanto menos favorables para el desarrollo de la enfermedad, salvo que se prevean episodios de granizo o lluvias persistentes, no torrenciales. Las condiciones climáticas tras el verano suelen ser más favorables para la diseminación de la enfermedad.  
  
11. Quemar los restos de poda, o mantenerlos en bolsas de plástico negro hasta su destrucción.  
  
12. GRANIZO. Proteger la plantación frente a episodios de granizo con tratamientos cúpricos.  
  
13. ENVASES DE RECOLECCIÓN. Deberán desinfectarse convenientemente con los productos autorizados, antes y después de ser utilizados. Evitar el intercambio de envases entre distintos productores y/o parcelas, y en caso de realizarse dicho intercambio, desinfectar los mismos con peróxido 2-butanona al 3 % o lejía al 10 %.  
  
14. COLMENAS. Durante la época de floración del níspero, se deberá tener en cuenta las siguientes consideraciones con respecto a los posibles tratamientos fitosanitarios:  
- Los tratamientos se realizarán preferentemente en horas en que las abejas no se encuentren activas, generalmente a partir de últimas horas de la tarde.  
- En caso de ser necesario realizar un tratamiento con productos fitosanitarios, con cierta peligrosidad para las abejas, debería informarse de ello a los apicultores que tengan colmenas cercanas a las parcelas a tratar, con tiempo suficiente para que, si lo estiman conveniente, puedan retirar sus colmenas o tomar otras medidas de precaución.  
- Es recomendable que los apicultores informen a los titulares de las explotaciones agrarias próximas a los asentamientos de las colmenas, de su localización y de su disposición a tomar medidas de protección de las colmenas, en los casos en que los agricultores les adviertan de próximos tratamientos.  
  
  
En las Zonas Circundantes a las Plantaciones de Níspero OBJETO de la presente rESOLUCIÓN  
  
1. Vigilar la aparición de síntomas de fuego bacteriano en las plantaciones de plantas hospedadoras sensibles, especialmente las de peral.  
2. Comunicar inmediatamente al Servicio de Sanidad Vegetal cualquier síntoma que parezca sospechoso.  
  
3. EVITAR plantar frutales sensibles al fuego bacteriano (peral, manzano, membrillero y otros) y, en caso de ser imprescindible, solo las plantas que lleven pasaporte fitosanitario con distintivo ZP.  
  
4. No plantar especies Ornamentales Sensibles al Fuego Bacteriano (Cotoneaster, Crataegus, Pyracantha, Sorbus, y otros) en espacios públicos ni en carreteras adyacentes.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML