Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4868, del 22-10-2004 (2004/10234)

RESOLUCIÓ de 30 de setembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4868

Data del DOGV
:   22-10-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/10234

CVE


Data del document
:   30-09-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Useres, les](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 30 de setembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/10234]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 236/002-AIA, 207/02-AIA, 235/02-AIA, 306/02-AIA i 380/02-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 30 de setembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 236/02-AIA
  
Promotor: MAQUIEX OP, SL
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Innovació i Competitivitat
  
Objecte del projecte: Explotació de la pedrera MARTA V. Secció A)
  
Localització: Parcel·les 690, 691 i 692 del polígon núm. 2. Partida Les Cloches terme municipal de les Useres (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.
  
L'objecte del projecte és l'obertura de la pedrera de graves i arenes denominada MARTA V tramitada com a recurs de la secció A) de la Llei de mines, posterior restitució del terreny per mitjà d'aportació de terres naturals procedents d'excavacions i revegetació per mitjà de plantació d'ametllers.
  
S'accedeix a la parcel·la des de la població de la Vall d'Alba i des d'ací s'agafa la carretera cap a La Pelejana. En l'encreuament amb La Pelejaneta es pren la carretera cap a Atzeneta i passat el pont sobre la rambla la Viuda es pren un camí a l'esquerra que condueix a les parcel·les. S'adjunta plànol d'accés a les parcel·les.
  
Els materials que s'han d'explotar i comercialitzar d'acord amb el projecte d'explotació i estudi d'impacte ambiental són graves heterogènies amb arena un poc argilosa que es correspon amb el quaternari indiferenciat.
  
Per al desenvolupament de les activitats l'empresa necessita utilitzar quantitats importants de reblerts, graves, gravetes i arenes, és a dir àrids en general. A més l'empresa desenvolupa l'execució de treballs de desmunt i preparació de terrenys en polígons industrials de poblacions pròximes, per la qual cosa hi ha la possibilitat d'aprofitar el retorn de camions per a transportar terres naturals procedents d'excavació, per a reomplir el buit generat i restaurar-lo al seu estat morfològic original.
  
La superfície total de les parcel·les és de 220.060 m², i la superfície que s'ha d'explotar és d'aproximadament 9.527 m².
  
L'extracció de graves es farà per mitjans mecànics en dos bancs de 5 m de profunditat, amb inici a 100 m de la rambla de la Viuda i avança cap a l'oest, fins a arribar a 10 m de distància del camí d'entrada. Es deixaran sense afectar 5 m a sengles costats de l'explotació per tal de no afectar les parcel·les confrontants.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
En data 11 de juny de 2002 els Serveis Territorials d'Indústria i Energia van remetre a aquesta direcció general documentació relativa a la sol·licitud d'explotació de la pedrera de graves MARTA V.
  
Posteriorment a l'agost de 2002, van remetre el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient, indicant que publicat l'expedient en el DOGV, núm. 4281 i transcorregut el període d'informació pública, no s'han presentat al·legacions al projecte.
  
Consultats, els següents organismes: Servei Territorial de Medi Ambient, Confederació Hidrogràfica del Xúquer, Direcció General de Patrimoni Artístic i Ajuntament de les Useres, es reben els següents informes:
  
- Ajuntament de les Useres (26/09/02): Que d'acord amb les normes subsidiàries municipals, els terrenys de referència, tenen la classificació de sòl no urbanitzable. Estan qualificats com a no urbanitzable, no protegits agrícoles o forestals, i se'ls han d'aplicar les ordenances corresponents a la zona SUNU-2.
  
?Per a mines, pedrera o altres activitats no previstes, que suposen una alteració o canvi d'usos regulats, es tindran en compte les següents normes:
  
a) Condicions per a canvis d'ús.
  
Necessitat de declaració d'utilitat pública de sòl no urbanitzable classificat per les normes. Els promotors o concessionaris de l'explotació restituiran les condicions quant a la capa vegetal existent abans del canvi d'ús.
  
b) Reglamentació.
  
L'establerta per la legislació vigent en la matèria.
  
c) Condicions pel que fa a viari.
  
Les construccions auxiliars necessàries per a l'explotació es recularan un mínim de 25 m de l'aresta exterior de la calçada quan es tracte de carreteres.»
  
Pel que fa a la resta de paràmetres ambientals com ara restes arqueològiques o elements singulars, etc. no hi ha inconvenient de cap tipus, segons les normes subsidiàries municipals.
  
- Direcció General de Patrimoni Artístic (17/12/02): S'emet informe favorable a l'actuació plantejada.
  
Consideracions ambientals
  
La morfologia del terreny on es troben les parcel·les objecte d'explotació és una extensa planura amb aprofitament agrícola de secà: oliveres i ametllers esquitxada de masies hui en dia pràcticament abandonades.
  
La zona presenta un paisatge amb un fort caràcter antròpic, marcat per una forta activitat humana, agrícola i minera.
  
Trobem a l'est de la parcel·la la rambla de la Viuda, al nord de l'actuació la carretera CV-170, diverses explotacions de graves confrontants, nombrosos camins i accessos a masies la majoria abandonades, cultius de secà. Oliveres i ametllers i una línia elèctrica de 380 KV, que penetra per la rambla de la Viuda i discorre paral·lela a ella travessant el Pla de les Useres.
  
El clima de la zona es correspon amb un clima mediterrani amb temperatura mitjana anual entorn dels 15ºC i una precipitació mitjana de 650 mm i amplitud de 15.5º C.
  
La vegetació actual és de terres de cultiu amb ametllers i oliveres. En els límits de les parcel·les o ribassos de camins i parcel·les abandonades, es troba el matoll degradat amb pocs arbustos i arbres.
  
La fauna existent són insectes, sargantanes, colobres, aus comunes i xicotets mamífers (rosegadors, eriçons, etc.).
  
El sòl de l'àrea correspon a un fluvisòl calcari. Es tracta d'un sòl poc profund, amb continguts baixos en matèria orgànica i alt contingut en carbonats. El gruix actual del sòl de la parcel·la no supera els 15 cm i apareix mesclat amb les graves i arenes d'on procedeix.
  
La identificació i avaluació d'impactes s'ha realitzat de forma adequada, i en conseqüència s'han aplicat les mesures protectores i correctores adequades per a minimitzar ambientalment els impactes que l'actuació proposada puga generar.
  
Entre elles, destaca la restauració proposada que consisteix en la restitució del buit miner per mitjà de l'aportació de material inert procedent d'explanacions i desmunts de finca que l'empresa promotora desenvolupa en poblacions pròximes. Una vegada aportat el material es procedirà a l'extensió de 40 cm de terra vegetal i posterior plantació d'ametllers en un marc de plantació 8 x 8 m.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les Conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la present declaració d'impacte ambiental:
  
Primer
  
Estimar favorable a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, i en particular la prèvia obtenció de llicència d'activitat municipal, la declaració d'impacte ambiental corresponent al projecte d'extracció de graves, secció A) denominada MARTA V al terme municipal de les Useres (Castelló), promogut per MAQUIEX OP, SL, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada.
  
Segon
  
Es notificarà a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Es publicarà la present estimació d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 17 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 207/02-AIA
  
Promotor: ÁRIDOS GARCÍA, SL
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Innovació i Competitivitat
  
Objecte del projecte: Explotació de la Pedrera LA BOTA. Secció A)
  
Localització: Parcel·les núm. 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 19, 20, 21 i 23 del polígon núm. 7. Paratge Els Moros. Terme municipal de Sant Jordi (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és l'obertura de la pedrera de graves denominada La Bota tramitada com a recurs de la Secció A) de la Llei de mines per a l'obtenció de matèria primera amb destinació a la planta de tractament que l'empresa disposa al terme municipal de Vinaròs, situada a uns 12 km de distància.
  
La superfície total de les parcel·les sol·licitades és de 107.786 m² mentre que la superfície d'explotació serà aproximadament de 97.000 m² amb un volum anual explotat de 65.000 m³ i una potència mitjana d'explotació de 9 m. Es considera un 10% d'estèrils que seran utilitzats en la restauració de les parcel·les.
  
L'explotació es realitzarà per mitjans mecànics sense utilitzar explosius avançant en tres fases d'explotació que es restauraran simultàniament per mitjà de l'aportació d'estèrils de l'explotació a mesura que s'esgote el material en cadascuna d'elles.
  
Els materials extrets són carregats als camions i transportats a la planta de tractament. S'estima que a diari circularan uns 28 camions.
  
La restauració proposada pretén rebaixar els talussos confrontants amb les finques veïnes deixant-los amb una inclinació de 26º i restituir part del buit excavat. Una vegada dipositat el sòl vegetal que prèviament ha estat retirat i mantingut en condicions òptimes per al seu posterior ús, es procedirà a la plantació d'espècies vegetals. No queda clar en l'estudi d'impacte ambiental si la revegetació serà per mitjà de cultiu de secà o bé per mitjà de la plantació de tarongers.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
Al maig de 2002, el Servei Territorial d'Indústria i Energia, va traslladar al projecte d'explotació, restauració i estudi d'impacte ambiental, l'expedient d'explotació de la gravera, secció A) denominada LA BOTA, situada al terme municipal de Sant Jordi (Castelló).
  
Posteriorment, al juliol de 2002, es va remetre el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient indicant que transcorregut el període d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, publicat en el DOGV núm. 4269 de 12 de juny de 2002, no es van presentar al·legacions.
  
Amb la documentació disponible es fan consultes a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, Direcció General de Patrimoni Artístic, Direcció Territorial de Medi Ambient, Ajuntament de Sant Jordi, i es van rebre en les dates que s'indiquen els següents informes:
  
- Direcció General de Patrimoni Artístic (28/10/02): S'emet informe de caràcter vinculant desfavorable, el qual es notifica al promotor perquè en prenga coneixement i efectes indicant que per a la continuació del tràmit d'avaluació d'impacte ambiental haurà d'aportar davant del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Artístic. Al maig de 2003, es rep un segon informe on s'informa favorablement de l'actuació proposada, indicant que encara que no s'ha detectat cap jaciment en l'àrea prevista d'explotació, en les parcel·les adjacents hi ha importants construccions de pedra en sec que haurien de protegir-se per la seua originalitat. En conseqüència qualsevol ampliació d'explotació haurà d'obtindre informe favorable de la direcció general.
  
- Servei Territorial de Medi Ambient (03/12/02): S'emet informe en què es descriuen les principals característiques de l'entorn immediat de l'àrea que s'ha d'explotar, les característiques de l'explotació i la metodologia de restauració proposada. Com a conclusió s'indica que la zona d'actuació no presenta valors naturalístics de consideració que puguen impedir el desenvolupament d'una activitat extractiva, no obstant això resulta necessari ampliar certs aspectes pel que fa a les mesures de restauració que s'han d'adoptar.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte d'activitat.
  
Per a accedir a les parcel·les objecte d'explotació es parteix de la carretera N - 238 Vinaròs ?Ulldecona. A l'altura del PK 2, es pren el camí Carretes, asfaltat en tot el seu traçat, fins a abastar el terme municipal de Sant Jordi, des d'ací a uns 1,300 km d'aquest punt i a mà esquerra trobem un camí de terra que dóna accés a la finca. S'adjunta plànol d'ubicació. Des de la pedrera fins a la planta de tractament no es travessa cap nucli urbà.
  
La zona objecte del present estudi se situa al marge dret del riu Cérvol, que afecta tant la zona de servitud del riu com la zona de policia d'aquest, d'acord a la Llei 29/1985, d'Aigües.
  
Part de les parcel·les que es pretenen explotar, havien sigut objecte d'antigues explotacions deixant la zona sense restaurar amb morfologia irregular i sense cobertura vegetal.
  
Els materials que s'han d'explotar es corresponen amb conglomerats, graves, arenes i argiles quaternàries corresponents amb una de les terrasses d'erosió del riu Cérvol.
  
Els sòls que es troben a les parcel·les es poden classificar com calcisòls hàplics, d'elevada pedregositat, segons la nomenclatura UNESCO-FAO.
  
Els usos del sòl de la zona són en general agrícoles en règim de secà, on predominen els cultius d'oliveres i garrofers com també vegetació forestal de port baixa-mitjana.
  
Des del punt de vista paisatgístic, es considera que la conca visual intrínseca té una amplitud mitjana-baixa i un valor mitjà-alt, per les seues característiques lligades a l'agricultura tradicional.
  
2. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.
  
Els principals efectes ambientals derivats del projecte són:
  
Destrucció del sòl i vegetació associada, increment dels processos erosius, discontinuïtat en el paisatge i canvi de color, modificació del relleu, possibilitat de contaminar el subsòl i els aqüífers, contaminació de les aigües superficials, modificació dels drenatges, producció de pols i soroll.
  
Alguns d'aquests impactes no han sigut valorats en l'estudi, no obstant amb l'aplicació de mesures correctores adequades aquests poden ser reversibles a curt - mitjà termini.
  
Les mesures correctores que s'han d'aplicar han d'estar encaminades a minimitzar els riscos d'afecció a les aigües subterrànies i superficials, l'estabilitat dels talussos que limiten amb les finques confrontants i la pols i soroll generat per l'extracció, càrrega i transport del material.
  
La restauració proposada en l'estudi no garanteix la restitució de la topografia ja que no es disposa de suficient estèril per a poder portar-la a terme i en conseqüència s'haurà d'aportar material extern a l'explotació.
  
Les parcel·les s'hauran de revegetar per mitjà de plantació d'arbres de secà, d'aquesta manera s'aconseguirà una integració amb l'entorn immediat.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les Conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la present declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte d'obertura de l'explotació de graves LA BOTA al terme municipal de Sant Jordi (Castelló), promogut per Áridos García SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants establerts a continuació:
  
- En el cas de ser necessari aportar material estèril extern a l'explotació, els estèrils que s'aportaran per a la restitució de la topografia, únicament podran ser terres naturals provinents d'excavacions, desmunts, obres civils o transformacions agrícoles. En cap cas podran abocar-se runes o qualsevol altre tipus de residu inert o perillós.
  
- Les tasques de restauració es realitzaran immediatament a la finalització de cadascuna de les fases d'explotació definides en el projecte. La restauració de l'última fase d'explotació quedarà finalitzada en un termini inferior a un any després de finalitzar les obres d'extracció.
  
- Cap als límits laterals de l'explotació, els talussos dels bancs i les bermes del perfil de restauració s'hauran d'adaptar de forma progressiva i suau a la topografia del terreny circumdant, sense ocasionar formes ni contrastos excessivament geomètrics i sense superar els angles de pendent màxima establerts per als esmentats bancs.
  
- Per a la revegetació de les parcel·les s'utilitzaran cultius de secà: garroferes, oliveres i ametllers. Per a l'estabilització i revegetació dels talussos s'utilitzaran espècies arbustives autòctones (romer, timó i espígol).
  
- Qualsevol actuació dins de la zona de policia o servitud del riu haurà d'obtindre autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
- Hauran d'adoptar-se totes les mesures necessàries per a minimitzar l'impacte de la pols en finques confrontants derivat de l'arrancada, càrrega i transport del material.
  
Segon
  
Es notificarà a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Es publicarà la present estimació d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 17 de setembre de 2003.- El director General de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 235/02'AIA
  
Títol: Variant de Vilamarxant, Cheste i Chiva de la carretera CV-50
  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport
  
Objecte: Crear un arc distribuïdor exterior a l'àrea metropolitana de València Eliminar les travessies de Vilamarxant i Cheste
  
Localització: Vilamarxant, Cheste i Chiva
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
La carretera projectada discorre per l'est de Cheste i per l'oest de les forests Les Rodanes i La Llomaina, com també dels nuclis urbans de Vilamarxant i Benaguasil. Està concebuda com a via ràpida a curt termini, d'acord amb el que indica la memòria del projecte bàsic, amb paràmetres geomètrics definitoris del traçat per a una velocitat de projecte de 120 km/h. Presenta una longitud de 21.618 metres i un pendent màxim del 3% a tot el traçat.
  
A la vista del document Plànols, la secció tipus de la infraestructura, ja com a autovia, està formada per bermes d'1 metre, voreres d'emergència exteriors de 2,5 metres i interiors d'1,5 metres, calçada de 7 metres i mitjana de 10 metres d'amplària.
  
És convenient assenyalar que s'intercepten diversos llits d'entitat, la qual cosa es descriu en posteriors apartats, com també que es generen terraplens i desmunts que, puntualment, aconsegueixen grans dimensions, fruit dels suaus pendents de disseny assumits i dels talussos previstos, 1H:1V per a desmunts i 2H:1V per a terraplens.
  
2. Alternatives
  
En data 15 de novembre de 2000, la Conselleria de Medi Ambient va dictar declaració d'impacte ambiental sobre el projecte: Variant de Vilamarxant i Benaguasil i connexió amb la CV-50 amb l'autovia de Llíria. En aquesta es va disposar que quedara suspés el tram que afectava les forests d'utilitat pública de Les Rodanes i La Llomaina.
  
Les alternatives del present projecte han tingut en compte la circumstància anterior i s'han desenvolupat per l'oest del paratge que s'ha de protegir. Així també, el nou traçat és, en gran part, el mateix per a les tres alternatives que s'han remenat per a la definició de la solució tècnica de la variant projectada. La diferència entre aquestes es dóna en l'entorn del nucli urbà de Cheste, on s'han establert tres subtrams.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 14 de juny de 2002 es va rebre, procedent de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte: Variant de Vilamarxant, Cheste i Chiva de la carretera CV-50.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte bàsic Variant de Vilamarxant, Cheste i Chiva de la carretera CV-50, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anuncis publicats en el BOE de data 2 de juliol de 2002 i en el DOGV de data 4 de juliol de 2002, després de presentar 12 al·legacions de les quals només una, d'acord amb escrit remés pel cap de l'oficina del Pla de Carreteres, té caràcter ambiental.
  
2. Resum d'al·legacions
  
L'al·legació amb caràcter ambiental a la qual s'al·ludia en l'anterior paràgraf, presentada per l'Associació de veïns Santa Teresa, pot resumir-se en la seua exigència que siga estudiat l'impacte acústic derivat de la nova carretera. Davant d'aquesta, la COPUT va respondre que el projecte de construcció inclourà un estudi detallat de les afeccions acústiques generades, establint totes les mesures que siguen necessàries que per a minimitzar-les.
  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 7 de febrer de 2003 es va efectuar consulta als següents organismes:
  
- Direcció Territorial de Medi Ambient de València
  
- Servei de Parc Naturals de la Conselleria de Medi Ambient
  
- Direcció General d'Interior-Conselleria de Justícia i Administracions Públiques
  
Informes sectorials
  
Es passa seguidament a fer un breu resum de la informació més significativa obtinguda dels informes que s'assenyalaven en el punt anterior.
  
- En data 3 d'abril de 2003 es rep informe de resposta a la consulta que s'efectuara a la direcció territorial. En el mateix s'assenyala l'afecció parcial, per part de l'actuació, a la denominada zona C del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera, aprovat per Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià.
  
S'indica llavors que durant la realització de les obres hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar l'alteració de la coberta vegetal o la modificació de llits en les zones adjacents incloent-se, en tot cas, les necessàries partides pressupostàries per a la correcció de l'impacte. A més, es diu, per a les actuacions sobre els llits, s'evitaran les operacions de cobriment, farciment, grans canalitzacions i aterrament de llits, o qualsevol alteració que poguera afectar el seu comportament hidrogràfic. Es recomana, així mateix, la regeneració de la vegetació de ribera que poguera afectar-se.
  
Vol afegir-se, a més, que, d'acord amb l'article 7.5 del PORN de referència, la localització i el disseny de qualsevol infraestructura, a més de complir la normativa sectorial, haurà de plantejar diverses alternatives sobre la base d'un estudi previ o paral·lel de la capacitat d'acollida del territori que tinga almenys en compte els següents criteris:
  
- L'increment de processos condicionants naturals com a risc d'erosió, lliscaments, arrossegaments, etc.
  
- L'alteració de llits per aterrament o destrucció de la vegetació.
  
D'altra banda, l'escrit de resposta de la direcció territorial confirmava l'afecció a camins ramaderes recollit en l'estudi d'impacte ambiental i el projecte ambiental. En aquest sentit, es constata que s'ha tingut en compte la reposició dels esmentats camins, i es corregeix l'amplària de la carrerada d'Alcúblas, al terme municipal de Benaguasil, la qual, sent de 75.22 metres, s'ha estimat en el projecte en 20.89 metres.
  
- En data 10 de juliol de 2003 es va rebre resposta a la consulta realitzada a la Direcció General d'Interior. En aquest es descriuen els següents riscos naturals:
  
- Encreuament amb el barranc de Teulada. Possibilitat d'inundació amb calat major a 0,8 metres i període menor a 50 anys.
  
- Encreuament amb el riu Túria. Possibilitat d'inundació amb un calat major a 0,8 metres i període menor a 50 anys.
  
- Risc baix de lliscament del terreny a la zona limítrofa al llit del riu Túria.
  
S'explica que és d'aplicació la NCSE-94, vista la consideració d'especial importància de l'actuació i la sismicitat de la zona. Per això, es diu que el projecte de construcció haurà de contindre un apartat relatiu a les accions sísmiques a les quals està subjecte el projecte.
  
S'assenyala, finalment, que el traçat travessa, en les proximitats de la carretera CV-364, una zona que, d'acord amb el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundacions a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), està previst que siga reforestada. És per això pel que s'aconsella que es coordinen ambdues actuacions.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb els informes rebuts i amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les següents servituds legals:
  
- D'acord amb la Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/1999, s'afecta el domini públic hidràulic dels llits següents: riu Túria, barranc de Teulada, barranc de la Lomayna, barranc Fondo i barranc de Chiva o del Poyo, com també a altres llits menors.
  
- Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, hi ha afecció a diverses d'aquestes, com són la de l'Assagador vell, l'assagador reial de Gestalgar a Godelleta, el camí assagador de Castella i l'assagador reial d'Alcublas.
  
- Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, hi ha afecció a distintes tipologies de sòls, i és només destacable la que es dóna sobre les qualificacions de SNU d'especial protecció horta i SNU d'especial protecció de llits i barrancs. És en aquests en els quals, es diu, hi ha limitacions a l'execució de la infraestructura, encara quan s'entenen totalment superables.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important per l'actuació
  
- El traçat proposat discorre per una zona plana, en general, per la qual cosa ho fa sobre materials principalment terciaris i quaternaris, afectant-se, així mateix, les terrasses fluvials de la rambla de Chiva i del riu Túria. Es travessen trams amb predomini de calcàries en els quals es practicaran importants desmunts.
  
De la descripció dels sòls afectats realitzada per l'estudi, cal referir-se al fluvisòl calcari i al calcisòl hàplic, per la seua bona capacitat agrològica.
  
- L'estudi, respecte a la hidrologia superficial, destaca la presència del riu Túria i d'una sèrie de barrancs, contributius de l'Albufera, dels quals es destaquen el del Poyo i el de Teulada.
  
Pel que fa a la hidrologia subterrània, la major part del traçat es localitza sobre l'aqüífer denominat Buñol-Cheste i, en menor mesura, a l'aqüífer Llíria-Casinos. A la caracterització que d'aquests es fa en l'estudi, ha d'afegir-se que la vulnerabilitat dels recursos subterranis és mitjana en quasi tot l'àmbit afectat, i és alta en el tram comprés entre Vilamarxant i Benaguasil.
  
- La vegetació potencial és la corresponent a la sèrie climatòfila del coscoll, trobant-se substituïda, en l'actualitat, per cultius de cítrics i fruiters, com també de pinars de pi blanc. També s'adverteix la presència esporàdica de garroferes (Ceratonia siliqua) en totes les unitats de vegetació descrites en l'estudi. S'ha d'afegir que, d'entre les unitats amb major valoració descrites, només podrà vore's afectada, indirectament, la denominada: pi blanc en estat fustal, la qual es correspon amb una zona de forest d'utilitat pública.
  
- De la fauna s'ha realitzat una anàlisi de les diferents espècies que constitueixen els ecosistemes presents al llarg de la traça, sense que ara calga ressaltar cap de les presents de forma especial sobre les altres.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Aquest epígraf pretén recalcar els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
En aquest cas, l'estudi ha destacat, en major mesura i per a la fase de construcció, els impactes derivats del moviment de terres sobre factors mediambientals d'entitat com són la geomorfologia, l'edafologia, la vegetació, la fauna i el paisatge, entre altres. Ja en la fase de funcionament de la infraestructura, les alteracions més importants que es generaran sobre el medi, a criteri de l'estudi, es donaran sobre la fauna, ja que la carretera implica un efecte barrera i sobre el confort sonor.
  
Els viaductes que es localitzen sobre els PKs 11+898, 14+031 i 15+428, corresponen a la intercepció de la traça prevista amb els barrancs de Lomayna i Teulada. S'entén que aqueixos barrancs exerceixen una important funció com a corredors fluvials, la qual cosa implica que permeten el desplaçament de la fauna d'unes àrees naturals a altres. En concret, s'entén que, en el cas present, els esmentats corredors s'integren en un entramat que afavoreix la connexió entre les forests d'utilitat pública de la zona. És per això perquè la concepció dels esmentats viaductes ha de procurar la menor afecció als punts sobre els quals s'ubica.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi ha realitzat una correcta interpretació dels impactes produïts sobre el medi. A partir de la citada anàlisi, ha sabut disposar un conjunt de mesures correctores que atenuen o minimitzen els efectes. Tan sols s'han de matisar alguns d'aquests o establir algunes noves consideracions que condueixen, totes elles, a refermar les ja disposades o garantir el manteniment de certs valors sensibles, la qual cosa s'explica al llarg de la present declaració.
  
Les mesures més sobreixents d'entre les disposades per l'estudi són les que, de forma sintètica, es recorden seguidament:
  
- Protecció acústica en diversos punts del traçat, supeditada a un estudi acústic detallat a realitzar en el projecte de construcció.
  
- Regs per a control de les emissions de pols, correcta gestió de la terra vegetal retirada, correcta gestió de residus perillosos generats i restauració de les àrees ocupades per les instal·lacions auxiliars.
  
- Prevenció i control de processos erosius per mitjà de revegetació de talussos.
  
- Revegetació de talussos en l'àmbit del llit del riu Túria i de les obres de drenatge, per tal d'habilitar-los com a passos de fauna.
  
- Integració paisatgística per mitjà de revegetació amb ocupació d'espècies arbòries, arbustives i hidrosembra.
  
- Reposició de la continuïtat dels camins ramaders afectats per mitjà de l'execució de passos superiors i inferiors.
  
- Previsió de treballs arqueològics previs i durant el moviment de terres.
  
Amb relació al moviment de terres que s'han d'efectuar per l'execució de les obres, és possible recollir, en el projecte de construcció, la localització de possibles zones d'extracció de materials i d'abocadors per a la destinació final dels materials sobrants, incloent runes i la resta de restes d'obra. Per a això es pot recórrer a explotacions ja existents en les proximitats (pedreres i abocadors legalitzats i en funcionament). Si no fóra així, i es projectara l'obertura de noves instal·lacions, es recorda que aquestes s'hauran de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental. Pot resultar d'interés ressaltar que, en el cas d'obertura de noves instal·lacions, atés que aquestes no podran utilitzar-se sense haver conclòs el tràmit d'avaluació i amb l'objecte d'evitar retards innecessaris, seria desitjable que l'esmentat tràmit donara començament el més prompte possible.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, en general, no s'han disposat els paràmetres, indicadors i valors límit que permeten l'execució del control. Així mateix, no s'han indicat, en general, els informes que durant la seua realització hauran de redactar-se, informes necessaris en tant que, s'entén, materialitzen el control previst.
  
És important ressaltar que l'estudi ha valorat com imprevisibles els impactes derivats de les instal·lacions auxiliars i les zones de préstec sobre el medi. Així, en aquest cas, és essencial que aquests impactes queden considerats en el programa de vigilància ambiental. Açò, que sí s'ha fet per al cas de les instal·lacions auxiliars, no ha sigut així per al de les zones de préstec per això, s'entén, el programa hauria d'ampliar-se en aquest sentit.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 3-b) de l'annex II del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/1990,de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a l'estimació d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte variant de Vilamarxant, Cheste i Chiva de la carretera CV-50, promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infrastructures i Transport, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
- El traçat projectat implica l'execució de certs desmunts de gran entitat, principalment en els trams compresos entre els PK 12+600 a 13+300 i 19+350 a 19+550. En aquests dos casos es tenen desmunts que arriben a aconseguir, puntualment, els 22 metres d'alçària. En aquests trams la litologia està, fonamentalment, formada per calcàries. Si bé, en general i com es comenta més endavant, s'estima correcta l'execució de talussos estesos amb bermes que, en qualsevol cas, no haurien de quedar separades més de 7 metres en alçària, es creu que, vista la geologia local dels trams mencionats, hauria de realitzar-se un estudi que determine els màxims talussos estables practicables perquè, encara que l'execució d'aquests suposara la no-restauració dels desmunts, l'ocupació en planta seria molt menor del que, en aquest cas, es considera desitjable. Així, realitzat aquest estudi, es remetran les seues conclusions a aquest servei.
  
No obstant això, en el cas que les conclusions desaconsellen l'augment dels pendents, hauran de detallar-se les labors necessàries disposades per a la seua restauració ambiental i, igualment, remetre's a aquest servei. En aquest cas serà necessària l'execució de murs, per tal de disminuir l'ocupació en planta. Eixos murs només podran ser de formigó armat en el cas que el seu intradós siga revestit amb aplacat de maçoneria. No obstant, es creu més adequat, en consideració a la naturalesa dels desmunts, la disposició de murs d'escullera, donada la seua millor integració ambiental.
  
Per tal de disminuir tant els fenòmens erosius com l'impacte visual, en tots els altres trams en què s'executen desmunts s'entén que han de practicar-se bermes cada quatre metres, amb amplària suficient per a permetre el desenvolupament de vegetació arbòria sobre aquestes. Això, si bé ha sigut mencionat en la memòria del projecte bàsic, no pareix quedar recollit en l'estudi d'impacte ambiental. Així mateix, és necessari que s'establisquen mesures de control de l'erosió en els desmunts que es practiquen a zones amb predominança d'argiles, independentment de l'alçària d'aquests, coneguda la vulnerabilitat d'aquests materials a l'erosió hídrica.
  
En l'entorn del PK 12+000 es preveu l'execució d'un terraplé de grans dimensions complementat amb un viaducte sobre el barranc de la Lomayna. A la vista de la informació gràfica aportada, podria afectar-se l'àmbit de la forest protegida existent. Si això fóra així, finalment, haurà d'estudiar-se el fet de substituir el terraplé per terra armada i mur d'escames, per tal d'impedir l'afecció referida.
  
- El programa de vigilància ambiental haurà d'ampliar-se d'acord amb el que especifica l'anterior apartat de la present declaració. A més, s'haurà d'ampliar el seu contingut amb la inclusió de les següents accions:
  
- Gestió de zones de préstec i abocadors: hauran de controlar-se les zones de recollida dels inerts, i evitar les zones excloses, protegides i vulnerables. S'haurà de realitzar un control exhaustiu sobre els residus perillosos, especificant-se les accions qe s'han de desenvolupar. S'inspeccionarà l'entorn de les obres per a verificar la no-existència de recollides o abocaments no autoritzats. Els paràmetres mínims que s'han de controlar seran la presència de recollides no previstes, forma de recollida de materials perillosos, zones de préstec o abocadors no controlats.
  
- Campanya de mesuraments en fase de funcionament: s'establirà una campanya de mesuraments acústics en aquelles àrees sensibles de l'entorn de la carretera (àrees residencials, col·legi d'ensenyament especial, etc.). Es prendrà com a paràmetre indicador el nivell sonor continu equivalent, Leq (dB(A)), i s'establiran, com a valors límit, els disposats en la legislació autonòmica vigent.
  
- L'estudi d'impacte ambiental, dins de l'apartat de mesures correctores, ha establert que cap de les instal·lacions auxiliars s'ubique en els següents punts: àrees arborades, franja ocupada per camins ramaders, jaciments arqueològics, sòl no urbanitzable protegit, zona de domini públic hidràulic i espais d'interés. En línia amb l'anterior, es creu necessari ampliar les restriccions anteriors als terrenys de vulnerabilitat alta, d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, els quals es localitzen en l'entorn dels nuclis urbans de Vilamarxant i Benaguasil.
  
- L'estudi d'impacte ambiental, en el seu apartat de mesures correctores, ha previst l'execució d'una pantalla de formigó armat de 2,5 metres d'alçària i 100 metres de longitud, s'entén que entre els PK 21+200 i 21+600, per tal de no afectar un conjunt d'habitatges residencials existents. Encara que s'estima com a correcta eixa mesura, es creu més apropiada l'execució de terraplens o dics de terra que suplisquen la funció de les pantalles de formigó, la qual cosa estarà supeditada a la disponibilitat de terreny que es tinga, disponibilitat aquesta que, en principi, apareix com suficient. Si no és així, caldrà combinar ambdues mesures i s'aconseguirà una solució mixta. Aquesta manera d'actuar suposa una millor integració de les mesures correctores en l'entorn, perquè s'han de revegetar els talussos practicats, al mateix temps que s'aporten majors condicions de seguretat a la conducció.
  
Tot el que s'ha dit és extensible a qualsevol altra pantalla antisoroll que haguera de disposar-se fruit de la campanya de mesuraments que es porte a terme, dins del programa de vigilància ambiental i d'acord amb el que especifica el punt segon del present apartat.
  
- D'acord amb el que explica l'informe de la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, el projecte de construcció incorporarà un apartat referent a les accions sísmiques actuants.
  
- Com s'ha mencionat en anteriors apartats de la present declaració, l'actuació queda dins de l'àmbit del PORN de l'Albufera, aprovat pel Decret 96/1995 de 16 de maig, del Govern Valencià.
  
D'acord amb les especificacions recollides en aquest, i a les quals ja s'ha fet al·lusió anteriorment, s'entén que és necessari que el projecte de construcció estudie els fenòmens d'erosió evolutiva i localitzada que poden produir-se en els distints llits afectats, per tal de conéixer els efectes sobre la dinàmica d'aquests.
  
D'altra banda, el programa de vigilància ambiental haurà d'establir un especial control de les activitats que es desenvolupen en les proximitats o sobre els llits per tal d'evitar aportacions de materials externs, contaminants o, en qualsevol cas, prevore la regeneració de la vegetació dels punts afectats.
  
- La integració paisatgística proposada en l'estudi d'impacte ambiental no ha especificat les espècies que s'empraran en eixes labors, com també les superfícies que seran objecte de restauració. S'entén necessària la correcta i completa realització d'un programa de revegetació el qual especifique els extrems anteriors, al mateix temps que descriga les labors d'execució i manteniment necessàries. El mateix ha de fixar-se, especialment, en la restauració dels llits afectats.
  
El referit programa haurà de remetre's, per a la seua supervisió, a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, de forma prèvia a la seua execució, per tal que aquesta es pronuncie sobre la seua idoneïtat.
  
- Els materials de farciment i els de rebliment que siguen necessaris per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o escombrera, si no es tracta d'un abocador de residus identificat i legalitzat com cal, s'haurà de sotmetre, abans de la seua utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
- Pel que fa a l'afecció al patrimoni cultural, l'estudi ha inclòs un estudi arqueològic, etnològic i paleontològic circumscrit a l'àmbit de l'actuació. D'aquest s'extrau la conclusió que no es danyaran jaciments arqueològics ni elements d'interés etnològic. Així mateix, de la prospecció paleontològica realitzada s'ha conclòs la necessitat de realitzar un seguiment de l'execució dels desmunts i rebaixament del terreny.
  
Amb tot, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement sobre aquest per part de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació, en informe preceptiu emés per l'esmentat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Si durant l'execució de les obres i com a resultat del seguiment mencionat, es trobara presència de restes arqueològiques, el fet es posarà en coneixement de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, adoptant les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Igualment, si durant la fase d'execució de les obres apareixen coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet es comunicarà a la Conselleria de Medi Ambient, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
- Donada l'afecció als camins ramaders descrits en anterior apartat, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de reposició de pas davant de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, obtenint l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 17 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 306/2002-AIA
  
Títol: Modificació puntual núm. 9 del PGOU
  
Promotor: Ajuntament de Picassent
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i COPUT
  
Localització: Al costat de l'escola Les Carolines, a la urbanització Lloma de la Verge, al terme municipal de Picassent
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
La present modificació pretén reordenar l'espai lliure EL-9.3 i vials confrontants a l'escola Les Carolines, a la urbanització Lloma de la Verge (subzona UNI-9), per tal de regularitzar la forma de l'esmentat espai lliure com també facilitar l'accés i maniobrabilitat dels vehicles que accedeixen al centre educatiu.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
i- Es reclassifica el sòl no urbanitzable confrontant amb l'espai lliure EL-9.3, incorporant-lo a l'àmbit objecte del present projecte i que serà ocupat pel nou traçat del vial perimetral. Igualment es modifiquen les superfícies destinades a residencial i espai docent. Aquesta última es voria incrementada per a facilitar una pròxima ampliació del centre educatiu.
  
ii- La superfície de sòl no urbanitzable reclassificada és de 332,93 m².
  
iii- L'estudi d'impacte ambiental indica que la superfície de sòl no urbanitzable que es reclassifica es destinarà a la construcció de vials i la zona verda, per la qual cosa no comportarà cap edificació i conseqüentment no es produirà un abocament addicional d'aigües residuals.
  
3. Alternatives
  
L'estudi d'impacte ambiental no presenta alternatives de projecte. No obstant això, es tracta de la reclassificació d'una xicoteta superfície de sòl no urbanitzable al costat de sòl urbà, per a facilitar la reordenació de l'espai lliure EL-9.3 i vial perimetral a aquest.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 19 d'agost de 2002 el Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre documentació urbanística, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu relatiu al projecte modificació puntual núm. 9 del Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Picassent, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat del resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Las Provincias, de data 12 de juny de 2002 i en el DOGV núm. 4269, de 12 de juny de 2002.
  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per la Secretaria de l'Ajuntament de Picassent.
  
Afeccions legals
  
1. No hi ha camins ramaders que es vegen afectats pel present projecte.
  
2. La modificació proposada no afecta llits d'aigua permanent o discontínua.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental indica que no existeixen béns d'interés cultural afectats pel present projecte. No s'han detectat jaciments arqueològiques o restes d'interés històric, artístic o etnogràfic en l'àmbit del projecte.
  
L'estudi d'impacte ambiental no incorpora l'informe vinculant emés per la Conselleria de Cultura i Educació sobre l'afecció del projecte al patrimoni cultural valencià.
  
4. La modificació proposada no afecta cap espai protegit.
  
Consideracions ambientals
  
1. Els terrenys objecte de l'ampliació proposada ocupen antics cultius de secà, hui en estat d'abandó a causa dels abocaments incontrolats que es realitzen en aquests, davant de la proximitat a la zona urbanitzada.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental indica que els materials aflorants en la zona d'estudi són calcàries margues, algeps i arenes que pertanyen al neogen.
  
De conformitat amb el que expressa la Cartografia Temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport, l'estudi d'impacte ambiental indica que la zona presenta un risc mitjà a la contaminació de les aigües subterrànies, a causa de la profunditat del nivell piezomètric i a la depuració de l'aigua infiltrada en la capa de terreny no saturat. No obstant això, l'actuació proposada no implica un augment de l'aigua residual generada respecte de la prevista en el sòl urbà classificat, per la qual cosa no s'incrementa de manera significativa el risc de contaminació de les aigües subterrànies respecte de la situació actual.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental indica que la vegetació potencial de la zona es correspondria amb el carrascar litoral. Aquesta ha sigut substituïda en l'actualitat per vegetació nitròfila i arvense associada als cultius de secà existents, principalment oliveres i garrofers. A les zones pròximes a l'àrea d'estudi s'aprecia l'existència tant de restes de matoll com de camps de cultius de cítrics. Es proposa la conservació de l'arbratge existent, procedint a l'enjardinament de l'espai lliure per mitjà de vegetació ornamental mediterrània.
  
Així mateix es proposa la reutilització del sòl afectat per les obres.
  
4. Pel que fa a la fauna afectada per la modificació proposada, es tracta d'espècies característiques dels cultius de regadiu i de secà, acostumada a l'activitat humana i d'àmplia distribució. També es destaca l'existència de rosegadors com a conseqüència dels abocaments incontrolats que es realitzen. Aquests seran desplaçats o eliminats per l'actuació proposada, per la qual cosa l'estudi d'impacte ambiental considera que es tracta d'una actuació positiva en aquest sentit.
  
5. En el que respecta a l'anàlisi climàtica, l'estudi d'impacte ambiental expressa que el clima existent a la zona es classifica com a mediterrani semiàrid, amb una precipitació anual mitjana sobre els 450 mm i una temperatura anual mitjana de 16-17º. Els vents dominants són els de component est. Així mateix s'indica que tant el clima com el microclima de la zona no es vorà afectat per l'actuació proposada.
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que la major afecció a la qualitat de l'aire es produirà durant les obres d'urbanització encara que, a causa de l'escassa entitat de l'obra que s'ha de realitzar, l'afecció per partícules en suspensió serà imperceptible a 250 m. Així mateix, es destaca l'increment puntual del nivell sonor durant l'execució de les obres. Durant la fase de funcionament, la qualitat de l'aire es vorà afectada pel trànsit rodat. En aquest cas, la circulació actual de vehicles es realitza sobre vials de terra, per la qual cosa el pavimentat de la zona millorarà notablement les emissions de pols a l'atmosfera. Es proposen mesures per a minimitzar els impactes ambientals derivats de les emissions atmosfèriques i acústiques.
  
La documentació presentada indica que la zona objecte de modificació no presenta risc d'inundació. No obstant això, s'indica com a mesura correctora la necessitat d'adaptar el pla d'emergències contra avingudes del municipi a la nova situació de la urbanització.
  
6. Pel que fa a l'increment de consum d'aigua generat per l'actuació proposada, es considera nul ja que el sòl que es reclassifica no suposa nou sòl edificable i s'inclou en la reordenació de l'espai lliure i del vial perimetral, incrementant-se en 1.04 m² la zona verda existent.
  
7. L'estudi d'impacte ambiental expressa que fins que s'execute la xarxa de sanejament de la urbanització, les aigües residuals dels habitatges es depuraran per mitjà de fossa sèptica.
  
8. L'estudi d'impacte ambiental indica que seran retirats els abocaments incontrolats existents a la zona objecte del projecte, encara que no se cita on seran traslladats. S'apunta que els abocaments d'obra seran retirats a abocador controlat. S'indica que els residus generats tant en fase de construcció com de funcionament es classificaran en inerts, assimilables a urbans i especials, que es gestionaran de manera adequada conforme a la seua naturalesa específica.
  
Es proposa la reserva de sòl en els vials per a contenidors de recollida selectiva de residus.
  
9. La zona objecte de reclassificació se situa a la vora del sòl urbà, amb presència d'habitatges unifamiliars i emmarcada per cultius de regadiu i, en menor mesura, de secà, per la qual cosa es tracta d'un paisatge alterat per la presència de l'activitat humana. La posició de l'actuació respecte de la urbanització on s'emplaça fa que la conca visual siga alta, ja que s'albira el nucli urbà de Picassent.
  
10. S'adjunta un plànol sobre unitats ambientals, entés que es tracta de les definides en l'estudi d'impacte ambiental del Pla general de Picassent. La zona objecte del projecte s'inclou dins de la unitat núm. 4, catalogada com d'interés baix. No es defineixen les característiques de l'esmentada unitat ambiental.
  
11. Pel que fa a la valoració global de l'impacte ambiental, l'estudi d'impacte ambiental conclou que la zona presenta una baixa qualitat ambiental pel fet que es tracta de terrenys degradats pels farciments i abocaments realitzats, com també que es tracta d'una zona confrontant a sòl urbà.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent, declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte modificació núm. 9 del Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Picassent (València), promogut per l'Ajuntament de Picassent, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
Segon.
  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I- Encara que la reclassificació proposada consisteix en una xicoteta superfície de sòl no urbanitzable confrontant a sòl urbà i molt alterada per la presència d'abocaments a aquesta, s'hauran de proposar mesures protectores i correctores per a minimitzar o impedir els impactes ambientals generats sobre el patrimoni cultural com a conseqüència dels moviments de terra realitzats durant les obres d'urbanització, davant de possibles troballes de restes arqueològiques o qualsevol altre element susceptible de ser protegit. Així mateix, de conformitat amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1198, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, s'haurà d'obtindre l'informe favorable vinculant sobre el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, emés per la Conselleria de Cultura i Educació.
  
II- Els residus existents en l'actualitat a la zona d'actuació es classificaran i gestionaran de manera adequada conforme a la seua naturalesa per empreses autoritzades.
  
S'ha de prohibir l'emmagatzematge de materials d'obra i residus generats fora de l'àmbit objecte del projecte, evitant qualsevol tipus d'afecció a l'entorn immediat.
  
III- Pel que fa a la depuració de les aigües residuals generades en els habitatges, s'ha de prohibir l'ocupació de fosses sèptiques de construcció tradicional, i serà exigible l'ocupació d'estacions depuradores estanques d'oxidació total.
  
Tercer
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 18 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 380/02-AIA
  
Promotor: José y Mario Sierra, SL
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme
  
Objecte del projecte: Explotació de la Pedrera La Sierra. Secció A)
  
Localització: Parcel·la núm. 20 del polígon núm. 16. Paratge Pla de la Perla, terme municipal d'Olocau (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és l'obertura de la pedrera denominada Pla de la Perla tramitada com a recurs de la secció A) de la Llei de mines, posterior restitució del terreny per mitjà de farcit amb residus inerts adequats i transformació agrícola.
  
Els materials que s'han d'explotar i comercialitzar d'acord amb el projecte d'explotació i estudi d'impacte ambiental són argiles quaternàries corresponents a glacis d'acumulació. Litològicament aquests dipòsits estan formats per argiles roges amb cantells subangulosos que alternen amb paquets argilollimosos carbonatats recoberts amb una crosta detrítica que cobreix el dipòsit.
  
S'accedeix a la parcel·la partint de la Pobla de Vallbona en direcció nord, i agafem una pista asfaltada que condueix a la urbanització Lloma Llarga. Transcorreguts 5,2 km, arribem al límit del terme municipal d'Olocau, agafem una pista sense asfaltar que discorre entre finques de tarongers i una vegada creuat el barranc del Carraixet s'arriba a la parcel·la. S'adjunta plànol d'accés a la parcel·la.
  
La superfície total de la parcel·la és de 25.005 m², sent la superfície que s'ha d'explotar d'aproximadament 14.104 m². El paratge es troba en un entorn eminentment agrícola, i és originàriament terra de secà plantada amb garrofers.
  
L'explotació avançarà en un únic banc subvertical d'alçada mitjana de 7 m, i és el volum de material que s'ha d'extraure de 98.726 m³ i una vida útil estimada de 4 anys.
  
A mesura que s'extraga el material, es restituirà la topografia explotada per mitjà d'aportació d'estèrils procedents de distintes obres de la zona. Una vegada reblert el buit es deixarà el pendent original del terreny i es procedirà a l'abocament i extensió de la terra vegetal per a posteriorment plantar cítrics a la parcel·la.
  
La parcel·la abans d'iniciar les obres d'explotació estarà vallada en tot el seu perímetre.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
En data 23 d'octubre de 2002 els Serveis Territorials d'Indústria i Energia van remetre a aquesta direcció general la documentació relativa a la sol·licitud d'explotació de la pedrera La Sierra.
  
Al novembre de 2002, es va informar a l'empresa promotora sobre l'estat de l'expedient, sol·licitant ampliació de la documentació i advertint que en cas de no rebre la documentació sol·licitada en el termini de 3 mesos es procediria al tancament de l'expedient iniciat, d'acord amb l'article 92 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú (BOE, núm. 285 de 27 de novembre de 1992).
  
Al febrer de 2003, es rep per part de la Direcció General de Patrimoni Artístic informe vinculant desfavorable al projecte de referència.
  
Al febrer de 2003, el Servei Territorial d'Indústria i Energia, trasllada a aquest servei el certificat del resultat d'informació pública de l'expedient indicant que, publicat en el BOP núm. 281 de 26 de novembre de 2002 i transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no es va presentar cap al·legació.
  
Al març de 2003, es rep escrit de la Direcció Territorial de Medi Ambient, en el qual s'adjunten 3 informes (Unitat de camins ramaders, Secció Forestal i Cap del Servei de Coordinació Mediambiental) indicant que l'extracció proposada no suposa cap tipus d'afecció legal de tipus ambiental. Únicament s'indica que és necessari garantir la impermeabilitat del terreny donada la diversa naturalesa dels residus que rebliran el buit.
  
En data 27 de març de 2003, la directora general de Planificació i Gestió del Medi va dictar resolució de caducitat de l'expedient ja que transcorreguts 3 mesos des de la sol·licitud d'ampliació de documentació, aquesta no va ser presentada en el termini requerit davant d'aquesta direcció general.
  
Posteriorment, en data 14 d'abril de 2003, el Servei Territorial de València trasllada a aquesta direcció general escrit de l'empresa promotora en el qual exposa que la documentació requerida en data 6 de novembre de 2002, va ser presentada davant d'eixe servei territorial en data 30 de desembre de 2002, aportant còpia del registre d'entrada davant d'aquesta conselleria, dins del termini de 3 mesos atorgat i sol·licita continuar amb l'expedient.
  
Consideracions ambientals
  
La parcel·la objecte d'explotació se situa al costat del barranc del Carraixet, dins de la zona de policia d'aquest, en un entorn eminentment agrícola caracteritzat per cultius de regadiu i alguns camps de secà abandonats.
  
El paisatge es troba fortament modificat com a conseqüència de les activitats agrícoles desenvolupades en el municipi i el desenvolupament de nombroses urbanitzacions.
  
L'últim tram d'accés a la parcel·la discorre per una pista sense asfaltar de no més de 4 m d'amplària entre finques de tarongers travessant en el seu tram final el barranc del Carraixet.
  
Visitada la zona, es comprova que la parcel·la no està tancada i que l'explotació de la parcel·la ha començat deixant un buit de més de 15 m al contrari del que indica el projecte on es diu que l'explotació es portarà a terme en un banc de 7 m d'altura sempre per damunt de la cota natural del barranc.
  
S'observa com els materials que constitueixen el suposat dipòsit d'argiles quaternàries que s'ha d'explotar es correspon amb materials quaternaris constituïts per graves i conglomerats amb matriu arenoargilosa d'origen fluvial (barranc del Carraixet).
  
Les argiles constitueixen únicament la matriu d'aquests conglomerats amb blocs de gran grandària superant els 30 cm de diàmetre.
  
Pel que fa a la restauració proposada, s'indica d'una banda que s'impermeabilitzarà el terreny amb les argiles sobrants de l'explotació i d'altra banda s'aclareix que l'activitat proposada per a restituir la topografia no es tracta d'un abocador sinó una restitució topogràfica del terreny per mitjà de farcit d'inerts adequats.
  
Analitzats els residus que es pretenen abocar en el buit es considera que es tracta d'un abocador de residus inerts i que l'emplaçament proposat no és adequat ambientalment per a ubicar aquest tipus d'activitats atés que hi ha un risc elevat de contaminar les aigües superficials i subterrànies.
  
D'altra banda, l'estudi d'impacte ambiental no ha tingut en compte una sèrie d'afeccions derivades de l'actuació proposada i en conseqüència no ha desenvolupat les mesures protectores i correctores adequades per a minimitzar-les. Aquestes són:
  
- Deterioració de camins. Necessitat de condicionar i ampliar els camins d'accés.
  
- Possibles avingudes del barranc del Carraixet. Atés que l'excavació realitzada malgrat el que s'indica en el projecte, es troba a igual o menor cota que el barranc, hi ha la possibilitat d'inundació de la parcel·la i conseqüentment la contaminació de les aigües.
  
Com a conclusió, assenyalar que el projecte d'explotació - restauració i estudi d'impacte ambiental aportats presenten certes deficiències, ambigüitats i contradiccions que fan inviable avaluar favorablement el projecte.
  
A més, es disposa d'informe vinculant desfavorable emés per part de la Direcció General de Patrimoni Artístic al projecte de referència.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les Conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la present declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar desfavorable, a l'efecte ambiental el projecte d'extracció d'arenes, secció A) denominada La Sierra en el terme municipal d'Olocau (València), José y Mario Sierra, SL. per no garantir la correcta explotació i restauració de la parcel·la sol·licitada.
  
Segon
  
Es notificarà a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Es publicarà la present estimació d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4868, del 22-10-2004 (2004/10234)

RESOLUCIÓN de 30 de septiembre de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4868

Fecha DOGV
:   22-10-2004

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2004/10234

CVE


Fecha del documento
:   30-09-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Useras](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 30 de septiembre de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2004/10234]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 236/02-AIA, 207/02-AIA, 235/02-AIA, 306/02-AIA y 380/02-AIA que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 30 de septiembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 236/02-AIA
  
Promotor: MAQUIEX O.P., SL.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Innovación y Competitividad.
  
Objeto del proyecto: Explotación de la Cantera ?MARTA V?. Sección A)
  
Localización: Parcelas 690, 691 y 692 del polígono nº 2. Partida ?Les Cloches- TM de Useras (Castellón).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.
  
El objeto del proyecto es la apertura de la cantera de gravas y arenas denominada ?MARTA V- tramitada como recurso de la Sección A) de la Ley de Minas, posterior restitución del terreno mediante aporte de tierras naturales procedentes de excavaciones y revegetación mediante plantación de almendros.
  
Se accede a la parcela desde la población de la Vall d'Alba, y desde ahí se toma la carretera hacia La Pelejana. En el cruce con La Pelejaneta se toma la carretera hacia Adzaneta y pasado el puente sobre la Rambla la Viuda se toma un camino a la izquierda que conduce a las parcelas. Se adjuntan plano de acceso a las parcelas.
  
Los materiales a explotar y comercializar de acuerdo con el proyecto de explotación y estudio de impacto ambiental son gravas heterogéneas con arena algo arcillosa que se corresponde con el Cuaternario indiferenciado.
  
Para el desarrollo de las actividades la empresa necesita utilizar cantidades importantes de zahorras, gravas, gravillas y arenas, es decir áridos en general. Además la empresa viene desarrollando la ejecución de trabajos de desmonte y preparación de terrenos en polígonos industriales de poblaciones cercanas, por lo que existe la posibilidad de aprovechar el retorno de camiones para transportar tierras naturales procedentes de excavación, para rellenar el hueco generado y restaurarlo a su estado morfológico original.
  
La superficie total de las parcelas es de 220.060 m², siendo la superficie a explotar de aproximadamente 9.527 m².
  
La extracción de gravas se hará por medios mecánicos en dos bancos de 5 m. de profundidad, con inicio a 100 m. de la Rambla de la Viuda y avance hacia el oeste, hasta llegar a 10 m. de distancia del camino de entrada. Se dejarán sin afectar 5 m. a sendos lados de la explotación con el fin de no afectar las parcelas colindantes.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública. Remisión del expediente.
  
En fecha 11 de junio de 2002 los servicios territoriales de Industria y Energía remitieron a esta Dirección General documentación relativa a la solicitud de explotación de la cantera de gravas ?MARTA V?.
  
Posteriormente en agosto de 2002, remitieron el certificado del resultado de la información pública del expediente, indicando que publicado el expediente en el DOGV, nº 4281 y transcurrido el periodo de información pública, no se han presentado alegaciones al proyecto.
  
Consultados, los siguientes organismos: Servicio Territorial de Medio Ambiente, Confederación Hidrográfica del Júcar, Dirección General de Patrimonio Artístico y Ayuntamiento de Les Useres, se reciben los siguientes informes:
  
- Ayuntamiento de Les Useres (26.09.02): Que de acuerdo a las normas subsidiarias municipales, los terrenos de referencia, tienen la clasificación de ?Suelo no Urbanizable?. Están calificados como no urbanizables, no protegidos agrícolas o forestales, siéndoles de aplicación las ordenanzas correspondientes a la zona SUNU-2.
  
?Para minas, cantera u otras actividades no previstas, que supongan una alteración o cambio de usos regulados, se tendrán en cuenta las siguientes normas:
  
a) Condiciones para cambios de uso.
  
Necesidad de declaración de utilidad pública de suelo no urbanizable clasificado por las normas. Los promotores o concesionarios de la explotación restituirán las condiciones en cuanto a la capa vegetal existente antes del cambio de uso.
  
b) Reglamentación.
  
La establecida por la legislación vigente en la materia.
  
c) Condiciones en cuanto a viario.
  
Las construcciones auxiliares necesarias para la explotación se retranquearán un mínimo de 25 m. de la arista exterior de la calzada cuando se trate de carreteras.
  
En cuanto al resto de parámetros ambientales tales como restos arqueológicos o elementos singulares, etc. no existe inconveniente de ningún tipo, según las normas subsidiarias municipales.
  
- Dirección General de Patrimonio Artístico (17.12.02): Se emite informe favorable a la actuación planteada.
  
Consideraciones ambientales
  
La morfología del terreno donde se encuentran las parcelas objeto de explotación es una extensa llanura con aprovechamiento agrícola de secano: olivos y almendros salpicada de masías hoy día prácticamente abandonadas.
  
La zona presenta un paisaje con un fuerte carácter antrópico, marcado por una fuerte actividad humana, agrícola y minera.
  
Encontramos al Este de la parcela La Rambla de la Viuda, al norte de la actuación la carretera CV-170, varias explotaciones de gravas colindantes, numerosos caminos y accesos a masías la mayoría abandonadas, cultivos de secano. Olivos y almendros y una línea eléctrica de 380 KV, que penetra por la Rambla de la Viuda y discurre paralela a ella atravesando el Plá de les Useres.
  
El clima de la zona se corresponde con un clima mediterráneo con temperatura media anual en torno a los 15º y una precipitación media de 650 mm y amplitud de 15.5º C.
  
La vegetación actual es de tierras de cultivo, con almendros y olivos. En los límites de las parcelas o ribazos de caminos y parcelas abandonadas, se encuentra el matorral degradado con pocos arbustos y árboles.
  
La fauna existente son insectos, lacértidos, culebras, aves comunes y pequeños mamíferos (roedores, erizos, etc.)
  
El suelo del área corresponde a un fluvisol calcáreo. Se trata de un suelo poco profundo, con contenidos bajos en materia orgánica, y alto contenido en carbonatos. El espesor actual del suelo de la parcela no supera los 15 cm., apareciendo mezclado con las gravas y arenas de las que procede.
  
La identificación y evaluación de impactos se ha realizado de forma adecuada, y en consecuencia se han aplicado las medidas protectoras y correctoras adecuadas para minimizar ambientalmente los impactos que la actuación propuesta pueda generar.
  
Entre ellas, destaca la restauración propuesta que consiste en la restitución del hueco minero mediante el aporte de material inerte procedente de explanaciones y desmontes de finca que la empresa promotora desarrolla en poblaciones cercanas. Una vez aportado el material se procederá a la extensión de 40 cm. de tierra vegetal y posterior plantación de almendros en un marco de plantación 8 x 8 m.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la presente declaración de impacto ambiental:
  
Primero
  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que sean de aplicación, y en particular la previa obtención de licencia de actividad municipal, la declaración de impacto ambiental correspondiente al proyecto de extracción de gravas, sección A) denominada ?MARTA V- en el término municipal de Les Useres (Castellón), promovido por MAQUIEX OP, SL, siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada.
  
Segundo
  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Se publicará la presente Estimación de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 17 de septiembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 207/02-AIA
  
Promotor: ARIDOS GARCÍA, SL.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Innovación y Competitividad.
  
Objeto del proyecto: Explotación de la Cantera ?LA BOTA?. Sección A)
  
Localización: parcelas nº 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 19, 20, 21 y 23 del polígono nº 7. Paraje ?Los Moros?. TM de San Jorge (Castellón)
  
Descripción del proyecto
  
2. Descripción de las características más relevantes de la actuación.
  
El objeto del proyecto es la apertura de la cantera de gravas denominada ?La Bota- tramitada como recurso de la sección A) de la Ley de Minas para la obtención de materia prima con destino a la planta de tratamiento que la empresa dispone en el TM de Vinaròs, situada a unos 12 km. de distancia.
  
La superficie total de las parcelas solicitadas es de 107.786 m² mientras que la superficie de explotación será aproximadamente de 97.000 m² con un volumen anual explotado de 65.000 m³ y una potencia media de explotación de 9 m. Se considera un 10% de estériles que serán utilizados en la restauración de las parcelas.
  
La explotación se realizará por medios mecánicos sin utilizar explosivos avanzando en tres fases de explotación que se irán restaurando simultáneamente mediante el aporte de estériles de la propia explotación a medida que se vaya agotando el material en cada una de ellas.
  
Los materiales extraídos son cargados a los camiones y transportados a la planta de tratamiento. Se estima que a diario circularán unos 28 camiones.
  
La restauración propuesta pretende rebajar los taludes colindantes con las fincas vecinas dejándolos con una inclinación de 26º y restituir parte del hueco excavado. Una vez depositado el suelo vegetal que previamente ha estado retirado y mantenido en condiciones óptimas para su posterior uso, se procederá a la plantación de especies vegetales. No queda claro en el estudio de impacto ambiental si la revegetación será mediante cultivo de secano o bien mediante la plantación de naranjos.
  
Tramitación administrativa
  
2. Información pública. Remisión del expediente.
  
En mayo de 2002, el Servicio Territorial de industria y Energía, dio traslado al proyecto de explotación, restauración y estudio de impacto ambiental del expediente de explotación de la gravera, sección A) denominada ?LA BOTA?, sita en el término municipal de San Jorge (Castellón).
  
Posteriormente, en julio de 2002, se remitió el certificado del resultado de la información pública del expediente indicando que transcurrido el periodo de información pública del estudio de impacto ambiental, publicado en el DOGV nº 4269 de 12 de junio de 2002, no fueron presentadas alegaciones.
  
Con la documentación disponible se hacen consultas a la Confederación Hidrográfica del Júcar, Dirección General de Patrimonio Artístico, Dirección Territorial de medio Ambiente, Ayuntamiento de San Jorge, recibiéndose en las fechas que se indica los siguientes informes:
  
- Dirección General de Patrimonio Artístico (28.10.02): Se emite informe de carácter vinculante desfavorable, el cual se notifica al promotor para su conocimiento y efectos indicando que para la continuación del trámite de evaluación de impacto ambiental deberá aportar ante el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Artístico. En mayo de 2003, se recibe un segundo informe en el que se informa favorablemente a la actuación propuesta, indicando que aunque no se ha detectado ningún yacimiento en el área prevista de explotación, en las parcelas adyacentes existen importantes construcciones de piedra en seco que deberían protegerse por su originalidad. En consecuencia cualquier ampliación de explotación deberá obtener informe favorable de la Dirección General.
  
- Servicio Territorial de Medio Ambiente (03.12.02): Se emite informe en el que se describen las principales características del entorno inmediato del área a explotar, las características de la explotación y la metodología de restauración propuesta. Como conclusión se indica que la zona de actuación no presenta valores naturalísticos de consideración que puedan impedir el desarrollo de una actividad extractiva, no obstante resulta necesario ampliar ciertos aspectos en lo que se refiere a las medidas de restauración a adoptar.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
Para acceder a las parcelas objeto de explotación se parte de la carretera N - 238 Vinaròs-Ulldecona. A la altura del PK 2, se toma el camino ?Carretas?, asfaltado en todo su trazado, hasta alcanzar el TM de San Jorge, desde ahí a unos 1.300 km de este punto y a mano izquierda encontramos un camino de tierra el cual da acceso a la finca. Se adjunta plano de ubicación. Desde la cantera hasta la planta de tratamiento no se atraviesa ningún núcleo urbano.
  
Las zona objeto del presente estudio se sitúa en la margen derecha del río Cèrvol, afectando tanto la zona de servidumbre del río como la zona de policía de éste, de acuerdo a la Ley 29/1985, de Aguas.
  
Parte de las parcelas que se pretenden explotar, habían sido objeto de antiguas explotaciones dejando la zona sin restaurar con morfología irregular y sin cobertura vegetal.
  
Los materiales a explotar se corresponden con conglomerados, gravas, arenas y arcillas cuaternarias correspondientes con una de las terrazas de erosión del río Cèrvol.
  
Los suelos que se encuentran en las parcelas se pueden clasificar como calcisoles háplicos, de elevada pedregosidad, según la nomenclatura UNESCO-FAO.
  
Los usos del suelo de la zona son en general agrícolas en régimen de secano, donde predominan los cultivos de olivos y algarrobos así como vegetación forestal de porte bajo-medio.
  
Desde el punto de vista paisajístico, se considera que la cuenca visual intrínseca tiene una amplitud media-baja y un valor medio-alto, por sus características ligadas a la agricultura tradicional.
  
2. Identificación y valoración de los impactos. Propuestas de medidas correctoras.
  
Los principales efectos ambientales derivados del proyecto son:
  
Destrucción del suelo y vegetación asociada, incremento de los procesos erosivos, discontinuidad en el paisaje y cambio de color, modificación del relieve, posibilidad de contaminar el subsuelo y los acuíferos, contaminación de las aguas superficiales, modificación de los drenajes, producción de polvo y ruido.
  
Algunos de estos impactos no han sido valorados en el estudio, sin embargo con la aplicación de medidas correctoras adecuadas estos pueden ser reversibles a corto-medio plazo.
  
Las medidas correctoras a aplicar deben estar encaminadas a minimizar los riesgos de afección a las aguas subterráneas y superficiales, la estabilidad de los taludes que limitan con las fincas colindantes y el polvo y ruido generado por la extracción carga y transporte del material.
  
La restauración propuesta en el estudio no garantiza la restitución de la topografía puesto que no se dispone de suficiente estéril para poder llevarla a cabo y en consecuencia se deberá aportar material externo a la explotación.
  
Las parcelas deberán revegetarse mediante plantación de árboles de secano, de este modo se conseguirá una integración con el entorno inmediato.
  
Consideraciones jurídicas
  
4. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
  
5. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
6. El artículo 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la presente declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de apertura de la explotación de gravas ?LA BOTA- en el término municipal de San Jorge (Castellón), promovido por Áridos García, SL, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes establecidos a continuación:
  
- En el caso de ser necesario aportar material estéril externo a la explotación, los estériles que se aportarán para la restitución de la topografía, únicamente podrán ser tierras naturales provenientes de excavaciones, desmontes, obras civiles y/o transformaciones agrícolas. En ningún caso podrán verterse escombros o cualquier otro tipo de residuo inerte o peligroso.
  
- Las tareas de restauración se realizarán inmediatamente a la finalización de cada una de las fases de explotación definidas en el proyecto. La restauración de la última fase de explotación quedará finalizada en un plazo inferior a un año después de finalizar las obras de extracción.
  
- Hacia los límites laterales de la explotación, los taludes de los bancos y las bermas del perfil de restauración deberán adaptarse de forma progresiva y suavemente a la topografía del terreno circundante, sin ocasionar formas ni contrastes excesivamente geométricas y sin superar los ángulos de pendiente máxima establecidos para dichos bancos.
  
- Para la revegetación de las parcelas se utilizarán cultivos de secano: algarrobos, olivos y almendros. Para la estabilización y revegetación de los taludes se utilizarán especies arbustivas autóctonas (romero, tomillo y espliego)
  
- Cualquier actuación dentro de la zona de policía o servidumbre del río deberá obtener autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
- Deberán adoptarse todas las medidas necesarias para minimizar el impacto del polvo en fincas colindantes derivado del arranque, carga y transporte del material.
  
Segundo
  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Se publicará la presente Estimación de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 17 de septiembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 235/02'AIA
  
Título: Variante de Vilamarxant, Cheste y Chiva de la carretera CV-50
  
Promotor: Conselleria d'Infraestructuras i Transports
  
Autoridad sustantiva: Conselleria d'Infraestructuras i Transports
  
Objeto: Crear un arco distribuidor exterior al Área Metropolitana de València. Eliminar las travesías de Vilamarxant y Cheste.
  
Localización: Vilamarxant, Cheste y Chiva
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
La carretera proyectada discurre por el este de Cheste y por el oeste de los montes de les Rodanes y la Llomaina, así como de los núcleos urbanos de Vilamarxant y Benaguasil. Está concebida como vía rápida a corto plazo, de acuerdo con lo indicado en la memoria del proyecto básico, con parámetros geométricos definitorios del trazado para una velocidad de proyecto de 120 km/h. Presenta una longitud de 21.618 metros y una pendiente máxima del 3% en todo el trazado.
  
A la vista del documento ?Planos?, la sección tipo de la infraestructura, ya como autovía, está compuesta por bermas de 1 metro, arcenes exteriores de 2,5 metros e interiores de 1,5 metros, calzada de 7 metros y mediana de 10 metros de anchura.
  
Es conveniente señalar que se interceptan diversos cauces de entidad, lo que se describe en posteriores apartados, así como que se generan terraplenes y desmontes que, puntualmente, alcanzan grandes dimensiones, fruto de las suaves pendientes de diseño asumidas y de los taludes previstos, 1H:1V para desmontes y 2H:1V para terraplenes.
  
2. Alternativas
  
En fecha 15 de noviembre de 2000, la Conselleria de Medio Ambiente dictó declaración de impacto ambiental sobre el proyecto ?Variante de Vilamarxant y Benaguasil, y conexión con la CV-50 con la autovía de Llíria?. En la misma se dispuso que quedase suspendido el tramo que afectaba a los montes de utilidad pública de Les Rodanes y La Llomaina.
  
Las alternativas del presente proyecto han tenido en cuenta la circunstancia anterior, y se han desarrollado por el oeste del paraje a proteger. Así también, el nuevo trazado es, en gran parte, el mismo para las tres alternativas que se han barajado para la definición de la solución técnica de la Variante proyectada. La diferencia entre las mismas se da en el entorno del núcleo urbano de Cheste, donde se han establecido tres subtramos.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 14 de junio de 2002 se recibió, procedente de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transpots, el documento técnico y el estudio de impacto ambiental (EIA) correspondientes al proyecto ?Variante de Vilamarxant, Cheste y Chiva de la carretera CV-50?.
  
El estudio de impacto ambiental, como parte integrante del proyecto básico ?Variante de Vilamarxant, Cheste y Chiva de la carretera CV-50?, ha sido sometido a información pública mediante anuncios publicados en el BOE de fecha 2 de julio de 2002 y en el DOGV de fecha 4 de julio de 2002, habiéndose presentado 12 alegaciones de las que sólo una, de acuerdo con escrito remitido por el jefe de la Oficina del Plan de Carreteras, tiene carácter ambiental.
  
2. Resumen de alegaciones
  
La alegación con carácter ambiental a la que se aludía en el anterior párrafo, presentada por la Asociación de Vecinos ?Santa Teresa?, puede resumirse en su exigencia de que sea estudiado el impacto acústico derivado de la nueva carretera. Ante la misma, la COPUT respondió que el proyecto de construcción incluirá un estudio detallado de las afecciones acústicas generadas, estableciendo cuantas medidas sean necesarias para minimizar las mismas.
  
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria
  
En fecha 7 de febrero de 2003 se efectuó consulta a los siguientes organismos:
  
- Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia.
  
- Servicio de Parque Naturales de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
- Dirección General de Interior-Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas.
  
Informes sectoriales
  
Se pasa seguidamente a hacer un breve resumen de la información más significativa obtenida de los informes que se señalaban en el punto anterior.
  
- En fecha 3 de abril de 2003 se recibe informe de respuesta a la consulta que se efectuase a la dirección territorial. En el mismo se señala la afección parcial, por parte de la actuación, a la denominada zona C del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Cuenca Hidrográfica de l'Albufera, aprobado por Decreto 96/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano.
  
Se indica, entonces, que durante la realización de las obras deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la alteración de la cubierta vegetal o la modificación de cauces en las zonas adyacentes incluyéndose, en todo caso, las necesarias partidas presupuestarias para la corrección del impacto. Además, se dice, para las actuaciones sobre los cauces, se evitarán las operaciones de cubrición, relleno, grandes canalizaciones y aterramientos de cauces, o alteración alguna que pudiera afectar a su comportamiento hidrográfico. Se recomienda, asimismo, la regeneración de la vegetación de ribera que pudiese afectarse.
  
Quiere añadirse, además, que, de acuerdo con el artículo 7.5 del PORN de referencia, la localización y diseño de toda infraestructura, además de cumplir la normativa sectorial, deberá plantear diversas alternativas sobre la base de un estudio previo o paralelo de la capacidad de acogida del territorio que tenga al menos en cuenta los siguientes criterios:
  
- el incremento de procesos condicionantes naturales como riesgo de erosión, deslizamientos, arrastres, etc.
  
- la alteración de cauces por aterramiento o destrucción de la vegetación.
  
Por otra parte, el escrito de respuesta de la Dirección Territorial confirmaba la afección a vías pecuarias recogida en el estudio de impacto ambiental y Proyecto Ambiental. En este sentido, se constata que se ha tenido en cuenta la reposición de las citadas vías, y se corrige la anchura de la Cañada de Alcublas, en el término municipal de Benaguasil, la cual, siendo de 75.22 metros, se ha estimado en el proyecto en 20.89 metros.
  
- En fecha 10 de julio de 2003 se recibió respuesta a la consulta realizada a la Dirección General de Interior. En el mismo se describen los siguientes riesgos naturales:
  
- Cruce con el barranco de Teulada. Posibilidad de inundación con calado mayor a 0,8 metros y periodo menor a 50 años.
  
- Cruce con el río Turia. Posibilidad de inundación con un calado mayor a 0,8 metros y periodo menor a 50 años.
  
- Riesgo bajo de deslizamiento del terreno en la zona limítrofe al cauce del río Turia.
  
Se explica que es de aplicación la NCSE-94, vista la consideración de ?especial importancia- de la actuación y la sismicidad de la zona. Por ello, se dice que el proyecto de construcción deberá contener un apartado relativo a las acciones sísmicas a las que está sujeto el proyecto.
  
Se señala, finalmente, que el trazado atraviesa, en las proximidades de la carretera CV-364, una zona que, de acuerdo con el Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundaciones en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), está previsto que sea reforestada. Es por ello por lo que se aconseja que se coordinen ambas actuaciones.
  
Afecciones legales
  
De acuerdo con los informes recibidos y con el contenido del estudio de impacto ambiental, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a las siguientes servidumbres legales:
  
- De acuerdo ley de aguas 29/1985, modificada por la ley 46/99, se afecta al dominio público hidráulico de los cauces siguientes: río Turia, barranco de Teulada, barranco de la Lomayna, barranco Hondo y barranco de Chiva o del Poyo, así como a otros cauces menores.
  
- En virtud de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias, existe afección a varias de éstas, como son la del Azagador viejo, cañada real de Gestalgar a Godelleta, cordel de Castilla y cañada real de Alcublas.
  
- En lo que se refiere a la clasificación y calificación del suelo, existe afección a distintas tipologías de suelos, siendo sólo destacable la que se da sobre las calificaciones de SNU de especial protección huerta y SNU de especial protección de cauces y barrancos. Es en éstos en los que, se dice, existen limitaciones a la ejecución de la infraestructura, aún cuando se entienden totalmente superables.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
- El trazado propuesto discurre por una zona llana, en general, por lo que lo hace sobre materiales principalmente terciarios y cuaternarios, afectándose, asimismo, las terrazas fluviales de la rambla de Chiva y del río Turia. Se atraviesan tramos con predominancia de calizas en los que se practicarán importantes desmontes.
  
De la descripción de los suelos afectados realizada por el estudio, cabe referirse al fluvisol calcáreo y al calcisol háplico, por su buena capacidad agrológica.
  
- El estudio, respecto a la hidrología superficial, destaca la presencia del río Turia y de una serie de barrancos, contributivos de l'Albufera, de los que se destacan el del Poyo y el de Teulada.
  
En cuanto a la hidrología subterránea, la mayor parte del trazado se localiza sobre el acuífero denominado Buñol-Cheste y, en menor medida, al acuífero Llíria-Casinos. A la caracterización que de los mismos se hace en el estudio, ha de añadirse que la vulnerabilidad de los recursos subterráneos es media en casi todo el ámbito afectado, siendo alta en el tramo comprendido entre Vilamarxant y Benaguasil.
  
- La vegetación potencial es la correspondiente a la serie climatófila de la coscoja, hallándose sustituida, en la actualidad, por cultivos de cítricos y frutales, así como de pinares de pino carrasco. También se advierte la presencia esporádica de algarrobos (Ceratonia siliqua) en todas las unidades de vegetación descritas en el estudio. Cabe añadirse que, de entre las unidades con mayor valoración descritas, sólo podrá verse afectada, indirectamente, la denominada ?pino carrasco en estado fustal?, la cual se corresponde con una zona de monte de utilidad pública.
  
- De la fauna se ha realizado un análisis de las diferentes especies que constituyen los ecosistemas presentes a lo largo de la traza, sin que se deba, ahora, resaltar ninguna de las presentes de forma especial sobre las demás.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.
  
En este caso, el estudio ha destacado, en mayor medida y para la fase de construcción, los impactos derivados del movimiento de tierras sobre factores medioambientales de entidad como son la geomorfología, la edafología, la vegetación, la fauna y el paisaje, entre otros. Ya en la fase de funcionamiento de la infraestructura, las alteraciones más importantes que se generarán sobre el medio, a criterio del estudio, se darán sobre la fauna, en tanto la carretera implica un efecto barrera, y sobre el confort sonoro.
  
Los viaductos que se localizan sobre los PK 11+898, 14+031 y 15+428, corresponden a la intercepción de la traza prevista con los barrancos de Lomayna y Teulada. Se entiende que tales barrancos ejercen una importante función como corredores fluviales, lo cual implica que permiten el desplazamiento de la fauna de unas áreas naturales a otras. En concreto, se entiende que, en el caso presente, tales corredores se integran en un entramado que favorece la conexión entre los montes de utilidad pública de la zona. Es por ello por lo que la concepción de tales viaductos debe procurar la menor afección a los puntos sobre los que se ubica.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
El estudio ha realizado una correcta interpretación de los impactos producidos sobre el medio. A partir del citado análisis, ha sabido disponer un conjunto de medidas correctoras que atenúan o minimizan tales efectos. Tan sólo cabe matizar algunos de ellos o establecer algunas nuevas consideraciones conducentes, todas ellas, a afianzar las ya dispuestas o garantizar el mantenimiento de ciertos valores sensibles, todo lo cual se explica a lo largo de la presente declaración.
  
Las medidas más sobresalientes de entre las dispuestas por el estudio son las que, de forma sintética, se recuerdan seguidamente:
  
- Protección acústica en diversos puntos del trazado, supeditada a un estudio acústico detallado a realizar en el proyecto de construcción.
  
- Riegos para control de las emisiones de polvo, correcta gestión de la tierra vegetal retirada, correcta gestión de residuos peligrosos generados y restauración de las áreas ocupadas por las instalaciones auxiliares.
  
- Prevención y control de procesos erosivos mediante revegetación de taludes.
  
- Revegetación de taludes en el ámbito del cauce del río Turia y de las obras de drenaje, a fin de habilitarlos como pasos de fauna.
  
- Integración paisajística mediante revegetación con empleo de especies arbóreas, arbustivas e hidrosiembra.
  
- Reposición de la continuidad de las vías pecuarias afectadas mediante la ejecución de pasos superiores e inferiores.
  
- Previsión de trabajos arqueológicos previos y durante el movimiento de tierras.
  
En relación con el movimiento de tierras a efectuar por la ejecución de las obras, es posible recoger, en el proyecto de construcción, la localización de posibles zonas de extracción de materiales y de vertederos para el destino final de los materiales sobrantes, incluyendo escombros y demás restos de obra. Para ello se puede recurrir a explotaciones ya existentes en las proximidades (canteras y vertederos legalizados y en funcionamiento). De no ser así, y proyectarse la apertura de nuevas instalaciones, se recuerda que éstas deberán someterse a evaluación de impacto ambiental. Puede resultar de interés resaltar que, en el caso de apertura de nuevas instalaciones, dado que éstas no podrán utilizarse sin haber concluido el trámite de evaluación y con el objeto de evitar retrasos innecesarios, sería deseable que el citado trámite diese comienzo lo antes posible.
  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, en general, no se han dispuesto los parámetros, indicadores y valores umbral que permiten la ejecución del control. Asimismo, no se han indicado, en general, los informes que durante su realización habrán de redactarse, informes necesarios en tanto que, se entiende, materializan el control previsto.
  
Es importante resaltar que el estudio ha valorado como ?imprevisibles- los impactos derivados de las instalaciones auxiliares y las zonas de préstamo sobre el medio. Así, en tal caso, es esencial que estos impactos queden considerados en el Programa de Vigilancia Ambiental. Esto, que sí se ha hecho para el caso de las instalaciones auxiliares, no lo ha sido así para el de las zonas de préstamo por lo que, se entiende, el Programa debería ampliarse en este sentido.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 3-b) del anejo II del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental para la Estimación de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto Variante de Vilamarxant, Cheste y Chiva de la carretera CV-50, promovido por la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
- El trazado proyectado implica la ejecución de ciertos desmontes de gran entidad, principalmente en los tramos comprendidos entre los PK 12+600 a 13+300 y 19+350 a 19+550. En ambos casos se tienen desmontes que llegan a alcanzar, puntualmente, los 22 metros de altura. En tales tramos la litología está, fundamentalmente, compuesta por calizas. Si bien, en general y como se comenta más adelante, se estima correcta la ejecución de taludes tendidos con bermas que, en cualquier caso, no deberían quedar separadas más de 7 metros en altura, se cree que, vista la geología local de los tramos mencionados, debería realizarse un estudio conducente a determinar los máximos taludes estables practicables pues, aunque la ejecución de los mismos supusiese la no restauración de los desmontes, la ocupación en planta sería mucho menor lo que, en este caso, se considera deseable. Así, realizado tal estudio, se remitirán sus conclusiones a este Servicio.
  
No obstante, en caso de que tales conclusiones desaconsejen el aumento de las pendientes, habrán de detallarse las labores precisas dispuestas para su restauración ambiental e, igualmente, remitirse a este servicio. En tal caso será necesaria la ejecución de muros, al objeto de disminuir la ocupación en planta. Tales muros sólo podrán ser de hormigón armado en el caso de que su intradós sea revestido con aplacado de mampostería. Sin embargo, se cree más adecuado, en consideración a la naturaleza de los desmontes, la disposición de muros de escollera, dada su mejor integración ambiental.
  
Con el fin de disminuir tanto los fenómenos erosivos como el impacto visual, en todos los demás tramos en los que se ejecuten desmontes se entiende que deben practicarse bermas, cada cuatro metros, con ancho suficiente para permitir el desarrollo de vegetación arbórea sobre las mismas. Ello, si bien ha sido mencionado en la memoria del proyecto básico, no parece quedar recogido en el estudio de impacto ambiental. Asimismo, es necesario que se establezcan medidas de control de la erosión en los desmontes que se practiquen en zonas con predominancia de arcillas, independientemente de la altura de éstos, conocida la vulnerabilidad de tales materiales a la erosión hídrica.
  
En el entorno del PK 12+000 se prevé la ejecución de un terraplén de grandes dimensiones complementado con un viaducto sobre el barranco de la Lomayna. A la vista de la información gráfica aportada, podría afectarse el ámbito del monte protegido existente. Si ello fuese así, finalmente, deberá estudiarse el sustituir el terraplén por tierra armada y muro de escamas, a fin de impedir la afección referida.
  
- El Programa de Vigilancia Ambiental deberá ampliarse de acuerdo a lo especificado en anterior apartado de la presente Declaración. Además se deberá ampliar su contenido con la inclusión de las siguientes acciones:
  
- Gestión de zonas de préstamo y vertederos: deberá controlarse las zonas de acopio de los inertes, evitándose las zonas excluidas, protegidas y vulnerables. Deberá realizarse un control exhaustivo sobre los residuos peligrosos, especificándose las acciones a desarrollar. Se inspeccionará el entorno de las obras para verificar la no existencia de acopios o vertidos no autorizados. Los parámetros mínimos a controlar serán la presencia de acopios no previstos, forma de acopio de materiales peligrosos, zonas de préstamo o vertederos no controladas.
  
- Campaña de mediciones en fase de funcionamiento: se establecerá una campaña de mediciones acústicas en aquellas áreas sensibles del entorno de la carretera (áreas residenciales, colegio de enseñanza especial, etc). Se tomará como parámetro indicador el nivel sonoro continuo equivalente, Leq (dB(A)), y se establecerán, como valores umbral, los dispuestos en la legislación autonómica vigente.
  
- El estudio de impacto ambiental, dentro del apartado de medidas correctoras, ha establecido que ninguna de las instalaciones auxiliares se ubique en los siguientes puntos: áreas arboladas, franja ocupada por vías pecuarias, yacimientos arqueológicos, suelo no urbanizable protegido, zona de dominio público hidráulico y espacios de interés. En línea con lo anterior, se cree necesario ampliar las restricciones anteriores a los terrenos de vulnerabilidad alta, de acuerdo con la Cartografía Temática de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, los cuales se localizan en el entorno de los núcleos urbanos de Vilamarxant y Benaguacil.
  
- El estudio de impacto ambiental, en su apartado de medidas correctoras, ha previsto la ejecución de una pantalla de hormigón armado de 2,5 metros de altura y 100 metros de longitud, se entiende que entre los PK 21+200 y 21+600, a fin de no afectar a un conjunto de viviendas residenciales existentes. Si bien se estima como correcta tal medida, se cree más apropiada la ejecución de terraplenes o diques de tierra que suplan la función de las pantallas de hormigón, todo lo cual estará supeditado a la disponibilidad de terreno que se tenga, disponibilidad ésta que, en principio, aparece como suficiente. En caso de no ser así, cabría combinar ambas medidas alcanzándose una solución mixta. El actuar así supone una mejor integración de las medidas correctoras en el entorno, pues cabe revegetar los taludes practicados, al tiempo que aporta mayores condiciones de seguridad a la conducción.
  
Todo lo dicho es extensible a cualesquiera otras pantallas antirruido que hubieran de disponerse fruto de la campaña de mediciones que se lleve a cabo, dentro del Programa de Vigilancia Ambiental y de acuerdo con lo especificado en el punto segundo del presente apartado.
  
- De acuerdo con lo explicado en el informe de la Dirección General de Interior de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas, el proyecto de construcción incorporará un apartado referente a las acciones sísmicas actuantes.
  
- Como se ha mencionado en anteriores apartados de la presente Declaración, la actuación queda dentro del ámbito del PORN de l'Albufera, aprobado por Decreto 96/1995 de 16 de mayo, del Govern Valencià.
  
De acuerdo con las especificaciones recogidas en el mismo, y a las que ya se ha hecho alusión anteriormente, se entiende que es necesario que el proyecto de construcción estudie los fenómenos de erosión evolutiva y localizada que pueden producirse en los distintos cauces afectados, a fin de conocer los efectos sobre la dinámica de los mismos.
  
Por otra parte, el Programa de Vigilancia Ambiental deberá establecer un especial control de las actividades que se desarrollen en las proximidades o sobre los cauces, a fin de evitar aportes de materiales externos, contaminantes o, en cualquier caso, prever la regeneración de la vegetación de los puntos afectados.
  
- La integración paisajística propuesta en el estudio de impacto ambiental no ha especificado las especies que se emplearán en tales labores, así como las superficies que serán objeto de restauración. Se entiende necesaria la correcta y completa realización de un Programa de Revegetación el cual especifique los extremos anteriores, al tiempo que describa las labores de ejecución y mantenimiento necesarias. El mismo debe fijarse, especialmente, en la restauración de los cauces afectados.
  
El referido programa deberá remitirse, para su supervisión, a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda, de forma previa a su ejecución, a fin de que la misma se pronuncie sobre su idoneidad.
  
- Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de declaración de impacto ambiental.
  
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental.
  
- En lo que respecta a la afección al patrimonio cultural, el estudio ha incluido un estudio arqueológico, etnológico y paleontológico circunscrito al ámbito de la actuación. Del mismo se extrae la conclusión de que no se dañarán yacimientos arqueológicos ni elementos de interés etnológico. Asimismo, de la prospección paleontológica realizada se ha concluido la necesidad de realizar un seguimiento de la ejecución de los desmontes y rebaje del terreno.
  
Con todo, previamente a la aprobación definitiva del proyecto, se requerirá que se informe favorablemente el mismo por parte de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura y Educación, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Si durante la ejecución de las obras, y como resultado del seguimiento mencionado, se hallase presencia de restos arqueológicos, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Igualmente, si durante la fase de ejecución de las obras apareciesen cuevas, simas u otras cavidades subterráneas, el hecho se comunicará a la Conselleria de Medio Ambiente, dado que este tipo de formaciones se hallan protegidas por el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunicad Valenciana.
  
- Dada la afección a las vías pecuarias descritas en anterior apartado, deberá iniciarse, previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de reposición de paso ante la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 17 de septiembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 306/2002-AIA
  
Título: Modificación puntual nº 9 del PGOU
  
Promotor: Ayuntamiento de Picassent
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y COPUT
  
Localización: Junto a l'Escola Les Carolines, en la urbanización Loma de la Virgen, en el término municipal de Picassent.
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
La presente modificación pretende reordenar el espacio libre EL-9.3 y viales colindantes a L'Escola les Carolines, en la urbanización Loma de la Virgen (Subzona UNI-9), con el fin de regularizar la forma de dicho espacio libre así como facilitar el acceso y maniobrabilidad de los vehículos que acceden al centro educativo.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I- Se reclasifica suelo no urbanizable colindante con el espacio libre EL-9.3, incorporándolo al ámbito objeto del presente proyecto, y que será ocupado por el nuevo trazado del vial perimetral. Igualmente se modifican las superficies destinadas a residencial y espacio docente. Esta última se vería incrementada para facilitar una próxima ampliación del centro educativo.
  
II- La superficie de suelo no urbanizable reclasificada es de 332,93 m²
  
III- El estudio de impacto ambiental indica que la superficie de suelo no urbanizable que se reclasifica se destinará a la construcción de viales y la zona verde, por lo que no comportará edificación alguna y consecuentemente no se producirá un vertido adicional de aguas residuales.
  
3. Alternativas
  
El estudio de impacto ambiental no presenta alternativas de proyecto. No obstante, se trata de la reclasificación de una pequeña superficie de suelo no urbanizable junto a suelo urbano, para facilitar la reordenación del espacio libre EL-9.3 y vial perimetral al mismo.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 19 de agosto de 2002 el Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia remitió documentación urbanística, estudio de impacto ambiental y expediente administrativo relativo al proyecto Modificación puntual nº 9 del Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Picassent, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Las Provincias, de fecha 12 de junio de 2002 y en el DOGV nº 4.269, de 12 de junio de 2002.
  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en el certificado emitido por la secretaría del Ayuntamiento de Picassent.
  
Afecciones legales
  
1. No existen vías pecuarias que se vean afectadas por el presente proyecto.
  
2. La modificación propuesta no afecta a cauces de agua permanente o discontinua.
  
3. El estudio de impacto ambiental indica que no existen Bienes de Interés Cultural afectados por el presente proyecto. No se ha detectado yacimientos arqueológicos o restos de interés histórico, artístico o etnográfico en el ámbito del proyecto.
  
El estudio de impacto ambiental no incorpora el informe vinculante emitido por la Conselleria de Cultura y Educación sobre la afección del proyecto al patrimonio cultural valenciano.
  
4. La modificación propuesta no afecta a ningún espacio protegido.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Los terrenos objeto de la ampliación propuesta ocupan antiguos cultivos de secano, hoy en estado de abandono debido a los vertidos incontrolados que se realizan en ellos, ante su proximidad a la zona urbanizada.
  
2. El estudio de impacto ambiental indica que los materiales aflorantes en la zona de estudio son calizas-margas, yesos y arenas pertenecientes al Neogeno.
  
De conformidad con lo expresado en la Cartografía Temática publicada por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte, el estudio de impacto ambiental indica que la zona presenta un riesgo medio a la contaminación de las aguas subterráneas, debido a la profundidad del nivel piezométrico y a la depuración del agua infiltrada en la capa de terreno no saturado. No obstante, la actuación propuesta no implica un aumento del agua residual generada respecto de la prevista en el suelo urbano clasificado, por lo que no se incrementa de manera significativa el riesgo de contaminación de las aguas subterráneas respecto de la situación actual.
  
3. El estudio de impacto ambiental indica que la vegetación potencial de la zona se correspondería con el carrascal litoral. Ésta ha sido sustituida en la actualidad por vegetación nitrófila y arvense asociada a los cultivos de secano existentes, principalmente olivos y algarrobos. En las zonas próximas al área de estudio se aprecia la existencia tanto de restos de matorral como de campos de cultivos de cítricos. Se propone la conservación del arbolado existente, procediendo al ajardinamiento del espacio libre mediante vegetación ornamental mediterránea.
  
Asimismo se propone la reutilización del suelo afectado por las obras.
  
4. En lo que respecta a la fauna afectada por la modificación propuesta, se trata de especies características de los cultivos de regadío y de secano, acostumbrada a la actividad humana y de amplia distribución. También se destaca la existencia de roedores como consecuencia de los vertidos incontrolados que se vienen realizando. Éstos serán desplazados o eliminados por la actuación propuesta, por lo que el estudio de impacto ambiental considera que se trata de una actuación positiva en este sentido.
  
5. En lo que respecta al análisis climático, el estudio de impacto ambiental expresa que el clima existente en la zona se clasifica como Mediterráneo semiárido, con una precipitación anual media sobre los 450 mm y una temperatura anual media de 16-17º. Los vientos dominantes son los de componente este-oeste. Asimismo se indica que tanto el clima como el microclima de la zona no se verá afectado por la actuación propuesta.
  
El estudio de impacto ambiental indica que la mayor afección a la calidad del aire se producirá durante las obras de urbanización aunque, debido a la escasa entidad de la obra a realizar, la afección por partículas en suspensión será imperceptible a 250 m. Asimismo, se destaca el incremento puntual del nivel sonoro durante la ejecución de las obras. Durante la fase de funcionamiento, la calidad del aire se verá afectada por el tráfico rodado. En este caso, la circulación actual de vehículos se realiza sobre viales de tierra, por lo que el pavimentado de la zona mejorará notablemente las emisiones de polvo a la atmósfera. Se proponen medidas para minimizar los impactos ambientales derivados de las emisiones atmosféricas y acústicas.
  
La documentación presentada indica que la zona objeto de modificación no presenta riesgo de inundación. No obstante, se indica como medida correctora la necesidad de adaptar el Plan de Emergencias contra Avenidas del municipio a la nueva situación de la urbanización.
  
6. En lo que respecta al incremento de consumo de agua generado por la actuación propuesta, se considera nulo puesto que el suelo que se reclasifica no supone nuevo suelo edificable y se incluye en la reordenación del espacio libre y del vial perimetral, incrementándose en 1.04 m² la zona verde existente.
  
7. El estudio de impacto ambiental expresa que hasta que se ejecute la red de saneamiento de la urbanización, las aguas residuales de las viviendas se depurarán mediante fosa séptica.
  
8. El estudio de impacto ambiental indica que serán retirados los vertidos incontrolados existentes en la zona objeto del proyecto, aunque no se cita dónde serán trasladados. Se apunta que los vertidos de obra serán retirados a vertedero controlado. Se indica que los residuos generados tanto en fase de construcción como de funcionamiento se clasificarán en inertes, asimilables a urbanos y especiales, que se gestionarán de manera adecuada conforme a su naturaleza específica.
  
Se propone la reserva de suelo en los viales para contenedores de recogida selectiva de residuos.
  
9. La zona objeto de reclasificación se sitúa en el borde del suelo urbano, con presencia de viviendas unifamiliares y enmarcada por cultivos de regadío y, en menor medida, de secano, por lo que se trata de un paisaje alterado por la presencia de la actividad humana. La posición de la actuación respecto de la urbanización en la que se emplaza hace que la cuenca visual sea alta, puesto que se divisa el núcleo urbano de Picassent.
  
10. Se adjunta un plano sobre Unidades Ambientales, entendido que se trata de las definidas en el estudio de impacto ambiental del Plan General de Picassent. La zona objeto del proyecto se incluye dentro de la unidad nº 4, catalogada como de interés bajo. No se definen las características de dicha unidad ambiental.
  
11. En lo que respecta a la valoración global del impacto ambiental, el estudio de impacto ambiental concluye que la zona presenta una baja calidad ambiental debido a que se trata de terrenos degradados por los rellenos y vertidos realizados, así como que se trata de una zona colindante a suelo urbano.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Modificación nº 9 del Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Picassent (Valencia), promovido por el Ayuntamiento de Picassent, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
Segundo
  
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I- Aunque la reclasificación propuesta consiste en una pequeña superficie de suelo no urbanizable colindante a suelo urbano, y muy alterada por la presencia de vertidos en la misma, se deberán proponer medidas protectoras y correctoras para minimizar o impedir los impactos ambientales generados sobre el patrimonio cultural como consecuencia de los movimientos de tierra realizados durante las obras de urbanización, ante posibles hallazgos de restos arqueológicos o cualquier otro elemento susceptible de ser protegido. Asimismo, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1198, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, se deberá obtener el informe favorable vinculante sobre el contenido del estudio de impacto ambiental, emitido por la Conselleria de Cultura y Educación.
  
II- Los residuos existentes en la actualidad en la zona de actuación se clasificarán y gestionarán de manera adecuada conforme a su naturaleza por empresas autorizadas.
  
Se debe prohibir el almacenamiento de materiales de obra y residuos generados fuera del ámbito objeto del proyecto, evitando cualquier tipo de afección al entorno inmediato.
  
III- En lo que respecta a la depuración de las aguas residuales generadas en las viviendas, se debe prohibir el empleo de fosas sépticas de construcción tradicional, siendo exigible el empleo de estaciones depuradoras estancas de oxidación total.
  
Tercero
  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 18 de septiembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 380/02-AIA
  
Promotor: José y Mario Sierra, SL.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Industria, Comercio y Turismo.
  
Objeto del proyecto: Explotación de la Cantera ?La Sierra?. Sección A)
  
Localización: Parcela nº 20 del polígono nº 16. Paraje ?Pla de la Perla?. TM de Olocau (Valencia).
  
Descripción del proyecto
  
3. Descripción de las características más relevantes de la actuación.
  
El objeto del proyecto es la apertura de la cantera denominada ?Pla de la Perla- tramitada como recurso de la Sección A) de la Ley de Minas, posterior restitución del terreno mediante relleno con residuos inertes adecuados y transformación agrícola.
  
Los materiales a explotar y comercializar de acuerdo con el proyecto de explotación y estudio de impacto ambiental son arcillas cuaternarias correspondientes a glacis de acumulación. Litológicamente estos depósitos están formados por arcillas rojas con cantos subangulosos que alternan con paquetes arcillo-limosos carbonatados recubiertos con una costra detrítica que cubre el depósito.
  
Se accede a la parcela partiendo de la Pobla de Vallbona en dirección Norte, tomando una pista asfaltada que conduce a la urbanización Lloma Llarga. Transcurridos 5,2 km, llegamos al límite del término municipal de Olocau, tomando una pista sin asfaltar que discurre entre fincas de naranjos y una vez cruzado el barranco del Caraixet se llega a la parcela. Se adjunta plano de acceso a la parcela.
  
La superficie total de la parcela es de 25.005 m², siendo la superficie a explotar de aproximadamente 14.104 m². El paraje se encuentra en un entorno eminentemente agrícola, siendo originalmente tierra de secano plantada con algarrobos.
  
La explotación avanzará en un único banco subvertical de altura media de 7 m. siendo el volumen de material a extraer de 98.726 m³ y una vida útil estimada de 4 años.
  
A medida que se vaya extrayendo el material, se irá restituyendo la topografía explotada mediante aporte de estériles procedentes de distintas obras de la zona. Una vez rellenado el hueco se dejará la pendiente original del terreno, y se procederá al vertido y extensión de la tierra vegetal para posteriormente plantar cítricos en la parcela.
  
La parcela antes de iniciar las obras de explotación estará vallada en todo su perímetro.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública. Remisión del expediente.
  
En fecha 23 de octubre de 2002 los servicios territoriales de Industria y Energía remitieron a esta Dirección General documentación relativa a la solicitud de explotación de la cantera ?La Sierra-
  
En noviembre de 2002, se informó a la empresa promotora sobre el estado del expediente, solicitando ampliación de la documentación y advirtiendo que en caso de no recibir la documentación solicitada en el plazo de 3 meses se procedería al cierre del expediente iniciado, de acuerdo con el artículo 92 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común (BOE, nº 285 de 27 de noviembre de 1.992)
  
En febrero de 2003, se recibe por parte de la Dirección General de Patrimonio Artístico informe vinculante desfavorable al proyecto de referencia.
  
En febrero de 2003, el Servicio Territorial de Industria y Energía, traslada a este servicio el certificado del resultado de información pública del expediente indicando que publicado en el BOP nº281 de 26 de noviembre de 2002 y transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se ha presentado alegación alguna.
  
En marzo de 2003, se recibe escrito de la Dirección Territorial de Medio Ambiente, en el que se adjuntan 3 informes (Unidad de Vías Pecuarias, Sección Forestal y Jefe del Servicio de Coordinación Medioambiental) indicando que la extracción propuesta no supone ningún tipo de afección legal de tipo ambiental. Únicamente se indica que es necesario garantizar la impermeabilidad del terreno dada la diversa naturaleza de los residuos que rellenarán el hueco.
  
En fecha 27 de marzo de 2003, la directora general de Planificación y Gestión del Medio dictó Resolución de caducidad del expediente puesto que transcurridos 3 meses desde la solicitud de ampliación de documentación, ésta no fue presentada en el plazo requerido ante esta Dirección General.
  
Posteriormente, en fecha 14 de abril de 2003, el servicio territorial de Valencia traslada a esta Dirección General escrito de la empresa promotora en el que expone que la documentación requerida en fecha 6 de noviembre de 2002, fue presentada ante ese servicio territorial en fecha 30 de diciembre de 2002, aportando copia del registro de entrada ante esta Conselleria, dentro del plazo de 3 meses otorgado y solicita continuar con el expediente.
  
Consideraciones ambientales
  
La parcela objeto de explotación se sitúa junto al ?barranc del Carraixet?, dentro de la zona de policía del mismo, en un entorno eminentemente agrícola caracterizado por cultivos de regadío y algunos campos de secano abandonados.
  
El paisaje se halla fuertemente modificado como consecuencia de las actividades agrícolas desarrolladas en el municipio y el desarrollo de numerosas urbanizaciones.
  
El último tramo de acceso a la parcela discurre por una pista sin asfaltar de no más de 4 m. de ancho entre fincas de naranjos atravesando en su tramo final el ?barranc del Caraixet?.
  
Visitada la zona, se comprueba que la parcela no está vallada y que la explotación de la parcela ha comenzado dejando un hueco de más de 15 m. al contrario de lo indicado en el proyecto donde se dice que la explotación se llevará a cabo en un banco de 7 m. de altura siempre por encima de la cota natural del barranco.
  
Se observa como los materiales que constituyen el ?supuesto- depósito de arcillas cuaternarias a explotar se corresponde con materiales cuaternarios constituidos por gravas y conglomerados con matriz areno-arcillosa de origen fluvial (barranco del Caraixet).
  
Las arcillas constituyen únicamente la matriz de estos conglomerados con bloques de gran tamaño superando los 30 cm. de diámetro.
  
En cuanto a la restauración propuesta, se indica por una parte que se impermeabilizará el terreno con las arcillas sobrantes de la explotación y por otra parte se aclara que la actividad propuesta para restituir la topografía no se trata de un vertedero sino una restitución topográfica del terreno mediante relleno de inertes adecuados.
  
Analizados los residuos que se pretenden verter en el hueco se considera que se trata de un vertedero de residuos inertes y que el emplazamiento propuesto no es adecuado ambientalmente para ubicar este tipo de actividades dado que existe un riesgo elevado de contaminar las aguas superficiales y subterráneas.
  
Por otra parte, el estudio de impacto ambiental no ha tenido en cuenta una serie de afecciones derivadas de la actuación propuesta y en consecuencia no ha desarrollado las medidas protectoras y correctoras adecuadas para minimizarlas. Estas son:
  
- Deterioro de caminos. Necesidad de acondicionar y ampliar los caminos de acceso.
  
- Posibles avenidas del ?barranc del Caraixet?. Dado que la excavación realizada a pesar de lo que se indica en el proyecto, se encuentra a igual o menor cota que el barranco, existe la posibilidad de inundación de la parcela y consecuentemente la contaminación de las aguas.
  
Como conclusión, señalar que el proyecto de explotación - restauración y estudio de impacto ambiental aportados presentan ciertas deficiencias, ambigüedades y contradicciones que hacen inviable evaluar favorablemente el proyecto.
  
Además, se dispone de informe vinculante desfavorable emitido por parte de la Dirección General de Patrimonio Artístico al proyecto de referencia.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la presente declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales el proyecto de extracción de arenas, sección A) denominada ?LA SIERRA- en el término municipal de Olocau (Valencia), José y Mario Sierra, SL. por no garantizar la correcta explotación y restauración de la parcela solicitada.
  
Segundo
  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Se publicará la presente Estimación de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML