Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8266, del 04-04-2018 (2018/2293)

RESOLUCIÓ de 21 febrer de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 55/11-AIA Ayódar i Torralba del Pinar.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8266

Data del DOGV
:   04-04-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/2293

CVE


Data del document
:   21-02-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Ayódar](javascript:void(0))
    * [Torralba del Pinar](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 21 febrer de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 55/11-AIA Ayódar i Torralba del Pinar. [2018/2293]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 55/11-AIA Ayódar i Torralba del Pinar.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 055/11-AIA.  
Títol: Ampliació i millora de la carretera CV-203, des de la CV-205 a Torralba del Pinar.  
Promotor: Diputació de Castelló.  
Autoritat substantiva: Diputació de Castelló.  
Localització: terme municipal d'Ayódar i Torralba del Pinar.  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és el condicionament de la carretera CV-203, per mitjà de la millora del traçat, l'ampliació de la plataforma i l'execució de les obres de drenatge transversal i longitudinal.  
2. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
La CV-203 és la principal via d'accés al municipi de Torralba del Pinar des de Castelló de la Plana. Es tracta d'una carretera de muntanya, adaptada a l'orografia del terreny, que creua el barranc de La Huertica i el riu d'Ayódar.  
El tram següent de la CV-203, des del PK 5 + 468 fins al 9 + 000, ja va ser condicionat. En aquesta ocasió les obres s'ubiquen quasi totalment al terme municipal d'Ayódar.  
El condicionament actua en un eix de longitud de 5,5 km, i modifica el traçat en planta i alçat.  
El traçat en planta difereix de l'actual en l'encreuament amb el barranc de La Huertica (PK 0+725), en un tram en U (PK 2+100-2+450), en unes revoltes en zig-zag (PK 3+900 € 4+300), en un tram en V (PK 4+650 € 4+950) i en les proximitats de la intersecció amb la CV-205 (PK 5 + 400 fins a final). Això implica l'ampliació del pont sobre el riu d'Ayódar (PK 5+250).  
En el traçat en alçat s'han intentat complir els paràmetres mínims de visibilitat.  
La secció tipus proposada està formada per una calçada de 7,00 m i bermes de 0,25 metres.  
El drenatge transversal està previst per mitjà de 17 noves obres de drenatge, de diàmetre mínim 1.200 mm.  
Respecte de les actuals obres de drenatge transversal es proposa el manteniment d'aquelles que queden fora de la nova traça o la demolició d'aquelles que queden en la traça per a substituir-les.  
Per al drenatge longitudinal, s'ha triat la tipologia de cuneta triangular en les zones de desmunt. S'han plantejat diversos passos sota la calçada per a portar les aigües arreplegades d'un costat a un altre i salvacunetes per a salvar diversos camins.  
El termini d'execució de les obres és de 14 mesos i el de garantia d'un any. Durant l'execució de les obres es tancarà la carretera i es desviarà el trànsit per la xarxa de carreteres existent.  
L'IMD obtinguda al juliol de 2010 era de 28 vehicles/dia/calçada. S'espera una IMD l'any 2032 de 82 vehicles/dia/calçada.  
Està prevista la reposició de diversos serveis de mitjana tensió i telefonia, així com l'entrada d'un camí.  
El criteri d'expropiació que s'ha emprat consisteix en una franja de tres metres addicionals per al tronc principal i un metre per als camins i accessos.  
  
Tramitació administrativa  
1. Actuacions de l'avaluació d'impacte ambiental  
Amb data 1 de febrer de 2010 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació relativa al projecte «d'ampliació i millora de la carretera que va des de la CV-203 a Torralba del Pinar» juntament amb un escrit de l'empresa redactora del projecte, on se sol·licita informe sobre la necessitat o no de sotmetre el projecte al procediment d'avaluació d'impacte ambiental. Amb data 18 de febrer de 2010 es trasllada al redactor, i s'indica que el procediment que correspon és el de declaració d'impacte ambiental, tal com es preveia en les declaracions d'impacte ambiental dels trams pròxims (primer condicionant de la declaració d'impacte ambiental del projecte [expedient 486/1999-AIA] «conservació i millora de la carretera CV-203, entre el PK 5+468 i el 9+000» i primer condicionant de la declaració d'impacte ambiental del projecte [expedient 495/2000-AIA] «obres de millora de revoltes a la CV-203 entre PK 20+ 800 i el PK 22+700. Tram Caudiel-Higueras») i per trobar-se en l'annex II, grup 9.k, apartat 5, del Reial decret legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
La Diputació de Castelló va sotmetre el projecte constructiu, estudi d'impacte ambiental i estudi d'integració paisatgística de «l'ampliació i millora de la carretera CV-203, des de la CV-205 a Torralba del Pinar» a informació pública per mitjà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, núm. 6396, de data 12 de novembre de 2010, per un termini de 30 dies hàbils.  
Amb data 14 d'octubre de 2013, es rep el certificat del tràmit d'informació pública on s'indica que no s'han rebut al·legacions al projecte ni a l'estudi d'impacte ambiental.  
Amb data 21 de maig de 2014, s'ha remés per correu electrònic una modificació de la traça entre els PK 0+000 i 1+100, que redueix notablement els efectes ambientals, ja que s'adapta més el nou eix a l'existent i plantejar un mur d'escullera en el PK 0+725 que disminueix el vessament del talús.  
2. Consultes  
S'han realitzat consultes a les administracions públiques afectades següents:  
- Servei de Paisatge, per la seua competència en paisatge.  
- Direcció General de Medi Natural, per la seua competència en la gestió de la Xarxa Natura 2000, el Parc Natural de la Serra d'Espadà i els hàbitats.  
- Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, per la seua competència en la contaminació acústica.  
A continuació es resumeixen els principals informes obtinguts com a resposta a les consultes realitzades.  
Informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric:  
S'ha rebut el 31 de maig de 2011, que informa sobre matèria de contaminació acústica, el següent:  
«[?]En la situació actual es compleixen els objectius de qualitat acústica en les zones més pròximes a la CV-203 amb ús residencial. [?] Després de les actuacions previstes s'observa que continuen complint-se els objectius de qualitat acústica, en les zones d'ús residencial [?]. Per a comprovar els nivells esperats [?] s'ha elaborat el següent pla de comprovació i manteniment, a la conclusió de les obres:  
- realització de mesuraments acústics en període diürn, de 08.00-22.00 h, en les proximitats del traçat sobre el qual s'actua.  
- s'hauran de realitzar 3 mesuraments per punt en 3 punts a triar a diferents distàncies de la carretera.  
- si s'obtenen nivells superiors [?] es prendran les accions oportunes i les mesures correctores necessàries per a assegurar la compatibilitat dels usos dominants amb els nivells de soroll obtinguts.  
- si es desenvolupen mesures correctores, s'hauran de realitzar mesuraments addicionals en les zones on aquestes seran instaurades per a comprovar la seua efectivitat.  
- El manteniment de les mesures correctores consistirà a comprovar i mantindre les propietats físiques d'aquestes en el moment en què es detecte la seua inefectivitat.  
[?]Encara que l'estudi acústic s'ha redactat tal com s'estableix en [?] l'annex VI del Decret 104/2006 [?] aquest estudi no ha sigut firmat pel tècnic que l'ha redactat. Per tant, s'hauria de tornar a presentar l'estudi acústic firmat pel tècnic competent que l'ha redactat».  
  
Informe del Servei de Paisatge.  
Rebut el 25 de juliol de 2011, que informa el següent:  
«[...] El contingut de l'Estudi d'Integració Paisatgística es considera suficient per a valorar la incidència de la infraestructura projectada [?].  
  
L'Estudi conté una sèrie de mesures d'integració que s'hauran d'aplicar durant l'execució del projecte. A més es realitzen les següents consideracions quant al disseny del projecte, a fi de reduir el possible impacte generat amb la millora de la carretera:  
- a fi de garantir la preservació i l'adequat tractament de la infraestructura verda supramunicipal, s'haurà d'assegurar la connexió del barranc de La Huertica, en l'entorn del PK 0 + 700, per mitjà del manteniment de la vegetació de la zona.  
- S'han de restaurar els trams de la carretera que queden fora de servei, de manera que es regeneren amb espècies forestals de l'entorn.  
[?]S'emet un informe favorable, condicionat a incorporar els canvis especificats en aquest informe abans de l'aprovació del projecte bàsic i les mesures d'integració [?]».  
Informe de la Direcció General de Medi Natural:  
Realitzat el 2 de desembre de 2011, que informa el següent:  
«[...] Valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000.  
[?]El projecte preveu tres solucions de millora de la carretera [?]. S'opta per la solució 2 per comportar un menor impacte que la solució 3, solució que és suficient per a millorar la seguretat viària de la infraestructura.  
L'actuació discorre dins del LIC i la ZEPA, en una àrea de distribució d'hàbitats d'interés comunitari, concretament d'hàbitats de codi 5330: matolls termomediterranis i preestèpics, 6220 (prioritari): zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea, 4030: bruguerars secs europeus i 5210: matoll arborescent amb Juniperus spp.  
  
Per tant, s'hauran de prendre les mesures correctores següents:  
- restaurar al seu estat original el traçat actual que quede fora de servei després de l'actuació.  
- restaurar les zones utilitzades com a aplec de materials o residus.  
  
- retirar els residus generats, no reutilitzats, a abocador controlat.  
  
- evitar els danys a la vegetació que no s'elimine en l'execució del nou traçat.  
- jalonar les zones amb presència d'hàbitats durant l'execució de les obres.  
- no aplegar materials sobre la vegetació que no serà eliminada.  
  
- en cas de realitzar sobreamples o xicotets accessos per a la maniobrabilitat de la maquinària durant l'execució de l'obra, aquestes zones hauran de ser restaurades al seu estat original una vegada finalitzada l'obra.  
[?]Aquest servei considera que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, sempre que es complisca el que indica [?]».  
«Gestió d'Espais Naturals:  
[?L'actuació s'ubica [?] dins [?] del Parc Natural de la Serra d'Espadà, aprovat per mitjà del Decret 161/1998, de 29 de setembre, del Govern Valencià, pel qual es declara Parc Natural de la Serra d'Espadà. [?] La zona d'actuació s'ubica en l'Àrea de Predomini Forestal. El Pla Rector d'Ús i Gestió [?] estableix, per a la zona per la qual discorre l'actual via que es projecta modificar, la categoria d'Àrea d'Actuació Preferent, zones de regeneració d'hàbitats naturals, i en particular de dues de les seues subcategories, [?] Regeneració de zones degradades amb predomini de pineda i [?] Regeneració de zones degradades amb predomini de matoll.  
[?]El PRUG [?] indica una sèrie de requisits que s'han de preveure en els projectes i durant l'execució d'aquests, que són els següents:  
a) Els traçats i el emplaçaments hauran de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, evitant la creació d'obstacles en la lliure circulació de les aigües o rebliments en aquestes, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics.  
b) Durant la realització de les obres, s'hauran de prendre les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, i a la terminació de les obres s'ha de restaurar el terreny i la coberta vegetal.  
  
[?]Amb poques paraules, prop del 80 % la nova planta discorrerà sobre la plataforma existent o aprofitant-la en gran part, i es faran canvis substancials en dues revoltes que en l'actualitat tenen un angle de gir molt baix i que resulten especialment perilloses per a la circulació.  
  
Després de la visita realitzada a la zona de projecte es posen de manifest diversos aspectes:  
- Excessiva concentració en el que seran els laterals de la nova via, de pins jóvens fruit de la regeneració dels hàbitats després d'un incendi forestal.  
- No hi ha servitud ni camins d'accés en les zones en les quals el nou traçat s'aparta de la plataforma actual.  
- Existència d'una gran zona d'aplec en el punt on finalitza la futura zona d'actuació, que coincideix al seu torn amb l'inici de la carretera en direcció a Torralba que, en l'actualitat, va ser adequada fa poc temps.  
  
L'estudi d'impacte ambiental incorpora una sèrie de mesures correctores encaminades a la minimització dels impactes derivats de les actuacions en la fase de construcció, són adequats però s'observen determinades carències, principalment, en la determinació de les zones d'abocament i aplec de materials i en la solució dels trams de la via que quedaran fora de servei.  
[?]Cal informar [?] favorablement el projecte [?] supeditat al compliment dels següents condicionants:  
a) S'haurà d'incorporar la necessitat d'eliminar la capa superficial, totalitat del material asfàltic, dels trams en els quals la modificació se separa de forma substancial de l'actual plataforma. En la visita es va observar la inexistència de servituds associades a aquesta com ara camps de cultiu, construccions, etc., a excepció del primer tram de l'actuació on es pretén la construcció d'un nou pont.  
b) A fi de minimitzar el risc d'incendi forestal, l'actuació haurà d'incorporar una aclarida de la vegetació forestal en la zona de policia del nou traçat de la via. Aquest servei queda a disposició de l'empresa adjudicatària per a l'elaboració del corresponent pla d'actuació, compromís que haurà de quedar reflectit en el plec de condicions d'adjudicació de l'actuació.  
c) S'hauran, una vegada finalitzada l'actuació, de restaurar les zones d'aplec de materials, tal com indica l'estudi d'impacte ambiental, també la que se situa al final del tram que serà remodelat de la CV-203, ocupada en l'actualitat amb pedres d'escullera i altres materials».  
  
«Biodiversitat:  
[?]El Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV) confirma que la porció terminal del traçat, en les proximitats del límit municipal amb Torralba del Pinar, estan incloses en l'espai vital d'un niu d'àguila de panxa blanca (Hieraetus fasciatus). Aquesta àrea està associada a un niu situat en aquest últim municipi, a més d'1 quilòmetre de la zona d'actuació. Per tant, no es considera probable que existisquen afeccions negatives associades amb el projecte.  
Quant als hàbitat, el visor cartogràfic mostra que la major part del traçat de la carretera discorre per una extensa àrea caracteritzada per la presència de matolls silicícoles d'Ericetum scopariae-arboreae [?] i sobretot, coscollars basòfils amb savina de moro de Rhamno lycioidis-Quercetum cocciferae [?]. No obstant això, tot l'àrea va ser afectada per l'incendi forestal de 1994 i la regeneració posterior ha donat lloc a extensos pinars de pi blanc (Pinus halepensis) que mostren una densitat excessiva, que impedeix el desenvolupament de les comunitats característiques de la vegetació potencial. Per això, seria convenient reduir la biomassa de les formacions vegetals alienes al traçat de la nova carretera, almenys en l'amplària corresponent a la servitud de la via. L'actuació hauria de centrar-se en la reducció significativa de la densitat d'exemplars de pi blanc per unitat de superfície. Aquesta actuació permetria una millora de la qualitat dels hàbitats potencials mencionats i, paral·lelament, una reducció del risc d'incendis.»  
  
Informe de la Direcció General de Cultura:  
Realitzat el 17 de gener de 2014, que informa el següent:  
«[?]El «Projecte d'ampliació i millora de la carretera entre la CV-203, des de la CV-205 a [?] Torralba del Pinar» analitzat no té afecció al Patrimoni Cultural en cap de les seues manifestacions.  
Així mateix, es recorda que:  
Qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica haurà de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que totes aquelles remocions de terres que puguen afectar possibles àrees amb restes arqueològiques o paleontològics han de tindre la deguda autorització d'aquesta direcció general.  
Aquest informe es contrau a la memòria d'impacte patrimonial presentada, amb l'expressa advertència que si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produeixen variacions respecte a la proposta ara informada, haurà de sotmetre's aquesta de nou a l'informe.»  
Afeccions legals  
Es tracta d'una zona de muntanya de gran valor ambiental que destaca per la seua singularitat geològica, en constituir un enclavament silici en el conjunt majoritàriament calcari de les serres valencianes. Per aquesta raó, alberga la sureda més extensa de la Comunitat Valenciana, així com tot el seguici de formacions associades a aquest, en les quals es presenten diverses espècies endèmiques de gran interés. No obstant això, en 1994 la zona va patir un incendi i amb posterioritat s'ha regenerat principalment amb Pinus halepensis, i això limita l'hàbitat potencial.  
  
Inclou, a més, dos refugis importants per a rates penades, la Cova de l'Onder i la Cova de l'Ereta. Així mateix, s'ha detectat a la serra la major densitat d'àguila de panxa blanca de tot el territori valencià. Els hàbitats més destacats s'associen amb les suredes, incloent-hi, a més, formacions com els bruguerars secs europeus, matolls arborescents de Juniperus, matolls mediterranis, pendents rocosos silicis. També es presenten en la zona bons retalls de carrascar, així com hàbitats rocosos com les coves, els despreniments rocosos mediterranis, etc. Quant a les espècies, destaquen les rapaces com Circaetus gallicus, Hieraetus pennatus, Aquila chrysaetos, Falco peregrinus i, sobretot, Hieraetus fasciatus. A destacar també les espècies de quiròpters, entre les quals destaquen Rhinolophus euryale, Rhinolophus hipposideros, Myotis emarginatus o Miniopterus schreibersii. Alguns punts dels llits de la zona alberguen poblacions de Chondrostoma toxostoma i Austropotamobius pallipes, mentre que entre els vegetals importants poden mencionar-se espècies com a Centaurea saguntina, Centaurea paui, Minuartia valentina, Dianthus miltiaffinis, Jasiones mansanetiana o Erodium aguilellae. L'actuació es troba dins del parc natural, ZEPA i LIC de la Serra d'Espadà. El paisatge de la zona és principalment muntanyós, de gran qualitat.  
  
S'encreuen dos llits: el barranc de La Huertica i el riu d'Ayódar.  
Tota l'actuació està en sòl forestal segons l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana i terreny forestal segons el PATFOR (Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana).  
El traçat travessa sòl no urbanitzable protegit. No hi ha béns de naturalesa arqueològica, arquitectònica, etnològica i paleontològica en les proximitats.  
Està afectat el camí ramader assagador Paso Real de Ayódar, amb un ample legal de 50 m i l'Azagador de Majadal, amb un ample legal de 7 m, ambdós classificats en 1992.  
  
Consideracions ambientals  
Les alternatives que conté l'estudi d'impacte ambiental són l'alternativa 0 i l'alternativa 1, que es desenvolupa en tres possibles solucions.  
  
La solució 1 manté el traçat en planta i alçat però millora el ferm i amplia la secció transversal. Les solucions 2 i 3 modifiquen el traçat en planta i alçat, de manera que s'eliminen diverses revoltes tancades, es creen alguns trams en variant i s'eliminen els acords verticals.  
  
En la justificació es considera que la solució 1 comporta una millora limitada de la seguretat viària, davant de les solucions 2 i 3. D'altra banda, la solució 3 comporta una proposta més agressiva amb el medi ambient i un major impacte ambiental. Per això, es considera que la solució 2 és la més adequada.  
  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
  
Sota aquest epígraf es pretén remarcar en els principals efectes generats per l'actuació, que són durant la fase d'execució: l'ocupació del sòl i llits i l'eliminació de vegetació.  
El sòl és un dels principals factors que estan perjudicats perquè en tractar-se d'una zona muntanyosa, qualsevol ocupació de nova planta porta associat un volum de terres important. Així mateix, poden ser afectats els sòls adjunts a la traça, i compactar i disminuir la seua capacitat agrològica.  
Un altre impacte que es produirà serà l'eliminació de la cobertura vegetal, encara que vistes les espècies amb què s'ha revegetat, l'actuació pot suposar una oportunitat per a potenciar els hàbitats més interessants.  
S'encreuen dos llits: barranc de La Huertica i el riu d'Ayódar. Sobre el barranc de La Huertica existeix actualment un tub de diàmetre 60 cm que es canviarà per un tub de 1.800 mm de diàmetre. Sobre el riu Ayódar s'executarà una ampliació contigua a l'existent, aigües avall d'aquest. S'haurà de prestar especial atenció a l'execució de les obres sobre els llits, i procurar que l'impacte en el llit i en els seus marges siga el mínim possible.  
Durant la fase de funcionament els principals impactes són la modificació del paisatge i els atropellaments d'animals.  
2. Establiment de mesures correctores i/o protectores  
Durant l'execució de les obres, entre les mesures detallades per a reduir l'impacte d'ocupació del sòl, considerant l'escàs transit de la zona (28 vehicles/dia/calçada), les característiques d'aquest (fonamentalment vehicles agrícoles i turismes) i les característiques de la secció transversal del tram anterior ja preparat (imposades en el condicionant 2.1 de la declaració d'impacte ambiental de les obres de conservació i millora de la carretera CV-203, entre el PK 5+468 i el 9+000, i en el condicionant 7 de la declaració d'impacte ambiental de les obres de millora de revoltes a la CV-203 entre els PK 20+800 i 22+700, tram Caudiel-Higueras), no està justificada la secció transversal proposada per a la plataforma, atés que qualsevol sobredimensionament suposa majors moviments de terra i majors impactes ambientals no assimilables dins del Parc Natural. Així es considera suficient projectar una calçada de 6 metres en els trams en recta, amb dos carrils de 3 m, davant dels inicials de 3,5 m, i podrà mantindre l'ample de la berma proposat (condicionant 1.1 d'aquesta resolució). La secció transversal podrà mantindre's en els trams en revolta.  
  
La modificació realitzada sobre el projecte sotmés a informació pública i presentat de forma telemàtica al maig de 2014, respon a una optimització del traçat per a reduir el moviment de terres a realitzar entre els PK 0+000 i 1+100. Es considera que els majors impactes van a derivar-se de l'execució dels trams en variant previstos, atés el fort moviment de terres i la creació de grans talussos de difícil restauració. De manera anàloga, es requereix una optimització del traçat, quan es redacte el projecte constructiu (entre els PK 2+920 € 2+980; 3+280 € 3+340; 4+080 € 4+140; 4+220 € 4+260; 4+460 € 4+720; 5+120 fins al final), adaptant-se més al traçat existent (condicionant 1.2 d'aquesta resolució). En aquells trams en què siga inevitable eixir-se'n de la traça actual, es limitarà el desenvolupament dels talussos per mitjà de l'execució de murs de contenció de terraplens que permeten limitar el desenvolupament d'aquests. (Condicionant 1.3 d'aquesta resolució). Els materials d'aquests murs de contenció permetran la seua integració paisatgística.  
L'estudi d'impacte ambiental estableix la necessitat de delimitar les zones de maquinàries pesants, aplec de materials i càrrega-descàrrega i el seu jalonament. S'identifica en el plànol núm. 17 zones d'expropiació i ocupació temporal, una zona d'ocupació temporal per obra a l'inici de l'actuació. Es tracta de l'àrea identificada en l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals en què es van aplegar els materials emprats en el tram previ que va ser preparat amb anterioritat. L'estudi d'impacte ambiental preveu en aquesta zona d'ocupació temporal: la impermeabilització, l'ús de sistemes de recollida de residus i olis, basses de decantació i el tancament del perímetre.  
  
En el cas de realitzar sobreamples o xicotets accessos per a la maniobrabilitat de la maquinària durant l'execució de l'obra, aquestes zones hauran de ser restaurades al seu estat original una vegada finalitzada l'obra (condicionant 1.4 d'aquesta resolució).  
Es preveu la compensació del moviment de terres. Si cal importar material, s'obtindrà de préstecs i/o pedreres legalment establides. En cas de material sobrant, es restauraran els préstecs o s'empraran en zones de cultiu, sobre els quals s'abocarà una capa de terra vegetal d'aplec. No obstant això, es recorda que en aquest cas s'ha d'autoritzar la utilització de residus inerts adequats en la restauració de zones degradades, obres de condicionament o rebliment, entre altres, segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell, de la Generalitat Valenciana (condicionant 1.5 d'aquesta resolució).  
  
Com a mesura protectora de la vegetació es proposa afectar mínimament la vegetació existent per a la qual cosa es desbrossarà estrictament la superfície necessària. Caldrà abalisar els hàbitats (condicionant 1.6 d'aquesta resolució). Respecte a la protecció contra incendis, l'estudi d'impacte ambiental indica que es desenvoluparà un pla de prevenció i extinció d'incendis. Entre altres, es preveu eliminar les restes de vegetació, i evitar-ne la crema, i disposar d'un depòsit d'aigua transportable. A més, durant l'execució de les obres, per estar en un entorn forestal, s'haurà de complir estrictament el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals (condicionant 1.7 d'aquesta resolució). Haurà de sol·licitar-se la pertinent autorització de desbrossaments i tales en sòl forestal i caldrà ajustar-se a les limitacions temporals en les quals no s'han d'executar les obres que estiguen associades al nivell de risc d'incendi (condicionant 1.8 d'aquesta resolució).  
  
Per a reduir l'afecció sobre els llits d'aigua i reduir l'energia erosiva de les aigües d'escolament, s'instal·laran barreres de sediments per a contindre'ls. S'implantarà un sistema de depuració de l'aigua residual de llavada en la zona de les instal·lacions auxiliars. Els llits hauran d'abalisar-se (condicionant 1.9 d'aquesta resolució).  
Per a reduir la contaminació atmosfèrica s'han previst les mesures protectores més freqüents com són els regs periòdics, la coberta amb lones de vehicles per a transport de terres, àrides i runes, la reduïda velocitat de circulació de vehicles i les inspeccions tècniques de la maquinària emprada. Per a reduir els nivells de soroll, durant la fase d'execució de les obres s'exigirà el manteniment de la maquinària i l'ús de dispositius silenciadors.  
Està prevista la gestió dels residus que es generen en l'obra, per als quals l'estudi estableix que a l'inici de l'obra es redactarà un pla definitiu de gestió de residus. D'aquesta manera es retiraran tots els residus generats.  
Com a mesura correctora de l'impacte que puga generar-se al paisatge, durant la fase d'explotació, s'hi preveu la restauració. Per a això, l'estudi d'impacte ambiental preveu emprar la terra vegetal extreta durant el moviment de terres (s'han previst les operacions d'aplec i conservació de terra vegetal necessàries per a la seua conservació fins al moment d'ús), preparar el terreny a restaurar, reutilitzar la terra vegetal i plantar espècies. Per als terraplens es proposa Pinus halepensis, Rosmarinus officinalis, Pistacia lentiscus i Quercus coccifera. Per a la zona d'instal·lacions auxiliars, maquinària i aplec de materials es proposa les mateixes espècies i el trasplantament de Pinus halepensis que es considere d'interés forestal.  
Si bé sí que es considera adequada la restauració com a mesura correctora, cal matisar alguns aspectes (condicionant 1.10 d'aquesta resolució).  
Respecte de l'àmbit objecte de restauració: a pesar que l'estudi d'impacte ambiental considera que no es realitzarà una demolició de l'antic traçat, sí que és necessari restaurar al seu estat original el traçat actual que quede fora de servei després de l'actuació. Així mateix, hauran d'eliminar-se les obres de drenatge que queden abandonades. Per tant, l'àmbit d'aquest projecte de restauració seran els talussos, les parts del traçat original que queda fora d'ús i la zona d'ocupació temporal. Es vol remarcar la necessitat de restaurar la zona d'ocupació temporal, perquè aquesta necessitat ja estava recollida en el condicionant 9, en la declaració d'impacte ambiental del projecte «conservació i millora de la carretera CV-203, entre els PK 5+468 i 9+000».  
Respecte de les espècies que s'han d'emprar: el risc potencial d'incendi, l'abundància de Pinus halepensis en la zona i el valor ambiental de la zona, limiten la densitat i el tipus d'espècies a emprar. En aquest senti,t es considera necessari, tal com recull l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals, que es redacte un pla d'actuació en col·laboració amb els tècnics d'aquest servei en què d'una banda es concrete l'aclarida de vegetació forestal i d'altra banda la plantació en les noves zones. S'establirà en la zona d'aclarida quines espècies han d'eliminar-se i quina densitat ha de quedar, mentre que en la zona que s'ha de revegetar, s'indicaran quines espècies han d'ubicar-se i amb quina densitat.  
Per a l'adequada restauració paisatgística i a fi d'evitar qualsevol procés erosiu, es construiran bermes intermèdies cada 3 metres d'alçària en aquells talussos que superen els 5 metres de desnivell. Aquestes bermes s'han de construir a contrapendent, i han de tindre una amplària mínima d'1 m, i s'ha d'aportar sobre aquestes terra vegetal en capa de 15 cm de grossària com a mínim, abans de la implantació de les espècies que s'acorden d'acord amb l'epígraf anterior (condicionant 1.11 d'aquesta resolució).  
Els pendents que s'han d'adoptar en els talussos derivats de l'execució de les obres seran (condicionant 1.12 d'aquesta resolució):  
3H:2V per a talussos en terraplé i de desmunt en terres.  
1H:3V en desmunts en roca.  
No s'esperen molèsties causades pel soroll, atés el volum de trànsit que s'espera i l'absència d'usos residencials, industrials o terciaris que puguen veure's afectats. No obstant això, l'estudi d'impacte ambiental inclou la realització de mesuraments acústics per a comprovar els nivells i detectar si hi ha situacions en què se superen els valors legals.  
  
Per a la protecció de la fauna, l'estudi preveu que la carretera tinga un alt grau de permeabilitat per mitjà de les obres de drenatge transversal, encara que les seues dimensions no són les adequades. Segons les «prescripcions tècniques per al disseny de passos de fauna i tanques perimetrals» publicades per el Ministeri de Medi Ambient, es considera necessari una densitat mínima d'un pas cada 500 m (per a permetre el pas de xicotets vertebrats en hàbitats forestals) i una dimensió mínima de 2 m. Per això, s'haurà d'augmentar el diàmetre d'algunes de les obres de drenatge transversal proposades de manera que complisquen els dos condicionants anteriors (condicionant 1.13 d'aquesta resolució). Cada 500 m haurà d'haver-hi com a mínim alguna obra de drenatge de diàmetre igual o superior a 2 m.  
S'hauran d'habilitar passos a nivell en els encreuaments de la carretera amb l'assagador Paso Real de Ayódar, en el PK 2 + 640 i amb l'Azagador de Marjadal en el PK 3+900 (condicionant 1.14 d'aquesta resolució). Atesa la baixa IMD no es considera necessari habilitar passos a distint nivell.  
Entre els PK 0+900 i PK 1+760 la carretera es troba en l'actualitat sobre l'assagador Paso Real de Ayódar. Atés que l'amplària legal del camí ramader és de 50 m, que la secció transversal de la carretera és molt inferior i que ambdós se solapen en l'actualitat, no es requereix modificació ni reposició d'aquesta. Es tramitarà la corresponent autorització d'ocupació temporal del camí ramader durant l'execució de les obres (condicionant 1.15 d'aquesta resolució). En aquesta autorització, la Secció Forestal de la direcció territorial de Castelló emetrà informe, si ho considera necessari, sobre la necessitat de modificació i/o reposició d'aquesta.  
Tant els encreuaments com el tram de coincidència amb la infraestructura, els camins ramaders hauran de ser senyalitzades, tal com s'adjunta a aquesta resolució en l'informe denominat «senyalització dels camins ramaders» (condicionant 1.16 d'aquesta resolució).  
A pesar que no s'espera l'aparició de béns patrimonials, qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica haurà de ser comunicada immediatament a l'Administració competent (condicionant 1.17 d'aquesta resolució).  
El pressupost conté una partida per a la integració ambiental que inclou les mesures de l'estudi d'impacte ambiental. Haurà d'actualitzar-se a les contingudes en aquesta declaració d'impacte ambiental (condicionant 4 d'aquesta resolució).  
  
3. Programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental estableix l'existència d'un programa de vigilància ambiental que pretén dur a terme un control durant la fase prèvia a l'inici de les obres, en la fase d'execució de les obres i en la fase d'explotació.  
Respecte del seu contingut, es considera adequat, encara que es considera que s'ha de completar amb informació sobre la gestió integrada de terres i materials d'obra i sobre la gestió de residus (condicionant 2 d'aquesta resolució).  
Amb el control i la vigilància de la gestió integrada de terres i materials de l'obra es pretén gestionar tots els materials de l'obra, tant d'aquells procedents de l'obra que, per les seues característiques, hi poden ser reutilitzats, com els materials excedentaris, els quals podran ser reutilitzats en altres obres, portats a abocadors o emprats com a residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment o amb fins de construcció, i també de tots els materials procedents de préstecs externs a l'obra. La gestió integrada de terres i materials de l'obra permetrà optimitzar els recursos de materials existents, i maximitzar-ne la reutilització dins de la pròpia obra o en obres externes i minimitzar, per tant, els impactes ambientals derivats de les actuacions descrites.  
Dins de la gestió de residus, s'inclouen les accions que tenen per objecte garantir la gestió correcta dels residus generats en l'obra, incloent-hi la gestió en la mateixa obra, així com el transport i la gestió d'acord amb la seua naturalesa i amb la normativa ambiental vigent. S'inclouen, entre altres, les accions següents durant l'execució de les obres: control de la generació de residus i de l'emmagatzematge provisional en l'obra; control de la gestió correcta dels residus sòlids i líquids generats en l'obra; inspecció visual d'instal·lacions, parc de maquinària, magatzems, etc. i dels punts de recollida selectiva i emmagatzematge de residus especials, tòxics i perillosos; i la verificació de la documentació generada durant el transport i gestió dels residus.  
  
La Diputació de Castelló comunicarà l'inici i el fi de les obres a l'òrgan ambiental i l'inici de la fase d'explotació. Així mateix, correspon a la Diputació de Castelló el seguiment i la vigilància ambiental del compliment de la declaració d'impacte ambiental. Per a això, durant la fase d'execució de l'obra i el període de garantia de la infraestructura, la direcció d'obra disposarà d'una direcció ambiental d'obra i, durant la fase de funcionament de la infraestructura, la Diputació de Castelló actuarà en la fase de seguiment ambiental. En les tres fases (execució, garantia i funcionament) haurà d'haver una comunicació fluida entre l'òrgan ambiental i l'òrgan substantiu. Per a això, es remetran una sèrie d'informes en el marc del programa de vigilància ambiental i programa de seguiment ambiental. Durant la fase d'execució de les obres es proposa remetre informes: abans de l'acta de comprovació del replantejament, durant l'execució de les obres ben sovint semestral, davant d'imprevistos de caràcter ambiental i després de l'acta de recepció de les obres. L'informe que s'emeta en el moment de l'acta de replantejament haurà d'incorporar una anàlisi de la modificació realitzada en el projecte i en l'estudi d'impacte ambiental per a adaptar-se al que estableix aquesta declaració d'impacte ambiental i una anàlisi de la nova documentació ambiental generada. Durant el període de garantia, l'òrgan substantiu informarà amb periodicitat semestral. Durant la fase de funcionament, es requereix que s'informe després de dos anys de la posada en funcionament de la infraestructura (condicionant 3 d'aquesta resolució).  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.a, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han considerat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 16 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribueix a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Projecte d'ampliació i millora de la carretera CV-203, des de la CV-205 a Torralba del Pinar, sempre que s'hi desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits a continuació.  
  
Segon  
El projecte i la proposta de mesures correctores i protectores s'ha de completar amb les mesures següents, detallades en el cos d'aquesta declaració d'impacte ambiental, que s'han d'executar en la fase corresponent de la carretera (execució, garantia o funcionament):  
  
1.1. S'ha de reduir la secció transversal proposada en la recta, i projectar carrils de 3 m d'amplària.  
1.2. S'ha d'optimitzar el traçat en la variant presentat i adaptant-se més al traçat existent.  
1.3. S'ha de limitar el desenvolupament dels talussos per mitjà de l'execució de murs de contenció de terraplens que permeten limitar el desenvolupament d'aquests.  
1.4. En el cas de realitzar sobreamples o xicotets accessos per a la maniobrabilitat de la maquinària durant l'execució de l'obra, aquestes zones hauran de ser restaurades al seu estat original una vegada finalitzada l'obra.  
1.5. En el cas de material sobrant que es desitge emprar per a restaurar, l'autorització per a la utilització de residus inerts adequats en la restauració de zones degradades, obres de condicionament o rebliment, es realitzarà segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
1.6. S'han d'abalisar les zones amb presència d'hàbitats.  
1.7. S'ha de complir estrictament el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
1.8. Haurà de sol·licitar-se la pertinent autorització de desbrossaments i tales en sòl forestal.  
1.9. S'han d'abalisar els llits.  
1.10. S'ha de redactar, en col·laboració amb els tècnics del Servei de Gestió d'Espais Naturals, un projecte de restauració que comprenga l'àmbit dels talussos, les parts del traçat original que queda fora d'ús i la zona d'ocupació temporal.  
1.11. S'han de construir bermes intermèdies cada 3 metres d'alçària en aquells talussos que superen els 5 metres de desnivell. Aquestes bermes s'han de construir a contrapendent, i han de tindre una amplària mínima d'1 m, i sobre aquestes s'ha d'aportar terra vegetal en capa com a mínim de 15 cm de grossària, abans de la implantació de les espècies que s'acorden.  
1.12. Els pendents que s'han d'adoptar en els talussos derivats de l'execució de les obres seran:  
3H:2V per a talussos en terraplé i de desmunt en terres.  
1H:3V en desmunts en roca.  
1.13. S'ha d'augmentar el diàmetre d'algunes de les obres de drenatge transversal proposades de manera que complisquen els requisits establits en les «prescripcions tècniques per al disseny de passos de fauna i tanques perimetrals».  
1.14. S'han d'habilitar passos a nivell en els encreuaments de la carretera amb l'assagador Paso Real de Ayódar, en el PK 2+640 i amb l'Azagador de Majadal en el PK 3+900.  
1.15. S'ha de tramitar la corresponent autorització d'ocupació temporal del camí ramader durant l'execució de les obres.  
1.16. S'han de senyalitzar els camins ramaders.  
1.17. Qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica ha de ser comunicada immediatament a la Direcció General de Cultura de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
2. El PVA ha d'afegir els factors controlats durant l'execució de les obres amb informació sobre la gestió integrada de terres i materials d'obra i sobre la gestió de residus.  
3. La Diputació de Castelló ha de comunicar l'inici i l'acabament de les obres a l'òrgan ambiental i l'inici de la fase d'explotació. Així mateix, correspon a la Diputació de Castelló el seguiment i la vigilància ambiental del compliment de la declaració d'impacte ambiental.  
  
4. El projecte i l'estudi d'impacte ambiental han d'incloure en el seu pressupost totes les mesures correctores i/o protectores previstes en l'estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental, així com el seu PVA.  
5. Qualsevol canvi del projecte que tinga lloc després d'emetre aquesta DIA (siga abans de l'inici de les obres, siga durant la seua execució o durant la seua explotació) i puga comportar una modificació substancial des del punt de vista de les afeccions ambientals, ha de ser comunicada a l'òrgan ambiental, que determinarà si és procedent l'avaluació dels seus efectes en el medi ambient i l'establiment, si escau, de mesures correctores i/o protectores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
  
València, 3 de juny de 2014.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 21 de febrer de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8266, del 04-04-2018 (2018/2293)

RESOLUCIÓN de 21 de febrero de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 55/11-AIA Ayódar y Torralba del Pinar.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8266

Fecha DOGV
:   04-04-2018

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2018/2293

CVE


Fecha del documento
:   21-02-2018

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Ayódar](javascript:void(0))
    * [Torralba del Pinar](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 21 de febrero de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 55/11-AIA Ayódar y Torralba del Pinar. [2018/2293]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 55/11-AIA Ayódar y Torralba del Pinar.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 055/11-AIA.  
Título: Ampliación y mejora de la carretera CV-203, desde la CV-205 a Torralba del Pinar.  
Promotor: Diputación de Castellón.  
Autoridad sustantiva: Diputación de Castellón.  
Localización: término municipal de Ayódar y Torralba del Pinar.  
  
Descripción del proyecto.  
1. Objeto del proyecto.  
El objeto del proyecto es el acondicionamiento de la carretera CV-203 mediante la mejora del trazado, la ampliación de la plataforma y la ejecución de las obras de drenaje transversal y longitudinal.  
2. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista.  
La CV-203 supone la principal vía de acceso al municipio de Torralba de Pinar desde Castellón de la Plana. Se trata de una carretera de montaña, adaptada a la orografía del terreno, que cruza el barranco de la Huertica y el río de Ayódar.  
El tramo siguiente de la CV-203, desde el PK 5+468 hasta el 9+000, ya fue acondicionado. En esta ocasión las obras se ubican casi en su totalidad en el término municipal de Ayódar.  
El acondicionamiento actúa en un eje de longitud de 5,5 km, modificando el trazado en planta y alzado.  
El trazado en planta difiere del actual en el cruce con el barranco de la Huertica (PK 0+725), en un tramo en U (PK 2+100-2+450), en unas curvas en zig-zag (PK 3+900-4+300), en un tramo en V (PK 4+650-4+950) y en las proximidades de la intersección con la CV-205 (PK 5+400 hasta final). Ello implica la ampliación del puente sobre el río de Ayódar (PK 5+250).  
El trazado en alzado se ha intentado cumplir los parámetros mínimos de visibilidad.  
La sección tipo propuesta está formada por una calzada de 7,00 m. y bermas de 0,25 metros.  
El drenaje transversal está previsto mediante 17 nuevas obras de drenaje, de diámetro mínimo 1200 mm.  
Respecto de las actuales obras de drenaje transversal se propone el mantenimiento de las que quedan fuera de la nueva traza o la demolición de las que quedan en la traza para sustituirlas.  
Para el drenaje longitudinal se ha elegido la tipología de cuneta triangular en las zonas de desmonte. Se han planteado varios pasos bajo la calzada para llevar las aguas recogidas de un lado a otro y salvacunetas para salvar varios caminos.  
El plazo de ejecución de las obras es de 14 meses y el de garantía de un año. Durante la ejecución de las obras se procederá al cierre de la carretera y al desvío del tráfico por la red de carreteras ya existente.  
La IMD obtenida en julio de 2010 era de 28 vehículos/día/calzada. Se espera una IMD en el año 2032 de 82 vehículos/día/calzada.  
Está prevista la reposición de varios servicios de media tensión y telefonía, así como la entrada de un camino.  
El criterio de expropiación que se ha empleado consiste en una franja de tres metros adicionales para el tronco principal y un metro para los caminos y accesos.  
  
Tramitación administrativa:  
1. Actuaciones de la evaluación de impacto ambiental.  
En fecha 1 de febrero de 2010, se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental documentación relativa al proyecto de «ampliación y mejora de la carretera que va desde la CV-203 a Torralba» junto a un escrito de la empresa redactora del proyecto, solicitando informe sobre la necesidad o no de someter el proyecto al procedimiento de evaluación de impacto ambiental. En fecha 18 de febrero de 2010 se da traslado al redactor, indicando que el procedimiento que corresponde es el de declaración de impacto ambiental, tal y como se contemplaba en las declaraciones de impacto ambiental de los tramos próximos (primer condicionante de la declaración de impacto ambiental del proyecto [expediente 486/1999-AIA] «conservación y mejora de la carretera CV-203, entre el PK 5+468 y 9+000» y primer condicionante de la declaración de impacto ambiental del proyecto [expediente 495/2000-AIA] «obras de mejora de curvas en la CV-203 entre PK 20+800 y PK 22+700. Tramo Caudiel-Higueras») y por encontrarse en el anexo II, grupo 9.k, apartado 5 del Real decreto legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
La Diputación de Castellón sometió el proyecto constructivo, estudio de impacto ambiental y estudio de integración paisajística de la «ampliación y mejora de la carretera CV-203, desde la CV-205 a Torralba del Pinar» a información pública mediante la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, núm. 6396, de fecha 12 de noviembre de 2010 por un plazo de 30 días hábiles.  
En fecha 14 de octubre de 2013, se recibe certificado del trámite de información pública indicando que no se han recibido alegaciones al proyecto ni al estudio de impacto ambiental.  
En fecha 21 de mayo de 2014, se ha remitido por correo electrónico una modificación de la traza entre los PK 0+000 y 1+100, que reduce notablemente los efectos ambientales, al adaptarse más el nueve eje al existente y plantear un muro de escollera en el PK 0+725 que disminuye el derrame del talud.  
2. Consultas  
Se han realizado consultas a las siguientes administraciones públicas afectadas:  
- Servicio de Paisaje, por su competencia en paisaje.  
- Dirección General de Medio Natural, por su competencia en la gestión de la Red Natura 2000, el Parque Natural Serra d'Espadà y los hábitats.  
- Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, por su competencia en la contaminación acústica.  
A continuación se resumen los principales informes obtenidos como respuesta a las consultas realizadas.  
Informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico:  
Recibido el 31 de mayo de 2011, que informa lo siguiente en materia de contaminación acústica:  
«[?] En la situación actual se cumplen los objetivos de calidad acústica en las zonas más cercanas a la CV-203 con uso residencial. [?] Tras las actuaciones previstas se observa que continúan cumpliéndose los objetivos de calidad acústica, en las zonas de uso residencial [?]. Para comprobar los niveles esperados [?] se ha elaborado el siguiente plan de comprobación y mantenimiento, a la conclusión de las obras:  
- realización de mediciones acústicas en periodo diurno, de 08.00-22.00 h, en las proximidades del trazado sobre el que se actúa.  
- se deberán realizar 3 mediciones por punto en 3 puntos a elegir a diferentes distancias de la carretera.  
- si se obtuvieran niveles superiores [?] se tomarán las acciones oportunas y las medidas correctoras necesarias para asegurar la compatibilidad de los usos dominantes con los niveles de ruido obtenidos.  
- en caso de desarrollarse medidas correctoras, se deberán realizar mediciones adicionales en las zonas donde estas serán instauradas para comprobar su efectividad.  
- El mantenimiento de las medidas correctoras consistirá en comprobar y mantener las propiedades físicas de estas en el momento en que se detecte su inefectividad.  
[?] Aunque el estudio acústico se ha redactado tal y como se establece en [?] el anexo VI del Decreto 104/2006 [?] dicho estudio no ha sido firmado por el técnico que lo ha redactado. Por tanto, se debería volver a presentar el estudio acústico firmado por el técnico competente que lo ha redactado».  
Informe del Servicio de Paisaje.  
Recibido el 25 de julio de 2011, que informa lo siguiente:  
«[...] El contenido del Estudio de Integración Paisajística se considera suficiente para valorar la incidencia de la infraestructura proyectada [?].  
El Estudio contiene una serie de medidas de integración que se deberán aplicar durante la ejecución del proyecto. Además se realizan las siguientes consideraciones en cuanto al diseño del proyecto, con el fin de reducir el posible impacto generado con la mejora de la carretera:  
- con el fin de garantizar la preservación y el adecuado tratamiento de la infraestructura verde supramunicipal, se deberá asegurar la conexión del «barranco de la Huertica», en el entorno del p.k. 0+700, mediante el mantenimiento de la vegetación de la zona.  
- Se debe restaurar los tramos de la carretera que queden fuera de servicio, de manera que se regeneren con especies forestales del entorno.  
[?] Se emite informe favorable, condicionado a incorporar los cambios especificados en el presente informe previamente a la aprobación del proyecto básico y las medidas de integración [?]».  
Informe de la Dirección General de Medio Natural:  
Realizado el 2 de diciembre de 2011, que informa lo siguiente:  
«[...] Valoración preliminar de repercusiones sobre la Red Natura 2000.  
[?] El proyecto contempla tres soluciones de mejora de la carretera [?]. Se opta por la solución 2 por suponer un menor impacto que la solución 3, siendo suficiente para mejorar la seguridad vial de la infraestructura.  
La actuación discurre dentro del LIC y ZEPA, en un área de distribución de hábitats de interés comunitario, concretamente de hábitats de código 5330: Matorrales termomedirerráneos y pre-estépicos, 6220 (prioritario): Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea, 4030: Brezales secos europeos y 5210: Matorral arborescente con Juniperus spp.  
Por lo que deberán tomarse las siguientes medidas correctoras:  
- restaurar a su estado original el trazado actual que quede fuera de servicio tras la actuación.  
- restaurar las zonas utilizadas como acopio de materiales o residuos.  
- retirar los residuos generados, no reutilizados, a vertedero controlado.  
- evitar los daños a la vegetación que no vaya a ser eliminada en la ejecución del nuevo trazado.  
- jalonar las zonas con presencia de hábitats durante la ejecución de las obras.  
- no acopiar materiales sobre la vegetación que no vaya a ser eliminada.  
- en caso de realizar sobre anchos o pequeños accesos para la maniobrabilidad de la maquinaria durante la ejecución de la obra, estas zonas deberán ser restauradas a su estado original una vez finalizada la obra.  
[?] Este servicio considera que el proyecto no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000, siempre que su cumpla lo indicado [?]».  
«Gestión de Espacios Naturales:  
[?] La actuación [?] se ubica [?] dentro del Parque Natural de la Sierra de Espadán, aprobado mediante el Decreto 161/1998, de 29 de septiembre, del Gobierno Valenciano, por el que se declara Parque Natural de la Sierra de Espadán. [?] La zona de actuación se ubica en el Área de Predominio Forestal. El Plan Reactor de Uso y Gestión [?] establece, para la zona por la que discurre la actual vía que se proyecta modificar, la categoría de Área de Actuación Preferente, Zonas de Regeneración de hábitats naturales, y en particular de dos de sus subcategorías, [?] Regeneración de zonas degradadas con predominio de pinar y [?] Regeneración de zonas degradadas con predominio de matorral.  
[?] El PRUG [?] indica una serie de Requisitos a contemplar en los proyectos y durante la ejecución de los mismos, que son los siguientes:  
a) Los trazados y emplazamientos deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, evitando la creación de obstáculos en la libre circulación de las aguas o rellenos en las mismas, degradación de la vegetación natural o impactos paisajísticos.  
b) Durante la realización de las obras, deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder, a la terminación de las obras a la restauración del terreno y de la cubierta vegetal.  
[?] A grandes rasgos, cerca del 80 % la nueva planta discurrirá sobre o aprovechando en gran parte la plataforma existente, realizando cambios sustanciales en dos curvas que en la actualidad tienen un ángulo de giro muy bajo y que resultan especialmente peligrosas para la circulación.  
Tras visita realizada a la zona de proyecto se ponen de manifiesto varios aspectos:  
- Excesiva concentración en lo que serán los laterales de la nueva vía, de pinos jóvenes fruto de la regeneración de los hábitats tras un incendio forestal.  
- No existen servidumbre ni caminos de acceso en las zonas en las cuales el nuevo trazado se aparta de la plataforma actual.  
- Existencia de una gran zona de acopio en el punto donde finaliza la futura zona de actuación, que coincide a su vez con el inicio de la carretera en dirección a Torralba que, en la actualidad, fue adecuada hace breve tiempo.  
El estudio de impacto ambiental incorpora una serie de medidas correctoras encaminadas a la minimización de los impactos derivados de las actuaciones en la fase de construcción, son adecuados pero se observan determinadas carencias, principalmente, en la determinación de las zonas de vertido y acopio de materiales y en la solución de los tramos de la vía que van a quedar fuera de servicio.  
[?] Cabe informar [?] favorablemente el Proyecto [?] supeditado al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
a) Se deberá incorporar la necesidad de eliminar la capa superficial, totalidad del material asfáltico, de los tramos en los cuales la modificación se separa de forma sustancial de la actual plataforma. En la visita se observó la inexistencia de servidumbres asociadas a la misma como campos de cultivo, construcciones, etc..., a excepción del primer tramo de la actuación donde se pretende la construcción de un nuevo puente.  
b) Al objeto de minimizar el riesgo de incendio forestal, la actuación deberá incorporar un clareo de la vegetación forestal en la zona de policía del nuevo trazado de la vía. Este Servicio queda a disposición de la empresa adjudicataria para la elaboración del correspondiente plan de actuación, compromiso que deberá quedar reflejado en el pliego de condiciones de adjudicación de la actuación.  
c) Se deberá, una vez finalizada la actuación, proceder a la restauración de las zonas de acopio de materiales, tal y como indica el estudio de impacto ambiental, también la que sitúa al final del tramo que va a ser remodelado de la CV-203, ocupada en la actualidad con piedras de escollera y otros materiales».  
«Biodiversidad:  
[?] El Banco de Datos de Biodiversidad de la Comunitat Valenciana (BDBCV) confirma que la porción terminar del trazado, en las proximidades del límite municipal con Torralba del Pinar, están incluidas en el área de campeo de un nido de Águila perdicera (Hieraaetus fasciatus). Esta área está asociada a un nido situado en este último municipio, a más de 1 kilómetro de la zona de actuación. Por tanto, no se considera probable que existan afecciones negativas asociadas con el proyecto.  
En lo relativo a los hábitats, el visor cartográfico muestra que la mayor parte del trazado de la carretera discurre por una extensa área caracterizada por la presencia de matorrales silicícolas de Ericetum scopariae-arboreae [?] y sobre todo, coscojares basófilos con sabina mora de Rhamno lycioidis-Quercetum cocciferae [?]. Sin embargo, todo el área fue afectada por el incendio forestal de 1994 y la regeneración posterior ha dado lugar a extensos pinares de pino de halepo (Pinus halepensis) que muestran una densidad excesiva, que impide el desarrollo de las comunidades características de la vegetación potencial. Por ello, resultaría conveniente reducir la biomasa de las formaciones vegetales ajenas al trazado de la nueva carretera, al menos en la anchura correspondiente a la servidumbre de la vía. La actuación debería centrarse en la reducción significativa de la densidad de ejemplares de pino de halepo por unidad de superficie. Esta actuación permitiría una mejora de la calidad de los hábitats potenciales mencionados y, paralelamente, una reducción del riesgo de incendios.»  
Informe de la Dirección General de Cultura:  
Realizado el 17 de enero de 2014, que informa lo siguiente:  
«[?] El «Proyecto de ampliación y mejora de la carretera entre la CV-203, desde la CV-205 a [?] Torralba del Pinar» analizado no tiene afección al Patrimonio Cultural en ninguna de sus manifestaciones.  
Asimismo, se recuerda que:  
Cualquier hallazgo de índole arqueológica o paleontológica deberá ser comunicado inmediatamente a la administración competente y que todas aquellas remociones de tierras que puedan afectar a posibles áreas con restos arqueológicos o paleontológicos deben contar con la debida autorización de esta Dirección General.  
El presente informe se contrae a la memoria de impacto patrimonial presentada, con la expresa advertencia de que si como consecuencia de la incidencia de otras legislaciones sectoriales y protectoras, se produjeran variaciones con respecto a la propuesta ahora informada, deberá someterse la misma de nuevo al informe.»  
Afecciones legales.  
Se trata de una zona de montaña de gran valor ambiental que destaca por su singularidad geológica, al constituir un enclave silíceo en el conjunto mayoritariamente calizo de las sierras valencianas. Por esta razón, alberga el alcornocal más extenso de la Comunitat Valenciana, así como todo el cortejo de formaciones asociadas al mismo, en las cuales se presentan diversas especies endémicas de gran interés. No obstante en 1994 la zona sufrió un incendio y con posterioridad se ha regenerado principalmente con Pinus halepensis», lo que limita al hábitat potencial.  
Incluye además dos refugios importantes para murciélagos, la Cova de l'Onder y la Cova de l'Ereta. Asimismo, se ha detectado en la sierra la mayor densidad de águila perdicera de todo el territorio valenciano. Los hábitats más destacados se asocian con los alcornocales, incluyendo además formaciones como los brezales secos europeos, matorrales arborescentes de Juniperus, matorrales mediterráneos, pendientes rocosas silíceas. También se presentan en la zona buenos retazos de carrascal, así como hábitats rocosos como las cuevas, los desprendimientos rocosos mediterráneos, etc. En cuanto a las especies, destacan las rapaces como Circaetus gallicus, Hieraetus pennatus, Aquila chrysaetos, Falco peregrinus y sobre todo Hieraetus fasciatus. A destacar también las especies de quirópteros, entre las cuales destacan Rhinolophus euryale, Rhinolophus hipposideros, Myotis emarginatus o Miniopterus schreibersii. Algunos puntos de los cauces de la zona albergan poblaciones de Chondrostoma toxostoma y Austropotamobius pallipes, mientras que entre los vegetales importantes pueden mencionarse especies como Centaurea saguntina, Centaurea paui, Minuartia valentina, Dianthus miltiaffinis, Jasiones mansanetiana o Erodium aguilellae. La actuación se encuentra dentro del parque natural, ZEPA y LIC de la Sierra de Espadán. El paisaje de la zona es principalmente montañoso, de gran calidad.  
Se cruzan dos cauces: el barranco de la Huertica y el río de Ayódar.  
Toda la actuación se encuentra en suelo forestal según el inventario forestal de la Comunitat Valenciana y terreno forestal según el PATFOR (plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana).  
El trazado atraviesa suelo no urbanizable protegido. No hay bienes de naturaleza arqueológica, arquitectónica, etnológica y paleontológica en las proximidades.  
Resulta afectada la vía pecuaria Cañada Paso Real de Ayódar, con un ancho legal de 50 m y la Colada-Azagador de Majadal con un ancho legal de 7 m, ambas clasificadas en 1992.  
  
Consideraciones ambientales.  
Las alternativas que contiene el estudio de impacto ambiental son la alternativa 0 y la alternativa 1, que se desarrolla en tres posibles soluciones.  
La solución 1 mantiene el trazado en planta y alzado pero mejora el firme y amplía la sección transversal. Las soluciones 2 y 3 modifican el trazado en planta y alzado, de modo que se eliminan varias curvas cerradas, se crean algunos tramos en variante y se eliminan los acuerdos verticales.  
En la justificación se considera que la solución 1 supone una mejora limitada de la seguridad vial, frente a las soluciones 2 y 3. Por su parte la solución 3 supone una propuesta más agresiva con el medio ambiente y un mayor impacto ambiental. Por ello, se considera que la solución 2 es la más adecuada.  
1. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los principales efectos generados por la actuación, que son durante la fase de ejecución: la ocupación del suelo y cauces y la eliminación de vegetación.  
El suelo es uno de los principales factores que se ven perjudicados pues al tratarse de una zona montañosa, cualquier ocupación de nueva planta lleva asociado un volumen de tierras importante. Asimismo pueden resultar afectados los suelos adjuntos a la traza, compactándose y disminuyendo su capacidad agrológica.  
Otro impacto que se producirá será la eliminación de la cobertura vegetal, aunque vistas las especies con las que se ha revegetado, la actuación puede suponer una oportunidad para potenciar los hábitats más interesantes.  
Se cruzan dos cauces: barranco de la Huertica y el río de Ayódar. Sobre el barranco de la Huertica existe actualmente un tubo de diámetro 60 cm que se cambiará por un tubo de 1800 mm de diámetro. Sobre el río Ayódar se ejecutará una ampliación contigua al existente, aguas abajo del mismo. Se deberá prestar especial atención a la ejecución de las obras sobre los cauces, procurando que el impacto en el cauce y en sus márgenes sea el mínimo posible.  
Durante la fase de funcionamiento los principales impactos son la modificación del paisaje y los atropellos de animales.  
2. Establecimiento de medidas correctoras y/o protectoras.  
Durante la ejecución de las obras, entre las medidas detalladas para reducir el impacto de ocupación del suelo, considerando el escaso tráfico de la zona (28 vehículos/día/calzada), las características de este (fundamentalmente vehículos agrícolas y turismos) y las características de la sección transversal del tramo anterior ya acondicionado (impuestas en el condicionante 2.1 de la declaración de impacto ambiental de las obras de «Conservación y mejora de la carretera CV-203, entre el PK 5+468 y el 9+000» y en el condicionante 7 de la declaración de impacto ambiental de las obras de «Mejora de curvas en la CV-203 entre los PK 20+800 y 22+700, tramo Caudiel-Higueras»), no se encuentra justificada la sección transversal propuesta para la plataforma, dado que cualquier sobredimensionamiento supone mayores movimientos de tierra y mayores impactos ambientales no asimilables dentro del Parque Natural. Así se considera suficiente el proyectar una calzada de 6 metros en los tramos en recta, con dos carriles de 3 m, frente a los iniciales de 3,5 m., pudiendo mantener el ancho de la berma propuesto (condicionante 1.1 de esta resolución). La sección transversal podrá mantenerse en los tramos en curva.  
La modificación realizada sobre el proyecto sometido a información pública y presentado de forma telemática en mayo de 2014, responde a una optimización del trazado para reducir el movimiento de tierras a realizar entre los PKs 0+000 y 1+100. Se considera que los mayores impactos van a derivarse de la ejecución de los tramos en variante previstos, dado el fuerte movimiento de tierras y la creación de grandes taludes de difícil restauración. De modo análogo, se requiere una optimización del trazado, cuando se redacte el proyecto constructivo (entre los Pks 2+920-2+980; 3+280-3+340; 4+080-4+140; 4+220-4+260;4+460-4+720; 5+120 hasta final), adaptándose más al trazado existente (condicionante 1.2 de esta resolución). En aquellos tramos en los que sea inevitable salirse de la traza actual, se limitará el desarrollo de los taludes mediante la ejecución de muros de contención de terraplenes que permitan limitar el desarrollo de los mismos. (condicionante 1.3 de esta resolución). Los materiales de estos muros de contención permitirán su integración paisajística.  
El estudio de impacto ambiental establece la necesidad de delimitar las zonas de maquinarias pesadas, acopio de materiales y carga-descarga y su jalonamiento. Se identifica en el plano núm. 17 zonas de expropiación y ocupación temporal una zona de ocupación temporal por obra al inicio de la actuación. Se trata del área identificada en el informe del Servicio de Gestión de Espacios Naturales en la que se acopiaron los materiales empleados en el tramo previo que fue acondicionado con anterioridad. El estudio de impacto ambiental contempla en esta zona de ocupación temporal: la impermeabilización, el uso de sistemas de recogida de residuos y aceites, balsas de decantación y el vallado del perímetro.  
En caso de realizar sobre anchos o pequeños accesos para la maniobrabilidad de la maquinaria durante la ejecución de la obra, estas zonas deberán ser restauradas a su estado original una vez finalizada la obra (condicionante 1.4 de esta resolución).  
Se contempla la compensación del movimiento de tierras. En caso de ser necesario importar material, se obtendrá de préstamos y/o canteras legalmente establecidas. En caso de material sobrante, se restaurarán los préstamos o se emplearán en zonas de cultivo, sobre los que se verterá una capa de tierra vegetal acopiada. No obstante, se recuerda, que en este caso se debe autorizar la utilización de residuos inertes adecuados en la restauración de zonas degradadas, obras de acondicionamiento o relleno, entre otras, según el Decreto 200/2004, de 1 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana (condicionante 1.5 de esta resolución).  
Como medida protectora de la vegetación se propone afectar lo menos posible a la vegetación existente para lo que se desbrozará estrictamente la superficie necesaria. Será necesario balizar los hábitats (condicionante 1.6 de esta resolución). Respecto a la protección frente a incendios, el estudio de impacto ambiental indica que se desarrollará un plan de prevención y extinción de incendios. Entre otras, se prevé eliminar los restos de vegetación, evitando su quema, y disponer de un depósito de agua transportable. Además, durante la ejecución de las obras, por encontrarse en un entorno forestal se deberá cumplir estrictamente el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales (condicionante 1.7 de esta resolución). Deberá solicitarse la pertinente autorización de desbroces y talas en suelo forestal y se atenderá a las limitaciones temporales en las que no deban ejecutarse las obras que vayan asociadas al nivel de riesgo de incendio (condicionante 1.8 de esta resolución).  
Para reducir la afección sobre los cauces de agua y reducir la energía erosiva de las aguas de escorrentía, se instalarán barreras de sedimentos para contenerlos. Se implantará un sistema de depuración del agua residual de lavado en la zona de las instalaciones auxiliares. Los cauces deberán balizarse (condicionante 1.9 de esta resolución).  
Para reducir la contaminación atmosférica se han previsto las medidas protectoras más frecuentes como son los riegos periódicos, la cubierta con lonas de vehículos para transporte de tierras, áridos y escombros, la reducida velocidad de circulación de vehículos y las inspecciones técnicas de la maquinaria empleada. Para reducir los niveles de ruido, durante la fase de ejecución de las obras se exigirá el mantenimiento de la maquinaria y el empleo de dispositivos silenciadores.  
Está prevista la gestión de los residuos que se generen en la obra, para lo que el estudio establece que en el inicio de la obra se redactará un plan definitivo de gestión de residuos. De este modo se retirarán todos los residuos generados.  
Como medida correctora del impacto que pueda generarse al paisaje, durante la fase de explotación, se contempla la restauración. Para ello el estudio de impacto ambiental contempla emplear la tierra vegetal extraída durante el movimiento de tierras (se han previsto las operaciones de acopio y conservación de tierra vegetal necesarias para su conservación hasta el momento de empleo), preparar el terreno a restaurar, reutilizar la tierra vegetal y plantar especies. Para los terraplenes se propone Pinus halepensis, Rosmarinus officinalis, Pistacia lentiscus y Quercus coccifera. Para la zona de instalaciones auxiliares, maquinaria y acopio de materiales se propone las mismas especies y el transplante de Pinus halepensis que se considere de interés forestal.  
Si bien sí se considera adecuada la restauración como medida correctora, cabe matizar algunos aspectos (condicionante 1.10 de esta resolución).  
Respecto del ámbito objeto de restauración: pese a que el estudio de impacto ambiental considera que no se realizará una demolición del antiguo trazado sí es necesario restaurar a su estado original el trazado actual que quede fuera de servicio tras la actuación. Asimismo deberán eliminarse las obras de drenaje que queden abandonadas. Así pues, el ámbito de este proyecto de restauración serán los taludes, las partes del trazado original que queda fuera de uso y la zona de ocupación temporal. Se quiere remarcar la necesidad de restaurar la zona de ocupación temporal, pues esta necesidad ya venía recogida en el condicionante 9 en la declaración de impacto ambiental del proyecto «conservación y mejora de la carretera CV-203, entre el PK 5+468 y 9+000».  
Respecto de las especies a emplear: el riesgo potencial de incendio, la abundancia de Pinus halepensis en la zona y el valor ambiental de la zona, limitan la densidad y el tipo de especies a emplear. En este sentido se considera necesario, tal y como viene recogido en el informe del Servicio de Gestión de Espacios Naturales, que se redacte un plan de actuación en colaboración con los técnicos de dicho servicio en el que por una parte se concrete el clareo de vegetación forestal y por otra parte la plantación en las nuevas zonas. Se establecerá en la zona de clareo qué especies deben eliminarse y qué densidad debe quedar, mientras que en la zona a revegetar, se indicará qué especies deben ubicarse y con qué densidad.  
Para la adecuada restauración paisajística y con objeto de evitar cualquier proceso erosivo, se construirán bermas intermedias cada 3 metros de altura en aquellos taludes que superen los 5 metros de desnivel. Estas bermas se construirán a contrapendiente, y tendrán una anchura mínima de 1 m. realizándose sobre ellas un aporte de tierra vegetal en capa de al menos 15 cm de espesor, previo a la implantación de las especies que se acuerden conforme al epígrafe anterior (condicionante 1.11 de esta resolución).  
Las pendientes a adoptar en los taludes derivados de la ejecución de las obras serán (condicionante 1.12 de esta resolución):  
3H:2V para taludes en terraplén y de desmonte en tierras.  
1H:3V en desmontes en roca.  
No se esperan molestias causadas por el ruido, dado el volumen de tráfico que se espera y la ausencia de usos residenciales, industriales o terciarios que puedan verse afectados. No obstante el estudio de impacto ambiental incluye la realización de mediciones acústicas para comprobar los niveles y detectar si existieran situaciones en las que se superen los valores legales.  
Para la protección de la fauna el estudio contempla que la carretera cuente con un alto grado de permeabilidad mediante las obras de drenaje transversal, aunque sus dimensiones no son las adecuadas. Según las «prescripciones técnicas para el diseño de pasos de fauna y vallados perimetrales» publicadas por el Ministerio de Medio Ambiente, se considera necesario una densidad mínima de un paso cada 500 m. (para permitir el paso de pequeños vertebrados en hábitats forestales) y una dimensión mínima de 2 m. Por ello se deberá aumentar el diámetro de algunas de las obras de drenaje transversal propuestas de modo que cumplan los dos condicionantes anteriores (condicionante 1.13 de esta resolución). Cada 500 m. deberá haber como mínimo alguna obra de drenaje de diámetro igual o superior a 2 m.  
Se deberán habilitar pasos a nivel en los cruces de la carretera con la Cañada Paso Real de Ayódar en el PK 2+640 y con la Colada-Azagador de Majadal en el PK 3+900 (condicionante 1.14 de esta resolución). Dada la baja IMD no se considera necesario habilitar pasos a distinto nivel.  
Entre los PK 0+900 y PK 1+760 la carretera se encuentra en la actualidad sobre la Cañada Paso Real de Ayódar. Dado que la anchura legal de la vía pecuaria es de 50 m, que la sección transversal de la carretera es muy inferior y que ambas se solapan en la actualidad, no se requiere modificación ni reposición de la misma. Se tramitará la correspondiente autorización de ocupación temporal de la vía pecuaria durante la ejecución de las obras (condicionante 1.15 de esta resolución). En dicha autorización la Sección Forestal de la dirección territorial de Castellón informará, si lo considera necesario, sobre la necesidad de modificación y/o reposición de la misma.  
Tanto los cruces como el tramo de coincidencia con la infraestructura, las vías pecuarias deberán ser señalizadas, tal y como se adjunta a la presente resolución en el informe denominado «señalización de las vías pecuarias» (condicionante 1.16 de esta resolución).  
Pese a que no se espera la aparición de bienes patrimoniales, cualquier hallazgo de índole arqueológica o paleontológica deberá ser comunicado inmediatamente a la administración competente (condicionante 1.17 de esta resolución).  
El presupuesto contiene una partida para la integración ambiental que incluye las medidas incluidas en el estudio de impacto ambiental. Deberá actualizarse a las contenidas en esta declaración de impacto ambiental (condicionante 4 de esta resolución).  
  
3. Programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental establece la existencia de un programa de vigilancia ambiental que pretende llevar a cabo un control durante la fase previa al inicio de las obras, en la fase de ejecución de las obras y en la fase de explotación.  
Respecto de su contenido, se considera adecuado, aunque se considera que debe completarse con información sobre la gestión integrada de tierras y materiales de obra y sobre la gestión de residuos (condicionante 2 de esta resolución).  
Con el control y vigilancia de la gestión integrada de tierras y materiales de la obra se pretende gestionar todos los materiales de la obra, tanto de aquellos procedentes de la obra que, por sus características, pueden ser reutilizados en la misma, como los materiales excedentarios, los cuales podrán ser reutilizados en otras obras, llevados a vertederos o empleados como residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno o con fines de construcción, así como de todos los materiales procedentes de préstamos externos a la obra. La gestión integrada de tierras y materiales de la obra permitirá optimizar los recursos de materiales existentes, maximizando su reutilización dentro de la propia obra o en obras externas y minimizando, por lo tanto, los impactos ambientales derivados de las actuaciones descritas.  
Dentro de la gestión de residuos se incluyen las acciones que tienen por objeto garantizar la gestión correcta de los residuos generados en la obra, incluyendo la gestión en la propia obra, así como el transporte y su gestión de acuerdo con su naturaleza y con la normativa ambiental vigente. Se incluyen entre otras las siguientes acciones durante la ejecución de las obras: control de la generación de residuos y del almacenaje provisional en la obra; control de la gestión correcta de los residuos sólidos y líquidos generados en la obra; inspección visual de instalaciones, parque de maquinaria, almacenes, etc. y de los puntos de recogida selectiva y almacenaje de residuos especiales, tóxicos y peligrosos; y la verificación de la documentación generada durante el transporte y gestión de los residuos.  
La Diputación de Castellón comunicará el inicio y el fin de las obras al órgano ambiental y el inicio de la fase de explotación. Asimismo, corresponde a la Diputación de Castellón el seguimiento y la vigilancia ambiental del cumplimiento de la declaración de impacto ambiental. Para ello, durante la fase de ejecución de la obra y período de garantía de la infraestructura, la dirección de obra contará con una dirección ambiental de obra y durante la fase de funcionamiento de la infraestructura, la Diputación de Castellón actuará en la fase de seguimiento ambiental. En las tres fases (ejecución, garantía y funcionamiento) deberá existir una comunicación fluida entre el órgano ambiental y el órgano sustantivo. Para ello se remitirán una serie de informes en el marco del programa de vigilancia ambiental y programa de seguimiento ambiental. Durante la fase de ejecución de las obras se propone remitir informes: antes del acta de comprobación del replanteo, durante la ejecución de las obras con frecuencia semestral, ante imprevistos de carácter ambiental y después del acta de recepción de las obras. El informe que se emita en el momento del acta de replanteo deberá incorporar un análisis de la modificación realizada en el proyecto y en el estudio de impacto ambiental para adaptarse a lo establecido en esta declaración de impacto ambiental y un análisis de la nueva documentación ambiental generada. Durante el período de garantía el órgano sustantivo informará con periodicidad semestral. Durante la fase de funcionamiento, se requiere que se informe tras dos años de la puesta en funcionamiento de la infraestructura (condicionante 3 de esta resolución).  
  
Consideraciones jurídicas:  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.a del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.  
4. El artículo 16 del Decreto 85/2013, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el «proyecto de ampliación y mejora de la carretera CV-203, desde la CV-205 a Torralba del Pinar» siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
El proyecto y la propuesta de medidas correctoras y protectoras deberá completarse con las siguientes medidas, detalladas en el cuerpo de esta declaración de impacto ambiental, que deberán ejecutarse en la fase correspondiente de la carretera (ejecución, garantía o funcionamiento):  
1.1. Se reducirá la sección transversal propuesta en recta, proyectando carriles de 3 m de ancho.  
1.2. Se optimizará el trazado en variante presentado adaptándose más al trazado existente.  
1.3. Se limitará el desarrollo de los taludes mediante la ejecución de muros de contención de terraplenes que permitan limitar el desarrollo de los mismos.  
1.4. En caso de realizar sobre anchos o pequeños accesos para la maniobrabilidad de la maquinaria durante la ejecución de la obra, estas zonas deberán ser restauradas a su estado original una vez finalizada la obra.  
1.5. En caso de material sobrante que se desee emplear para restaurar, la autorización para la utilización de residuos inertes adecuados en la restauración de zonas degradadas, obras de acondicionamiento o relleno, se realizará según el Decreto 200/2004, de 1 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana.  
1.6. Se balizarán las zonas con presencia de hábitats.  
1.7. Se deberá cumplir estrictamente el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales.  
1.8. Deberá solicitarse la pertinente autorización de desbroces y talas en suelo forestal.  
1.9. Se balizarán los cauces.  
1.10. Se redactará, en colaboración con los técnicos del Servicio de Gestión de Espacios Naturales, un proyecto de restauración que abarque el ámbito de los taludes, las partes del trazado original que queda fuera de uso y la zona de ocupación temporal.  
1.11. Se construirán bermas intermedias cada 3 metros de altura en aquellos taludes que superen los 5 metros de desnivel. Estas bermas se construirán a contrapendiente, y tendrán una anchura mínima de 1 m. realizándose sobre ellas un aporte de tierra vegetal en capa de al menos 15 cm de espesor, previo a la implantación de las especies que se acuerden.  
1.12. Las pendientes a adoptar en los taludes derivados de la ejecución de las obras serán:  
3H:2V para taludes en terraplén y de desmonte en tierras.  
1H:3V en desmontes en roca.  
1.13. Se deberá aumentar el diámetro de algunas de las obras de drenaje transversal propuestas de modo que cumplan los requisitos establecidos en las «prescripciones técnicas para el diseño de pasos de fauna y vallados perimetrales».  
1.14. Se deberán habilitar pasos a nivel en los cruces de la carretera con la Cañada Paso Real de Ayódar en el PK 2+640 y con la Colada-Azagador de Majadal en el PK 3+900.  
1.15. Se tramitará la correspondiente autorización de ocupación temporal de la vía pecuaria durante la ejecución de las obras.  
1.16. Las vías pecuarias se señalizarán.  
1.17. Cualquier hallazgo de índole arqueológica o paleontológica deberá ser comunicado inmediatamente a la Dirección General de Cultura de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
2. El PVA añadirá los factores controlados durante la ejecución de las obras con información sobre la gestión integrada de tierras y materiales de obra y sobre la gestión de residuos.  
3. La Diputación de Castellón comunicará el inicio y el fin de las obras al órgano ambiental y el inicio de la fase de explotación. Asimismo, corresponde a la Diputación de Castellón el seguimiento y la vigilancia ambiental del cumplimiento de la declaración de impacto ambiental.  
4. El proyecto y el estudio de impacto ambiental incluirán en su presupuesto todas las medidas correctoras y/o protectoras contempladas en el estudio de impacto ambiental y en la presente declaración de impacto ambiental, así como su PVA.  
5. Cualquier cambio del proyecto que tenga lugar tras la emisión de esta DIA (ya sea previa al inicio de las obras, ya sea durante su ejecución o durante su explotación) y pueda suponer una modificación sustancial desde el punto de vista de las afecciones ambientales, deberá ser comunicada al órgano ambiental, que determinará si procede la evaluación de sus efectos en el medio ambiente y el establecimiento, en su caso, de medidas correctoras y/o protectoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
València, 3 de junio de 2014.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 21 de febrero de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML