Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5383, del 08-11-2006 (2006/12172)

Resolució de 17 d'octubre de 2006 de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5383

Data del DOGV
:   08-11-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/12172

CVE


Data del document
:   17-10-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [Montroi](javascript:void(0))
    * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [Teresa de Cofrentes](javascript:void(0))
    * [Rossell](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Resolució de 17 d'octubre de 2006 de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental. [2006/12172]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat.  
En virtut d'això he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 309/04-AIA Rosell, 339/03-AIA Sinarcas, 364/03-AIA Vall d'Alba, 381/03-AIA Montroy, 428/98-AIA Teresa de Cofrentes, i 479/02-AIA Fuenterrobles, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 17 d'octubre de 2006.. La secretaria autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 309/04-AIA  
Títol: Explotació avícola d'engreixament  
Promotor: Yolanda Comos Gavalda  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Rossell (Castelló)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'inici de l'activitat avícola d'engreixament  
Localització: Partida Pla de Rieres, polígon 23, parcel·la 123, del terme municipal de Rossell (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la l'inici de l'activitat avícola, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació està constituïda per dues naus, de 1.320 m2 de superfície cada una, localitzades en una parcel·la de 7.522 m2. L'explotació té una capacitat per a 24.000 pollastres d'engreixament.  
L'activitat consisteix en la recepció en la granja de pollets d'un dia, per a la seua cria i engreixament fins al pes adequat per al sacrifici, 2.3 kg, després del qual es traslladaran als centres de matança. Es realitzen 4-5 cicles/any.  
Els animals es crien sobre paviment de formigó, per a evitar possibles filtracions al subsòl. Es generarà anualment 120 t de gallinassa, que serà retirada de les naus després de cada cicle d'engreixament i utilitzada com a adob orgànic.  
L'explotació disposarà de tanca perimetral. Es disposa de tela antiocells en les finestres de les naus. Es construirà gual sanitari, o es disposarà de sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació, de manera que s'aconseguisca la total desinfecció de les rodes dels vehicles i del calçat de les persones que accedeixen a l'explotació.  
Els cadàvers d'animals que es generen en l'explotació, es destinaran a caseta municipal de recollida de cadàvers, d'on es retiren periòdicament per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
L'aigua potable procedeix de la xarxa de proveïment municipal.  
L'explotació es localitza a més d'1 km del nucli urbà.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 28 de desembre de 2004, amb la remissió per l'Ajuntament de Rossell, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i de l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant publicació en el BOP núm. 111, de 14 de setembre de 2004, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
. Informe favorable del cap local de sanitat.  
. Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial. L'informe favorable emés per la Conselleria d'Agricultura, queda condicionat al compliment de determinats requisits d'infraestructura sanitària.  
. Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
. Informe favorable de l'inspector sanitari de la Conselleria de Sanitat.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normes subsidiàries municipals.  
El municipi de Rossell està inclòs en el LIC Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana, inclosa en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià per a la seua inclusió en la xarxa Natura 2000, d'acord amb el que disposa la Directiva 92/43/CEE d'hàbitats, tot i que que la superfície afectada per l'actuació no està inclosa en El LIC.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte i identificació d'impactes  
El terreny sobre el qual es localitza l'explotació, s'insereix en una zona agrícola de secà, dedicada principalment al cultiu de l'olivera.  
Basant-se en les característiques de la zona, es pot afirmar que els valors ambientals que presenta són poc destacables, considerant com a elements ambientals més rellevants, susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió de residus orgànics generats en l'explotació i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.  
En l'estudi d'impacte smbiental s'han identificat les accions impactants del projecte, així com els factors impactats, per a poder realitzar una matriu causa-efecte, mitjançant la qual puga realitzar-se una valoració dels impactes que pot ocasionar el projecte.  
Les accions impactants s'han agrupat en la fase de construcció i en la fase de funcionament. Per a la fase de construcció, cal destacar:  
. Alteració de la coberta vegetal.  
. Producció de sorolls i vibracions.  
. Generació de residus associats a les obres.  
Per a la fase de desenvolupament, s'han considerat com principals efectes:  
. Emissió d'olors associades a la generació de residus.  
. Producció de residus.  
Els factors impactats descrits en l'estudi d'impacte ambiental, es resumeixen a continuació:  
. Sobre l'aire, impacte durant la fase de construcció associat a l'emissió de sorolls, i durant la fase de funcionament per emissió d'olors, associada als animals i al residu que generen.  
. Sobre el sòl, per ocupació permanent de les parcel·les en la fase de construcció i per la generació de lixiviats durant la fase de neteja, que poden contaminar el sòl per percolació o lixiviat.  
. Sobre l'aigua, per contaminació de les capes freàtiques per percolació, o superficials per vessament, dels lixiviats generats durant la fase de neteja.  
De la matriu d'impactes-importància, es dedueix en l'estudi d'impacte ambiental que els impactes més rellevants estan associats a l'emissió d'olors, i sorolls, si bé aquests no seran rellevants si s'adopten mesures correctores respecte d'això.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha proposat una sèrie de mesures correctores, tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament, entre les quals s'inclou:  
. Es plantarà arbres i arbusts (p.ex. Cupressus sempervivens o tanca similar), en el perímetre de la parcel·la amb caràcter definitiu, ja que amb açò s'obtindran, entre altres, els següents efectes positius:  
. Increment en la qualitat de l'aire en l'entorn immediat a la parcel·la davant de la contribució a la reducció de la fixació i reciclatge del CO2 atmosfèric.  
. Efecte sobre la qualitat visual, en detriment de l'aspecte impactant produït per les edificacions.  
Efectuar la neteja i desinfecció després de la retirada dels pollastres, triant productes amb una bona relació entre el grau de desinfecció i la innocuïtat amb el medi ambient.  
Les mesures correctores exposades en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb l'adopció de les recollides a continuació i amb el compliment dels condicionants inclosos en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
. En tot cas, i per a evitar acumulacions incontrolades de residus en l'explotació, haurà de construir-se femer, impermeabilitzat i amb lleuger pendent, de manera que puguen canalitzar-se a cubeta els possibles lixiviats que puguen generar-se, els quals podran ser abocats de nou en el muntó de gallinassa. La capacitat serà adequada per a contenir la gallinassa generada durant almenys un cicle d'engreixament, evitant en tot cas, prolongar la permanència d'aquesta en l'explotació. Ja que la gallinassa s'utilitzarà com a adob orgànic en camps de cultiu, haurà d'utilitzar-se en els períodes en què siga apropiada l'aplicació d'aquest adobat, segons el tipus de cultiu.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació avícola, situada en el terme municipal de Rossell (Castelló), promoguda per Yolanda Comos Gavalda, sempre que el mateix es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. Previ a concessió de la llicència d'obertura, haurà de disposar de justificació legal de la disponibilitat d'aigua potable, la qual es presentarà davant de l'Òrgan Substantiu i davant d'aquesta Direcció General. Pel fet de procedir de la xarxa de proveïment municipal, haurà de presentar-se contracte de proveïment.  
. Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, tal com estableix l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un mes del cicle. El femer serà de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida de lixiviats, els quals podran ser incorporats novament al muntó per a afavorir-ne l'eliminació per evapotranspiració.  
. S'haurà d'utilitzar un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, tal com malla metàl·lica o similar.  
. S'haurà de disposar de tanca perimetral de l'explotació rodejada per tanca arbòria que mitigue l'impacte visual que puga causar l'explotació.  
. S'haurà de disposar de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació. Si no n'hi ha, s'instal·larà sistema de desinfecció equivalent.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de juliol de 2004.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Gisbert.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 339/03-AIA  
Títol: Inici de l'activitat d'una explotació avícola de recria de polletes  
Promotor: José Antonio Cremades Ramírez  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sinarcas (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'inici de l'activitat avícola  
Localització: Partida Cañada de Ranera, polígon 14, parcel·les 196 i 203, del terme municipal de Sinarcas (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'activitat avícola, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'activitat consisteix en la cria de polletes per a destinar-les a futures ponedores comercials, productores d'ou per a consum. La capacitat de l'explotació és de 125.000 places. Es realitzen 2,5 cicles/any.  
L'explotació es localitza en dues parcel·les de 13.879 m2, i està constituïda per una nau de 2.044,39 m2 de superfície útil, on se situaran les polletes, en gàbies o bateries disposades en 5 files de 5 pisos d'alçària i amb un total de 50 blocs per fila, on allotgen 25 aus per gàbia.  
Es genera anualment 7.000 Tm de fem que es ven com a adob orgànic. Aquesta gallinassa es recull en unes cintes transportadores que es disposen per sota de cada pis de gàbies, traslladant-la fins al final de la bateria de gàbies, i acabant el recorregut en una banda elevadora que completa el recorregut fins a l'exterior on se situa el camió per al trasllat dels residus. L'excés d'humitat de les dejeccions, s'elimina per evaporació (a través dels ventiladors de la ventilació forçada de la instal·lació), i queda el residu sòlid d'aquestes com a part del fem produït.  
Els cadàvers que es produeixen en l'explotació són transportats a una fossa de cadàvers municipal.  
L'aigua potable procedeix de la xarxa d'abastiment municipal.  
L'explotació es localitza a més d'1 km del nucli de població.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 7 d'octubre de 2003, amb la remissió per la Comissió de qualificació d'activitats, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant publicació en el DOGV núm. 4985, de 14 d'abril de 2005, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
. Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.  
. Informe desfavorable de l'inspector veterinari d'àrea, basat en les consideracions següents:  
. Falta gual de desinfecció de vehicles.  
. Falta sistema de protecció contra insectes en els buits oberts a l'exterior.  
. Falta acreditar documentalment destinació de la gallinassa, així com concretar freqüència de retirada i itineraris.  
. Falta fossa de cadàvers, o sistema de destrucció autoritzat.  
Aquest informe ha sigut contestat pel promotor, indicant:  
. En compte de gual de desinfecció, es disposarà d'un sistema de pressió per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que hagen d'entrar en l'explotació.  
. En els buits de les finestres de la nau es col·locarà una tela antiocells per a evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.  
. Cada dos o tres dies es recollirà la gallinassa produïda, i serà retirada en camions. S'adjunta contracte de retirada del fem.  
. Els animals que causen baixa es traslladaran a la fossa de cadàvers municipal de Sinarcas.  
. Informe favorable del veterinari d'àrea.  
. Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial.  
. Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat està qualificat com a sòl no urbanitzable agrícola ramader, segons normes subsidiàries i complementàries de Sinarcas.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte i identificació d'impactes  
La descripció dels elements ambientals s'ha inclòs en l'estudi d'impacte ambiental com a descripció de la situació preoperacional, en la qual s'ha inclòs aire, sòl, aigua, vegetació, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat les accions del projecte susceptibles de generar impacte, tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament. Quant a la identificació dels factors del medi susceptibles de veure's impactats, s'ha inclòs, entre altres: sobre l'aire, per contaminació física (emissió de gasos, de partícules sòlides en suspensió), així com contaminació química; sobre l'aigua, per alteració de les característiques físiques, químiques i biològiques de l'aigua superficial i subterrània, com a conseqüència de la presència de materials solts fàcilment erosionables, i abocaments incontrolats de qualsevol tipus de residus; sobre el sòl, per alteració dels processos físics i biològics que es desenvolupen de manera natural, que poden veure's afectats per fenòmens com pot ser la compactació i l'erosió, entre altres; sobre la vegetació, per eliminació de la vegetació existent; sobre la fauna, per degradació d'hàbitats; sobre el paisatge, per alteració del paisatge original.  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte. S'ha realitzat una valoració qualitativa de la importància dels encreuaments, sent l'impacte global del projecte positiu.  
Els impactes més rellevants que l'activitat pot ocasionar sobre el medi, són durant la fase de funcionament: sobre l'aire, per emissió d'olors, associada a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment; sobre l'aigua i el sòl per contaminació associada a una mala gestió dels residus generats, encara que si la gestió es du a terme tal com s'ha declarat no és presumible l'aparició de fenòmens indesitjables que alteren el medi natural.  
Segons la Cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl classificat amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana, per la qual cosa haurà d'aplicar-se mesures que eviten la contaminació de l'aigua per vessament superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics, sobretot en cas de modificar la gestió de residus destinant-los com a adob orgànic en camps de cultiu de la zona.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han agrupat les mesures en tres fases, la de disseny, o fase de projecte, la de construcció i la de funcionament. En aquesta última, s'inclou les següents mesures correctores:  
. S'han establit barreres sanitàries necessàries per a disminuir el risc de difusió de malalties. L'explotació està rodejada de tanca metàl·lica.  
. Per a la desinfecció total de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació, es disposa en l'explotació d'un sistema a pressió basat en la utilització d'una motxilla amb desinfectant.  
. La gallinassa produïda es carregarà en camió per a la posterior utilització d'aquesta com a adob orgànic per una empresa aliena a l'explotació.   
. S'ha col·locat tela metàl·lica en els buits de les finestres de les naus, de manera que no puguen accedir a l'interior animals vectors de malalties.  
. S'utilitzarà la fossa de cadàvers municipal, aïllada i sense filtracions, on se soterraran els cadàvers realitzant estratificació amb calç viva.  
La gestió de cadàvers proposada no té vigència actualment, per la qual cosa haurà d'eliminar-se els cadàvers a través d'una empresa gestora que s'encarregue de la seua recollida en la mateixa explotació, disposant amb aquest fi de contenidor homologat on es depositaran temporalment les baixes produïdes fins a la retirada d'aquestes.  
Respecte a la gestió de gallinassa, i en ser retirada en successives ocasions de l'interior de la nau al llarg de la duració del cicle de cria, i prevenint que no es donen acumulacions incontrolades del residu en l'explotació al no sincronitzar la retirada d'aquestes de la nau amb la seua retirada de l'explotació per una empresa aliena a l'explotació, haurà de disposar-se de femer, impermeabilitzat i estanc, amb capacitat per a emmagatzemar almenys la gallinassa produïda durant un cicle d'engreixament, amb lleuger pendent en la solera i canalització de possibles lixiviats cap a cubeta de recollida d'aquests, i poder-los abocar novament en el muntó.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació avícola, situada en el terme municipal de Sinarcas (València), promoguda per José Antonio Cremades Ramírez, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. Previ a concessió de la llicència d'obertura, haurà de disposar de justificació legal de la disponibilitat d'aigua potable procedent de la xarxa de proveïment municipal, presentant davant d'aquesta Direcció General contracte de proveïment.  
. Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, tal com estableix l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un cicle. El femer serà de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida de lixiviats, els quals podran ser incorporats novament al muntó per a afavorir-ne l'eliminació per evapotranspiració.  
. Es disposarà de sistema de desinfecció a l'entrada de l'explotació, dels vehicles que accedisquen a aquesta.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 22 de juliol de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 364/03-AIA  
Títol: Legalització d'explotació avícola d'engreixament  
Promotor: Javier Pitarch Escrig  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Vall d'Alba (Castelló)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat avícola d'engreixament  
Localització: Partida Pla Barona, polígon 14, parcel·les 393, 394, 395 i 396, del terme municipal de la Vall d'Alba (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació està constituïda per dues naus, de 2.695 m2 amb capacitat per a 22.500 pollastres d'engreixament. Amb l'ampliació es pretén construir una tercera nau, de planta rectangular i coberta a dues aigües, de 1.750 m2, amb capacitat per a 17.500 pollastres d'engreixament.  
Els animals es crien sobre solera de formigó. Es generarà anualment 260 t de gallinassa, que serà retirada de les naus després de cada cicle d'engreixament.  
L'explotació disposarà de tanca perimetral. S'instal·laran malles antiocells en les finestres de l'explotació. A l'entrada de les naus es disposarà de bassetes amb solució desinfectant i gual sanitari a l'entrada del recinte, de manera que s'impedisca la propagació de malalties per xafades o rodes de vehicles.  
Els cadàvers d'animals que puguen produir-se, seran destruïts per forn crematori, o bé són portats immediatament al centre municipal de recollida de cadàvers, d'on són retirats diàriament per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
La ventilació en l'explotació serà forçada.  
No s'ha justificat la procedència de l'aigua potable.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 13 d'agost de 2003, amb la remissió per l'Ajuntament de la Vall d'Alba, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i de l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 71, de 10 de juny de 2003, així com als veïns confrontants a l'activitat, amb la presentació de dues al·legacions.  
2. Resum de les al·legacions  
Les al·legacions presentades es resumeixen a continuació:  
. La primera al·legació expressa la repulsa per veí confrontant a l'activitat, a la concessió de la llicència d'activitat: per ser una activitat molesta per olors i emanacions, així com insalubre per contaminació de l'ambient atmosfèric.  
. La segona al·legació expressa la repulsa a l'existència de l'explotació i a la seua ampliació, associada a la construcció d'habitatges per l'al·legant, a una distància inferior a 100 metres de l'explotació.  
No s'ha aportat contestació a les al·legacions per part del promotor.  
3. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 6 de maig de 2005 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació a la documentació, relativa als apartats següents:  
. Haurà de modificar-se el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental, de manera que queden referits al total de l'explotació, ja que es tracta d'una ampliació, tal com queda indicat en l'autorització prèvia concedida per la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial.  
. L'activitat està orientada a l'engreixament de pollastres. Segons l'estudi d'impacte ambiental, el cicle d'engreixament durarà de 95 a 100 dies. Ja que la duració del cicle difereix considerablement de la duració normal del cicle d'engreixament en pollastres, haurà de justificar-se aquest argument, ja que en funció dels cicles d'engreixament/any, haurà de calcular-se la capacitat del femer i la superfície on aplicar la gallinassa com a adob orgànic.  
. Tal com estableix l'article 55.d. de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, les activitats ramaderes disposaran de femers i fosses de purins estanques amb capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans de l'aprofitament posterior d'aquestes. Per tant, haurà d'aportar pla de localització del femer en l'explotació, pla de detall, i descripció de les característiques constructives d'aquest, en funció del volum de gallinassa generada per cicle.  
. En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els cadàvers que puguen produir-se seran destruïts per forn crematori o bé seran portats immediatament al centre municipal de recollida de cadàvers d'on es retiren diàriament per una empresa autoritzada a aquest efecte. Haurà de justificar-se la legalització del forn crematori instal·lat en l'explotació, tal com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
L'ampliació sol·licitada és remesa pel promotor en data 30 de maig de 2005, en la qual s'indica:  
. L'explotació consta de dues naus existents més una tercera que s'ha de construir, amb una capacitat de 40.000 pollastres i 4,5 cicles/any.  
. La gallinassa és retirada directament de les naus a camps de cultiu on s'utilitza com a adob orgànic, sense que existisca femer en l'explotació (s'adjunta justificació parcial de les parcel·les on es destinarà la gallinassa).  
. Els cadàvers generats són retirats a la caseta municipal de recollida de cadàvers, ja que no existeix forn crematori en l'explotació.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
. Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
. Autorització prèvia de la COPUT, concedida en data 13 de març de 2003, prèvia a l'entrada en vigor de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. L'informe favorable emés per la Conselleria d'Agricultura, queda condicionat al compliment de determinats requisits d'infraestructura sanitària.  
. Informació pública amb la presentació de dues al·legacions.  
. Informe favorable del cap local de Sanitat.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons el PGOU de la Vall d'Alba.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte i identificació d'impactes  
El terreny sobre el qual es localitza l'explotació, s'insereix en una zona agrícola de secà. La distància al nucli de població és inferior als 300 m per a la nova nau, i menor per a les ja existents. Per la qual cosa a l'hora d'avaluar els elements ambientals que poden veure's afectats per l'actuació haurà de considerar-se especialment l'afecció a la població.  
Basant-se en les característiques de la zona, es pot afirmar que els valors ambientals que presenta són poc destacables, considerant com a elements ambientals més rellevants, susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió de residus orgànics generats en l'explotació i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics I presència d'animals principalment. A més mereix especial atenció l'afecció a la població, que haurà de minimitzar-se extremant-se la correcta adopció de les mesures higienicosanitàries que s'han d'establir en l'explotació, i que s'inclouen en aquesta declaració d'impacte ambiental en l'apartat de mesures correctores.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, aigua, vegetació i paisatge. A més, s'ha realitzat una identificació dels impactes més rellevants que pot causar l'actuació, entre els quals s'inclou: sobre l'aigua, per contaminació superficial (es considera menyspreable ja que no hi ha cursos d'aigua pròxims a l'explotació); o contaminació de l'aqüífer subjacent, a causa de la lixiviació de nitrats, o a la percolació de microorganismes patògens . Sobre el sòl, per la incorporació d'elements continguts en la gallinassa, en proporcions indesitjables.  
2. onsideracions sobre la proposta de mesures correctores  
En l'estudi d'impacte ambiental no s'han proposat mesures correctores, per la qual cosa la gestió de l'explotació haurà d'anar acompanyada del compliment de les següents mesures correctores, així com dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental:  
. De manera que s'evite el problema per olors a la població, s'assegurarà que la retirada de la gallinassa de l'explotació coincidisca amb el final de cada cicle d'engreixament, assegurant que la gallinassa no queda retinguda en l'explotació durant prolongats períodes de temps.  
. En tot cas, i per a evitar acumulacions incontrolades de residus en l'explotació, haurà de construir-se femer, impermeabilitzat i amb lleuger pendent, de manera que puguen canalitzar-se a una basseta els possibles lixiviats que puguen generar-se. La capacitat serà adequada per a contenir la gallinassa generada durant un cicle d'engreixament, evitant en tot cas, prolongar la permanència d'aquesta en l'explotació, de manera que s'evite les molèsties a la població per emissió d'olors.  
. Per a evitar les molèsties per vectors sobre la població, es realitzarà tractament contra vectors en l'explotació.  
. L'explotació haurà de rodejar-se de tanca arbòria, i construir-se amb materials acords a l'entorn circumdant, de manera que es minimitze l'impacte visual que existeix per la proximitat de l'explotació al nucli de població i per la visibilitat existent des de la carretera que limita al sud (de les Useres a la Barona) amb les naus existents.  
Consideracions jurídiques  
1. l projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.  
2. E l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació avícola, situada en el terme municipal de la Vall d'Alba (Castelló), promoguda per Javier Pitarch Escrig, sempre que el mateix es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. Previ a concessió de la llicència d'obertura, haurà de disposar de justificació legal de la disponibilitat d'aigua potable, la qual es presentarà davant de l'Òrgan Substantiu i davant d'aquesta Direcció General. Si procedeix de la xarxa de proveïment municipal, haurà de presentar-se contracte de proveïment; si es tracta de pou propi, haurà d'aportar-se justificació de la inclusió en el registre d'aigües o concessió de l'organisme de conca, segons siga el cabal que s'ha d'utilitzar.  
. S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, tal com malla metàl·lica o semblant.  
. Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació rodejat per tanca arbòria que mitigue l'impacte visual que puga causar l'explotació.  
. Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 1 de juliol de 2004.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Gisbert.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 381/2003-AIA  
Títol: Pla general d'ordenació urbana de Montroy (València)  
Promotor: Ajuntament de Montroy  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme  
Localització: Terme municipal de Montroy (València)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El projecte en estudi desenvolupa el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Montroy, a fi d'adaptar la normativa d'ordenació al desenvolupament existent i previst.  
En tractar-se del Pla general d'ordenació urbana de Montroy la localització s'estén a tot el terme municipal. el terme municipal afronta amb els municipis següents:  
. N: Montserrat  
. E: Real de Montroi  
. S: Dos Aguas  
. O: Turís  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'actuació projectada suposa la modificació del planejament d'àmbit municipal vigent per a la posada en funcionament del nou Pla general d'ordenació urbana de Montroy. En el Pla general vigent de Montroy, les dades de superfície són les següents:  
El model territorial proposat està caracteritzat pels elements següents:  
1) El nucli principal de població, situat en l'extrem nord-est del terme, al costat de la ribera del riu Magre. En ell es distingeixen diverses zones d'ordenació amb diferents intensitats d'ús i tipologies constructives: El nucli històric (NUH), format pel nucli antic de la població on predominen habitatges unifamiliars; la zona d'ampliació de nucli (ACÍ), disposa de construccions de major alçària, on apareixen edificis plurifamiliars; i la zona d'eixample (ENS), conformada per illes més grans. Al voltant d'aquest conjunt, el creixement es produeix amb tipologies de menor densitat, permetent percentatges majors d'espais lliures. Són les zones d'habitatges adossats (ADIC) i aïllats (AIS) situats al costat del tossal, i una xicoteta àrea destinada a usos terciaris (TER).  
2) L'àrea destinada a usos industrials, situada al nord del nucli urbà, pròxima a l'actual carretera CV-50. El Pla nou manté la zona urbanitzable prevista com a ampliació de l'anterior, ajustant-la a les infraestructures de carreteres que delimiten l'àrea. Haurà de disposar d'una àmplia zona verda de separació amb la carretera actual CV-50 i amb la zona residencial pròxima. Una vegada emplenada aquesta zona, per al futur creixement del sòl industrial, es proposa l'àrea situada al nord de la futura autovia, tocant a una zona també destinada a ús industrial al terme de Montserrat.  
3) Les zones dedicades a les urbanitzacions de segona residència en el terme. Només cal considerar els nuclis de Balcón de Montroy I i II, unificades com a zona d'habitatges aïllats-1 (AIS-1) amb dotacions urbanístiques adequades en el PGOU. Estan situats a la vora de la carretera a Dos Aguas, en les primeres elevacions de la Sierra del Ave, al sud del municipi. Compten amb plans parcials de certa antiguitat i actualment s'estan urbanitzant. Així mateix el pla proposa l'ampliació de l'àrea urbanitzable al costat de les zones referides. Per a l'ampliació de l'esmentada urbanització es preveu la reclassificació d'una xicoteta zona que figurava com de protecció forestal per a classificar-la com a sòl urbanitzable.  
4) A més d'aquestes urbanitzacions, en el terme hi ha nombrosos nuclis dispersos de segona residència, amb dotacions precàries i qualitat constructiva mitjana-baixa. Estan en la seua majoria en la part central i nord del terme, en sòl no urbanitzable comú, ocupant en alguns casos zones de protecció de carreteres o camins ramaders.  
El nou Pla manté la seua classificació per a aquesta zona, delimitant les zones consolidades i el sòl vacant necessari per a suplir les seues carències dotacionals, que s'han de desenvolupar mitjançant plans parcials de millora, qualificant-les com a zones de reserva residencial en sòl no urbanitzable (SNURR).  
5) La infraestructura viària inclosa en la xarxa primària de reserves de sòl dotacional, formada per la xarxa de carreteres existent, sent les principals: la CV-50, carretera de Llíria a Tavernes de la Valldigna que travessa el terme per la seua banda nord i el posa en contacte amb Turís i l'autovia de Madrid-València i amb Llombai i Carlet pel sud. La CV-405, que arriba a Montroy pel nord-est i el comunica amb Montserrat i Torrent. A més d'aquestes, disposa de la CV-435, carretera de Real de Montroi a Dos Aguas, i la VV-3084, de Turís a Llombai.  
El Pla incorpora el nou traçat projectat per la COPUT per a la CV-50, amb les seues zones de protecció, ampliant les proteccions de la carretera actual, i afig una àrea de reserva per a la seua connexió amb la CV-435.  
6) El sòl no urbanitzable, amb diversos nivells de protecció en funció de les seues característiques particulars. Es mantenen bàsicament les zones de protecció del PGOU anterior, encara que amb una delimitació actualitzada i normativa més ajustada als valors que s'han de protegir, ampliant les proteccions al barranc de l'Algoder, el turó Puntal de l'Azut, en la Canya Murta, les vessants del tossal del Castell, els pous de proveïment d'aigües i els jaciments arqueològics.  
A més d'aquestes proteccions, el pla estableix normes especials per a la conservació dels elements naturals d'interés específic, de jaciments arqueològics i del patrimoni arquitectònic, mitjançant un catàleg de béns i espais protegits, per a afavorir-ne el manteniment i restauració.  
En sòl no urbanitzable es proposen zones de reserva, a fi d'evitar la seua ocupació per actuacions contràries a les previstes. Aquestes zones són: la reserva dotacional destinada a zona verda d'un tram de la vora de sòl urbà al costat del llit del riu (SNURD) i la reserva residencial de nuclis dispersos abans mencionada (SNURR).  
3. Alternatives  
Les alternatives analitzades en el projecte així com la justificació d'aquestes es mostren a continuació:  
El creixement futur del nucli urbà s'haurà d'orientar necessàriament cap a l'oest, ja que el nucli urbà actual ve delimitat pels elements físics presents, la zona de protecció del llit, el tossal del Castell al sud-oest i el nou traçat de la carretera CV-50. És per això que per a aquesta actuació no es plantegen alternatives.  
Per a l'ampliació de la zona de sòl urbanitzable residencial al costat del nucli es plantegen dues alternatives d'ubicació, en la vora sud i en el vora nord-oest del nucli urbà descartades pels motius següents: superaria les expectatives de creixement actuals, per la presència de camins ramaders que travessen l'àrea i per la falta de connexions adequades a la xarxa primària.  
D'altra banda, es va estudiar la possibilitat de l'ampliació de la zona industrial al nord de la futura autovia, on es troben cultius majoritàriament de secà o abandonats, sense valors ambientals elevats. La incertesa sobre el traçat definitiu d'aquesta carretera i el seu termini d'execució, unit a les limitacions de la demanda de sòl industrial, han motivat que el nou pla es limite a desenvolupar el polígon ja previst en el Pla anterior.  
S'indica que s'han seguit les recomanacions de la CTU pel que fa a la classificació de les àrees de segona residència, que en conserven la classificació actual.  
Pel que fa als nuclis Balcón de Montroy I i II, se'n proposa l'ampliació fins al límit amb la zona de protecció forestal. Es comenta que, per recomanació de la Conselleria de Medi Ambient, s'elimina la inclusió d'àrees amb protecció forestal inicialment previstes, com les ja ocupades per edificació, de difícil recuperació i que s'augmenta la protecció forestal en les àrees més elevades de la zona i els barrancs, protegint en conjunt major superfície que en el Pla anterior en aquesta zona.  
Tramitació administrativa  
El 29 de juliol de 2003 es rep en la Direcció General de Gestió del Medi Natural una sol·licitud d'informe emesa pel cap de Secció de Planejament, sol·licitant la declaració d'impacte ambiental del Pla general del municipi de Montroy. La referència assignada a aquest expedient és 381/2003 AIA.  
. Amb data 11 de febrer de 2003 s'emet certificat de l'Ajuntament de Montroy en el qual s'indica que la Comissió Informativa General Permanent de Montroy, reunida el dia 10 de febrer de 2003, acorda l'aprovació inicial i exposició al públic de la revisió modificació núm. 3 del PGOU de Montroy.  
. Amb data 11 de febrer de 2003 s'emet certificat del secretari de l'Ajuntament de Montroy, el Sr. José María Cami Orrit, en el qual s'indica que l'Ajuntament Ple de Montroy en sessió celebrada el dia 10 de febrer de 2003 va adoptar l'acord d'aprovació inicial i exposició al públic de la revisió del PGOU de Montroy.  
. Amb data 11 de febrer de 2003 s'emet edicte de l'Ajuntament de Montroy en el qual se sotmet a informació pública la revisió modificació puntual núm. 3 del PGOU de Montroy.  
. Consta en l'expedient, còpia de la publicació en premsa del sotmetiment a informació pública en el diari Levante de data 17 de febrer de 2003.  
. Consta en l'expedient, còpia del DOGV núm. 4.467 del dia 26 de març de 2003 en el qual es publica el sotmetiment a informació pública de la modificació puntual núm. 3 del PGOU de Montroi.  
. Amb data 30 d'abril de 2003 s'emet certificat de l'Ajuntament de Montroy en el qual s'indica que no s'ha remés cap notificació a altres administracions públiques i que durant el termini d'un mes d'exposició al públic, comptant des del 27 de març al 28 d'abril de 2003 van ser presentades 8 al·legacions. S'inclou còpia de les al·legacions rebudes.  
. Amb data 13 de maig de 2003 es presenta informe tècnic sobre al·legacions al PGOU de Montroy, diligenciat pel mateix Ajuntament i firmat per l'arquitecte redactor, en el qual es respon als al·legants, es corregeixen errors detectats i modifiquen aspectes a sol·licitud de l'Ajuntament de Montroy.  
. Amb data 21 de maig de 2003 es presenta informe del secretari de l'Ajuntament de Montroy en el qual es conclou que pot sotmetre's la revisió modificació núm. 3 del PGOU al Ple de l'Ajuntament per a l'aprovació provisional d'aquest.  
. Amb data 29 de maig de 2003 s'emet certificat de l'Ajuntament de Montroy en el qual s'indica que l'Ajuntament Ple de Montroy aprova provisionalment la revisió modificació núm. 3 del PGOU de Montroy en data 24 de maig de 2003.  
. Amb data 14 de juliol de 2003 s'emet carta de l'Ajuntament de Montroi a la Comissió Territorial d'Urbanisme de València en la qual s'indica que es fa entrega de la següent documentació a fi de la seua aprovació definitiva:  
. Expedient de tramitació  
. Document aprovat provisionalment  
. Document exposat al públic  
. Diligenciat en data 11 de juliol de 2003 s'emet certificat de l'Ajuntament en què s'exposa que en la sessió celebrada el dia 27 d'octubre de 1999 es va acordar sol·licitar a la Diputació de València assistència tècnica per a la realització de la modificació del PGOU.  
S'adjunta PGOU de Montroy, compost pels documents següents:  
. Document 1: Part sense eficàcia normativa  
. Document 2: Part amb eficàcia normativa  
. Plans d'informació  
. Document 4: Estudi d'impacte ambiental  
. Document 5: Catàleg de béns i espais protegits  
. Certificat de la secretària-accidental de l'Ajuntament de Montroy, amb data 19 de maig de 2005, en el qual s'acorda pel Ple de l'Ajuntament l'aprovació de les correccions al Pla general d'ordenació urbana, junt amb l'estudi acústic i informes remetre a la Conselleria de Territori, en el qual es dóna resposta i solució als assumptes següents:  
. Informe 4437/2004 de l'oficina del Pla de carreteres.  
. Respecte a l'informe S/ref. 2002.0658-AA/ab de la Direcció General de Transports.  
. Respecte a l'informe N/ref. Exp. 381/03-AIA de l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
. Respecte a l'informe de l'entitat de sanejament sobre incidència del PG en el sistema de sanejament del municipi.  
. A sol·licitud del Servei de Projectes de la Direcció General de Reg. Econòmic, de la Conselleria de Cultura.  
1. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana de Montroy es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante, de data 17 de febrer de 2003 i en el DOGV núm. 4467, de 26 de març de 2003.  
Durant el període d'informació pública es van presentar un total de 8 al·legacions segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Montroy.  
2.Resum de les al·legacions  
En el període d'informació pública de la modificació del PGOU de Montroy han sigut presentades 8 al·legacions, de les quals només la 8 es considera de caràcter ambiental:  
Al·legació núm. 8: Presentada pel Sr. José Francisco Iranzo Picó, en nom propi i com a administrador únic de la mercantil Aguas Valls de Alcanals SL exposa que la parcel·la núm. 252 del polígon núm. 9 del cadastre està classificada com a sòl no urbanitzable de protecció forestal i aquesta a més disposa d'un depòsit d'emmagatzemament i clorificació d'aigua per al proveïment actual de les urbanitzacions Balcón de Montroy I i II.  
Aquest depòsit està situat en el límit de la unitat d'execució denominada Balcón de Montroy III. És per això que sol·licita la reclassificació del sòl on se situa el depòsit passant de SNUPF a sòl dotacional d'equipament públic a fi de reduir problemes a l'hora d'executar algun tipus d'obra sobre ell, bé fóra ampliació, modificació, etc.  
Han sigut estimades les al·legacions núm.: 2, 6, 7 i 8, sent desestimades les restants.  
L'al·legació núm. 8 és l'única que es considera de caràcter ambiental atés que l'objectiu de l'esmentada al·legació és la reclassificació de sòl actualment protegit forestal a sòl urbanitzable dotacional. S'estima l'al·legació proposant la inclusió d'aquest àmbit en la zona AIS-2, conforme a la sol·licitud.   
3.Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 31 de gener de 2005, s'emet un comunicat de l'Àrea d'Avaluació Ambiental dirigit al Sr. alcalde de l'Ajuntament de Montroy, en el qual considera que ha d'ampliar-se la documentació corresponent al projecte Pla general d'ordenació urbana de Montroy, en els punts que a continuació es relacionen:  
. Dotació per al proveïment d'aigua potable de consum públic: Se sol·licita que s'amplie la informació relativa a les necessitats previstes, amb indicació de les dotacions existents indicant quantitat, origen i qualitat, així com que s'aporte l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
. Gestió de les aigües residuals urbanes: S'haurà d'aportar certificat, de l'entitat gestora de l'EDAR, que disposa de capacitat de tractament suficient per a incorporar els abocaments actuals i els corresponents als nous sectors que es connecten a la xarxa municipal. Així mateix s'haurà d'incorporar a la normativa les ordenances d'abocament, els nivells de les quals no seran inferiors als establits en el model d'ordenança d'abocament a la xarxa de clavegueram municipal.  
. Gestió dels residus: Se sol·licita que es preveja en el terme municipal una reserva de sòl per a la instal·lació d'un abocador d'inerts.  
. Respecte a l'ordenació projectada:   
. Haurà de justificar-se ambientalment l'ampliació del sòl Urbanitzable en el sector Balcón de Montroy, i considerar així mateix una possible alternativa d'ampliació del sòl no urbanitzable de protecció forestal d'aquesta zona cap al nord, a causa de la proximitat d'un LIC i una ZEPA.  
. En relació a la superfície proposada com a parc públic del sòl no urbanitzable del sector Canya Murta, es considera que ha de valorar-se una alternativa amb major superfície i delimitar amb major precisió les zones destinades a edificació i les destinades a zona verda.  
. Es considera ha de valorar-se la qualificació del Puntal del Azut com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
. Respecte a la normativa del sòl no urbanitzable protegit, es considera necessari precisar més el règim general d'usos en aquest tipus de sòls.  
. S'indica que es va a sol·licitar una consulta a l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
4. Aportació d'informació o documentació complementària  
L'Ajuntament de Montroy, amb data 28 d'abril de 2005, presenta les següents modificacions o aclariments, en contestació al comunicat de l'Àrea d'Avaluació Ambiental:  
. Dotació per al proveïment d'aigua potable de consum públic: Aporten estimació del consum actual i futur d'aigua a causa tant a l'increment de superfície residencial com a l'augment de superfície dedicat a l'ús industrial.  
S'adjunta fotocòpia compulsada amb registre d'entrada en la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en la qual se sol·licita justificació de la capacitat i suficiència del proveïment d'aigua.  
També s'aporta fotocòpia compulsada de l'informe de l'empresa subministradora d'aigua potable AQUAGEST LEVANTE, en què s'indica la suficiència, actualment, en el proveïment d'aigua provinent del pou Gabach i Pi gestionat per l'empresa.  
. Gestió de les aigües residuals urbanes: Tots els nous sectors residencials proposats fora del nucli urbà de Montroy hauran de disposar de la seua pròpia EDAR excepte en el cas del Balcón III que connectarà amb la depuradora del Balcón II amb les ampliacions pertinents. S'aporta informe de l'entitat de Sanejament de la viabilitat del tractament en l'EDAR de Monserrat-Montroy-Real de Montroi de les aigües residuals generades pel desenvolupament del PGOU, amb una sèrie de condicionants.  
. Gestió dels residus: La reserva de sòl per a abocador inert figura en el Pla OE-2.  
. Respecte a l'ordenació projectada:   
. Respecte a l'ampliació del sòl urbanitzable del Balcón de Montroy, l'Ajuntament va encarregar l'elaboració d'un estudi d'impacte ambiental específic sobre la reclassificació d'aquesta àrea. Segons aquest comunicat s'adjunta l'estudi, però aquest no consta en la documentació aportada.  
Es proposa adaptar la protecció forestal a allò que s'ha indicat com a tal en el Pla d'ordenació forestal i eliminar de l'àrea urbanitzable proposada la part més elevada, ja semiconsolidada, no augmentant els impactes ja produïts per l'edificació existent.  
S'aporten també la mesures de caràcter corrector i compensatori proposades en l'estudi específic, incorporant-les, segons el comunicat de l'Ajuntament, a l'article 8.3.1. de les N U.  
. Sobre el sector urbanitzable de la Canya Murta, s'amplia la protecció forestal en l'àrea per a incloure la totalitat dels sòls amb característiques forestals al voltant de la urbanització proposada.  
. Pel que fa a la protecció del turó Puntal del Azut, es qualifica de protecció forestal l'esmentada àrea.  
. Respecte a la normativa del sòl no urbanitzable protegit, es recullen les propostes assenyalades en l'informe de l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
Amb data 13 de juny de 2005 l'Ajuntament de Montroy, en resposta a allò que s'ha requerit per l'Àrea d'Avaluació Ambiental en el seu escrit de data 28 de gener de 2005, aporta nova documentació denominada annex d'ampliació a l'estudi d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana del Municipi de Montroy (València).  
Dit annex compta amb els apartats següents:  
. Antecedents:  
Descripció de la situació preoperacional de la proposta d'ampliació de sòl urbanitzable de Balcón de Montroy III (Sector S-3a, Àrea de repartiment AR-8a, zona d'ordenació AIS-2)  
. Descripció general de la proposta d'ordenació:  
En aquest apartat es realitza una breu descripció i justificació de la necessitat d'ampliar el sòl urbanitzable per a fer front a la demanda de sòl residencial de baixa densitat separada del nucli urbà.  
Es comenta també que l'estudi contribuirà a establir els criteris bàsics per a la urbanització d'una zona caracteritzada per les edificacions disperses fora d'ordenació i faltats de dotacions adequades.  
. Anàlisi i valoració ambiental:  
En aquest apartat es pretén donar resposta a l'afecció sobre el Lloc d'interés comunitari (LIC) denominat com a Serra de Martés i del Ave i la Zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) Serra de Martés i Mola de Cortes.   
Es realitza una anàlisi faunística per a cada un dels ecosistemes que es troben representats en la zona afectada (coscollar/ginebrar, espartar, cultius i àrees antropitzades). No es menciona la presència d'importants espècies de quiròpters, una de les raons per les quals va ser declarat el LIC de la Serra de Martés i del Ave.  
Es realitza també una anàlisi de la flora i vegetació, establint classificacions bioclimàtiques. S'inclou una valoració de la importància de la flora en la zona afectada.  
. Mesures correctores i alternativa d'ampliació de SNUPF.  
S'exposen una sèrie de mesures de caràcter corrector i compensatori sobre la vegetació, sobre la fauna i sobre el paisatge.  
Es proposa l'ampliació del SNUPF dins del terme municipal segons es planteja en la cartografia adjunta.  
. Conclusions  
S'estableixen les conclusions a manera de síntesi com a justificació de per a l'ampliació del sòl urbanitzable dins del sector S-3a.  
Amb data 27 de juny de 2005 l'Ajuntament de Montroy, a l'efecte que s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental, aporta: el Pla general d'ordenació urbana diligenciat, de data 9 de maig de 2005, els corresponents plans del PGOU en els quals s'han incorporat les modificacions proposades per l'Àrea d'Avaluació Ambiental en el seu escrit de data 28 de gener de 2005, i l'annex d'ampliació a l'estudi d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana del municipi de Montroy (València).  
Informes sectorials  
. Informe de l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori, sobre la presència en el terme municipal de Montroy del LIC denominat Serra de Martés i del Ave i la ZEPA Serra de Martés i Mola de Cortes. Es considera que ha de preveure expressament la possibilitat d'afecció als esmentats hàbitats i espècies d'interés comunitari, i en conseqüència habilitar les pertinents mesures correctores per a evitar-ne el deteriorament.  
. Informe d'Aquagest Levante de data 1 d'abril de 2005, en el qual afirma la disponibilitat de cabals i suficiència de la xarxa municipal, per a assumir l'increment de les necessitats d'aigua potable previstes com a conseqüència de la realització de totes les edificacions permeses en el Pla general, que estima una població resultant de 4.887 habitants. L'origen de l'aigua potable són els pous de Gabach.  
. Informe de l'entitat de Sanejament d'Aigües de data 10 de març de 2005, comunicant que vist l'increment de població previst, com a conseqüència de la realització de totes les edificacions permeses en el Pla general, resol la viabilitat de la depuració de les aigües residuals generades, sempre que es complisquen els següents condicionants:  
. En el seu dia, els urbanitzadors hauran de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
En tot cas, l'abocament generat pels desenvolupaments urbanístics a què done lloc el PGOU hauran de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de Sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquests efectes els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments de la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de Sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, haurà de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancada amb clau.  
. Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i donat el funcionament actual de l'EDAR, hauran d'executar-se les actuacions d'ampliació de la planta necessàries a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.  
. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'entitat de Sanejament la quantitat resultant de 438.930 Euros, als efectes del qual haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'entitat de Sanejament i l'Ajuntament de Montroy.  
Afeccions legals   
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, en el municipi de Montroy s'ha designat el Lloc d'interés comunitari (LIC) denominat Serra de Martés i el Ave, amb una extensió de 35.242 ha situat al sud del terme municipal. Es tracta d'una àrea muntanyosa que constitueix probablement la millor àrea de matolls litorals de mediterranis en el conjunt valencià. Entre els hàbitats i espècies destacables, anomenar els matolls arborescents amb Juniperus, Matolls termomediterrans o els prats anuals i entre les espècies animals l'àguila de panxa blanca Hieratus fasciatus o quiròpters com el Rhinolophus euryale, Rinolophus ferrum-equinum, Rhinolophus hipposideros i el Miniopterus schreibersii.  
Pràcticament ocupant la mateixa superfície del terme municipal es troba la Zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) denominada Serra de Martés i Mola de Cortes, amb una superfície de 71.163 ha. El LIC-ZEPA es qualifica com de protecció forestal, a més es va ampliar la protecció forestal en la zona del Alto de la Folleta, zona que posseeix les mateixes característiques que el LIC comentat.  
2. Llistat de microreserves.  
No hi ha cap microreserva dins del terme municipal de Montroy.  
3. Camins ramaders.  
Hi ha tres camins ramaders en el terme municipal de Montroy:  
NOM AMPLÀRIA LONGITUD  
Assagador de la Rivera 37.61 m 3.000 m  
Sendera del Molló Blanc  
 i camí de València 20.89 m 8.800m  
Assagador de l'Estacada 15 m 5.500m  
Aquests es troben classificats com a sòl no urbanitzable de protecció viària i es troben prohibides les actuacions sobre ells que no siguen autoritzades pels organismes competents, però no queda grafiat el seu ample legal.  
4. Forests d'utilitat pública.  
En el terme municipal no hi ha cap forest d'utilitat pública  
5. Rambles i llits.  
El terme municipal de Montroy és travessat pel riu Magre, i se situa el nucli urbà en el marge esquerre del riu.  
Al sud del municipi i paral·lela al riu Magre hi ha una rambla de certa entitat denominada rambla o barranc de l'Algoder. La resta són xicotets barrancs que desemboquen en el riu. La qualificació de protecció de llits i barrancs comprén el llit i entorn immediat del riu Magre i barranc d'Algoder.  
6. Jaciments arqueològics.  
El terme municipal de Montroy compta amb 6 jaciments arqueològics, 1 BIC i 1 element etnològic catalogats.   
Jaciments arqueològics:  
. El Castell  
. El Bovalar I.  
. El Bovalar II.  
. Assut del Real.  
. El Taular.  
. Alqueria del nucli urbà de Montroy  
Bé d'interés cultural:  
. Torre Àrab o Castiell de Montroy (coincident amb el jaciment d'El Castell)  
Elements etnològics:  
. Retaule de Sant Roc.  
Tots ells estan registrats en el document núm. 5 denominat Catàleg de béns i espais protegits, han sigut protegits pel seu interés històric, artístic, arqueològic i etnològic en l'ordenació del Pla general d'ordenació urbana de Montroy.  
Consideracions ambientals  
1. Realitzades les consultes a la informació temàtica editada per la COPUT i el MAGNA de l'Institut Geològic i Miner d'Espanya (IGME), la litologia present en la zona és molt variada, i està conformada de la forma següent:  
. Calcàries i dolomies en la zona sud del terme municipal  
. Cantells, graves, arenes i argiles en la rambla de l'Algoder situada en el centre-sud del terme municipal així com en els marges d'aquesta.  
. Argiles, cantells, graves i conglomerats en els marges del riu Magre.  
Argiles, margues i algeps principalment en la zona nord del terme municipal.  
2. Els riscs naturals existents en l'àmbit d'estudi són els següents:  
La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers es troba catalogada com alta en el sud del terme municipal, aquesta zona coincideix amb la urbanització de Balcó de Montroi i el sector urbanitzable pretés. Mentre que en la resta del territori analitzat aquest risc disminueix fins nivells baixos o molt baixos.  
El risc d'inundació abasta el nivell de risc 1 corresponent a una freqüència alta (25 anys) i un calat alt (> 0,8 m) en el tram més oriental de la rambla de l'Algoder situada al sud del terme municipal, I nivells de risc 2 corresponent a una freqüència mitjana (100 anys) i calat alt (> 0,8 m) en els marges del riu Magre.  
El risc de lliscament està catalogat com a alt a l'oest del nucli de Montroy, mitjà al nord del terme municipal, en el denominat Puntal dels Pins i en la vessant nord de la Serra de Martés i el Ave, i en la zona centre del municipi existeixen 3 zones en què el risc de lliscament és baix. No hi ha risc de despreniment.  
El risc d'erosió actual es cataloga com alt, a l'oest del nucli urbà de Montroy, i en les vessants del Puntal del Corral del Ferreret, situades al nord del municipi. En la resta del terme municipal l'erosió actual varia entre zones de risc moderat, centre i sud principalment, i baix. Quant al risc d'erosió potencial, és molt alt o alt en la major part del terme municipal a excepció de la zona centre-oriental del municipi que es troba catalogat com moderat.  
El risc associat a processos sísmics en el municipi de Montroy és de nivell baix, sent el valor de l'acceleració sísmica bàsica en el municipi de 0,07 segons s'indica en la norma sismoresistent.  
El risc d'incendi, segons la cartografia temàtica editada per la COPUT, està catalogat com a risc 0 en la major part del municipi. Únicament en les àrees forestals, reduïdes a causa dels incendis succeïts entre els anys 1988 i 1995, del nord i sud del terme de Montroy aquest risc és alt.  
3. La capacitat d'ús agrari del sòl és molt alta en els marges del riu Magre i de la rambla existent. En la resta del municipi és moderada o baixa.  
4. La vegetació actual en l'àrea d'estudi queda restringida a exemplars aïllats en les zones de forest, a causa de la considerable degradació pels incendis i l'erosió del sòl, dominat en l'actualitat per matolls degradats. El llentiscle (Pistacia lentiscus), el coscoll (Quercus coccifera), el matapoll (Daphne gnidium) o el margalló (Chamaerops humilis) són les espècies de matoll més comú. Entre les espècies arbòries destaca la carrasca (Quercus rotundifolia) com també les xopades (Populus nigra) i omedes (Ulmus minor) en les rambles i marges del riu Magre.  
5. La fauna present en l'àmbit del terme municipal és l'associada a zones de cultiu, en les quals aus com els frigílids i els pàrids són les més abundants.  
Destaquen les espècies d'aus associades a les riberes i barrancs com l'oriol (Oriolus oriolus), el rossinyol comú (Luscinia megarrynchos) i xitxarres (Acrocephalus sp.) i rèptils com la colobra bastarda (Malpolon monpessulanum) o la colobra viperina (Natrix maura).   
El xoriguer vulgar (Falco tinnunculus), el mussol (Athene noctua), el cucut (Cuculus canorus) o l'abellerol (Merops apiaster) són espècies característiques de les zones de bosc baix, alternats amb bancals de fruiters.  
Les espècies cinegètiques associades a les zones de forest estan representades per coloms i tórtores (Columba sp., Charadrius dubius), tords (Turdus sp.) i perdius (Alectoris rossa) entre les aus, i el porc senglar (Sus scrofa) o el conill (Oryctolagus cuniculus) entre els mamífers. Altres espècies presents són el capsot comú (Lanius senator), còlbits (Oneanthe sp.), escrivans (Emberiza sp.), raboses (Vulpes vulpes) o genetes (Genetta genetta).  
6. Explotació dels recursos naturals.  
La captació d'aigua per al consum del nucli urbà es realitza des d'un pou denominat Gabach i Pi, situat en l'extrem oest del terme de Montroy, afrontant amb Turís. En l'EIA es menciona que el cabal estimat del pou és d'uns 10.000 l/min.  
La xarxa de distribució és municipal, i la gestió del subministrament la realitza l'empresa Aquagest, amb controls analítics periòdics de la qualitat de les aigües, i disposa de registre de sanitat. Segons les dades facilitades per aquesta empresa, el consum en els últims anys està situat entre els 2.325.000 m3 i els 2.450.000 m3 anuals, podent-se extraure uns 350.000 m3 més, sempre que no abaixen els nivells de l'aqüífer. S'han detectat en els mesos estivals problemes de sobreexplotació.  
Les urbanitzacions del Balcón de Montroy, al sud del terme, disposen de subministrament a partir d'un pou situat en la parcel·la 163, polígon 9, de la partida Corral de Carlos. Aquest pou compta amb un cabal de 2.000 l/min. La societat Aguas Valls de Alcalans SL, propietària del pou, s'encarrega del subministrament i control sanitari de l'aigua.  
Els nuclis situats en la part central del terme, denominats la Plantà, la Carrasca i Pla Galán, són abastits per un pou pròxim denominat Vanaclocha. L'Ajuntament desconeix el seu cabal i les condicions sanitàries de les seues aigües. El Pla expressa la intenció de connectar aquests nuclis a la xarxa municipal d'abastiment, llevat que es realitzara la potabilització i control sanitari de les aigües d'aquest pou.  
S'aporta informe d'organisme gestor dels recursos hídrics, en aquest cas Aquagest, en el qual s'afirma de la disponibilitat de cabals i suficiència de la xarxa municipal d'aigua potable per a cobrir les necessitats de l'increment de les noves zones de desenvolupament. No s'aporten informes de la disponibilitat d'aigua de les empreses gestores de les urbanitzacions Balcón de Montroy (Aguas Valls de Alcalans SL) ni de l'empresa que gestiona els recursos hídrics dels nuclis situats a la Plantà, la Carrasca i Pla Galán.  
Depuració d'aigües residuals  
El nucli urbà disposa de xarxa de clavegueram públic, que recull principalment les aigües fecals de la població. Les pluvials són abocades al llit del riu Magre pels carrers perpendiculars a aquest.  
La xarxa de sanejament està connectada a l'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) situada en l'extrem nord-est del terme. Des de 1998 es va connectar a la nova EDAR construïda per EGEVASA en el terme de Real de Montroi, que recull els abocaments dels tres municipis confrontants (Montroy, Real de Montroi i Montserrat) on es depuren i condueixen a un nou abocador en el riu Magre.  
En les zones de segona residència disseminades en el terme existeix tan sols una depuradora col·lectiva, recentment construïda per la urbanització Balcón de Montroy II. Aquesta recollirà la xarxa de sanejament d'aquesta urbanització, resolent la resta de nuclis la depuració per sistemes individuals.  
Es presenta informe de l'entitat de sanejament d'aigües (EPSAR) sobre la viabilitat del tractament en l'EDAR de Montserrat-Montroy-Real de Montroi de les aigües residuals generades pel desenvolupament del Pla general d'ordenació urbana del municipi de Montroy (València) complint una sèrie de condicionants.  
No consta autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer referent als abocaments a llit públic.  
Gestió de residus  
La gestió dels residus sòlids urbans (RSU) es realitza mitjançant conveni amb l'empresa GIRSA que els trasllada a la planta de Guadassuar. La quantitat de RSU generats a Montroy s'estima en 728 t/any, a raó d'1 Kg/habitant i dia, durant 365 dies a l'any la població resident (1.567 habitants) i 60 dies a l'any la població estacional (2.600 persones).   
En l'EIA se cita que en tant es desenvolupen els plans de reciclatge prevists per la Conselleria de Territori i Habitatge, per recomanació d'aquesta, es proposa la creació d'abocadors d'inerts conforme al RD 1481/01.   
El Pla reserva per a ubicació d'un abocador inert controlat, una antiga pedrera abandonada en la part nord del terme, junt amb la carretera CV-50. Aquest abocador haurà de complir les condicions assenyalades en les N U del PGOU, a més de la normativa específica.  
7. Anàlisi del paisatge.  
Les unitats homogènies de paisatge s'han obtingut a partir de les característiques de la cobertura vegetal, el relleu i el nivell d'alteració humana. Les unitats que finalment es van obtenir són: rambles, zona agrícola de relleus suaus, forest i nucli urbà.  
. Rambles: Constituïdes per les zones al·luvials del curs del riu Magre i el barranc de l'Algoder. L'estiatge pronunciat que suporten dóna lloc a la presència de vegetació nitròfila, a més de la vegetació herbàcia. Aquesta zona està molt condicionada per la proximitat dels camps de cultiu.  
. Zona agrícola de relleus suaus: S'estén per tota la zona central i nord del municipi, vorejant el final de les Serres de Dos Aguas i el Castellet. Constitueix la transició entre els barrancs, abans mencionats, i els relleus muntanyosos. De topografia suau són sòls ocupats per cultius tant de regadiu com de secà. L'alteració provocada per l'home és elevada a causa de les transformacions realitzades.  
. Zona de forest: Correspon a les àrees muntanyoses del terç sud, dels últims ramals de les serres de Dos Aguas i del Caballón, i una franja al nord, pertanyent al final de la Serra del Castellet. L'orografia és abrupta de forts pendents constituïts per roques carbonatades moderadament karstificades. És una zona molt degradada a causa dels incendis forestals. La textura dominant és la rugosa i el color gris de la roca. Aquesta zona té un elevat potencial de vistes.  
. Nucli urbà: Situat en la ribera del riu Magre, disposa d'un torrassa que es conserva del castell. Aquesta torrassa i el tossal sobre la qual es troba disposen de protecció especial històric paisatgística.  
8. Anàlisi socioeconòmic.  
El municipi de Montroy compta amb 1.768 habitants (Font: IVE any 2004). En les últimes dues dècades l'evolució demogràfica ha sigut estable, a excepció dels últims 4 anys en què s'ha produït un augment de la població.   
La densitat de població en el municipi de Montroy és d'aproximadament 53 hab/km2, molt inferior a la mitjana de la comarca (205,38 hab/km2) i a la de la Comunitat Valenciana (177,21 hab/km2).   
L'índex d'envelliment és superior al de la província de València i Comunitat Valenciana. Els sectors predominants són l'agricultura i els serveis. L'activitat industrial a Montroy està dirigida principalment a activitats lligades a l'agricultura.  
9. S'ha realitzat la visita al terme municipal de Montroy, observant el paisatge, fauna i flora característics del lloc. Amb diferència, el nord i sud del municipi són les zones més agrestes cobertes principalment per espés matoll alternat amb zones d'arbratge. Aquesta situació és deguda als incendis d'anys anteriors. S'ha detectat la presència de rapaços en les serres i puntals situats al nord del terme.   
El municipi de Montroy té com a element més característic el riu Magre, que travessa el terme d'oest a est. El riu es troba prou contaminat encara que manté ben conservats boscs de ribera de gran interés. El barranc de l'Algoder, paral·lel al riu, travessa el terme municipal en la zona sud.   
La resta de la superfície estudiada està ocupada per camps de cultiu, formats per bancals de tarongers, vinyes i horta en els bancals més pròxims al riu.  
10. Mesures correctores.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'estableixen mesures correctores de caràcter general i mesures correctores per als diversos usos.   
Mesures protectores de caràcter general:  
. Mesures enfront de les obres d'urbanització.  
. Defensa enfront del risc d'inundació.  
. Mesures correctores enfront del risc de col·lapse i subsidència.  
. Mesures correctores enfront de l'impacte sobre el paisatge.  
. Mesures correctores enfront de l'erosió i l'impacte sobre el sòl edàfic.  
. Mesures protectores de la qualitat de les aigües.(abocaments d'aigües residuals, abocament de residus sòlids, protecció dels pous, conservació dels recursos aigua)  
. Tractament de residus (líquids i sòlids)  
. Mesures protectores enfront del risc sísmic.  
Mesures correctores per als diferents usos:  
. Activitats industrials  
. Activitats extractives  
. Activitats ramaderes  
. Zones residencials  
. Camins ramaders  
Zona de protecció forestal  
Les mesures correctores proposades es consideren ben desenvolupades tot i que algunes d'elles estan basades en el compliment de la normativa existent.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer. S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Pla general d'ordenació urbana de Montroy (València), promogut per l'Ajuntament, sempre que es tinguen en consideració els següents condicionants:  
Segon. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. S'haurà d'incorporar a la documentació la certificació i justificació de la capacitat de proveïment d'aigua per a tots els desenvolupaments d'àrees urbanitzables plantejats en el PGOU, que haurà d'emetre la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en resposta a la sol·licitud realitzada per l'Ajuntament, en data 8 de juliol de 2004 a l'esmentada confederació.   
2. S'han de complir els condicionants citats en l'informe de l'entitat de Sanejament d'Aigües, emés en data 10 de març de 2005, per a resoldre la depuració de les aigües residuals generades, pel desenvolupament del projecte Pla general d'ordenació urbana de Montroy (València).   
S'ha d'assegurar que els sectors, que no estiguen connectats a la xarxa de sanejament municipal, disposen de sistemes individuals per a resoldre la depuració de les aigües residuals generades, realitzant una correcta gestió i complint amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments.  
3. En l'estudi d'impacte ambiental se cita textualment que .les pluvials són abocades al llit del riu Magre pels carrers perpendiculars a aquest. pel qual s'haurà de presentar autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre l'abocament d'aigües a llit públic, tal com exigeixen l'article 100.1 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües, així com l'article 14.5 de la Llei 4/2004 d'ordenació del territori i ordenació del paisatge.   
4. S'haurà d'assegurar la correcta gestió de residus generats per tots els sectors plantejats, presentant certificat de GIRSA en el qual assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids urbans, produïts amb el desenvolupament del Pla general d'ordenació urbana de Montroy.  
5. En relació amb l'ordenació proposada del sòl urbanitzable del Balcón de Montroy, s'ha d'ampliar el sòl qualificat com a sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNUPF) a la vessant sud de la lloma situada al nord del Puntal del Nento. L'esmentada ampliació es pot observar en el pla adjunt.  
Amb aquesta decisió es pretén minimitzar l'impacte sobre el paisatge que genera l'ampliació del sòl urbanitzable del Balcón de Montroy (sector S-3a), ja que s'impedeix construir en una vessant, clarament visible des de nombrosos punts del pròxim Lloc d'interés comunitari de la Serra de Martés i el Ave, les característiques paisatgístiques i ambientals de la qual són semblants al citat LIC. S'ha pres com a límit sud del sòl urbanitzable del Balcón de Montroy el camí existent que discorre per la cima de la lloma. D'altra banda, amb aquesta mesura es protegeix enfront de possibles abocaments al barranc, situat en la part més baixa de la vessant sud de la lloma, que desemboca en el barranc de l'Oliva.  
6. Els sectors denominats en el pla de classificació del sòl com SNU de reserva de residencial s'exclouen d'avaluació, i en el cas de proposar el canvi d'ús del sòl, hauran de sotmetre's al procés d'avaluació d'impacte ambiental desenvolupant-se a través de plans especials o de millora seguint la normativa recollida en la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, reguladora de l'activitat urbanística, i en la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de sòl no urbanitzable.  
En concret en el sector núm. 10 denominat Alto de la Folleta, que queda rodejada per sòl no urbanitzable de protecció forestal, no es permetran nous habitatges, només les obres de conservació dels existents així com les millores de les infraestructures de subministrament elèctric, aigua potable i tractament de les aigües residuals.  
7. S'haurà d'incorporar a la documentació l'estudi acústic de Montroy, aprovat pel Ple de l'Ajuntament el 19 de maig de 2005. Aquest estudi, haurà de complir allò que s'ha especificat en el capítol III de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
8. Respecte a la via ràpida i el canal del Pla hidrològic grafiats en plans es considera que han de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental, sent al llarg d'aquest procés quan es determine si és acceptable o no i el traçat concret que s'ha de realitzar. El grafiat es considera únicament a títol informatiu.  
En sòl no urbanitzable, les conduccions i instal·lacions d'aigua residual i potable noves quedaran a títol informatiu exclusivament, pendents d'avaluació en el cas de ser aquesta necessària.  
9. Referent al risc d'incendis, un dels possibles impactes importants en la zona, el projecte ha de contemplar les mesures establides en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal i en els seus voltants.  
Les esmentades mesures s'aplicaran especialment en les zones pròximes al Puntal de Nento, Puntal de la Cova, al sud del terme, en la superfície classificada com SNURR denominada el Palmerar pròxima al Puntal del Azut i en la vessant sud del Puntal del Corral del Ferreret, al nord del terme municipal de Montroy.  
10. S'haurà d'aportar informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quar. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 22 de juliol de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 428/98-AIA  
Títol: Millora de la xarxa de proveïment d'aigua potable del municipi de Teresa de Cofrentes  
Promotor: Ajuntament de Teresa de Cofrentes  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Teresa de Cofrentes  
Localització: Terme municipal de Teresa de Cofrentes. València.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la millora de la xarxa de proveïment d'aigua mitjançant la reposició de la canonada de captació en la capçalera de la rambla de l'Argongeña i la rehabilitació de l'assut existent, que van quedar parcialment destruïdes després d'una riuada produïda l'any 1987.  
Els treballs que s'han de realitzar consistiran en l'estesa d'un tub de polietilé flexible de 110 mm de diàmetre, al llarg de 1.850 m de llit, a fi de connectar el punt on va quedar interrompuda l'antiga conducció, amb la font del Nacimiento, lloc de connexió amb la xarxa de proveïment ja existent.  
Al llarg dels 1.850 m de llit, es proposen dues formes d'execució de l'estesa, la primera, tindrà un impacte pràcticament nul, serà la de reutilitzar els trams de la vella canonada de formigó, encara existents i visibles, com a camisa o conducte per a allotjar la nova canonada flexible, i la segona forma d'intervenció serà la que afecte els trams on la vella canonada de formigó ha desaparegut, i consistirà en l'estesa de la canonada sobre el llit de la rambla, a la vora d'aquesta, on l'erosió del corrent, en cas d'avinguda, no l'afecte, la citada estesa s'adaptarà als amagatalls, irregularitats i xicotets accidents que existeixen en el llit, com roques i arbusts.  
2. Alternatives  
S'ha optat per l'alternativa de seguir per l'antic traçat, aprofitant els trams de canonada de formigó encara existents, a causa de l'abrupte i escarpat del terreny, i és clarament l'alternativa que menys impacte produeix.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 24 d'agost de 1998 l'Ajuntament de Teresa de Cofrentes va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de Millora de la xarxa de proveïment d'aigua potable del municipi de Teresa de Cofrentes.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de Millora de la xarxa de proveïment d'aigua potable del municipi de Teresa de Cofrentes, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 277, de data 20 de novembre de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions.  
En data 7 de juny de 1999 se sol·licita ampliació al promotor, perquè esmene determinades deficiències detectades en l'estudi i en la tramitació de l'expedient, amb posterioritat en data 21 juny de 2002 se li reitera la petició d'ampliació, contestada finalment el 7 de març de 2003, faltant únicament el resultat del sotmetiment de l'estudi d'impacte ambiental al tràmit d'informació pública, sent definitivament rebut el 18 de gener de 2005.  
Informes sectorials  
En data 8 de setembre de 1998 es rep informe del Servei Territorial de València, on es conclou que, serà: ....urgent l'adopció de mesures encaminades a mantenir les condicions hídriques (no han de permetre's extraccions que puguen modificar la situació actual) i d'aïllament de la zona (han d'eliminar-se els accessos practicats i restaurar el terreny a la situació original d'aquest), com també la restauració dels impactes produïts..  
En data 8 de febrer de 2002, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer autoritza a l'Ajuntament de Teresa de Cofrentes a l'execució de les obres de renovació de conducció d'aigües amb destinació a proveïment, En zona d'afecció de llit, en el terme municipal de Teresa de Cofrentes, sempre que es complisquen els següents condicionants:  
. La profunditat de soterrament de la canonada serà com a mínim un metre, comptant a partir de la generatriu superior del tub.  
. No podran efectuar-se la captació d'aigües del llit ni l'abocament de residus sòlids o líquids a aquest, sense l'autorització prèvia administrativa.  
. Les obres hauran de quedar acabades com a màxim en el termini de dotze mesos, comptadors a partir de la data de notificació d'aquesta autorització. L'autoritzat haurà de comunicar per escrit a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer la fi dels treballs a l'efecte de la inspecció d'aquests, si s'estima oportú.  
En data 20 d'abril de 2004 es concedeix una pròrroga de dotze mesos per a l'execució de les obres, atés que encara no ha començat l'execució d'aquestes mantenint-se les condicions que figuren en l'autorització de data 8 de febrer de 2002.  
Afeccions legals  
Segons l'article 2 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, hi ha afecció a la rambla de l'Argongeña.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
L'àrea d'estudi presenta un relleu abrupte i escarpat en els marges del barranc, ocupat per cudols, graves i roques de vessant de grandària considerables arrossegades per les crescudes, tot això en combinació amb arenes i depòsits de fangs de decantació.  
Generalment els llits transporten aigua intermitentment en funció de la precipitació irregular pròpia del clima mediterrani de règim estacional, que permet la formació de tolles i xicotets rabejos sense continuïtat espacial, atés que gran part del cabal s'infiltra en el llit a causa de l'elevada permeabilitat dels materials carbonatats predominants en el territori.  
La vegetació present en el llit del barranc és molt reduïda, a causa dels fenòmens erosius de caràcter pluvial que posseeixen una gran força destructiva i arrosseguen tota la vegetació al seu pas. Només s'han pogut identificar alguns peus de baladres de curta talla i algunes restes de vegetació arbustiva.  
Respecte a la fauna, especial interés mereix la presència de la tortuga d'aigua ibèrica a les tolles del barranc com també el cranc de riu ibèric, i també de xicotets peixos com els barbs. La fauna ornítica és notòria en tot el territori, i hi destaquen rapaces com l'àguila calçada, l'àguila reial, l'astor, etc.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants   
El primer dels impactes és la remoció de la capa superficial del sòl com a conseqüència de l'obertura de camins d'accés al barranc, i de rases per a la col·locació de la canonada.  
Un altre impacte que s'ha de tenir en compte, és l'afecció que sobre les aigües superficials i freàtiques té l'abassegament de materials d'obra (arenes, graves, ciments, etc.), que poden alterar la qualitat de l'aigua.  
La contaminació acústica, que ocorre durant la fase de construcció, és un altre impacte que s'ha de tenir en compte, per la seua afecció a l'avifauna, tan present en la zona. L'altra afecció significativa és la possible eliminació d'espècies presents en les tolles que es formen al llarg del barranc, com les tortugues que es veuran obligades a migrar barranc amunt a la recerca de millors condicions.  
Finalment caldrà tenir en compte l'impacte paisatgístic, de molt reduïda conca visual però de gran impacte puntual atesa la qualitat del medi, com són l'obertura de camins i les obres en el llit del barranc, que poden arribar a modificar la morfologia d'aquest.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les següents mesures correctores:   
. Restauració dels camins oberts mitjançant la reposició de la capa de terra vegetal i posterior revegetació amb espècies coincidents amb les existents en els voltants.  
. Recuperació dels bancals preexistents en els camps annexos a la serradora que han sigut alterats i dels murs de maçoneria en sec si és el cas.  
. Per a evitar una possible contaminació del curs d'aigua per arrossegament de partícules, es recomana que la instal·lació de la canonada es realitze durant els períodes secs.  
. Aïllar mitjançant plàstics qualsevol abassegament de materials d'obra (arenes, grava, ciments, etc.) del sòl. Els elements residuals de les esmentades operacions, hauran de ser eliminats en un abocador d'inerts.  
. La ubicació de la conducció haurà de respectar espècies vegetals i tolles naturals.  
. Es procedirà al tancament de les rases intentant homogeneïtzar les acumulacions de grava sobrants sobre el llit sense afectar la vegetació natural existent ni el futur règim hídric.  
. Quant al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
. Es realitzarà un seguiment de l'estat de la cobertura de la canonada, sent necessari si és el cas una restitució de les zones que hagen quedat desprotegides de la capa de graves com a conseqüència d'alguna riuada.  
. Es durà a terme un manteniment d'aquelles zones de la canonada que discorren en superfície, comprovant en tot moment que no han patit cap desperfecte i que els punts d'ancoratge segueixen en perfecte estat.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 7 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de millora de la xarxa de proveïment d'aigua potable del municipi de Teresa de Cofrentes, promogut per l'Ajuntament de Teresa de Cofrentes, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Es preservarà el valor ecològic del barranc i la preservació de l'hàbitat fluvial, mitjançant el manteniment d'un cabal ecològic.  
2. Es durà a terme la restauració de les riberes afectades, la regeneració de la vegetació, protecció enfront de l'erosió, i el tancament i restauració d'accessos.  
3. La profunditat de soterrament de la canonada serà com a mínim d'un metre, comptant a partir de la generatriu superior del tub.  
4. No podran efectuar-se la captació d'aigües del llit ni l'abocament de residus sòlids o líquids a aquest, sense l'autorització prèvia administrativa.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de juliol de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 479/02-AIA  
Títol: Legalització de l'ampliació de l'explotació porcina d'encebament  
Promotor: Mocaher, SAL  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació de l'activitat porcina d'encebament  
Localització: Paratge Vallejo Monteros, polígon 8, parcel·la 63, del terme municipal de Fuenterrobles (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació d'una explotació porcina, les característiques, de la qual segons la documentació aportada i les modificacions efectuades per l'ampliació sol·licitada, són:  
L'explotació que se situa en una superfície de 74.420 m2, parteix de dues naus inicials de planta rectangular, que ocupen una superfície total de 2.095 m2 i tenen una capacitat per a 1.680 porcs. L'ampliació consistirà en la construcció de dues naus més, de semblants característiques constructives, que suposen un augment en la superfície construïda de 1.953 m2 i que tindran una capacitat per a 1.920 porcs d'encebament.  
L'activitat consisteix en l'encebament de porcells, des que es reben en l'explotació amb 18-20 kg, fins a aconseguir els 90-100 kg de pes viu, moment en què es destinen a escorxador.  
Es generen anualment 7.740 m3 de purí, segons el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines. El purí queda retingut en fosses de purins interiors i fossa exterior, amb capacitat per a contenir 3.024 m3, el qual és utilitzat com a adob orgànic en camps de cultiu. Es necessita un total de 153,15 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic (Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines), disposant-se de superfície suficient on aplicar-los, distribuïda entre Mira, Camporrobles i Fuenterrobles.  
Entre les mesures higienicosanitàries instaurades en l'explotació, està la de disposar de tela antiocells en les finestres de les naus, tanca perimetral, així com gual sanitari a l'entrada de l'explotació.  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte. Amb aquest fi, es depositaran provisionalment els cadàvers en un contenidor homologat a aquest efecte, fins a la seua retirada.  
No s'ha justificat la procedència de l'aigua potable.  
L'explotació es localitza a 1,2 km del nucli de població.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 30 de desembre de 2002, amb la remissió per part de la Comissió d'Activitats Qualificades del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.   
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 56, de 7 de març de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 17 de juny de 2004 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació a l'estudi d'impacte ambiental, relativa als apartats següents:  
. Haurà de justificar-se el compliment dels condicionants recollits en la declaració d'impacte ambiental favorable dictada en data 25 de gener de 2000 per la directora general de Planificació i Gestió del Medi, que s'indiquen a continuació:  
. Prèviament a la seua aplicació com a adob en camps de cultiu el purí se sotmetrà al tractament proposat en l'última ampliació de l'estudi d'impacte ambiental presentada (a base d'activador biològic) i, no obstant això, es complementarà amb qualsevol altre sistema que millore l'eficàcia d'aquest: separació sòlid-líquid, agitació o aireig, etc.  
. Una vegada posat en marxa el tractament dels purins es duran a terme anàlisis que permeten conéixer l'eficàcia d'aquest, almenys durant el primer any, realitzant una anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis que s'efectuaran per una empresa col·laboradora de l'administració, es presentaran davant d'aquesta Direcció General i en funció dels resultats es podran aplicar, cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. L'explotació disposarà de gual sanitari.  
. A més, i basant-se en la documentació presentada relativa a l'ampliació de l'activitat, haurà de presentar documentació addicional relativa a:  
. L'explotació haurà de disposar de bassa de purí, cercada i impermeabilitzada, amb autonomia per a 3 mesos, basant-se en el Reial decret 324/2000, sobre normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines. Haurà de calcular la capacitat de la bassa de purí, presentant pla de situació, dimensions i característiques que la definisquen.  
. La superfície agrària sobre la qual s'aplicarà el purí és propietat del promotor, segons estudi d'impacte ambiental. S'aportarà pla cadastral cèdula de propietat corresponents, indicant per a cada parcel·la tipus de cultiu, necessitats dels cultius i pla d'adobament. L'esmentada aplicació es realitzarà considerant no sobrepassar els 170 kg de N/ha i any, tal com es fixa en el Reial decret 261/96, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats de fonts agràries. No s'acceptaran parcel·les abandonades que no s'exploten agrícolament, ni aquelles en què s'empren sistemes de reg localitzat.  
. Haurà de justificar-se l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. En concret es presentarà contracte actualitzat, vigent i firmat per ambdues parts, amb una empresa autoritzada per a gestionar aquest tipus de residus.  
De nou, en data 4 de maig de 2005, es requereix novament al promotor, ampliació a l'estudi d'impacte ambiental, amb l'advertència que transcorreguts tres mesos sense que aquesta es duga a terme, tindria lloc la caducitat del procediment, en aplicació del que disposa l'article 92 de la Llei 30/92, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.  
L'ampliació sol·licitada es rep en data 28 de juny de 2005, la qual queda resumida a continuació:  
. Actualment, l'explotació no realitza cap tractament previ al purí, per a la seua utilització com adob en camps de cultiu.  
. El purí generat en l'explotació queda emmagatzemat en fosses i canals de recollida o en fossa exterior, amb capacitat aquesta última d'emmagatzemament de 900 m3, proveït de coberta de xapa galvanitzada.  
. La capacitat d'emmagatzemament de les fosses i canals interiors de les naus ascendeix al 2124 m3.  
. S'aporta contracte de retirada de cadàvers per a l'explotació.  
Malgrat les Indicacions recollides en la sol·licitud d'ampliació, per a justificar la superfície agrícola disponible s'ha aportat parcel·les improductives, així com altres corresponents a matoll o forest per a fusta, les quals s'han exclòs del còmput total de parcel·les on s'aplica els purins com a adob orgànic, disposant finalment de superfície agrícola suficient on aplicar el purí sense sobrepassar els 170 kg de N/ha i any.  
Respecte al compliment dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental dictada en el seu dia per a l'inici de l'activitat, és el promotor mateix qui proposa un sistema de tractament de purins que després segons aquest manifesta en aquest expedient, no executa, per la qual cosa en aqueix cas, cal considerar que no s'han complit els condicionants de l'esmentada declaració d'impacte ambiental.  
La capacitat d'emmagatzemament de purins no queda clarament justificada, ja que segons l'ampliació presentada, les naus inicials disposen cada una de 56 fosses de purins, enfront de les 24 que disposen les noves naus. Aquesta diferència en més del doble entre unes i altres naus, quan la diferència de superfície entre elles és mínima (de 2.095 m2 per a les dues naus inicials enfront de les 1.953 m2 per a les de posterior construcció). Consultant els plans presentats en l'expedient relatiu a l'inici de l'activitat, es comprova que el nombre de fosses màxim de què es disposa en les dues naus inicials és de 28 en cada una, per la qual cosa la capacitat d'emmagatzemament de l'explotació és de 2.394 m3, suposant una capacitat suficient per a emmagatzemar els purins generats durant més de tres mesos, tal com estableix l'article 5.B.B.1.1. del Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
. Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal.  
. Informe favorable del cap local de sanitat.  
. Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
. Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable agrícola, segons normes subsidiàries municipals.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de Plans d'ordenació dels recursos naturals o Plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, amb predomini d'ametlers, oliveres i vinya.  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals destacables, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purins o durant la utilització d'aquests com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.  
Segons la Cartografia Temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl amb una elevada vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, per la qual cosa hauran d'extremar-se les mesures que eviten la contaminació de l'aigua per vessament superficial o percolació de purins en la mateixa explotació, havent a més d'extremar les precaucions a l'hora d'utilitzar els purins a Camporrobles i Fuenterrobles en sòls amb alta vulnerabilitat a la contaminació per nitrats, ajustant-se a les dosis que el cultiu requerisca (tenint en compte la reserva de nitrogen orgànic que després de cada aplicació quedarà en el sòl, com a factor limitador per a calcular les dosis òptimes d'adobament), respectant a més les dates d'adobament que no coincidisquen amb les èpoques de pluges.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat, que han quedat superficialment descrits en l'estudi d'impacte ambiental, són:  
. Sobre l'aire, per l'emissió d'olors.  
Sobre el sòl, per contaminació associada a abocaments incontrolats de purins i a filtracions en la mateixa explotació.  
No s'ha dut a terme la valoració d'impactes, adjuntant una matriu causa-efecte, de la qual no s'ha extret cap conclusió.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
Entre les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclou les següents:  
. Es dotarà les naus de paviment impermeable per a evitar filtracions.  
. El fem produït, es disposarà en depòsits de formigó armat totalment estancs, on es produirà la fermentació aeròbica amb enzims fins a la retirada d'aquests al camp.   
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb les recollides a continuació:  
. Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, o sistema de desinfecció equivalent.  
. Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica purins, per a no provocar problemes per contaminació associat a l'excés d'adobament orgànic o mineral.  
No s'ha inclòs programa de vigilància ambiental.  
En la declaració d'impacte ambiental dictada per a l'inici de l'activitat, es considerava necessari aplicar tractament als purins previ a l'ús d'aquests com a adob en camps de cultiu per a evitar riscs de contaminació de sòls, aigües, etc. Per la qual cosa haurà de sotmetre's el purí, previ a la seua aplicació en camp, a tractament enzimàtic que millore les seues propietats com a adob al mateix temps que en rebaixe la càrrega contaminant, reduint a més l'emissió d'olors en granja.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1. H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'ampliació de la granja porcina, situada en el terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per Mocaher, SAL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. Previ a l'obtenció de la llicència d'obertura, haurà de justificar-se la disponibilitat d'aigua potable davant d'aquesta Direcció General i davant de l'Òrgan Substantiu. Si procedeix de pou privat, haurà de presentar-se concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o inscripció en el Registre d'Aigües. En cas de procedir de la xarxa municipal d'aigua potable, haurà de presentar-se còpia del contracte de subministrament.  
. S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on s'alberga els animals, així com de les fosses de purins interiors i exterior.  
. S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, tal com malla metàl·lica o semblant.  
. Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.  
. Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.  
. El purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la seua càrrega contaminant, així com l'emissió d'olors en granja. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, haurà de dur a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, podent-se aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que cal analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà d'injectar el purí en el terreny per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
. S'haurà de realitzar un balanç de nutrients en les parcel·les on s'aplica el purí com a adob orgànic, de manera que s'evite la contaminació de sòls o aqüífers.  
. A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/hi ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.   
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de juliol de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5383, del 08-11-2006 (2006/12172)

Resolución de 17 de octubre de 2006 de la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5383

Fecha DOGV
:   08-11-2006

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2006/12172

CVE


Fecha del documento
:   17-10-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [Montroy](javascript:void(0))
    * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [Teresa de Cofrentes](javascript:void(0))
    * [Rossell](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Resolución de 17 de octubre de 2006 de la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2006/12172]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat.  
En su virtud, he resuelto  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 309/04-AIA Rosell, 339/03-AIA Sinarcas, 364/03-AIA Vall d'Alba, 381/03-AIA Montroy, 428/98-AIA Teresa de Cofrentes, y 479/02-AIA Fuenterrobles, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 17 de octubre de 2006.. La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente 309/04-AIA  
Título: Explotación avícola de engorde  
Promotor: Yolanda Comos Gavalda  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Rossell (Castellón)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para el inicio de la actividad avícola de engorde  
Localización: Partida .Pla de Rieres., polígono 23, parcela 123, del término municipal de Rossell (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la el inicio de la actividad avícola, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación está constituida dos naves, de 1.320 m2 de superficie cada una, localizadas en una parcela de 7.522 m2. La explotación tiene una capacidad para 24.000 pollos de engorde.  
La actividad consiste en la recepción en la granja de pollitos de un día, para su cría y engorde hasta el peso adecuado para el sacrificio, 2.3 kg, tras lo que se trasladarán a los centros de matanza. Se realiza 4-5 ciclos/año.  
Los animales se crían sobre pavimento de hormigón, para evitar posibles filtraciones al subsuelo. Se generará anualmente 120 Tm de gallinaza, que será retirada de las naves tras cada ciclo de engorde y utilizada como abono orgánico.  
La explotación dispondrá de vallado perimetral. Se dispone de tela pajarera en las ventanas de las naves. Se construirá vado sanitario, o se dispondrá de sistema de desinfección equivalente, a la entrada de la explotación, de manera que se consiga la total desinfección de las ruedas de los vehículos y del calzado de las personas que acceden a la explotación.  
Los cadáveres de animales que se generen en la explotación, se destinarán a caseta municipal de recogida de cadáveres, de donde se retiran periódicamente por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
El agua potable procede de la red de abastecimiento municipal.  
La explotación se localiza a más de 1 km del núcleo urbano.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente  
El expediente se inició el 28 de diciembre de 2004, con la remisión por el Ayuntamiento de Rossell, del Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y del Expediente Municipal.  
La información pública se ha realizado mediante publicación en el BOP nº 111, de 14 de septiembre de 2004, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:  
. Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.  
. Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial. El informe favorable emitido por la Conselleria de Agricultura, queda condicionado al cumplimiento de determinados requisitos de infraestructura sanitaria.  
. Información pública sin la presentación de alegaciones.  
. Informe favorable del Inspector Sanitario de la Conselleria de Sanidad.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable Común, según Normas Subsidiarias municipales.  
El municipio de Rossell está incluido en el LIC Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana, incluida en la red de espacios naturales aprobados por el Gobierno Valenciano para su inclusión en la Red Natura 2000, de acuerdo a lo dispuesto en la Directiva 92/43/CEE de Hábitats, aunque la superficie afectada por la actuación no está incluida en el LIC.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto e identificación de impactos.  
El terreno sobre el que se localiza la explotación, se inserta en una zona agrícola de secano, dedicada principalmente al cultivo del olivo.  
En base a las características de la zona, se puede afirmar que los valores ambientales que presenta son poco destacables, considerando como elementos ambientales más relevantes, susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión de residuos orgánicos generados en la explotación y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado las acciones impactantes del proyecto, así como los factores impactados, para poder realizar una matriz causa-efecto, mediante la cual pueda realizarse una valoración de los impactos que puede ocasionar el proyecto.  
Las acciones impactantes se han agrupado en la fase de construcción y en la fase de funcionamiento. Para la fase de construcción, cabe destacar:  
. Alteración de la cubierta vegetal.  
. Producción de ruidos y vibraciones.  
. Generación de residuos asociados a las obras.  
Para la fase de desarrollo, se han considerado como principales efectos:  
. Emisión de olores asociado a la generación de residuos.  
. Producción de residuos.  
Los factores impactados descritos en el Estudio de Impacto Ambiental, se resumen a continuación:  
. Sobre el Aire, impacto durante la fase de construcción asociado a la emisión de ruidos, y durante la fase de funcionamiento por emisión de olores, asociada a los animales y al residuo que generan.  
. Sobre el Suelo, por ocupación permanente de las parcelas en la fase de construcción y por la generación de lixiviados durante la fase de limpieza, que pueden contaminar el suelo por percolación o lixiviado.  
. Sobre el Agua, por contaminación de las capas freáticas por percolación, o superficiales por escorrentía, de los lixiviados generados durante la fase de limpieza.  
De la matriz de impactos-importancia, se deduce en el Estudio de Impacto Ambiental que los impactos más relevantes están asociados a la emisión de olores, y ruidos, si bien estos no serán relevantes si se adoptan medidas correctoras al respecto.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha propuesto una serie de medidas correctoras, tanto para la fase de construcción como para la de funcionamiento, entre las que se incluye:  
. Se plantará árboles y arbustos (p.ej. Cupressus sempervivens o seto similar), en el perímetro de la parcela con carácter definitivo, ya que con esto se obtendrán, entre otros, los siguientes efectos positivos:  
. Incremento en la calidad del aire en el entorno inmediato a la parcela ante la contribución a la reducción de la fijación y reciclaje del CO2 atmosférico.  
. Efecto sobre la calidad visual, en detrimento del aspecto impactante producido por las edificaciones.  
Efectuar la limpieza y desinfección tras la retirada de los pollos, escogiendo productos con una buena relación entre el grado de desinfección y la inocuidad con el medio ambiente.  
Las medidas correctoras expuestas en el Estudio de Impacto Ambiental deberán ampliarse con la adopción de las recogidas a continuación y con el cumplimiento de los condicionantes incluidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.  
. En cualquier caso, y para evitar acumulaciones incontroladas de residuos en la explotación, deberá construirse estercolero, impermeabilizado y con ligera pendiente, de manera que puedan canalizarse a poceta los posibles lixiviados que puedan generarse, los cuales podrán ser vertidos de nuevo en el montón de gallinaza. La capacidad será adecuada para contener la gallinaza generada durante al menos un ciclo de engorde, evitando en cualquier caso, prolongar la permanencia de la misma en la explotación. Ya que la gallinaza se utilizará como abono orgánico en campos de cultivo, deberá utilizarse en los periodos en los que sea apropiado la aplicación de dicho abonado, según el tipo de cultivo.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente, Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la explotación avícola, situada en el término municipal de Rosell (Castellón), promovida por Yolanda Comos Gavalda, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
. Previo a concesión de la Licencia de Apertura, deberá disponer de justificación legal de la disponibilidad de agua potable, la cual se presentará ante el Organo Sustantivo y ante esta Dirección General. Al proceder de la red de abastecimiento municipal, deberá presentarse contrato de abastecimiento.  
. Deberá disponerse de estercolero en la explotación, tal y como establece el artículo 55 de la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana, de manera que pueda almacenarse la producción de gallinaza de al menos un mes del ciclo. El estercolero será de hormigón impermeabilizado con paredes de altura suficiente para contener la gallinaza allí acumulada, diseñado con ligera pendiente para recoger los lixiviados en poceta de recogida de lixiviados, los cuales podrán ser incorporados de nuevo al montón para favorecer su eliminación por evapotranspiración.  
. Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.  
. Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación rodeado por seto arbóreo que mitigue el impacto visual que pueda causar la explotación.  
. Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación, correctamente diseñado y localizado, de manera que pueda ofrecer garantías de desinfección de los vehículos que accedan a la explotación. En su defecto, se instalará sistema de desinfección equivalente.  
. Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.  
. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 12 de julio de 2004.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Gisbert.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 339/03-AIA  
Título: Inicio de la actividad de una explotación avícola de recría de pollitas  
Promotor: José Antonio Cremades Ramírez  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Sinarcas (valencia)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para el inicio de la actividad avícola  
Localización: partida .Cañada de Ranera., polígono 14, parcelas 196 y 203, del término municipal de Sinarcas (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la actividad avícola, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La actividad consiste en la cría de pollitas para destinarlas a futuras ponedoras comerciales, productoras de huevo para consumo. La capacidad de la explotación es de 125.000 plazas. Se realizan 2,5 ciclos/año.  
La explotación se localiza en dos parcelas de 13.879 m2, y está constituida por una nave de 2.044,39 m2 de superficie útil, donde se ubicarán las pollitas, en jaulas o baterías dispuestas en 5 filas de 5 pisos de altura y con un total de 50 bloque por fila, alojándose 25 aves por jaula.  
Se genera anualmente 7.000 Tm de estiércol que se vende como abono orgánico. Esta gallinaza se recoge en unas cintas transportadoras que se disponen por debajo de cada piso de jaulas, trasladándola hasta el final de la batería de jaulas, y acabando el recorrido en una banda elevadora que completa el recorrido hasta el exterior donde se sitúa el camión para el traslado de los residuos. El exceso de humedad de las deyecciones, se elimina por evaporación (a través de los ventiladores de la ventilación forzada de la instalación), quedando el residuo sólido de estas como parte del estiércol producido.  
Los cadáveres que se producen en la explotación son transportados a fosa de cadáveres municipal.  
El agua potable procede de la red de abastecimiento municipal.  
La explotación se localiza a más de 1 km del núcleo de población.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente  
El expediente se inició el 7 de octubre de 2003, con la remisión por la Comisión de Calificación de Actividades, del Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal.  
La información pública se ha realizado mediante publicación en el DOGV nº 4.985, de 14 de abril de 2005, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:  
. Informe favorable del Arquitecto Técnico Municipal.  
. Informe desfavorable del Inspector Veterinario de Area, basado en las siguientes consideraciones:  
. Falta badén de desinfección de vehículos.  
. Falta sistema de protección frente a insectos en los huecos abiertos al exterior.  
. Falta acreditar documentalmente destino de la gallinaza, así como concretar frecuencia de retirada e itinerarios.  
. Falta fosa de cadáveres, o sistema de destrucción autorizado.  
Este informe ha sido contestado por el promotor, indicando:  
. En lugar de badén de desinfección, se dispondrá de un sistema a presión para la desinfección de las ruedas de los vehículos que deban entrar en la explotación.  
. En los huecos de las ventanas de la nave se colocará una tela pajarera para evitar la entrada de animales vectores de enfermedades.  
. Cada dos o tres días se recogerá la gallinaza producida, retirándose en camiones. Se adjunta contrato de retirada del estiércol.  
. Los animales que causen baja se trasladarán a la fosa de cadáveres municipal de Sinarcas.  
. Informe favorable del Veterinario de Area.  
. Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial.  
. Información pública sin la presentación de alegaciones.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad está calificado como Suelo No Urbanizable Agrícola ganadero, según Normas Subsidiarias y Complementarias de Sinarcas.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto e identificación de impactos.  
La descripción de los elementos medioambientales se ha incluido en el Estudio de Impacto Ambiental como descripción de la situación preoperacional, en la que se ha incluido Aire, Suelo, Agua, Vegetación, Fauna, Paisaje y Medio Socioeconómico.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado las acciones del proyecto susceptibles de generar impacto, tanto para la fase de construcción como para la fase de funcionamiento. En cuanto a la identificación de los factores del medio susceptibles de verse impactados, se ha incluido, entre otros: sobre el Aire, por contaminación física (emisión de gases, de partículas sólidas en suspensión), así como contaminación química; sobre el Agua, por alteración de las características físicas, químicas y biológicas del agua superficial y subterránea, como consecuencia de la presencia de materiales sueltos fácilmente erosionables, y vertidos incontrolados de cualquier tipo de residuos; sobre el Suelo, por alteración de los procesos físicos y biológicos que se desarrollan de manera natural, que pueden verse afectados por fenómenos como puede ser la compactación y la erosión, entre otros; sobre la Vegetación, por eliminación de la vegetación existente; sobre la Fauna, por degradación de hábitats; sobre el Paisaje, por alteración del paisaje original.  
La valoración de impactos se ha realizado a partir de la elaboración de una matriz causa-efecto. Se ha realizado una valoración cualitativa de la importancia de los cruces, siendo el impacto global del proyecto positivo.  
Los impactos más relevantes que la actividad puede ocasionar sobre el medio, son durante la fase de funcionamiento: sobre el Aire, por emisión de olores, asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente; sobre el Agua y el Suelo por contaminación asociada a una mala gestión de los residuos generados, aunque si la gestión se lleva a cabo tal y como se ha declarado no es presumible la aparición de fenómenos indeseables que alteren el medio natural.  
Según la Cartografía Temática de la Conselleria de Territorio y Vivienda, la superficie donde se desarrolla la actividad se localiza en un suelo clasificado con una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos media, por lo que deberá aplicarse medidas que eviten la contaminación del agua por escorrentía superficial o percolación asociada a la gestión incorrecta de residuos orgánicos, sobretodo en caso de modificar la gestión de residuos destinándolos como abono orgánico en campos de cultivo de la zona.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha agrupado las medidas en tres fases, la de diseño, o fase de proyecto, la de construcción y la de funcionamiento. En ésta última, se incluye las siguientes medidas correctoras:  
. Se ha establecido barreras sanitarias precisas para disminuir el riesgo de difusión de enfermedades. La explotación está rodeada de vallado metálico.  
. Para la desinfección total de las ruedas de los vehículos que accedan a la explotación, se dispone en la explotación de un sistema a presión basado en la utilización de una mochila con desinfectante.  
. La gallinaza producida se cargará en camión para su posterior utilización como abono orgánico por empresa ajena a la explotación.   
. Se ha colocado tela metálica en los huecos de las ventanas de las naves, de manera que no puedan acceder al interior animales vectores de enfermedades.  
. Se utilizará la fosa de cadáveres municipal, aislada y sin filtraciones, donde se enterrarán los cadáveres realizando estratificación con cal viva.  
La gestión de cadáveres propuesta no tiene vigencia actualmente, por lo que deberá eliminarse los cadáveres a través de empresa gestora que se encargue de su recogida en la propia explotación, disponiendo para ello de contenedor homologado donde se depositarán temporalmente las bajas producidas hasta su retirada.  
Respecto a la gestión de gallinaza, y al ser retirada en sucesivas ocasiones del interior de la nave a lo largo de la duración del ciclo de cría, y previniendo que no se den acumulaciones incontroladas del residuo en la explotación al no sincronizar su retirada de la nave con su retirada de la explotación por empresa ajena a la explotación, deberá disponerse de estercolero, impermeabilizado y estanco, con capacidad para almacenar al menos la gallinaza producida durante un ciclo de engorde, con ligera pendiente en la solera y canalización de posibles lixiviados hacia poceta de recogida de los mismos, pudiéndolos verter de nuevo en el montón.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente, Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la explotación avícola, situada en el término municipal de Sinarcas (Valencia), promovida por José Antonio Cremades Ramírez, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
. Previo a concesión de la Licencia de Apertura, deberá disponer de justificación legal de la disponibilidad de agua potable procedente de la red de abastecimiento municipal, presentando ante esta Dirección General contrato de abastecimiento.  
. Deberá disponerse de estercolero en la explotación, tal y como establece el artículo 55 de la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana, de manera que pueda almacenarse la producción de gallinaza de al menos un ciclo. El estercolero será de hormigón impermeabilizado con paredes de altura suficiente para contener la gallinaza allí acumulada, diseñado con ligera pendiente para recoger los lixiviados en poceta de recogida de lixiviados, los cuales podrán ser incorporados de nuevo al montón para favorecer su eliminación por evapotranspiración.  
. Se dispondrá de sistema de desinfección a la entrada de la explotación, de los vehículos que accedan a la misma.  
. Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.  
. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 22 de julio de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Alvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 364/03-AIA  
Título: Legalización de explotación avícola de engorde  
Promotor: Javier Pitarch Escrig  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Vall d'Alba (Castellón)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la actividad avícola de engorde  
Localización: Partida .Pla Barona., polígono 14, parcela 393, 394, 395 y 396, del término municipal de Vall d'Alba (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación avícola, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación está constituida dos naves, de 2.695 m2 con capacidad para 22.500 pollos de engorde. Con la ampliación se pretende construir una tercera nave, de planta rectangular y cubierta a dos aguas, de 1.750 m2, con capacidad para 17.500 pollos de engorde.  
Los animales se crían sobre solera de hormigón. Se generará anualmente 260 Tm de gallinaza, que será retirada de las naves tras cada ciclo de engorde.  
La explotación dispondrá de vallado perimetral. Se instalará mallas antipájaros en las ventanas de la explotación. A la entrada de las naves se dispondrá de balsetas con solución desinfectante y vado sanitario a la entrada del recinto, de manera que se impida la propagación de enfermedades por pisadas o ruedas de vehículos.  
Los cadáveres de animales que puedan producirse, serán destruidos por horno crematorio, o bien son llevados inmediatamente al centro municipal de recogida de cadáveres, de donde son retirados diariamente por empresa autorizada al efecto.  
La ventilación en la explotación será forzada.  
No se ha justificado la procedencia del agua potable.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente  
El expediente se inició el 13 de agosto de 2003, con la remisión por el Ayuntamiento de Vall d'Alba, del Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y del Expediente Municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 71, de 10 de junio de 2003, así como a los vecinos colindantes a la actividad, con la presentación de dos alegaciones.  
2. Resumen de las alegaciones.  
Las alegaciones presentadas se resumen a continuación:  
. La primera alegación expresa la repulsa por vecino colindante a la actividad, a la concesión de la licencia de actividad .al ser una actividad molesta por olores y emanaciones, así como insalubre por contaminación del ambiente atmosférico..  
. La segunda alegación expresa la repulsa a la existencia de la explotación y a su ampliación, asociada a la construcción de viviendas por el alegante, a una distancia inferior a 100 metros de la explotación.  
No se ha aportado contestación a las alegaciones por parte del promotor.  
3. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 6 de mayo de 2005 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, ampliación a la documentación, relativa a los siguientes apartados:  
. Deberá modificarse el Proyecto de Actividad y el Estudio de Impacto Ambiental, de manera que queden referidos al total de la explotación, ya que se trata de una ampliación, tal y como queda indicado en la Autorización Previa concedida por la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial.  
. La actividad está orientada al engorde de pollos. Según el Estudio de Impacto Ambiental, el ciclo de engorde durará de 95 a 100 días. Ya que la duración del ciclo difiere considerablemente de la duración normal del ciclo de engorde en pollos, deberá justificarse dicho argumento, ya que en función de los ciclos de engorde/año, deberá calcularse la capacidad del estercolero y la superficie donde aplicar la gallinaza como abono orgánico.  
. Tal y como establece el art. 55.d. de la Ley 6/2003 de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana, las actividades ganaderas contarán con estercoleros y fosas de purines estancas con capacidad suficiente para almacenar y estabilizar las deyecciones antes de su aprovechamiento posterior. Por lo tanto, deberá aportar plano de localización del estercolero en la explotación, plano de detalle, y descripción de las características constructivas del mismo, en función del volumen de gallinaza generada por ciclo.  
. En el Estudio de Impacto Ambiental se indica que los cadáveres que puedan producirse serán destruidos por horno crematorio o bien serán llevados inmediatamente al centro municipal de recogida de cadáveres de donde se retiran diariamente por empresa autorizada a tal efecto. Deberá justificarse la legalización del horno crematorio instalado en la explotación, tal y como establece el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.  
La ampliación solicita es remitida por el promotor en fecha 30 de mayo de 2005, en la que se indica:  
. La explotación consta de dos naves existentes más una tercera a construir, con una capacidad de 40.000 pollos y 4,5 ciclos/año.  
. La gallinaza es retirada directamente de las naves a campos de cultivo donde se utiliza como abono orgánico, sin que exista estercolero en la explotación (se adjunta justificación parcial de las parcelas donde se destinará la gallinaza).  
. Los cadáveres generados son retirados a la caseta municipal de recogida de cadáveres, no existiendo horno crematorio en la explotación.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:  
. Informe favorable del Arquitecto Municipal.  
. Autorización Previa de la COPUT, concedida en fecha 13 de marzo de 2003, previa a la entrada en vigor de la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana. El informe favorable emitido por la Conselleria de Agricultura, queda condicionado al cumplimiento de determinados requisitos de infraestructura sanitaria.  
. Información pública con la presentación de dos alegaciones.  
. Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable Común, según el PGOU de Vall d'Alba.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto e identificación de impactos.  
El terreno sobre el que se localiza la explotación, se inserta en una zona agrícola de secano. La distancia al núcleo de población es inferior a los 300 m para la nueva nave, y menor para las ya existentes. Por lo que a la hora de evaluar los elementos ambientales que pueden verse afectados por la actuación deberá considerarse especialmente la afección a la población.  
En base a las características de la zona, se puede afirmar que los valores ambientales que presenta son poco destacables, considerando como elementos ambientales más relevantes, susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión de residuos orgánicos generados en la explotación y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente. Además merece especial atención la afección a la población, que deberá minimizarse extremándose la correcta adopción de las medidas higiénico-sanitarias a establecer en la explotación, y que se incluyen en esta Declaración de Impacto Ambiental en el apartado de Medidas Correctoras.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Suelo, Agua, Vegetación y Paisaje. Además, se ha realizado una identificación de los impactos más relevantes que puede causar la actuación, entre los que se incluye: sobre el Agua, por contaminación superficial (se considera despreciable ya que no existen curso de agua próximos a la explotación); o contaminación del acuífero subyacente, debido a la lixiviación de nitratos, o a la percolación de microorganismos patógenos . Sobre el Suelo, por la incorporación de elementos contenidos en la gallinaza, en proporciones indeseables.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras.  
En el Estudio de Impacto Ambiental no se han propuesto medidas correctoras, por lo que la gestión de la explotación deberá ir acompañada del cumplimiento de las siguientes medidas correctoras, así como de los condicionantes recogidos en esta Declaración de Impacto Ambiental:  
. De manera que se evite el problema por olores a la población, se asegurará que la retirada de la gallinaza de la explotación coindida con el final de cada ciclo de engorde, asegurando que la gallinaza no queda retenida en la explotación durante prolongados periodos de tiempo.  
. En cualquier caso, y para evitar acumulaciones incontroladas de residuos en la explotación, deberá construirse estercolero, impermeabilizado y con ligera pendiente, de manera que puedan canalizarse a poceta los posibles lixiviados que puedan generarse. La capacidad será adecuada para contener la gallinaza generada durante un ciclo de engorde, evitando en cualquier caso, prolongar la permanencia de la misma en la explotación, de manera que se evite las molestias a la población por emisión de olores.  
. Para evitar las molestias por vectores sobre la población, se realizará tratamiento contra vectores en la explotación.  
. La explotación deberá rodearse de seto arbóreo, y construirse con materiales acordes al entorno circundante, de manera que se minimice el impacto visual que existe por la proximidad de la explotación al núcleo de población y por la visibilidad existente desde la carretera que limita al Sur (de les Useres a la Barona) con las naves existentes.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente, Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la explotación avícola, situada en el término municipal de Vall d'Alba (Castellón), promovida por Javier Pitarch Escrig, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
. Previo a concesión de la Licencia de apertura, deberá disponer de justificación legal de la disponibilidad de agua potable, la cual se presentará ante el Organo Sustantivo y ante esta Dirección General. Si procede de la red de abastecimiento municipal, deberá presentarse contrato de abastecimiento; si se trata de pozo propio, deberá aportarse justificación de la inclusión en el Registro de Aguas o concesión del organismo de cuenca, según sea el caudal a utilizar.  
. Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.  
. Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación rodeado por seto arbóreo que mitigue el impacto visual que pueda causar la explotación.  
. Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación, correctamente diseñado y localizado, de manera que pueda ofrecer garantías de desinfección de los vehículos que accedan a la explotación.  
. Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.  
. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 1 de julio de 2004.. La directora general de gestión del medio natural: Concepción Maroto Gisbert.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 381/2003-AIA  
Título: Plan General de Ordenación Urbana de Montroy (Valencia)  
Promotor: Ayuntamiento de Montroy.  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo.  
Localización: Término Municipal de Montroy (Valencia)  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El proyecto en estudio desarrolla el Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Montroy, con el fin de adaptar la normativa de ordenación al desarrollo existente y previsto.  
Al tratarse del Plan General de Ordenación Urbana de Montroy la localización se extiende a todo el término municipal. El término municipal linda con los siguientes municipios:  
. N: Monserrat  
. E: Real de Montroi  
. S: Dos aguas  
. O: Turís  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La actuación proyectada supone la modificación del planeamiento de ámbito municipal vigente para la puesta en funcionamiento del nuevo Plan General de Ordenación Urbana de Montroy. En el Plan General vigente de Montroy, los datos de superficie son los siguientes:  
El Modelo territorial propuesto viene caracterizado por los siguientes elementos:  
1) El núcleo principal de población, situado en el extremo Nor-Este del término, junto a la ribera del río Magro. En él se distinguen varias zonas de ordenación con diferentes intensidades de uso y tipologías constructivas: El Núcleo Histórico (NUH), formado por el casco antiguo de la población donde predominan viviendas unifamiliares; la zona de Ampliación de Casco (ACA), cuenta con construcciones de mayor altura, apareciendo edificios plurifamiliares; y la zona de Ensanche (ENS), conformada por manzanas de mayor tamaño. En torno a este conjunto, el crecimiento se produce con tipologías de menor densidad, permitiendo porcentajes mayores de espacios libres. Son las zonas de Viviendas Adosadas (ADO) y aisladas (AIS) ubicadas junto a la colina, y una pequeña área destinada a usos terciarios (TER).  
2) El área destinada a usos industriales, situada al Norte del casco urbano, próxima a la actual carretera CV-50. El nuevo Plan mantiene la zona urbanizable prevista como ampliación de la anterior, ajustándola a las infraestructuras de carreteras que delimitan el área. Deberá contar con una amplia Zona Verde de separación con la carretera actual CV-50 y con la zona residencial próxima. Una vez colmada esta zona, para el futuro crecimiento del suelo industrial, se propone el área situada al norte de la futura autovía, lindante con una zona también destinada a uso industrial en término de Montserrat.  
3) Las zonas dedicadas a las urbanizaciones de segunda residencia en el término. Sólo cabe considerar los núcleos de Balcón de Montroy I y II, unificadas como Zona de Viviendas Aisladas-1 (AIS-1) con dotaciones urbanísticas adecuadas en el PGOU. Están situadas junto a la carretera a Dos Aguas, en las primeras elevaciones de la Sierra del Ave, al sur del municipio. Cuentan con Planes Parciales de cierta antigüedad y actualmente se están urbanizando. Asimismo el Plan propone la ampliación del área Urbanizable junto a las zonas referidas. Para la ampliación de dicha urbanización se contempla la reclasificación de una pequeña zona que figuraba como de protección forestal para clasificarla como Suelo Urbanizable.  
4) Además de estas urbanizaciones, en el término existen numerosos núcleos dispersos de segunda residencia, con dotaciones precarias y calidad constructiva media-baja. Están en su mayoría en la parte central y norte del término, en Suelo No Urbanizable Común, ocupando en algunos casos zonas de protección de carreteras o vías pecuarias.  
El nuevo Plan mantiene su clasificación para esta zona, delimitando las zonas consolidadas y el suelo vacante necesario para suplir sus carencias dotacionales, a desarrollar mediante Planes Parciales de mejora, calificándolas como zonas de Reserva Residencial en Suelo no urbanizable (SNURR).  
5) La infraestructura viaria incluida en la Red primaria de reservas de suelo dotacional, formada por la red de carreteras existente, siendo las principales: la CV-50, carretera de Lliria a Tavernes de la Valldigna que atraviesa el término por su parte norte y lo pone en contacto con Turís y la Autovía de Madrid-Valencia y con Llombai y Carlet por el sur. La CV-405, que llega a Montroy por el noreste y lo comunica con Montserrat y Torrent. Además de éstas, cuenta con la CV-435, carretera de Real de Montroi a Dos Aguas, y la VV-3084, de Turís a Llombai.  
El Plan incorpora el nuevo trazado proyectado por la COPUT para la CV-50, con sus zonas de protección, ampliando las protecciones de la carretera actual, y añade un área de reserva para su conexión con la CV-435.  
6) El Suelo No Urbanizable, con diferentes niveles de protección en función de sus características particulares. Se mantienen básicamente las zonas de protección del PGOU anterior, aunque con una delimitación actualizada y normativa más ajustada a los valores a proteger, ampliando las protecciones al barranco del Algoder, el cerro Puntal del Azut, en la Canya Murta, las laderas de la colina del Castell, los pozos de abastecimiento de aguas y los yacimientos arqueológicos.  
Además de estas protecciones, el Plan establece Normas especiales para la conservación de los Elementos Naturales de interés específico, de Yacimientos arqueológicos y del Patrimonio arquitectónico, mediante un catálogo de Bienes y Espacios Protegidos, para favorecer su mantenimiento y restauración.  
En Suelo No Urbanizable se proponen zonas de Reserva, al objeto de evitar su ocupación por actuaciones contrarias a las previstas. Estas zonas son: La Reserva Dotacional destinada a Zona Verde de un tramo del borde de Suelo Urbano junto al cauce del río (SNURD) y la Reserva Residencial de núcleos dispersos antes mencionada (SNURR).  
3. Alternativas  
Las alternativas analizadas en el Proyecto así como la justificación de las mismas se muestran a continuación:  
El crecimiento futuro del casco urbano se deberá orientar necesariamente hacia el oeste, ya que el casco urbano actual viene delimitado por los elementos físicos presentes, la zona de protección del cauce, la colina del Castell al sudoeste y el nuevo trazado de la carretera CV-50. Es por ello que para esta actuación no se plantean alternativas.  
Para la ampliación de la zona de Suelo Urbanizable Residencial junto al casco se plantean dos alternativas de ubicación, en el borde sur y en el borde noroeste del casco urbano descartadas por los siguientes motivos: superaría las expectativas de crecimiento actuales, por la presencia de vías pecuarias que atraviesan el área y por la falta de conexiones adecuadas a la red primaria.  
Por otra parte, se estudió la posibilidad de la ampliación de la zona industrial al norte de la futura autovía, donde se encuentran cultivos mayoritariamente de secano o abandonados, sin valores ambientales elevados. La incertidumbre sobre el trazado definitivo de esta carretera y su plazo de ejecución, unido a las limitaciones de la demanda de suelo industrial, han motivado que el nuevo Plan se limite a desarrollar el polígono ya previsto en el Plan anterior.  
Se indica que se han seguido las recomendaciones de la CTU en cuanto a la clasificación de las áreas de segunda residencia, que conservan su clasificación actual.  
En cuanto a los núcleos Balcón de Montroy I y II, se propone su ampliación hasta el límite con la zona de Protección Forestal. Se comenta que, por recomendación de la Conselleria de Medio Ambiente, se elimina la inclusión de áreas con protección forestal inicialmente previstas, como las ya ocupadas por edificación, de difícil recuperación y que se aumenta la protección forestal en las áreas más elevadas de la zona y los barrancos, protegiendo en conjunto mayor superficie que en el Plan anterior en esta zona.  
Tramitación Administrativa  
El 29 de julio de 2.003 se recibe en la Dirección General de Gestión del Medio Natural una solicitud de informe emitida por el Jefe de Sección de Planeamiento, solicitando la Declaración de Impacto Ambiental del Plan General del Municipio de Montroy. La referencia asignada a este expediente es 381/2003 AIA.  
. Con fecha 11 de febrero de 2.003 se emite certificado del Ayuntamiento de Montroy en el que se indica que la Comisión Informativa General Permanente de Montroy, reunida el día 10 de febrero de 2.003, acuerda la aprobación inicial y exposición al público de la Revisión Modificación nº3 del PGOU de Montroy.  
. Con fecha 11 de febrero de 2.003 se emite certificado del Secretario del Ayuntamiento de Montroy, D. José María Cami Orrit, en el que se indica que el Ayuntamiento Pleno de Montroy en sesión celebrada el día 10 de febrero de 2.003 adoptó el acuerdo de aprobación inicial y exposición al público de la revisión del PGOU de Montroy.  
. Con fecha 11 de febrero de 2.003 se emite edicto del Ayuntamiento de Montroy en el que se somete a información pública la revisión .Modificación Puntual nº 3 del PGOU de Montroy..  
. Consta en el expediente, copia de la publicación en prensa del sometimiento a información pública en el diario Levante de fecha 17 de febrero de 2.003.  
. Consta en el expediente, copia del DOGV nº 4467 del día 26 de marzo de 2.003 en el que se publica el sometimiento a información pública de la modificación puntual nº 3 del PGOU de Montroy.  
. Con fecha 30 de abril de 2.003 se emite certificado del Ayuntamiento de Montroy en el que se indica que no se ha remitido notificación alguna a otras Administraciones Públicas y que durante el plazo de un mes de exposición al público, contando desde el 27 de marzo al 28 de abril de 2003 fueron presentadas 8 alegaciones. Se incluye copia de las alegaciones recibidas.  
. Con fecha 13 de Mayo de 2003 se presenta .Informe Técnico sobre Alegaciones al PGOU de Montroy. diligenciado por el mismo Ayuntamiento y firmado por el Arquitecto redactor, en el que se responde a los alegantes, se corrigen errores detectados y modifican aspectos a solicitud del Ayuntamiento de Montroy.  
. Con fecha 21 de Mayo de 2.003 se presenta informe del Secretario del Ayuntamiento de Montroy en el que se concluye que puede someterse la revisión Modificación nº 3 del PGOU al Pleno del Ayuntamiento para su aprobación provisional.  
. Con fecha 29 de Mayo de 2.003 se emite certificado del Ayuntamiento de Montroy en el que se indica que el Ayuntamiento Pleno de Montroy aprueba provisionalmente la revisión Modificación nº3 del PGOU de Montroy en fecha 24 de Mayo de 2.003.  
. Con fecha de 14 de Julio de 2.003 se emite carta del Ayuntamiento de Montroy a la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia en la que se indica que se hace entrega de la siguiente documentación con el fin de su aprobación definitiva:  
. Expediente de tramitación  
. Documento aprobado provisionalmente  
. Documento expuesto al público  
. Diligenciado en fecha 11 de Julio de 2.003 se emite certificado del Ayuntamiento en el que se expone que en la sesión celebrada el día 27 de octubre de 1.999 se acordó solicitar a la Diputación de Valencia asistencia técnica para la realización de la modificación del PGOU.  
Se adjunta PGOU de Montroy, compuesto por los siguientes documentos:  
. Documento 1: Parte sin eficacia normativa  
. Documento 2: Parte con eficacia normativa  
. Planos de información  
. Documento 4: Estudio de Impacto Ambiental  
. Documento 5: Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos  
. Certificado de la Secretaria-accidental del Ayuntamiento de Montroy, con fecha 19 de Mayo de 2005, en el que se acuerda por el pleno del Ayuntamiento la aprobación de las correcciones al Plan General de Ordenación Urbana, junto con el Estudio Acústico e Informes a remitir a la Conselleria de Territorio, en el que se da respuesta y solución a los asuntos siguientes:  
. Informe 4437/2004 de la Oficina del Plan de Carreteras.  
. Respecto al Informe S/ref. 2002.0658-AA/ab de la Dirección General de Transportes.  
. Respecto al Informe N/ref. Expt. 381/03-AIA del Área de Evaluación Ambiental.  
. Respecto al informe de la Entitat de Sanejament sobre incidencia del P.G. en el sistema de saneamiento del municipio.  
. A solicitud del Servicio de Proyectos de la Dirección General de Reg. Económico, de la Conselleria de Cultura.  
1. Información pública  
El Estudio de Impacto Ambiental del Plan General de Ordenación Urbana de Montroy se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el Diario Levante, de fecha 17 de febrero de 2003 y en el DOGV nº 4.467, de 26 de marzo de 2003.  
Durante el periodo de información pública se presentaron un total de 8 alegaciones según consta en el certificado emitido por el Secretario del Ayuntamiento de Montroy.  
2. Resumen de las alegaciones  
En el periodo de información pública de la modificación del PGOU de Montroy han sido presentadas 8 alegaciones, de las cuales sólo la 8 se considera de carácter ambiental:  
Alegación nº 8: Presentada por D. José Francisco Iranzo Picó, en nombre propio y como administrador único de la mercantil Aguas Valls de Alcanals SL. expone que la parcela nº 252 del Polígono nº 9 del Catastro está clasificada como Suelo No Urbanizable de Protección Forestal y ésta además cuenta con un depósito de almacenamiento y clorificación de agua para el abastecimiento actual de las urbanizaciones .Balcón de Montroy I y II..  
Este depósito está situado en el límite de la unidad de ejecución denominada Balcón de Montroy III.. Es por ello que solicita la reclasificación del suelo donde se ubica el depósito pasando de SNUPF a Suelo Dotacional de Equipamiento Público con el fin de reducir problemas a la hora de ejecutar algún tipo de obra sobre él, bien fuera ampliación, modificación, etc.  
Han sido estimadas las alegaciones Nº: 2, 6, 7 y 8, siendo desestimadas las restantes.  
La alegación nº8 es la única que se considera de carácter ambiental dado que el objetivo de dicha alegación es la reclasificación de suelo actualmente protegido forestal a suelo urbanizable dotacional. Se estima la alegación proponiendo la inclusión de este ámbito en la zona AIS-2, conforme a la solicitud.   
3. Peticiones de información o Documentación complementaria  
Con fecha 31 de enero de 2005, se emite un comunicado del Área de Evaluación Ambiental dirigido al Sr. Alcalde del Ayuntamiento de Montroy, en el que considera debe ampliarse la documentación correspondiente al Proyecto .Plan General de Ordenación Urbana de Montroy. en los puntos que a continuación se relacionan:  
. Dotación para el abastecimiento de agua potable de consumo público: Se solicita se amplíe la información relativa a las necesidades previstas, con indicación de las dotaciones existentes indicando cantidad, origen y calidad, así como se aporte el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
. Gestión de las aguas residuales urbanas: Se deberá aportar certificado, de la entidad gestora de la EDAR, de que dispone de capacidad de tratamiento suficiente para incorporar los vertidos actuales y los correspondientes a los nuevos sectores que se conecten a la red municipal. Asimismo se deberá incorporar a la normativa las Ordenanzas de vertido, cuyos niveles no serán inferiores a los establecidos en el Modelo de Ordenanza de vertido a la red de alcantarillado municipal.  
. Gestión de los residuos: Se solicita que se contemple en el término municipal una reserva de suelo para la instalación de vertedero de inertes.  
. Respecto a la Ordenación Proyectada:   
. Deberá justificarse ambientalmente la ampliación del Suelo Urbanizable en el sector .Balcón de Montroy. y considerar así mismo una posible alternativa de ampliación del Suelo No Urbanizable de Protección Forestal de esta zona hacia el Norte, debido a la cercanía de un LIC y una ZEPA.  
. En relación a la superficie propuesta como parque público del Suelo No Urbanizable del sector .Canya Murta. se considera debe valorarse una alternativa con mayor superficie y delimitar con mayor precisión las zonas destinadas a edificación y las destinadas a zona verde.  
. Se considera debe valorarse la calificación del .Puntal del Azut. como Suelo No Urbanizable de Protección Forestal.  
. Respecto a la Normativa del Suelo No Urbanizable Protegido, se considera necesario precisar más el régimen general de usos en este tipo de suelos.  
. Se indica que se va a solicitar una consulta al Área de Planificación y Ordenación del Territorio de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
4. Aporte de información o Documentación complementaria  
El Ayuntamiento de Montroy, con fecha 28 de abril de 2005, presenta las siguientes modificaciones o aclaraciones, en contestación al comunicado del Área de Evaluación Ambiental:  
. Dotación para el abastecimiento de agua potable de consumo público: Aportan estimación del consumo actual y futuro de agua debido tanto al incremento de superficie residencial como el aumento de superficie dedicado al uso industrial.  
. Se adjunta fotocopia compulsada con registro de entrada en la Confederación Hidrográfica del Júcar en el que se solicita justificación de la capacidad y suficiencia del abastecimiento de agua.  
. También se aporta fotocopia compulsada del informe de la empresa suministradora de agua potable AQUAGEST LEVANTE, en el que se indica la suficiencia, actualmente, en el abastecimiento de agua proveniente del pozo Gabach y Pi gestionado por la empresa.  
. Gestión de las aguas residuales urbanas: Todos los nuevos sectores residenciales propuestos fuera del casco urbano de Montroy deberán contar con su propia EDAR salvo en el caso del Balcón III que conectará con la depuradora del Balcón II con las ampliaciones pertinentes. Se aporta Informe de la Entidad de Saneamiento de la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Monserrat-Montroy-Real de Montroi de las aguas residuales generadas por el desarrollo del PGOU, con una serie de condicionantes.  
. Gestión de los residuos: La reserva de suelo para vertedero de inertes figura en el Plano OE-2.  
. Respecto a la Ordenación Proyectada:   
. Con respecto a la ampliación del Suelo Urbanizable del Balcón de Montroy, el Ayuntamiento encargó la elaboración de un Estudio de Impacto Ambiental específico sobre la reclasificación de esta área. Según dicho comunicado se adjunta el Estudio, pero este no consta en la documentación aportada.  
Se propone adaptar la Protección Forestal a lo indicado como tal en el Plan de Ordenación Forestal y eliminar del área urbanizable propuesta la parte más elevada, ya semiconsolidada, no aumentando los impactos ya producidos por la edificación existente.  
Se aportan también la medidas de carácter corrector y compensatorio propuestas en el Estudio específico, incorporándolas, según el comunicado del Ayuntamiento, al art. 8.3.1. de la NN.UU.  
. Sobre el Sector Urbanizable de la Canya Murta, se amplía la Protección Forestal en el área para incluir la totalidad de los suelos con características forestales entorno a la Urbanización propuesta.  
. En cuanto a la protección del cerro Puntal del Azut, se califica de Protección Forestal la citada área.  
. Respecto a la normativa del Suelo No Urbanizable Protegido, se recogen las propuestas señaladas en el Informe del Área de Evaluación Ambiental.  
Con fecha de 13 de junio de 2005 el Ayuntamiento de Montroy, en respuesta a lo requerido por el Área de Evaluación Ambiental en su escrito de fecha 28 de enero de 2005, aporta nueva documentación denominada .Anexo de Ampliación al Estudio de Impacto Ambiental del Plan General de Ordenación Urbana del Municipio de Montroy (Valencia)..  
Dicho Anexo cuenta con los siguientes apartados:  
. Antecedentes:  
Descripción de la situación preoperacional de la propuesta de ampliación de suelo urbanizable de Balcón de Montroy III (Sector S-3ª, Área de reparto AR-8ª, Zona de Ordenación AIS-2)  
. Descripción general de la propuesta de ordenación:  
En este apartado se realiza una breve descripción y justificación de la necesidad de ampliar el suelo urbanizable para hacer frente a la demanda de suelo residencial de baja densidad separada del casco urbano.  
Se comenta también que el estudio contribuirá a establecer los criterios básicos para la urbanización de una zona caracterizada por las edificaciones dispersas fuera de ordenación y carentes de dotaciones adecuadas.  
. Análisis y Valoración Ambiental:  
En este apartado se pretende dar respuesta a la afección sobre el Lugar de Interés Comunitario (LIC) denominado como Sierra de Martés y del Ave y la Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA) Sierra Martés y Muela de Cortes.   
Se realiza un análisis faunístico para cada uno de los ecosistemas que se encuentran representados en la zona afectada (coscojar/enebral, espartal, cultivos y áreas antropizadas). No se menciona la presencia de importantes especies de quirópteros, una de las razones por las que fue declarado el LIC de la Sierra Martés y del Ave.  
Se realiza también un análisis de la flora y vegetación, estableciendo clasificaciones bioclimáticas. Se incluye una valoración de la importancia de la flora en la zona afectada.  
. Medidas correctoras y Alternativa de ampliación de SNUPF.  
Se exponen una serie de medidas de carácter corrector y compensatorio sobre la vegetación, sobre la fauna y sobre el paisaje.  
. Se propone la ampliación del SNUPF dentro del término municipal según se plantea en la cartografía adjunta.  
. Conclusiones  
Se establecen las conclusiones a modo de síntesis como justificación de para la ampliación del suelo urbanizable dentro del Sector S-3ª.  
Con fecha 27 de junio de 2005 el Ayuntamiento de Montroy, a efectos de que se emita la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental, aporta: el Plan General de Ordenación Urbana diligenciado, de fecha 9 de Mayo de 2005, los correspondientes planos del PGOU en los que se ha incorporado las modificaciones propuestas por el Área de Evaluación Ambiental en su escrito de fecha 28 de enero de 2005, y el .Anexo de Ampliación al Estudio de Impacto Ambiental del Plan General de Ordenación Urbana del Municipio de Montroy (Valencia)..  
Informes sectoriales  
. Informe del Área de Planificación y Ordenación del Territorio, sobre la presencia en el término municipal de Montroy del LIC denominado .Sierra Martés y del Ave. y la ZEPA .Sierra Martés y Muela de Cortes.. Se considera que debe contemplar expresamente la posibilidad de afección a los citados hábitats y especies de interés comunitario, y en consecuencia habilitar las pertinentes medidas correctoras para evitar su deterioro.  
. Informe de Aquagest Levante de fecha 1 de abril de 2005, en el que afirma la disponibilidad de caudales y suficiencia de la red municipal, para asumir el incremento de las necesidades de agua potable previstas como consecuencia de la realización de todas las edificaciones permitidas en el Plan General, que estima una población resultante de 4.887 habitantes. El origen del agua potable son los pozos de Gabach.  
. Informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas de fecha 10 de marzo de 2005, comunicando que visto el incremento de población previsto, como consecuencia de la realización de todas las edificaciones permitidas en el Plan General, resuelve la viabilidad de la depuración de las aguas residuales generadas, siempre y cuando se cumplan los siguientes condicionantes:  
. En su día, los Urbanizadores deberán realizar la correspondiente solicitud de la conexión efectiva. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.   
. En cualquier caso, el vertido generado por los desarrollos urbanísticos a que de lugar el PGOU deberán cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos los Urbanizadores deberán prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Red Municipal de Alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido. Asimismo, deberá prever la construcción sobre dicha arqueta de una caseta que permita la instalación de equipos de medida en continuo, cerrada con llave.  
. Para que se pueda realizar la conexión efectiva, y dado el funcionamiento actual de la EDAR, deberán ejecutarse las actuaciones de ampliación de la planta necesarias con el fin de adecuarla para el tratamiento del nuevo caudal generado.  
. Con anterioridad a la ejecución de la conexión, se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento la cantidad resultante de 438.930 Euros, a cuyos efectos deberá establecerse, en su caso, el oportuno convenio entre la Entidad de Saneamiento y el Ayuntamiento de Montroy.  
Afecciones legales  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, en el municipio de Montroy se ha designado el Lugar de Interés Comunitario (LIC) denominado .Sierra de Martés y el Ave., con una extensión de 35.242 Ha. situado al Sur del Término municipal. Se trata de un área montañosa que constituye probablemente la mejor área de matorrales litorales de mediterráneos en el conjunto valenciano. Entre los hábitats y especies destacables, nombrar los matorrales arborescentes con Juniperus, matorrales termomediterráneos o los prados anuales y entre las especies animales el Águila perdicera (Hieratus fasciatus) o quiropteros como el Rhinolophus euryale, Rinolophus ferrum-equinum, Rhinolophus hipposideros y el Miniopterus schreibersii.  
Prácticamente ocupando la misma superficie del término municipal se encuentra la Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA) denominada .Sierra de Martés y Muela de Cortes. con una superficie de 71.163 Ha. El LIC-ZEPA se califica como de Protección Forestal, además se amplió la Protección Forestal en la zona del .Alto de la Folleta., zona que posee las mismas características que el LIC comentado.  
2. Listado de microrreservas.  
No existe ninguna microrreserva dentro del término municipal de Montroy.  
3. Vías pecuarias.  
Existen tres vías pecuarias en el término municipal de Montroy:  
NOMBRE ANCHURA LONGITUD  
Cordel de la Rivera 37.61 m 3.000 m  
Vereda del Mojón Blanco  
y camino de Valencia 20.89 m 8.800m  
Colada de la Estacada 15 m 5.500m  
Estas se encuentran clasificadas como Suelo No Urbanizable de Protección Viaria y se encuentran prohibidas las actuaciones sobre ellas que no sean autorizadas por los organismos competentes, pero no queda grafiado su ancho legal.  
4. Montes de Utilidad Pública.  
En el término municipal no existe ningún monte de utilidad pública  
5. Ramblas y cauces.  
El término municipal de Montroy es atravesado por el río Magro, situándose el núcleo urbano en el margen izquierdo del río.  
Al sur del municipio y paralela al río Magro existe una rambla de cierta entidad denominada Rambla o Barranco del Algoder. El resto son pequeños barrancos que desembocan en el río. La calificación de Protección de Cauces y Barrancos comprende el cauce y entorno inmediato del río Magro y Barranco de Algoder.  
6. Yacimientos arqueológicos.  
El término municipal de Montroy cuenta con 6 yacimientos arqueológicos, 1 BIC y 1 elemento etnológico catalogados.   
Yacimientos arqueológicos:  
. El Castell  
. El Bovalar I.  
. El Bovalar II.  
. Assut del Real.  
. El Taular.  
. Alquería del núcleo urbano de Montroy  
Bien de Interés Cultural:  
. Torre Árabe o Castillo de Montroy (Coincidente con el yacimiento de El Castell)  
Elementos Etnológicos:  
. Retablo de San Roque.  
Todos ellos están registrados en el Documento nº5 denominado .Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos. han sido protegidos por su interés histórico, artístico, arqueológico y etnológico en la ordenación del Plan General de Ordenación Urbana de Montroy.  
Consideraciones ambientales  
1. Realizadas las consultas a la información temática editada por la COPUT y el MAGNA del Instituto Geológico y Minero de España (IGME), la litología presente en la zona es muy variada, estando conformada de la siguiente forma:  
. Calcáreas y dolomías en la zona Sur del término municipal  
. Cantos, gravas, arenas y arcillas en la Rambla del Algoder situada en el Centro-Sur del término municipal así como en los márgenes de la misma.  
. Arcillas, cantos, gravas y conglomerados en los márgenes del río Magro.  
. Arcillas, margas y yesos principalmente en la zona Norte del término municipal.  
2. Los Riesgos naturales existentes en el ámbito de estudio son los siguientes:  
La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos se encuentra catalogada como alta en el Sur del término municipal, esta zona coincide con la urbanización de Balcón de Montroy y el sector urbanizable pretendido. Mientras que en el resto del territorio analizado este riesgo disminuye hasta niveles bajos o muy bajos.  
El riesgo de inundación alcanza el nivel de .Riesgo 1. correspondiente a una frecuencia alta (25 años) y un calado alto (> 0,8 m) en el tramo más oriental de la Rambla del Algoder situada al Sur del término municipal, y niveles de .Riesgo 2. correspondiente a una frecuencia media (100 años) y calado alto (> 0,8 m) en los márgenes del río Magro.  
El riesgo de deslizamiento está catalogado como alto al oeste del núcleo de Montroy, medio al norte del término municipal, en el denominado Puntal dels Pins y en la ladera norte de la .Sierra Martés y el Ave., y en la zona centro del municipio existen 3 zonas en las que el riesgo de deslizamiento es bajo. No existe riesgo de desprendimiento.  
El Riesgo de erosión actual se cataloga como alto, al oeste del núcleo urbano de Montroy, y en las laderas del Puntal del Corral del Ferreret, situadas al Norte del municipio. En el resto del término municipal la erosión actual varía entre zonas de riesgo moderado, centro y sur principalmente, y bajo. En cuanto al riesgo de erosión potencial, es muy alto o alto en la mayor parte del término municipal a excepción de la zona centro-oriental del municipio que se encuentra catalogado como moderado.  
El riesgo asociado a procesos sísmicos en el municipio de Montroy es de nivel bajo, siendo el valor de la aceleración sísmica básica en el municipio de 0,07 según se indica en la Norma Sismorresistente.  
El riesgo de incendio, según la cartografía temática editada por la COPUT, está catalogado como .Riesgo 0. en la mayor parte del municipio. Únicamente en las áreas forestales, reducidas debido a los incendios acaecidos entre los años 1988 y 1995, del norte y sur del término de Montroy dicho riesgo es alto.  
3. La capacidad de uso agrario del suelo es muy alta en los márgenes del río Magro y de la rambla existente. En el resto del municipio es moderada o baja.  
4. La vegetación actual en el área de estudio queda restringida a ejemplares aislados en las zonas de monte, debido a la considerable degradación por los incendios y la erosión del suelo, dominado en la actualidad por matorrales degradados. El lentisco (Pistacia lentiscus), la coscoja (Quercus coccifera), el torvisco (Daphne gnidium) o el palmito (Chamaerops humilis) son las especies de matorral más comunes. Entre las especies arbóreas destaca la Carrasca (Quercus rotundifolia) así como las choperas (Populus nigra) y olmedas (Ulmus minor) en las ramblas y márgenes del río Magro.  
5. La fauna presente en el ámbito del término municipal es la asociada a zonas de cultivo, en las que aves como los frigílidos y los páridos son los más abundantes.  
Destacan las especies de aves asociadas a las riberas y barrancos como la Oropéndola (Oriolus oriolus), el Ruiseñor común (Luscinia megarrynchos) y Carriceros (Acrocephalus sp.) y reptiles como la Culebra bastarda (Malpolon monpessulanum) o la Culebra viperina (Natrix maura).   
El Cernícalo vulgar (Falco tinnunculus), el Mochuelo (Athene noctua), el Cuco (Cuculus canorus) o el Abejaruco (Merops apiaster) son especies carácterísticas de las zonas de monte bajo, alternados con bancales de frutales.  
Las especies cinegéticas asociadas a las zonas de monte están representadas por Palomas y Tórtolas (Columba sp., Charadrius dubius), Tordos (Turdus sp.) y Perdices (Alectoris rufa) entre las aves, y el Jabalí (Sus scrofa) o el Conejo (Oryctolagus cuniculus) entre los mamíferos. Otras especies presentes son el Alcaudón común (Lanius senator), Collalbas (Oneanthe sp.), Escribanos (Emberiza sp.), Zorros (Vulpes vulpes) o Ginetas (Genetta genetta).  
6. Explotación de los recursos naturales.  
La captación de agua para el consumo del casco urbano se realiza desde un pozo denominado Gabach i Pí, situado en el extremo oeste del término de Montroy, lindando con Turis. En el EIA se menciona que el caudal estimado del pozo es de unos 10.000 l/min.  
La red de distribución es municipal, y la gestión del suministro la realiza la empresa Aquagest, con controles analíticos periódicos de la calidad de las aguas, contando con registro de sanidad. Según los datos facilitados por esta empresa, el consumo en los últimos años está situado entre los 2.325.000 m3 y los 2.450.000 m3 anuales, pudiéndose extraer unos 350.000 m3 más, siempre que no bajen los niveles del acuífero. Se han detectado en los meses estivales problemas de sobreexplotación.  
Las urbanizaciones del Balcón de Montroy, al Sur del término, cuentan con suministro a partir de un pozo situado en la parcela 163, polígono 9, de la partida .Corral de Carlos.. Este pozo cuenta con un caudal de 2.000 l/min. La sociedad Aguas Valls de Alcalans SL, propietaria del pozo, se encarga del suministro y control sanitario del agua.  
Los núcleos situados en la parte central del término, denominados La Plantá, La Carrasca y Plá Galán, son abastecidos por un pozo próximo denominado Vanaclocha. El Ayuntamiento desconoce su caudal y las condiciones sanitarias de sus aguas. El Plan expresa la intención de conectar estos núcleos a la red municipal de abastecimiento, salvo que se realizara la potabilización y control sanitario de las aguas de este pozo.  
Se aporta informe de organismo gestor de los recursos hídricos, en este caso Aquagest, en el que se afirma de la disponibilidad de caudales y suficiencia de la red municipal de agua potable para cubrir las necesidades del incremento de las nuevas zonas de desarrollo. No se aportan informes de la disponibilidad de agua de las empresas gestoras de las urbanizaciones .Balcón de Montroy. (Aguas Valls de Alcalans SL) ni de la empresa que gestiona los recursos hídricos de los núcleos situados en La Plantá, La Carrasca y Plá Galán.  
Depuración de aguas residuales.  
El casco urbano dispone de red de alcantarillado público, que recoge principalmente las aguas fecales de la población. Las pluviales son vertidas al cauce del Río Magro por las calles perpendiculares a éste.  
La red de saneamiento está conectada a la Estación Depuradora de Aguas Residuales (EDAR) situada en el extremo Noreste del término. Desde 1998 se conectó a la nueva EDAR construida por EGEVASA en el término de Real de Montroi, que recoge los vertidos de los tres municipios colindantes (Montroy, Real de Montroi y Monserrat) donde se depuran y conducen a un nuevo vertedero en el río Magro.  
En las zonas de segunda residencia diseminadas en el término existe tan sólo una depuradora colectiva, recientemente construida por la Urbanización Balcón de Montroy II. Esta recogerá la red de saneamiento de esta urbanización, resolviendo el resto de núcleos la depuración por sistemas individuales.  
Se presenta Informe de la entidad de saneamiento de aguas (EPSAR) sobre la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Monserrat-Montroy-Real de Montroi de las aguas residuales generadas por el desarrollo del Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Montroy (Valencia) cumpliendo una serie de condicionantes.  
No consta autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar referente a los vertidos a cauce público.  
Gestión de residuos.  
La gestión de los residuos sólidos urbanos (RSU) se realiza mediante convenio con la empresa GIRSA que los traslada a la planta de Guadasuar. La cantidad de RSU generados en Montroy se estima en 728 Tm/año, a razón de 1 Kg/habitante y día, durante 365 días al año la población residente (1.567 habitantes) y 60 días al año la población estacional (2.600 personas).   
En el EIA se cita que en tanto se desarrollen los planes de reciclaje previstos por la Conselleria de Territorio y Vivienda, por recomendación de ésta, se propone la creación de vertederos de inertes conforme al RD 1481/01.   
El Plan reserva para ubicación de un vertedero de inertes controlado, una antigua cantera abandonada en la parte Norte del término, junto a la carretera CV-50. Este vertedero deberá cumplir las condiciones señaladas en las NN.UU. del PGOU, además de la normativa específica.  
7. Análisis del paisaje.  
Las unidades homogéneas de paisaje se han obtenido a partir de las características de la cobertura vegetal, el relieve y el nivel de alteración humana. Las unidades que finalmente se obtuvieron son: Ramblas, Zona agrícola de relieves suaves, Monte y Casco urbano.  
. Ramblas: Constituidas por las zonas aluviales del curso del río Magro y el Barranco del Algoder. El estiaje pronunciado que soportan da lugar a la presencia de vegetación nitrófila, además de la vegetación herbácea. Esta zona está muy condicionada por la cercanía de los campos de cultivo.  
. Zona agrícola de relieves suaves: Se extiende por toda la zona central y norte del municipio, bordeando el final de las Sierras de Dos Aguas y el Castellet. Constituye la transición entre los barrancos, antes mencionados, y los relieves montañosos. De topografía suave son suelos ocupados por cultivos tanto de regadío como de secano. La alteración provocada por el hombre es elevada debido a las transformaciones realizadas.  
. Zona de monte: Corresponde a las áreas montañosas del tercio Sur, de los últimos ramales de las sierras de Dos Aguas y del Caballón, y una franja al Norte, perteneciente al final de la Serra del Castellet. La orografía es abrupta de fuertes pendientes constituida por rocas carbonatadas moderadamente karstificadas. Es una zona muy degradada debido a los incendios forestales. La textura dominante es la rugosa y el color gris de la roca. Esta zona tiene un elevado potencial de vistas.  
. Casco Urbano: Situado en la ribera del río Magro, dispone de un torreón que se conserva del castillo. Este torreón y la colina sobre la que se encuentra disponen de protección especial histórico paisajística.  
8. Análisis socioeconómico.  
El municipio de Montroy cuenta con 1.768 habitantes (Fuente: IVE año 2004). En las últimas dos décadas la evolución demográfica ha sido estable, a excepción de los últimos 4 años en los que se ha producido un aumento de la población.   
La densidad de población en el municipio de Montroy es de aproximadamente 53 hab/km2, muy inferior a la media de la Comarca (205,38 hab/km2) y a la de la Comunidad Valenciana (177,21 hab/km2).   
El índice de envejecimiento es superior al de la provincia de Valencia y Comunidad Valenciana. Los sectores predominantes son la agricultura y los servicios. La actividad industrial en Montroy está dirigida principalmente a actividades ligadas a la agricultura.  
9. Se ha realizado la visita al término municipal de Montroy, observando el paisaje, fauna y flora característicos del lugar. Con diferencia, el Norte y Sur del municipio son las zonas más agrestes cubiertas principalmente por espeso matorral alternado con zonas de arbolado. Esta situación es debida a los incendios de años anteriores. Se ha detectado la presencia de rapaces en las sierras y puntales situados al Norte del término.   
El municipio de Montroy tiene como elemento más característico al Río Magro, que atraviesa el término de Oeste a Este. El río se encuentra bastante contaminado aunque mantiene bien conservados bosques de ribera de gran interés. El barranco del Algoder, paralelo al río, atraviesa el término municipal en la zona Sur.   
El resto de la superficie estudiada está ocupada por campos de cultivo, formados por bancales de naranjos, vides y huerta en los bancales más próximos al río.  
10. Medidas correctoras.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se establecen medidas correctoras de carácter general y medidas correctoras para los diferentes usos.   
Medidas protectoras de carácter general:  
. Medidas frente a las obras de urbanización.  
. Defensa frente al riesgo de inundación.  
. Medidas correctoras frente al riesgo de colapso y subsidencia.  
. Medidas correctoras frente al impacto sobre el paisaje.  
. Medidas correctoras frente a la erosión y el impacto sobre el suelo edáfico.  
. Medidas protectoras de la calidad de las aguas.(vertidos de aguas residuales, vertido de residuos sólidos, protección de los pozos, conservación de los recursos agua)  
. Tratamiento de residuos (líquidos y sólidos)  
. Medidas protectoras frente al riesgo sísmico.  
Medidas correctoras para los diferentes usos:  
. Actividades industriales  
. Actividades extractivas  
. Actividades ganaderas  
. Zonas residenciales  
. Vías pecuarias  
. Zona de protección forestal  
Las medidas correctoras propuestas se consideran bien desarrolladas aunque algunas de ellas están basadas en el cumplimiento de la normativa existente.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental..  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo lo siguiente:  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero. Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto .Plan General de Ordenación Urbana de Montroy (Valencia). promovido por el Ayuntamiento, siempre y cuando se tengan en consideración los siguientes condicionantes:  
Segundo. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. Se deberá incorporar a la documentación la certificación y justificación de la capacidad de abastecimiento de agua para todos los desarrollos de áreas urbanizables planteados en el PGOU, que deberá emitir la Confederación Hidrográfica del Júcar en respuesta a la solicitud realizada por el Ayuntamiento, en fecha 8 de Julio de 2004 a dicha Confederación.   
2. Se deben cumplir los condicionantes citados en el informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas, emitido en fecha 10 de marzo de 2005, para resolver la depuración de las aguas residuales generadas, por el desarrollo del Proyecto .Plan General de Ordenación Urbana de Montroy (Valencia)..   
Se debe asegurar que los sectores, que no estén conectados a la red de saneamiento municipal, dispongan de sistemas individuales para resolver la depuración de las aguas residuales generadas, realizando una correcta gestión y cumpliendo con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos.  
3. En el EIA se cita textualmente que .Las pluviales son vertidas al cauce del Río Magro por las calles perpendiculares a éste. por lo que se deberá presentar autorización administrativa de la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre el vertido de aguas a cauce público, tal y como exigen el artículo 100.1 del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de Julio por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas, así como el artículo 14.5 de la Ley 4/2004 de Ordenación del Territorio y Ordenación del Paisaje.   
4. Se deberá asegurar la correcta gestión de residuos generados por todos los sectores planteados, presentando certificado de GIRSA en el que asuma la gestión del aumento de Residuos Sólidos Urbanos, producidos con el desarrollo del Plan General de Ordenación Urbana de Montroy.  
5. En relación con la ordenación propuesta del Suelo Urbanizable del Balcón de Montroy, se debe ampliar el suelo calificado como Suelo No Urbanizable de Protección Forestal (SNUPF) a la ladera Sur de la loma situada al Norte del Puntal del Nento. Dicha ampliación se puede observar en el plano adjunto.  
Con esta decisión se pretende minimizar el impacto sobre el paisaje que genera la ampliación del Suelo Urbanizable del Balcón de Montroy (Sector S-3a), ya que se impide construir en una ladera, claramente visible desde numerosos puntos del cercano Lugar de Interés Comunitario de .La Sierra Martés y el Ave., cuyas características paisajísticas y ambientales son similares al citado LIC. Se ha tomado como límite sur del Suelo Urbanizable del Balcón de Montroy el camino existente que discurre por la cumbre de la loma. Por otro lado, con esta medida se protege frente a posibles vertidos al barranco, situado en la parte más baja de la ladera sur de la loma, que desemboca en el Barranc de L'Oliva.  
6. Los sectores denominados en el plano de clasificación del suelo como SNU de Reserva de Residencial se excluyen de evaluación, y en el caso de proponer el cambio de uso del suelo, deberán someterse al proceso de evaluación de impacto ambiental desarrollándose a través de planes especiales o de mejora siguiendo la normativa recogida en la Ley 6/1994 de 15 de noviembre de la Generalitat Valenciana, Reguladora de la Actividad Urbanística, y en la Ley 10/2004 de 9 de diciembre de Suelo No Urbanizable.  
En concreto en el sector nº10 denominado .Alto de la Folleta., que queda rodeada por suelo no urbanizable de protección forestal, no se permitirán nuevas viviendas, solamente las obras de conservación de las existentes así como las mejoras de las infraestructuras de suministro eléctrico, agua potable y tratamiento de las aguas residuales.  
7. Se deberá incorporar a la documentación el Estudio Acústico de Montroy, aprobado por el Pleno del Ayuntamiento el 19 de Mayo de 2005. Dicho estudio, deberá cumplir lo especificado en el Capítulo III de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
8. Respecto a la vía rápida y el canal del Plan Hidrológico grafiados en planos se considera que deben someterse a evaluación de impacto ambiental, siendo a lo largo de este proceso cuando se determine si es aceptable o no y el trazado concreto a realizar. El grafiado se considera únicamente a título informativo.  
En suelo no urbanizable, las conducciones e instalaciones de agua residual y potable nuevas quedarán a título informativo exclusivamente, pendientes de evaluación en el caso de ser esta necesaria.  
9. Referente al riesgo de incendios, uno de los posibles impactos importantes en la zona, el proyecto debe contemplar las medidas establecidas en el Decreto 7/2004 de 23 de enero del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal y en sus inmediaciones.  
Dichas medidas se aplicarán especialmente en las zonas próximas al Puntal de Nento, Puntal de la Cova, al Sur del término, en la superficie clasificada como SNURR denominada .El Palmeral. próxima al Puntal del Azut y en la ladera Sur del Puntal de del Corral del Ferreret, al Norte del término municipal de Montroy.  
10. Se deberá aportar informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, según lo establecido en el art.11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Tercero. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 22 de julio de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 428/98-AIA  
Título: Mejora de la red de abastecimiento de agua potable del municipio de Teresa de Cofrentes.  
Promotor: Ayuntamiento de Teresa de Cofrentes.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Teresa de Cofrentes.  
Localización: Término municipal de Teresa de Cofrentes. Valencia.  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es la mejora de la red de abastecimiento de agua mediante la reposición de la tubería de captación en la cabecera de la Rambla de la Argongeña y la rehabilitación del azud existente, que quedaron parcialmente destruidas tras una riada producida el año 1987.  
Los trabajos a realizar consistirán en el tendido de un tubo de polietileno flexible de 110 mm de diámetro, a lo largo de 1.850 m de cauce, con objeto de conectar el punto donde quedó interrumpida la antigua conducción, con la fuente del Nacimiento, lugar de conexión con la red de abastecimiento ya existente.  
A lo largo de los 1.850 m de cauce, se proponen dos formas de ejecución del tendido, la primera, tendrá un impacto prácticamente nulo, será la de reutilizar los tramos de la vieja tubería de hormigón, todavía existentes y visibles, como camisa o conducto para alojar la nueva tubería flexible, y la segunda forma de intervención será la que afecte a los tramos donde la vieja tubería de hormigón ha desaparecido, y consistirá en el tendido de la tubería sobre el lecho de la rambla, en las orillas de la misma, donde la erosión de la corriente, en caso de avenida, no la afecte, el citado tendido se adaptará a los recovecos, irregularidades y pequeños accidentes que existen en el lecho, como rocas, y arbustos.  
2. Alternativas  
Se ha optado por la alternativa de seguir por el antiguo trazado, aprovechando los tramos de tubería de hormigón todavía existentes, debido a lo abrupto y escarpado del terreno, siendo claramente la alternativa que menos impacto produce.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública  
En fecha 24 de agosto de 1998 el Ayuntamiento de Teresa de Cofrentes remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al proyecto de .Mejora de la red de abastecimiento de agua potable del municipio de Teresa de Cofrentes..  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto de .Mejora de la red de abastecimiento de agua potable del municipio de Teresa de Cofrentes., ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el B.O.P. nº277 de fecha 20 de noviembre de 2004, no habiéndose presentado alegaciones.  
En fecha 7 de junio de 1999 se solicita ampliación al promotor, para que subsane ciertas deficiencias detectadas en el estudio y en la tramitación del expediente, con posterioridad en fecha 21 junio de 2002 se le reitera la petición de ampliación, contestada finalmente el 7 de marzo de 2003, faltando únicamente el resultado del sometimiento del estudio de impacto ambiental al trámite de información pública, siendo definitivamente recibido el 18 de enero de 2005.  
Informes sectoriales  
En fecha 8 de septiembre de 1998 se recibe informe del Servicio Territorial de Valencia, donde se concluye que, será: .... urgente la adopción de medidas encaminadas a mantener las condiciones hídricas (no deben permitirse extracciones que puedan modificar la situación actual) y de aislamiento de la zona (deben eliminarse los accesos practicados y restaurar el terreno a su situación original) así como la restauración de los impactos producidos..  
En fecha 8 de febrero de 2002, la Confederación Hidrográfica del Júcar autoriza al Ayuntamiento de Teresa de Cofrentes a la ejecución de las obras de renovación de conducción de aguas con destino a abastecimiento, en zona de afección de cauce, en el término municipal de Teresa de Cofrentes, siempre y cuando se cumplan los siguientes condicionantes:  
1. La profundidad de enterramiento de la tubería será como mínimo un metro,contando a partir de la generatriz superior del tubo.  
2. No podrán efectuarse la captación de aguas del cauce ni el vertido de residuos sólidos o líquidos al mismo, sin la previa autorización administrativa.  
3. Las obras deberán quedar terminadas como máximo en el plazo de DOCE meses, contados a partir de la fecha de notificación de la presente autorización. El autorizado deberá comunicar por escrito a la Confederación Hidrográfica del Júcar el fin de los trabajos a efectos de su inspección, si se estima oportuno.  
En fecha 20 de abril de 2004 se concede una prórroga de DOCE meses para la ejecución de las obras, dado que aún no ha comenzado la ejecución de las mismas manteniéndose las condiciones que figuran en la autorización de fecha 8 de febrero de 2002.  
Afecciones legales  
Según el Art. 2 del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas, existe afección a la Rambla de la Argongeña.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
El área de estudio presenta un relieve abrupto y escarpado en los márgenes del barranco, ocupado por cantos rodados, gravas y rocas de ladera de tamaño considerable arrastradas por las crecidas, todo ello en combinación con arenas y depósitos de lodos de decantación.  
Generalmente los cauces transportan agua intermitentemente en función de la precipitación irregular propia del clima mediterráneo de régimen estacional, que permite la formación de charcas y pequeños remansos sin continuidad espacial, dado que gran parte del caudal se infiltra en el lecho debido a la elevada permeabilidad de los materiales carbonatados predominantes en el territorio.  
La vegetación presente en el lecho del barranco es muy reducida, debido a los fenómenos erosivos de carácter pluvial que poseen una gran fuerza destructiva y arrastran toda la vegetación a su paso. Sólo se han podido identificar algunos pies de adelfas de corta talla y algunos restos de vegetación arbustiva.  
Respecto a la fauna, especial interés merece la presencia del galápago leproso en la charcas del barranco así como el cangrejo de río ibérico, y también de pequeños peces como los barbos. La fauna ornítica es notoria en todo el territorio, destacando rapaces como el águila calzada, el águila real, el azor etc.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.  
El primero de los impactos es la remoción de la capa superficial del suelo como consecuencia de la apertura de caminos de acceso al barranco, y de zanjas para la colocación de la tubería.  
Otro impacto a tener en cuenta, es la afección que sobre las aguas superficiales y freáticas tiene el acopio de materiales de obra (arenas, gravas, cementos, etc.), que pueden alterar la calidad del agua.  
La contaminación acústica, que ocurre durante la fase de construcción, es otro impacto a tener en cuenta, por su afección a la avifauna, tan presente en la zona. La otra afección significativa es la posible eliminación de especies presentes en las charcas que se forman a lo largo del barranco, como los galapagos que se verán obligados a migrar barranco arriba en busca de mejores condiciones.  
Por último habrá que tener en cuenta el impacto paisajístico, de muy reducida cuenca visual pero de gran impacto puntual dada la calidad del medio, como son la apertura de caminos y las obras en el lecho del barranco, que pueden llegar a modificar la morfología del mismo.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las siguientes medidas correctoras:   
. Restauración de los caminos abiertos mediante la reposición de la capa de tierra vegetal y posterior revegetación con especies coincidentes con las existentes en las inmediaciones.  
. Recuperación de los bancales preexistentes en los campos anejos a la serrería que han sido alterados y de los muros de mampostería en seco en su caso.  
. Para evitar una posible contaminación del curso de agua por arrastre de partículas, se recomienda que la instalación de la tubería se realice durante los períodos secos.  
. Aislar mediante plásticos cualquier acopio de materiales de obra (arenas, grava, cementos, etc.) del suelo. Los elementos residuales de las citadas operaciones, deberán ser eliminados en un vertedero de inertes.  
. La ubicación de la conducción deberá respetar especies vegetales y charcas naturales.  
. Se procederá al cierre de las zanjas intentando homogeneizar las acumulaciones de grava sobrantes sobre el lecho sin afectar a la vegetación natural existente ni al futuro régimen hídrico.  
. En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:  
. Se realizará un seguimiento del estado de la cobertura de la tubería, siendo necesario en su caso una restitución de las zonas que hayan quedado desprotegidas de la capa de gravas como consecuencia de alguna riada.  
. Se llevará a cabo un mantenimiento de aquellas zonas de la tubería que discurren en superficie, comprobando en todo momento que no han sufrido ningún desperfecto y que los puntos de anclaje siguen en perfecto estado.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 7 del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Mejora de la red de abastecimiento de agua potable del municipio de Teresa de Cofrentes, promovido por el Ayuntamiento de Teresa de Cofrentes, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Se preservará el valor ecológico del barranco y la preservación del hábitat fluvial, mediante el mantenimiento de un caudal ecológico.  
2. Se llevará a cabo la restauración de las riberas afectadas, la regeneración de la vegetación, protección frente a la erosión, y el cierre y restauración de accesos.  
3. La profundidad de enterramiento de la tubería será como mínimo de un metro, contando a partir de la generatriz superior del tubo.  
4. No podrán efectuarse la captación de aguas del cauce ni el vertido de residuos sólidos o líquidos al mismo, sin la previa autorización administrativa.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 29 de julio de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 479/02-AIA  
Título: Legalización de la ampliación de la explotación porcina de cebo  
Promotor: Mocaher, SA.L.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Fuenterrobles (Valencia)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la ampliación de la actividad porcina de cebo  
Localización: Paraje .Vallejo Monteros., polígono 8, parcela 63, del término municipal de Fuenterrobles (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de la ampliación de una explotación porcina, cuyas características, según la documentación aportada y las modificaciones efectuadas por la ampliación solicitada, son:  
La explotación que se ubica en una superficie de 74.420 m2, parte de dos naves iniciales de planta rectangular, que ocupan una superficie total de 2.095 m2 y tienen una capacidad para 1.680 cerdos. La ampliación consistirá en la construcción de dos naves más, de similares características constructivas, que suponen un aumento en la superficie construida de 1.953 m2 y que tendrán una capacidad para 1.920 cerdos de cebo.  
La actividad consiste en el cebo de lechones, desde que se reciben en la explotación con 18-20 kg, hasta alcanzar los 90-100 kg de peso vivo, momento en que se destinan a matadero.  
Se genera anualmente 7.740 m3 de purín, según el Real Decreto 324/00 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas. El purín queda retenido en fosas de purines interiores y fosa exterior, con capacidad para contener 3.024 m3, el cual es utilizado como abono orgánico en campos de cultivo. Se necesita un total de 153,15 ha de superficie agrícola donde aplicar el purín como abono orgánico (Real Decreto 324/00 de Ordenación de las explotaciones porcinas), disponiéndose de superficie suficiente donde aplicarlos, distribuida entre Mira, Camporrobles y Fuenterrobles.  
Entre las medidas higiénico-sanitarias instauradas en la explotación, está la de disponer de tela pajarera en las ventanas de las naves, vallado perimetral, así como vado sanitario a la entrada de la explotación.  
Los cadáveres que se generen en la explotación serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto. Para ello, se depositarán provisionalmente los cadáveres en contenedor homologado a tal efecto, hasta su retirada.  
No se ha justificado la procedencia del agua potable.  
La explotación se localiza a 1,2 km. del núcleo de población.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente  
El expediente se inició el 30 de diciembre de 2002, con la remisión por parte de la Comisión de Actividades Calificadas del Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal.   
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 56, de 7 de marzo de 2002, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria  
En fecha 17 de junio de 2004 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, ampliación al Estudio de Impacto Ambiental, relativa a los siguientes apartados:  
. Deberá justificarse el cumplimiento de los condicionantes recogidos en la Declaración de Impacto Ambiental favorable dictada en fecha 25 de enero de 2000 por la directora general de Planificación y Gestión del Medio, que se indican a continuación:  
. Previamente a su aplicación como abonado en campos de cultivo el purín se someterá al tratamiento propuesto en la última ampliación del Estudio de Impacto Ambiental presentada (a base de activador biológico) y, no obstante, se complementará con cualquier otro sistema que mejore su eficacia: separación sólido-líquido, agitación o aireación, etc.  
. Una vez puesto en marcha el tratamiento de los purines se llevarán a cabo análisis que permitan conocer la eficacia del mismo, al menos durante el primer año, realizando un análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis que se efectuarán por empresa colaboradora de la administración, se presentarán ante esta Dirección General y en función de los resultados se podrán aplicar, caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mínimo: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.  
. La explotación contará con vado sanitario.  
. Además, y en base a la documentación presentada relativa a la ampliación de la actividad, deberá presentar documentación adicional relativa a:  
. La explotación deberá disponer de balsa de purín, cercada e impermeabilizada, con autonomía para 3 meses, en base al Real Decreto 324/2000 sobre normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas. Deberá calcular la capacidad de la balsa de purín, presentando plano de situación, dimensiones y características que la definan.  
. La superficie agraria sobre la que se aplicará el purín es propiedad del promotor, según estudio de Impacto Ambiental. Se aportará plano catastral cédula de propiedad correspondientes, indicando para cada parcela tipo de cultivo, necesidades de los cultivos y plan de abonado. Dicha aplicación se realizará considerando no sobrepasar los 170 kg de N/ha y año, tal y como se fija en el Real Decreto 261/96 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos de fuentes agrarias. No se aceptarán parcelas abandonadas que no se exploten agrícolamente, ni aquellas en las que se empleen sistemas de riego localizado.  
. Deberá justificarse la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano. En concreto se presentará contrato actualizado, vigente y firmado por ambas partes, con empresa autorizada para gestionar este tipo de residuos.  
De nuevo, en fecha 4 de mayo de 2005, se requiere de nuevo al promotor, Ampliación al Estudio de Impacto Ambiental, con la advertencia de que transcurridos tres meses sin que la misma se llevara a cabo, tendría lugar la caducidad del procedimiento, en aplicación de lo dispuesto en el artículo 92 de la Ley 30/92 de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.  
La ampliación solicitada se recibe en fecha 28 de junio de 2005, la cual queda resumida a continuación:  
. Actualmente, la explotación no realiza ningún tratamiento previo al purín, para su utilización como abonado en campos de cultivo.  
. El purín generado en la explotación queda almacenado en fosas y canales de recogida o en fosa exterior, con capacidad esta última de almacenamiento de 900 m3, provisto de cubierta de chapa galvanizada.  
. La capacidad de almacenamiento de las fosas y canales interiores de las naves asciende a 2124 m3.  
. Se aporta contrato de retirada de cadáveres para la explotación.  
A pesar de las indicaciones recogidas en la solicitud de Ampliación, para justificar la superficie agrícola disponible se ha aportado parcelas improductivas, así como otras correspondientes a matorral o monte maderable, las cuales se han excluido del cómputo total de parcelas donde se aplica los purines como abono orgánico, disponiendo finalmente de superficie agrícola suficiente donde aplicar el purín sin sobrepasar los 170 kg de N/ha y año.  
Respecto al cumplimiento de los condicionantes de la Declaración de Impacto Ambiental dictada en su día para el inicio de la actividad, es el propio promotor el que propone un sistema de tratamiento de purines que luego según el mismo manifiesta en este expediente, no ejecuta, por lo que en ese caso, hay que considerar que no se han cumplido los condicionantes de dicha Declaración de Impacto Ambiental.  
La capacidad de almacenamiento de purines no queda claramente justificada, ya que según la Ampliación presentada, las naves iniciales disponen cada una de 56 fosas de purines, frente a las 24 de que disponen las nuevas naves. Esta diferencia en más del doble entre unas y otras naves, cuando la diferencia de superficie entre ellas es mínima (de 2.095 m2 para las dos naves iniciales frente a las 1.953 m2 para las de posterior construcción). Consultando los planos presentados en el expediente relativo al inicio de la actividad, se comprueba que el número de fosas máximo de que se dispone en las dos naves iniciales es de 28 en cada una, por lo que la capacidad de almacenamiento de la explotación es de 2.394 m3, suponiendo una capacidad suficiente para almacenar los purines generados durante más de tres meses, tal y como establece el art.5.B.b.1.1. del Real Decreto 324/00 de Ordenación de las explotaciones porcinas.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:  
. Informe favorable del Ingeniero Agrónomo Municipal.  
. Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.  
. Información pública sin la presentación de alegaciones.  
. Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como Suelo No Urbanizable Agrícola, según Normas Subsidiarias municipales.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Aire, Suelo, Agua, Flora, Fauna, Paisaje y Medio Socioeconómico.  
La explotación se localiza en una zona agrícola de secano, con predominio de almendros, olivos y viña.  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales destacables, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de purines o durante su utilización como abono orgánico; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.  
Según la Cartografía Temática de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superficie donde se desarrolla la actividad se localiza en un suelo con una elevada vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos, por lo que deberán extremarse las medidas que eviten la contaminación del agua por escorrentía superficial o percolación de purines en la propia explotación, debiendo además extremar las precauciones a la hora de utilizar los purines en Camporrobles y Fuenterrobles en suelos con alta vulnerabilidad a la contaminación por nitratos, ajustándose a las dosis que el cultivo requiera (teniendo en cuenta la reserva de nitrógeno orgánico que tras cada aplicación quedará en el suelo, como factor limitante para calcular las dosis óptimas de abonado), respetando además las fechas de abonado que no coincidan con las épocas de lluvias.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
Los impactos más relevantes que puede causar la actividad, que han quedado superficialmente descritos en el Estudio de Impacto Ambiental, son:  
. Sobre el Aire, por la emisión de olores.  
Sobre el Suelo, por contaminación asociada a vertidos incontrolados de purines y a filtraciones en la propia explotación.  
No se ha llevado a cabo la valoración de impactos, adjuntando una matriz causa-efecto, de la que no se ha extraído ninguna conclusión.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
Entre las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental, se incluye las siguientes:  
. Se dotará a las naves de pavimento impermeable para evitar filtraciones.  
. El estiércol producido, se dispondrá en depósitos de hormigón armado totalmente estancos, donde se producirá la fermentación aeróbica con enzimas hasta su retirada al campo.   
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental deberán ampliarse con las recogidas a continuación:  
. Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación, o sistema de desinfección equivalente.  
. Deberá realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica purines, para no provocar problemas por contaminación asociado al exceso de abonado orgánico o mineral.  
No se ha incluido programa de vigilancia ambiental.  
En la Declaración de Impacto Ambiental dictada para el inicio de la actividad, se consideraba necesario aplicar tratamiento a los purines previo a su uso como abono en campos de cultivo para evitar riesgos de contaminación de suelos, aguas, etc. Por lo que deberá someterse al purín, previo a su aplicación en campo, a tratamiento enzimático que mejore sus propiedades como abono a la vez que rebaje su carga contaminante, reduciendo además la emisión de olores en granja.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1. h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la ampliación de la granja porcina, situada en el término municipal de Fuenterrobles (Valencia), promovida por Mocaher, SA.L., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
. Previo a la obtención de la licencia de apertura, deberá justificarse la disponibilidad de agua potable ante esta Dirección General y ante el Organo Sustantivo. Si procede de pozo privado, deberá presentarse Concesión de la Confederación Hidrográfica del Júcar o inscripción en el Registro de Aguas. En caso de proceder de la red municipal de agua potable, deberá presentarse copia del contrato de suministro.  
. Se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga los animales, así como de las fosas de purines interiores y exterior.  
. Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.  
. Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.  
. Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación, correctamente diseñado y localizado, de manera que pueda ofrecer garantías de desinfección de los vehículos que accedan a la explotación.  
. El purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores en granja. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mímino: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.  
. A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá inyectar el purín en el terreno para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.  
. Se deberá realizar un balance de nutrientes en las parcelas donde se aplica el purín como abono orgánico, de manera que se evite la contaminación de suelos y/o acuíferos.  
. A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.  
. Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.   
. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 27 de julio de 2005.. La directora general de gestión del medio natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML