Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9139, del 30-07-2021 (2021/8251)

RESOLUCIÓ de 27 de juliol de 2021, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres d'educació especial sostinguts amb fons públics per al curs 2021-2022.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9139

Data del DOGV
:   30-07-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/8251

CVE


Data del document
:   27-07-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [educació](javascript:void(0))
    * [política educativa](javascript:void(0))
    * [planificació educativa](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 27 de juliol de 2021, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres d'educació especial sostinguts amb fons públics per al curs 2021-2022.  
 [2021/8251]  
Índex  
Primer. Objecte i àmbit d'aplicació  
Segon. Alumnat  
Tercer. Escolarització  
Quart. Escolarització combinada  
Cinqué. Organització de centre  
Sisé. Organització d'etapes i àrees d'intervenció  
Seté. Pla d'actuació personalitzat (PAP)  
Huité. Programes de transició a la vida adulta (TVA)  
Nové. Programes formatius de qualificació bàsica adaptada a alumnat amb necessitats educatives especials permanents  
Desé. Avaluació del procés d'aprenentatge i ensenyament  
Onzé. Certificació final d'estudis  
Dotzé. Centres d'Educació Especial com a centres de recursos  
  
Tretzé. Plantilles  
Catorzé Horari del personal  
Quinzé. Figures de coordinació  
Setzé. Horari del centre  
Disseté. Serveis complementaris de transport i menjador  
Divuité. Disposicions supletòries  
Dinové. Calendari d'aplicació  
  
  
La Llei orgànica 2/2006 de 3 de maig, d'Educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, estableix que l'escolarització de l'alumnat que presenta necessitats educatives especials s'ha de regir pels principis de normalització i inclusió i assegurar la no discriminació i igualtat efectiva en l'accés i la permanència en el sistema educatiu, i sols s'ha de dur a terme en unitats o centres d'Educació Especial quan les seues necessitats no puguen ser ateses en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat dels centres ordinaris.  
  
La Llei 9/2018, de 24 d'abril, de la Generalitat, de modificació de la Llei 11/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre l'estatut de les persones amb discapacitat, estableix com a actuació en matèria educativa, que les conselleries amb competències en matèria d'educació i formació, vetlaran pel gaudi efectiu del dret de les persones amb discapacitat o diversitat funcional a una educació pública, inclusiva i de qualitat, com també a la formació al llarg de la vida, sense discriminació per motiu o per raó d'aquesta circumstància i sobre la base de la igualtat d'oportunitats, i seran les encarregades de garantir una política de foment que assegure el procés educatiu adequat, l'adopció d'ajustos raonables en funció de les necessitats individuals i facilite les mesures de suport personalitzades i efectives en entorns que fomenten al màxim el desenvolupament acadèmic i social, de conformitat amb l'objectiu de la plena inclusió.  
D'acord amb aquesta llei, s'entén per ajustos raonables les modificacions i les adaptacions necessàries i adequades que no imposen una càrrega desproporcionada o indeguda, quan es requerisquen en un cas particular, per a garantir a les persones amb diversitat funcional o discapacitat el gaudi o l'exercici, en igualtat de condicions amb les altres, de tots els drets humans i les llibertats fonamentals.  
El Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei General de drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, explicita que correspon a les administracions educatives assegurar un sistema educatiu inclusiu en tots els nivells educatius, prestant atenció a la diversitat de necessitats educatives de l'alumnat amb discapacitat, mitjançant la regulació de suports i ajustos raonables per a l'atenció d'aquells que precisen una atenció especial d'aprenentatge o d'inclusió.  
El Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià, té per objecte establir i regular els principis i les actuacions encaminades al desenvolupament d'un model inclusiu en el sistema educatiu valencià per a fer efectius els principis d'equitat i igualtat d'oportunitats en l'accés, participació, permanència i progrés de tot l'alumnat, i aconseguir que els centres docents es constituïsquen en elements dinamitzadors de la transformació social cap a la igualtat i la plena inclusió de totes les persones. En la mateixa línia que les disposicions referides abans, remarca l'excepcionalitat de l'escolarització en un centre d'educació especial i defineix, entre altres, les tasques complementàries que han de desenvolupar com a centres de recursos.  
El Decret 72/2021, de 21 de maig, del Consell, d'organització de l'orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià, estableix la constitució dels equips d'orientació educativa als centres d'educació especial i l'estructura d'assessorament i suport als centres educatius a la qual pertanyen els centres d'educació especial com a centres de recursos.  
L'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià, té per objecte regular l'organització de la resposta educativa en els centres docents, en el marc de l'educació inclusiva, a fi de garantir l'accés, la participació, la permanència i el progrés de tot l'alumnat, com a nucli del dret fonamental a l'educació i des dels principis de qualitat, igualtat d'oportunitats, equitat i accessibilitat universal.  
  
És una realitat que el desenvolupament d'un model d'educació inclusiva ha propiciat un increment de l'alumnat amb necessitats educatives especials que s'escolaritza en els centres docents ordinaris, bé siga en l'aula ordinària o en una unitat específica. Com a conseqüència d'això, s'ha produït una variació dels perfils de l'alumnat que s'escolaritza en els centres d'educació especial, principalment en les etapes d'Educació Infantil i Educació Primària, que presenta necessitats educatives especials més greus i, per tant, requereix suports especialitzats d'alta intensitat i individualització durant tota la jornada escolar.  
La pandèmia mundial derivada de la Covid-19, declarada per l'Organització Mundial de la Salut el dia 11 de març de 2020, ha tingut una especial incidència en el sistema educatiu. Davant l'evolució de la pandèmia durant els cursos 2019-2020 i 2020-2021, i atés que l'educació i el funcionament segur dels centres educatius són preocupacions socials prioritàries, que mereixen una atenció també prioritària per part dels poders públics, s'han hagut de desenvolupar noves mesures excepcionals, i de caràcter temporal. Amb aquesta finalitat es va publicar el Reial Decret llei 31/2020, de 29 de setembre, pel qual s'adopten mesures urgents en l'àmbit de l'educació no universitària (BOE 259, 30.09.20), que habilita les administracions educatives a autoritzar determinades mesures relacionades amb l'avaluació, promoció i titulació en els diferents ensenyaments compresos en l'article 3.2 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, excepte en l'ensenyament universitari i la formació professional per a l'ocupació associada al Sistema Nacional de Qualificacions Professionals.  
Convé, per tant, dictar instruccions per al curs acadèmic 2021-2022 que, tenint en compte totes les normes anteriors, contemplen la situació extraordinària generada durant els cursos 2019-2020 i 2020-2021.  
  
De conformitat amb el Decret 5/2019, de 16 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions (DOGV 8572, 17.06.2019), i el Decret 7/2019, de 20 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen les secretaries autonòmiques de l'Administració del Consell (DOGV 8576, 21.06.2019), resolc:  
  
  
Primer. Objecte i àmbit d'aplicació  
1. Aquesta Resolució té per objecte dictar instruccions per a l'organització i funcionament dels centres d'educació especial per al curs 2021-2022, tenint en compte l'adopció de mesures extraordinàries que els afecten com a conseqüència de la crisi sanitària ocasionada per la COVID-19, la qual cosa requereix una anàlisi de cada context educatiu, per a donar resposta a aquesta nova situació, i obliga a un replantejament de diversos aspectes de l'organització del centre i dels mateixos ensenyaments.  
2. L'àmbit d'aplicació són els centres específics d'educació especial sostinguts amb fons públics ubicats en el territori valencià, sense perjuí de les competències discrecionals reservades a la titularitat dels centres privats concertats en supòsits concrets que afecten determinats aspectes organitzatius i de gestió.  
3. Aquesta resolució també és d'aplicació a les unitats específiques que, per raons geogràfiques o d'una altra índole, tinguen la consideració d'unitats substitutòries dels centres d'educació especial.  
  
Segon. Alumnat  
1. És destinatari de l'escolarització en els centres d'educació especial l'alumnat amb discapacitats greus i severes que, d'acord amb l'informe sociopsicopedagògic i en el moment en què es troba, requereix mesures de resposta educativa de nivell IV i suport de grau 3, com a conseqüència del nivell baix d'autonomia, generalitzada en diferents àmbits de desenvolupament en relació a l'edat, cosa que implica suports intensius, especialitzats i individualitzats durant la major part de la jornada escolar.  
2. L'alumnat amb discapacitat intel·lectual moderada podrà escolaritzar-se, excepcionalment, en un centre d'educació especial en l'etapa de secundària i en un programa de transició a la vida adulta, sempre que aquestes opcions beneficien la seua autonomia i les possibilitats d'inserció sociolaboral posteriors. En cap cas podrà escolaritzar-se en un centre d'educació especial l'alumnat amb discapacitat intel·lectual lleugera.  
  
3. Amb caràcter general, l'alumnat d'Educació Infantil s'ha d'escolaritzar en la modalitat ordinària en una aula ordinària, llevat que, excepcionalment i de manera molt justificada amb evidències, les persones professionals que han fet la valoració aconsellen l'escolarització en una unitat específica o en un centre d'Educació Especial, sempre amb la conformitat de les famílies o representants legals.  
4. La situació de discapacitat ha d'estar convenientment acreditada pels serveis i equips mèdics de valoració mitjançant els informes mèdics corresponents o el certificat de discapacitat.   
  
5. Sols als efectes de l'arranjament i la planificació educativa es consideraran les discapacitats següents: trastorn de l'espectre autista, plurideficiència amb discapacitat intel·lectual severa i profunda, trastorn de la conducta amb discapacitat intel·lectual severa i profunda i discapacitat intel·lectual moderada.  
L'alumnat amb discapacitats greus i severes que no està inclòs a cap de les situacions anteriors, s'ha d'assimilar, als efectes administratius, al tipus de discapacitat que més s'ajusta a les seues característiques.  
  
  
Tercer. Escolarització  
1. L'escolarització de l'alumnat en un centre d'educació especial s'ha de considerar, excepcionalment, quan l'informe sociopsicopedagògic justifica amb evidències que l'alumnat requereix suports d'alta intensitat i individualització (valorats mitjançant les escales adients) que, en el moment en que s'hi troba, poden ser prestats en millors condicions en aquests centres, després d'haver valorat i aplicat les mesures necessàries per a l'eliminació de les barreres del context que possibiliten la inclusió en el centre ordinari i amb l'opinió favorable de la família o representants legals.  
2. Perquè una alumna o un alumne s'escolaritze en un centre d'Educació Especial és preceptiu el tràmit per a la determinació de la modalitat d'escolarització i l'autorització, per resolució, de la persona titular de la Direcció Territorial d'Educació corresponent, d'acord amb el procediment descrit en l'article 46 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
  
3. Els criteris per a l'escolarització de l'alumnat amb necessitats educatives especials són els que s'indiquen en aquesta resolució, en l'article 20 del Decret 104/2018, de 27 de juliol, i en l'article 45 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
4. Si l'alumnat està escolaritzat, la valoració i identificació de les necessitats educatives especials i l'emissió de l'informe sociopsicopedagògic per a l'escolarització correspon als equips d'orientació educativa, als gabinets psicopedagògics autoritzats i als departaments d'orientació educativa i professional, segons l'etapa en què es trobe escolaritzat.  
  
5. Si l'alumnat no està escolaritzat, la valoració i identificació correspon a les agrupacions d'orientació de zona, que duran a terme aquest procés, tal i com s'especifica en les instruccions d'inici de curs dels centres que imparteixen infantil, primària, ESO i Batxillerat.  
  
6. En qualsevol dels casos, les decisions s'han de col·legiar en el marc de l'agrupació d'orientació de zona i, quan es preveja una escolarització en un centre d'educació especial o en una unitat específica en un centre ordinari, l'equip d'orientació educativa del centre d'educació especial ha de participar preceptivament, amb veu i vot, en aquestes decisions.  
7. Els centres d'educació especial han de col·laborar amb els equips d'orientació educativa, els gabinets psicopedagògics municipals i els departaments d'orientació educativa i professional en la valoració de l'alumnat amb necessitats educatives especials, d'acord amb el que disposa l'article 23.3.f. del Decret 104/2018, de 27 de juliol i la disposició addicional setena del Decret 72/2021, de 21 de maig.  
8. D'acord amb l'article 13.h del Decret 72/2021, de 21 de maig, les unitats especialitzades d'orientació han de visar els informes sociopsicopedagògics elaborats pels centres privats concertats que proposen l'escolarització de l'alumnat en una unitat específica o en un centre d'educació especial.  
9. En qualsevol cas, les decisions que afecten l'escolarització estan subjectes a un seguiment continuat pels centres docents i pels serveis competents, a fi de garantir el seu caràcter revisable i reversible, fet que és preceptiu en el canvi d'etapa. Sense perjuí d'això, la direcció o la titularitat del centre, oït l'equip educatiu, i les famílies o representants legals de l'alumnat, poden sol·licitar la revisió en qualsevol moment de l'escolaritat.  
10. Totes les decisions i accions que es realitzen referides a l'escolarització d'aquest alumnat s'han de coordinar amb les famílies o representants legals, a les quals se'ls ha d'oferir un acompanyament i assessorament integral, especialment en l'escolarització inicial i en els moments de transició, i tindre en compte els aspectes emocionals, l'opinió i els punts de vista. Així mateix, s'ha de fomentar la participació de totes les persones implicades, amb l'objectiu de conformar un procés col·laboratiu i sistèmic, que situe el benestar de l'alumnat i la seua qualitat de vida en el centre de les decisions.  
11. D'acord amb allò que disposa el Decret 104/2018, de 27 de juliol, l'alumnat pot romandre en un centre d'Educació Especial fins als vint-i-un anys, fet que pot prolongar-se fins als vint-i-quatre anys, en el cas que el centre dispose de programes formatius de qualificació bàsica adaptada a les persones amb necessitats educatives especials permanents o qualsevol altre programa que la normativa preveja per a aquest alumnat i que facilite la seua inserció social i laboral.  
  
Quart. Escolarització combinada  
Al llarg del curs 2021-2022, i mentre persistisca la situació sanitària derivada de la COVID19, la modalitat d'escolarització combinada es deixa sense efecte, per la qual cosa l'alumnat haurà d'assistir al seu centre de referència.  
  
Cinqué. Organització del centre  
1. Els centres d'educació especial s'organitzaran per grups que comptaran amb una tutora o un tutor.  
2. Complementàriament, s'organitzaran nuclis de convivència de caràcter estable d'entre 22 i 30 alumnes, d'acord amb els espais i recursos disponibles, procedents d'un nombre determinat de grups, segons el criteri que establisca la direcció de cada centre, en funció de la distribució dels espais o de les ràtios de les aules, amb l'objectiu que aquest alumnat puga compartir personal, activitats i espais, activitats en grup, pati, menjador, etc.  
3. El temps d'esplai s'organitzarà per nuclis de convivència, tenint en compte els espais disponibles i, si fora necessari, en franges horàries diferents.  
4. Atés que la tasca de tot el personal docent i no docent és de contacte directe amb l'alumnat i no pot garantir-se la distància mínima interpersonal, l'organització dels recursos personals tindrà en compte les indicacions següents:  
a) El personal especialista de Pedagogia Terapèutica i d'Audició i Llenguatge realitzarà la seua intervenció sempre amb l'alumnat que pertany a un mateix nucli de convivència.  
b) El personal educador d'educació especial que està compartit entre diversos grups, realitzarà la seua intervenció amb l'alumnat que pertany a un mateix nucli de convivència.  
c) El professorat d'Educació Física i de Música impartirà les seues classes, sempre que siga possible, en espais ben ventilats, suficientment amplis i a l'aire lliure, i respectant les mesures de seguretat.  
El centres que comptem amb un únic lloc d'especialista d'Educació Física i/o de Música atendran la totalitat de les agrupacions, tenint en compte que en un mateix dia no podran canviar de nucli de convivència.  
Si el centre compta amb més d'un lloc d'especialista d'Educació Física i de Música se'ls assignarà, amb caràcter fixe, determinats nuclis de convivència.  
d) Els centres que compten amb més d'un lloc de fisioterapeuta assignaran a cada professional l'atenció de l'alumnat inclòs en un mateix nucli de convivència o en determinats nuclis de convivència. Els centres que compten amb una única persona fisioterapeuta, atendrà a tot l'alumnat, adoptant les corresponents mesures de seguretat.  
  
e) El personal d'infermeria, a més de les funcions assignades, vetlarà pel compliment dels protocols sanitaris i supervisarà i orientarà el personal del centre educatiu i les famílies. Les intervencions individualitzades es duran a terme a l'espai d'infermeria o a l'aula ordinària, segons la necessitat.  
  
Sisé. Organització d'etapes i àrees d'intervenció  
1. La distribució de les etapes en els centres d'Educació Especial és la següent:  
- Educació infantil, que comprén el tram d'edat de tres a sis anys i pot prolongar-se fins als huit anys.  
- Educació primària, que comprén el tram d'edat de sis a dotze anys i pot prolongar-se fins als catorze anys.  
- Educació secundària obligatòria, que comprén el tram d'edat de dotze a setze anys i pot prolongar-se fins als dènou anys.  
2. L'estructura d'aquestes etapes és equivalent a les dels ensenyaments ordinaris, amb l'objectiu de facilitar l'organització dels centres i l'escolarització combinada de l'alumnat. No obstant això, aquesta organització no implica la necessitat d'assolir els continguts i les competències dels currículums ordinaris de les etapes ordinàries corresponents.  
3. Dins el tram de l'edat cronològica corresponent a cada etapa, els centres poden realitzar una distribució flexible de l'alumnat, d'acord amb criteris pedagògics, metodologies de treball, estil d'aprenentatge i necessitats de l'alumnat.  
4. Els centres d'Educació Especial també poden oferir Programes de Transició a la Vida Adulta (TVA), en el tram de setze a vint-i-un anys, i Programes de qualificació bàsica adaptada a l'alumnat amb necessitats educatives especials permanents, en les condicions que s'especifiquen en els apartats seté i vuité d'aquesta resolució.  
5. Les àrees d'intervenció preferent en les diferents etapes educatives són les següents:  
  
Àrea Infantil Primària ESO  
Autonomia personal / Llar   
Recursos Comunitaris   
Acadèmica - Funcional En funció de l'alumnat   
Comunicació i Llenguatge   
Habilitats Motrius /   
Educació Física   
Habilitats Socials   
Educació Musical   
Educació Artística -  
Educació Plàstica, Visual i Audiovisual - -   
Destreses Laborals - - En funció de l'alumnat  
Religió / Valors Socials i Cívics   
  
6. Els Programes de Transició a la Vida Adulta s'organitzen en les mateixes àrees d'intervenció preferent que en l'etapa d'educació secundària obligatòria, posant especial èmfasi en les competències que faciliten l'autonomia de l'alumnat en la vida quotidiana.  
7. Les famílies o representants legals de l'alumnat han de triar i sol·licitar expressament, per escrit, a l'inici de l'etapa o de la seua escolarització en el centre, que aquest curse l'àrea de Religió o l'àrea de Valors Socials i Cívics, podent modificar la seua opció a l'inici de cada curs escolar.  
8. Amb caràcter experimental, els centres educatius podran anar substituint de forma progressiva les àrees d'intervenció descrites en aquesta resolució, per les competències clau, situació que han de comunicar a la Direcció General d'Inclusió Educativa, per a la seua autorització.  
  
Seté. Pla d'actuació personalitzat (PAP)  
1. Per a l'alumnat escolaritzat en els centres d'Educació Especial, s'ha de realitzar un Pla d'actuació personalitzat, d'acord amb el que s'especifica en els articles 8 i 9 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
  
2. L'elaboració del PAP és competència de l'equip educatiu que dona suport l'alumnat, coordinat per la tutora o el tutor i assessorat per l'equip d'orientació educativa del centre.  
3. En la planificació, desenvolupament i avaluació del PAP s'ha de fomentar i facilitar la participació activa de l'alumnat i de tots els agents significatius amb qui habitualment es relaciona, amb especial consideració de la família. Es tindran en compte les metes, preferències, capacitats i característiques de l'alumnat i les característiques i oportunitats del context familiar i sociocomunitari, en el marc de les planificacions centrades en la persona (PCP).  
4. El PAP ha de complir els requisits bàsics següents:  
a) Promoure el procés d'autodeterminació de l'alumnat.  
b) Plantejar els objectius educatius com a competències funcionals que doten l'alumnat del major grau possible d'autonomia i d'independència en la vida quotidiana.  
c) Estar vinculat al context natural i a l'espai vital, des de la consideració que l'escola ha de preparar per a la participació en un conjunt variat d'activitats comunitàries.  
d) Incloure continguts individualitzats per al desenvolupament de les competències que l'alumnat té menys adquirides, tenint en compte al mateix temps les seues fortaleses, habilitats i estil d'aprenentatge.  
e) Incorporar activitats adequades a la seua edat cronològica i que tinguen possibilitats de realitzar-les.  
f) Possibilitar la participació de l'alumnat en una ampla varietat d'activitats i entorns, afavorint la pràctica i la transferència de les habilitats bàsiques en diferents contextos de participació.  
g) Seleccionar els materials curriculars d'acord amb els criteris de funcionalitat, vinculació al context natural, personalització, coeducació i respecte al medi ambient. Els materials han de fer un ús no sexista del llenguatge, i en les imatges ha d'haver-hi una presència equilibrada i no estereotipada de dones i homes.  
h) Incloure sistemes de comunicació augmentatius i alternatius (SAAC), com a element essencial per a facilitar l'accés a la comunicació i al currículum de l'alumnat que presenta dificultats per a aconseguir una comunicació verbal funcional.  
i) Incorporar en les diferents, àrees i àmbits, els principis coeducatius adreçats a l'eliminació dels prejudicis, estereotips, comportaments discriminatoris o situacions de violència en relació al gènere, l'orientació sexual i la identitat de gènere, per mitjà de l'aprenentatge de mètodes no violents per a la resolució de conflictes i de models de convivència basats en el respecte a les diferències i la igualtat de drets i oportunitats de totes les persones.  
j) Desenvolupar actituds i conductes que promoguen la seguretat personal, l'equilibri afectiu i la vivència lliure i responsable de la seua sexualitat.  
k) Prioritzar l'opinió, necessitats, interessos i preferències de l'alumnat.  
l) Implicar les famílies o representants legals en les decisions educatives que afecten les seues filles i els seus fills i en el desenvolupament de pautes en la llar.  
5. Per a l'alumnat que requereix, d'acord amb l'informe sociopsicopedagògic, productes individuals de suport per a millorar la seua autonomia i l'accés al currículum, la direcció o la titularitat del centre ha de fer la sol·licitud a la conselleria competent en matèria d'educació, d'acord amb Resolució de 31 d'octubre de 2019, de la Direcció General d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la sol·licitud i la gestió de productes de suport per a l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
6. El PAP ha d'incloure l'orientació i acompanyament a l'alumnat sobre l'itinerari acadèmic o formatiu més adequat en cada cas, en funció de les seues capacitats, interessos i possibilitats d'èxit. Sempre que siga possible, s'ha d'orientar l'alumnat cap a programes formatius de qualificació bàsica adaptada a les persones amb necessitats educatives especials permanents, amb l'objectiu que puga adquirir les competències professionals necessàries per a la seua inclusió sociolaboral.  
7. L'orientació a l'alumnat l'ha de capacitar per a realitzar eleccions lliures de condicionants basats en els rols i estereotips de gènere socialment arrelats i acceptats, i perquè puga desenvolupar tasques de forma equitativa i paritària.  
  
Vuité. Programes de Transició a la Vida Adulta (TVA)  
1. Els centres d'Educació Especial de titularitat de la Generalitat poden impartir Programes per a la Transició a la Vida Adulta destinats a l'alumnat que reunisca els dos requisits següents:  
a) Tindre complits els setze anys.  
b) Haver cursat l'ensenyament bàsic en un centre d'educació especial o en un centre ordinari, quan les seues necessitats educatives especials aconsellen continuar el seu procés educatiu mitjançant aquests programes.  
2. Els Programes de Transició a la Vida Adulta s'orienten a què l'alumnat aconseguisca els objectius següents:  
a) Consolidar i desenvolupar les capacitats i promoure el major grau possible d'autonomia personal i social.  
b) Mantindre i aplicar a la vida quotidiana les competències instrumentals bàsiques adquirides en les etapes corresponents a l'ensenyament bàsic obligatori.  
c) Fomentar la participació en tots els àmbits en què es desenvolupa la vida adulta.  
d) Desenvolupar els aspectes relacionals que el defineixen com a membre d'una societat, construir la seua pròpia identitat personal i afavorir la participació i responsabilitat ciutadana.  
e) Adquirir habilitats laborals de caràcter polivalent, la capacitat per a seguir normes elementals i de seguretat en el treball, la motivació davant la tasca i la no discriminació per raó de gènere o qualsevol altra circumstància.  
3. Els Programes de Transició a la Vida Adulta s'estructuren en els àmbits d'experiència següents:  
a) Autonomia personal en la vida diària.  
b) Integració social i comunitària.  
c) Orientació i formació laboral.  
Aquests àmbits han d'incorporar les àrees d'intervenció preferent de l'etapa d'educació secundària obligatòria especificades en el resolc sisé d'aquesta resolució. El contingut i l'horari s'han d'ajustar a les característiques i necessitats de l'alumnat, tot considerant les seues capacitats, les possibilitats de dur-les a terme i l'itinerari formatiu personalitzat.  
  
4. Els Programes de Transició a la Vida Adulta els han d'impartir mestres de l'especialitat de Pedagogia Terapèutica i per professorat tècnic de Formació Professional.  
5. El personal especialista de Pedagogia Terapèutica ha d'assumir, preferentment, la tutoria del grup i la docència dels àmbits d'autonomia personal en la vida diària i d'integració social i comunitària. El professorat tècnic de Formació Professional és el responsable de la docència de l'àmbit d'orientació i formació laboral.  
  
6. L'equip educatiu, amb l'assessorament de l'equip d'orientació educativa, pot determinar la conveniència que, per les seues capacitats i necessitats, una alumna o alumne no curse l'àmbit d'orientació i formació laboral, prèvia informació a les famílies o representants legals, que han de donar el seu consentiment per escrit.  
7. Els centres privats concertats també poden impartir Programes de Transició a la Vida Adulta, que, en tot cas, han d'organitzar i dur a terme amb el personal de la seua plantilla.  
  
Nové. Programes formatius de qualificació bàsica adaptada a alumnat amb necessitats educatives especials permanents  
1. D'acord amb el que disposa l'article 15 de l'Ordre 73/2014, de 26 d'agost, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen els programes formatius de qualificació bàsica a la Comunitat Valenciana, els centres d'Educació Especial sostinguts amb fons públics poden oferir programes formatius de qualificació bàsica adaptada a persones amb necessitats educatives especials permanents.  
  
2. Aquests programes estan dirigits a l'alumnat que reuneix els requisits següents:  
a) Tindre una edat compresa entre els setze i vint-i-un anys, complits en la data d'inici del programa.  
b) Presentar necessitats educatives especials permanents associades a discapacitat física, intel·lectual o trastorns de la conducta o de la personalitat.  
c) Disposar d'un nivell d'autonomia personal i social que li permet l'accés i el manteniment d'un lloc de treball.  
d) Haver completat els deu anys d'escolarització bàsica, en centres ordinaris o en centres d'Educació Especial.  
3. La durada d'aquests programes és de dos cursos, amb la finalitat de facilitar un procés d'aprenentatge adaptat a les necessitats de l'alumnat i garantir l'adquisició de les competències necessàries.  
4. L'alumnat que no haja assolit els objectius previstos, pot romandre un any més en cada curs, amb un informe previ de l'equip educatiu. En qualsevol cas, l'edat màxima de permanència en aquests programes és fins als vint-i-quatre anys, complits en la data en què hi finalitzen.  
  
5. Els programes formatius de qualificació bàsica adaptada a persones amb necessitats educatives especials permanents es desenvolupen en grups de dotze alumnes com a màxim, sent necessari un mínim de sis per a poder autoritzar-los.  
6. L'alumnat que cursa aquests programes en els centres d'educació especial podrà beneficiar-se dels serveis complementaris de transport i menjador escolar, en les mateixes condicions que la resta de l'alumnat matriculat en el centre.  
  
Desé. Avaluació del procés d'aprenentatge i ensenyament  
1. L'avaluació de l'alumnat ha de ser contínua, global, participativa i orientadora, considerant tots els elements, oportunitats i barreres que influeixen en el procés educatiu i en el desenvolupament de l'alumnat, referits al centre, al mateix l'alumnat, a les famílies i a l'entorn sociocomunitari.  
2. Aquesta avaluació s'ha de realitzar en el marc del procediment d'avaluació del Pla d'actuació personalitzat, d'acord amb el que s'estableix en l'article 9 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, i prenent com a referent els objectius i criteris d'avaluació establits en aquest. Té com a finalitat conéixer el progrés de l'alumnat, ajustar la resposta educativa, prendre decisions relatives a l'escolarització, afavorint sempre que siga possible l'accés a un règim de major inclusió, i proporcionar l'orientació acadèmica i professional que més s'adeqüe a les seues capacitats, interessos i possibilitats de progrés.  
  
3. L'equip educatiu, coordinat per la tutora o el tutor i assessorat per l'equip d'orientació educativa, ha de facilitar a les famílies o representants legals la informació periòdica, en format accessible, sobre el procés d'avaluació i les mesures que se'n deriven, així com l'assessorament i les orientacions que contribuïsquen a l'adquisició o a la generalització de les competències treballades a l'àmbit familiar i sociocomunitari.  
  
4. Els informes qualitatius sobre l'evolució de l'alumnat i les conclusions de l'avaluació s'han de facilitar a les famílies o representants legals, en format accessible, almenys en finalitzar cada trimestre i al final de curs escolar.  
5. Així mateix, en el marc dels processos d'avaluació continua, els equips educatius han de valorar el procés d'ensenyament i les pràctiques implementades, a fi de millorar la resposta a l'alumnat, les relacions amb les famílies, la comunitat i altres agents participants, l'organització del centre, la innovació i la qualitat educativa.  
  
  
Onzé. Certificació final d'estudis  
1. En finalitzar l'escolaritat, l'alumnat rebrà un certificat acreditatiu, conforme al model que s'adjunta en l'Annex únic d'aquesta resolució, en el qual consten les dates d'inici i de finalització d'aquesta, l'assoliment de competències i el consell orientador, que ha d'elaborar la tutora o el tutor amb la informació obtinguda de l'equip educatiu, i lliurar-lo a la família o representants legals.  
2. L'equip d'orientació educativa ha d'assessorar i cooperar amb les tutores i els tutors en l'elaboració del consell orientador i en l'acompanyament a les famílies o representants en el procés de transició.  
  
Dotzé. Centres d'educació especial com a centres de recursos  
1. A més de les tasques pròpies d'atenció a l'alumnat escolaritzat, els centres d'educació especial també desenvolupen tasques complementàries com a centres de recursos, d'acord amb l'article 23 del Decret 104/2018 i la disposició addicional setena del Decret 72/2021.  
  
2. Les tasques que han de desenvolupar els centres d'educació especial, com a centres de recursos, són les següents:  
a) Assessorar els equips educatius dels centres ordinaris en la resposta a l'alumnat amb necessitats educatives especials, mitjançant sessions informatives, i reunions de coordinació en els aspectes següents:  
  
- Sensibilització al claustre i a la comunitat educativa.  
- Detecció de necessitats i barreres a la inclusió de l'alumnat.  
- Accessibilitat personalitzada amb mitjans comuns i específics o singulars, segons l'article 11 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
- Mesures individualitzades per a l'aprenentatge, adaptacions curriculars individuals significatives i programes personalitzats amb suports personals especialitzats (comunicació, llenguatge i parla, lectura, escriptura, autonomia personal, aprenentatge motor, etc.).  
- Mesures personalitzades per a la participació i programes específics amb suports especialitzats dirigits a l'alumnat que presenta alteracions greus de conducta.  
- Pla d'actuació personalitzat (PAP) des de la perspectiva de la planificació centrada en la persona.  
- Orientació i suport a les famílies.  
- Orientació sociolaboral.  
b) Oferir orientació en temes relacionats amb suports materials i equipament didactic per donar resposta educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials: fons bibliogràfic, documents curriculars, tecnologies de la informació i la comunicació, etc.  
c) Col·laborar en la valoració i el seguiment sobre l'adequació i la utilització dels productes de suport i sistemes de comunicació.  
d) Facilitar atenció de fisioteràpia a l'alumnat escolaritzat en els centres docents ordinaris, quan així ho determine l'informe sociopsicopedagògic. Aquesta atenció es pot facilitar en el centre ordinari o en el centre d'educació especial, en el cas que, per a la intervenció, siguen necessaris equipaments o materials que no poden traslladar-se. La intervenció del personal fisioterapeuta en el centre ordinari inclou també les orientacions i pautes facilitades als equips educatius per a la correcta atenció de l'alumnat.  
e) Donar suport als equips d'orientació educativa, els departaments d'orientació educativa i professional i les agrupacions d'orientació de zona en la valoració sociopsicopedagògica de l'alumnat que requereix suports educatius intensius, especialitzats i individualitzats i, si escau, en els processos d'escolarització i en les propostes dels plans d'actuació personalitzats que se'n deriven.  
3. Per a dur endavant les tasques atribuïdes com a centres de recursos, els centres d'educació especial han d'establir les estructures necessàries que garantisquen la coordinació entre les persones implicades i oferisquen la resposta més adient en cada cas. Amb aquest objectiu, es crearà un equip de coordinació, que tindrà la composició mínima següent:  
- Un o una docent, preferentment de l'especialitat de Pedagogia Terapèutica amb destinació definitiva en el centre, que assumirà la funció de coordinació del centre de recursos.  
- Una persona de l'equip directiu.  
- La persona especialista d'orientació educativa.  
4. L'equip de coordinació té la funció d'analitzar les sol·licituds rebudes i determinar, segons el cas, el tipus d'intervenció i les persones professionals més adients per a dur-la a terme, tenint en compte la seua especialització i experiència prèvia.  
5. L'equip d'intervenció del centre de recursos podrà estar compost per qualsevol professional de la plantilla del centre que, en relació a la sol·licitud, decidisca l'equip de coordinació, d'acord amb la seua especialitat i experiència prèvia. Les tasques que han de dur a terme els diferents perfils professionals del centre són les següents:  
a) Persona coordinadora del centre de recursos:  
- Contactar amb el centre sol·licitant per compilar informació addicional, si escau.  
- Convocar l'equip de coordinació.  
- Comunicar al centre sol·licitant el Pla d'intervenció.  
- Convocar l'equip d'intervenció que haja determinat l'equip de coordinació.  
- Coordinar les accions entre el centre d'Educació Especial i el centre ordinari.  
- Realitzar el seguiment dels casos i mantindre el contacte amb el centre sol·licitant, per tal de garantir que el servei concloga amb èxit.  
  
- Comunicar a la direcció d'estudis l'horari de dedicació del personal implicat en la intervenció sol·licitada, a fi d'organitzar l'horari de substitucions, si és necessari.  
- Gestionar els recursos tècnics i supervisar el préstec de material del centre que puga derivar d'un assessorament.  
- Lliurar l'avaluació de cada intervenció a la unitat especialitzada d'orientació que haja activat el centre de recursos.  
b) Persona especialista d'orientació educativa:  
- Coordinar-se amb l'equip d'orientació educativa o el departament d'orientació educativa i professional del centre sol·licitant per a recollir, si és el cas, informació complementària.  
- Facilitar assessorament en relació a la sol·licitud d'intervenció, d'acord amb les seues funcions professionals i àmbit de competència.  
- Col·laborar amb els equips d'orientació educativa i els departaments d'orientació educativa i professional, dins del marc de les agrupacions d'orientació de zona, en la valoració de l'alumnat amb necessitats educatives especials per al qual s'haja de proposar o revisar la modalitat d'escolarització.  
c) Personal docent especialista de Pedagogia Terapèutica i d'Audició i Llenguatge:  
- Assessorar en relació a la sol·licitud d'intervenció, d'acord amb les seues funcions professionals i àmbit de competència.  
- Col·laborar, si escau, amb els equips d'orientació educativa i els departaments d'orientació educativa i professional en la valoració de l'alumnat amb necessitats educatives especials per al qual s'ha de proposar o revisar la modalitat d'escolarització.  
- Col·laborar amb l'equip directiu i el personal d'orientació educativa en el procediment de sol·licitud de productes de suport per a l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
d) Personal docent especialista d'Educació Física i de Música: realitzarà assessorament en relació amb la sol·licitud d'intervenció, d'acord amb les seues funcions professionals i àmbit de competència.  
e) Personal educador d'educació especial: realitzarà assessorament en relació a la sol·licitud d'intervenció, d'acord amb les seues funcions professionals i àmbit de competència.  
f) Personal fisioterapeuta:  
- Donar pautes i orientacions als equips educatius dels centres ordinaris per a la resposta educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de discapacitat motriu: pautes d'activitats, moviments, canvis posturals, relaxació, higiene postural, etc.  
- Col·laborar amb l'equip directiu i el personal d'orientació educativa en el procediment de sol·licitud de productes de suport per a l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
- Col·laborar amb els equips d'orientació educativa i els departaments d'orientació educativa en la valoració de l'alumnat amb necessitats educatives especials que deriven d'una discapacitat motriu.  
g) Personal d'infermeria escolar: prestarà assessorament telefònic o per mitjans telemàtics, en relació a la sol·licitud d'intervenció, d'acord amb les seues funcions professionals i àmbit de competència.  
6. El procediment per a l'activació de la intervenció del centre de recursos es realitzarà d'acord amb la Resolució de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual s'estableix l'organització i el procediment d'intervenció de les unitats especialitzades d'orientació (UEO) i es concreta el procediment d'activació dels centres d'educació especial com a centres de recursos.  
7. Les despeses pel desplaçament als centres ordinaris del personal dels centres d'educació especial com a conseqüència de la prestació del servei com a centres de recursos s'abonaran segons determina el Decret 24/1997, d'11 de febrer, del Govern Valencià, sobre indemnitzacions per raó del servei i gratificacions per serveis extraordinaris.  
  
8. Les despeses generades per l'elaboració de recursos materials han de ser assumides pels centres sol·licitants de la intervenció.  
  
Tretzé. Plantilles  
1. En els centres d'educació especial de titularitat de la Generalitat, els llocs de personal docent d'orientació educativa, pedagogia terapèutica i audició i llenguatge, i personal no docent educador d'educació especial i fisioterapeuta, es determinen en funció del nombre d'alumnat escolaritzat i el tipus de necessitats, d'acord amb les ràtios establides en la normativa vigent per a aquests centres.  
2. Els centres d'educació especial privats concertats contractaran el personal necessari de les especialitats corresponents, d'acord amb els mòduls econòmics establits en la Llei de pressupostos de la Generalitat i en funció del tipus d'unitat concertada.  
3. De conformitat amb l'article 5 de l'Ordre 12/2013, de 14 de març, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, els centres d'Educació Especial de titularitat de la Generalitat tindran, a més dels llocs de treball de Pedagogia Terapèutica i d'Audició i Llenguatge que els correspon, un lloc de treball d'Educació Física i un altre d'Educació Musical addicional, en les condicions següents:  
a) Menys de 9 unitats: s'assignaran llocs itinerants amb un altre centre específic, sempre que la distància quilomètrica permeta l'elaboració de l'horari complet per a la plaça afectada.  
b) Entre 9 i 17 unitats: s'assignaran llocs a temps complet.  
c) A partir de 18 unitats: s'incrementarà un segon lloc d'Educació física i d'educació musical.  
4. De conformitat amb el capítol II del Títol II de la Llei 4/2020, de 30 de desembre, de pressupostos de la Generalitat per a l'exercici 2021, els centres d'Educació Especial privats concertats comptaran amb professorat d'Educació Física i d'Educació Musical, fins a un màxim de dos professors en centres que disposen de nou o més unitats. Així mateix, disposaran d'un professor de suport de Pedagogia Terapèutica o d'Audició i Llenguatge amb vint-i-tres hores, quan compten amb set o més unitats d'educació especial.  
5. Els centres d'educació especial de titularitat de la Generalitat comptaran amb professorat tècnic de Formació Professional per a impartir els tallers en els Programes de Transició a la Vida Adulta (TVA) que hagen sigut autoritzats per la direcció general competent. Quan no existisquen perfils adequats de professorat tècnic de Formació Professional, comptaran amb professorat d'arts plàstiques i taller de disseny.  
  
6. Els centres d'educació especial de titularitat de la Generalitat que tinguen autoritzat, per la direcció general competent en matèria de Formació Professional, un programa formatiu de qualificació bàsica adaptat a les persones amb necessitats educatives especials permanents, comptaran amb professorat tècnic de Formació Professional de l'especialitat corresponent. Associat a aquest programa, es dotarà el personal necessari de Pedagogia Terapèutica, en cas que el centre no en dispose del nombre suficient per a cobrir les necessitats que aquests programes requereixen, previ informe de la inspecció d'educació i d'acord amb les instruccions dictades per la direcció general competent.  
  
7. En els centres d'educació especial de titularitat de la Generalitat, l'atenció per part del personal de treball social es facilitarà a través de les unitats especialitzades d'orientació, a les quals està adscrit orgànicament aquest personal, sense perjuí de l'atenció que també hi poden prestar els serveis socials municipals o mancomunats entre diferents municipis. En qualsevol cas, s'ha d'assegurar la coordinació interdisciplinària dels serveis implicats.  
8. D'acord amb l'article 59.8 de la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de Salut de la Comunitat Valenciana, els centres docents específics d'educació especial estaran dotats de personal d'infermeria, que dependran orgànicament del departament sanitari corresponent.  
  
  
Catorzé. Horari del personal  
1. L'horari del personal docent és el que estableix la normativa vigent que regula els horaris d'aquest personal.  
2. L'horari de treball del personal no docent s'ha d'adaptar a les característiques dels centres i als llocs de treball, i ajustar-se al Decret 42/2019, de 22 de març, del Consell, pel qual es regulen les condicions de treball del personal funcionari de l'administració de la Generalitat, i els acords laborals i els convenis col·lectius d'aquestes o aquests professionals.  
  
Quinzé. Figures de coordinació  
1. La direcció del centre designarà entre el professorat del Claustre, per un període màxim de quatre anys, una persona per cadascuna de les funcions de coordinació següents:  
a) Tecnologies de la informació i la comunicació (TIC).  
b) Formació del professorat.  
c) Igualtat i convivència.  
2. Les condicions aplicables a aquestes figures de coordinació són les mateixes que, per a aquestes funcions, estableixen les instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres que imparteixen Educació Infantil de segon cicle i Educació Primària durant el curs 2021-2022.  
3. La direcció o la titularitat del centre, a proposta del Claustre i dins l'àmbit de la seua autonomia pedagògica, organitzativa i de gestió, pot designar altres figures de coordinació per a desenvolupar els diferents projectes o accions establits en la Programació General Anual, que en aquest cas no comportaran una reducció horària.  
4. Així mateix, els centres d'educació especial de titularitat de la Generalitat comptaran amb una persona coordinadora del centre de recursos, com s'especifica en el resolc dotzé.  
  
Setzé. Horari del centre  
1. Amb caràcter general, l'horari del centre es distribueix en sessions de matí i de vesprada, entre les quals ha d'haver-hi un interval d'entre una hora i mitja i dues hores, amb les consideracions generals següents:  
a) Als centres públics i privats concertats la jornada escolar diària començarà, amb caràcter general, a les 9 hores i finalitzarà a les 17 hores.  
b) L'horari lectiu setmanal de l'alumnat, incloses les hores d'esplai, de 25 hores lectives, distribuïdes de dilluns a divendres.  
c) Durant els mesos de juny i setembre, les activitats escolars de l'alumnat es duran a terme amb caràcter general durant el matí, en jornada continuada de 9 hores a 13 hores.  
2. D'acord amb el què estableix la disposició transitòria quarta del Decret 253/2019, de 29 de novembre, tots els centres que en el curs 2019-2020 tenien autoritzat un pla específic d'organització de la jornada escolar segons esta establit en l'Ordre 25/2016, de 13 de juny, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regulen les condicions i el procediment de sol·licitud i d'autorització d'un pla específic d'organització de la jornada escolar als centres sostinguts amb fons públics de segon cicle d'Educació Infantil, Educació Primària i Educació Especial de la Comunitat Valenciana (DOGV 7806, 15.06.2016), mantindran aquesta autorització mentre la conselleria competent en matèria d'educació no publique una nova regulació de la jornada escolar.  
3. Igualment, els centres que no tenen autoritzat un pla específic d'organització de la jornada escolar a l'empara de l'ordre esmentada en el punt anterior, mantindran aquesta jornada escolar que tenien en el curs 2019-2020 mentre la conselleria competent en matèria d'educació no publique una nova regulació de la jornada escolar.  
  
Disseté. Serveis complementaris de transport i menjador  
1. Servei complementari de transport  
1.1. Amb caràcter general, l'ús del transport escolar es durà a terme amb normalitat, fent ús de la mascareta al llarg de tot el trajecte. Si després de valorar els perfils de l'alumnat usuari en cadascuna de les rutes, l'equip directiu comprova que un percentatge de l'alumnat, per les seues característiques, no pot portar mascareta, es podrà:  
- Distribuir l'alumnat deixant seients buits per poder mantenir-se la distància de seguretat d'un metre i mig.  
- Excepcionalment, sol·licitar a la Direcció Territorial de Educacin corresponent la modificació de la ruta.  
1.2. L'equip educatiu garantirà que les pujades i baixades de l'autobús es realitzen de forma ordenada i es guarde la distància mínima de seguretat, evitant aglomeracions a l'entrada del centre. Amb l'objectiu de complir aquestes mesures de seguretat, podran flexibilitzar-se els horaris d'entrada i d'eixida de l'alumnat del centre.  
2. Servei complementari de menjador  
2.1. El servei de menjador podrà dur-se a terme a l'aula ordinària o al menjador i en aquells espais que la direcció del centre determine, sempre que es respecte la distribució de l'alumnat per nuclis de convivència i es puga garantir la distància mínima interpersonal entre aquests.  
  
2.2. Cada centre planificarà l'organització que li resulte més adient, tenint en compte que la prestació del servei de menjador ha de ser de 2 hores.  
  
Dihuité. Disposicions supletòries  
En tots aquells aspectes no regulats mitjançant disposicions administratives respecte a l'organització i funcionament dels centres d'Educació Especial, són subsidiàries les disposicions referents als centres d'Educació Infantil i Primària.  
  
Dinové. Calendari d'aplicació  
La present resolució tindrà efectes durant el curs escolar 2021-2022.  
  
València, 27 de juliol de 2021.- El secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional: Miguel Soler Gracia.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9139, del 30-07-2021 (2021/8251)

RESOLUCIÓN de 27 de julio de 2021, del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la que se dictan instrucciones para la organización y el funcionamiento de los centros de educación especial sostenidos con fondos públicos para el curso 2021-2022.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9139

Fecha DOGV
:   30-07-2021

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/8251

CVE


Fecha del documento
:   27-07-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [educación](javascript:void(0))
    * [política educativa](javascript:void(0))
    * [planificación educativa](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 27 de julio de 2021, del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la que se dictan instrucciones para la organización y el funcionamiento de los centros de educación especial sostenidos con fondos públicos para el curso 2021-2022. [2021/8251]  
Índice  
Primero. Objeto y ámbito de aplicación  
Segundo. Alumnado  
Tercero. Escolarización  
Cuarto. Escolarización combinada  
Quinto. Organización del centro  
Sexto. Organización de las etapas y áreas de intervención  
Séptimo. Plan de actuación personalizado (PAP)  
Octavo. Programas de transición a la vida adulta (TVA)  
Noveno. Programas formativos de cualificación adaptada a alumnado con necesidades educativas especiales permanentes  
Décimo. Evaluación del proceso de aprendizaje y enseñanza  
Undécimo. Certificación final de estudios  
Duodécimo. Los centros de educación especial como centros de recursos  
Decimotercero. Plantillas  
Decimocuarto. Horario del personal  
Decimoquinto. Figuras de coordinación  
Decimosexto. Horario del centro  
Decimoséptimo. Servicios complementarios de transporte y comedor  
Decimoctavo. Disposiciones supletorias  
Decimonoveno. Calendario de aplicación  
  
  
La Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, modificada por la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, establece que la escolarización del alumnado que presenta necesidades educativas especiales debe regirse por los principios de normalización e inclusión y garantizar la no discriminación y la igualdad efectiva en el acceso y permanencia en el sistema educativo, y solo debe realizarse en unidades o centros de educación especial cuando sus necesidades no puedan ser atendidas en el marco de las medidas de atención a la diversidad de los centros ordinarios.  
La Ley 9/2018, de 24 de abril, de la Generalitat, de modificación de la Ley 11/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre el estatuto de las personas con discapacidad, establece como actuación en materia educativa, que las consellerias con competencias en materia de educación y formación, velarán por el disfrute efectivo del derecho de las personas con discapacidad o diversidad funcional a una educación pública, inclusiva y de calidad, como también a la formación a lo largo de la vida, sin discriminación por motivo o por razón de esta circunstancia y con base en la igualdad de oportunidades, y serán las encargadas de garantizar una política de fomento que asegure el proceso educativo adecuado, la adopción de ajustes razonables en función de las necesidades individuales y facilite las medidas de apoyo personalizadas y efectivas en entornos que fomentan al máximo el desarrollo académico y social, de conformidad con el objetivo de la plena inclusión.  
De acuerdo con esta ley, se entiende por ajustes razonables las modificaciones y adaptaciones necesarias y adecuadas que no impongan una carga desproporcionada o indebida, cuando sea necesaria en un caso concreto, para garantizar a las personas con diversidad funcional o discapacidad el disfrute o ejercicio, en igualdad de condiciones con los demás, de todos los derechos humanos y las libertades fundamentales.  
El Real decreto legislativo 1/2013, de 29 de noviembre, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley General de derechos de las personas con discapacidad y su inclusión social, explica que corresponde a las administraciones educativas garantizar un sistema educativo inclusivo en todos los niveles educativos, prestando atención a la diversidad de necesidades educativas del alumnado con discapacidad, a través de la regulación de apoyos y ajustes razonables para la atención de aquellos que requieran especial atención de aprendizaje o inclusión.  
Decreto 104/2018, de 27 de julio, del Consell, por el que se desarrollan los principios de equidad e inclusión en el sistema educativo valenciano, tiene por objeto establecer y regular los principios y actuaciones encaminadas al desarrollo de un modelo inclusivo en el sistema educativo valenciano para hacer efectivos los principios de equidad e igualdad de oportunidades en el acceso, participación, permanencia y progreso del alumnado, y conseguir que los centros docentes se constituyan en elementos que dinamicen la transformación social hacia la igualdad y la plena inclusión de todas personas. En la misma línea que las disposiciones referidas anteriormente, destaca el carácter excepcional de la escolarización en un centro de educación especial y define, entre otras, las tareas complementarias que deben llevar a cabo como centros de recursos.  
El Decreto 72/2021, de 21de mayo, del Consell, de organización de la orientación educativa y profesional en el sistema educativo valenciano, establece la constitución de los equipos de orientación educativa en los centros de educación especial y la estructura de asesoramiento y apoyo a los centros educativos a los que pertenecen los centros de educación especial como centros de recursos.  
La Orden 20/2019, de 30 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se regula la organización de la respuesta educativa para la inclusión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos del sistema educativo valenciano, tiene como finalidad regular la organización de la respuesta educativa en los centros docentes, en el marco de la educación inclusiva, con el fin de garantizar el acceso, la participación, la permanencia y el progreso de todo el alumnado, como núcleo del derecho fundamental a la educación y desde los principios de calidad, igualdad de oportunidades, equidad y accesibilidad universal.  
Es una realidad que el desarrollo de un modelo educativo inclusivo ha llevado a un aumento de alumnado con necesidades educativas especiales que se escolariza en centros docentes ordinarios, ya sea en el aula ordinaria o en una unidad específica. Como consecuencia, se ha producido una variación en los perfiles del alumnado que se escolariza en centros de educación especial, principalmente en las etapas de educación infantil y primaria, que presenta las necesidades educativas especiales más graves y, por tanto, requiere un apoyo especializado de alta intensidad e individualización durante toda la jornada escolar.  
La pandemia mundial derivada del Covid-19, declarada por la Organización Mundial de la Salud el 11 de marzo de 2020, ha tenido un impacto especial en el sistema educativo. Teniendo en cuenta la evolución de la pandemia durante los cursos académicos 2019-2020 y 2020-2021, y dado que la educación y el buen funcionamiento de los centros educativos son preocupaciones sociales prioritarias, que merecen una atención también prioritaria por parte de los poderes públicos, se han tenido que desarrollar nuevas medidas excepcionales, y de carácter temporal. Con esta finalidad, se publicó el Real Decreto ley 31/2020, de 29 de septiembre, por el que se adoptan medidas urgentes en materia de educación no universitaria (BOE 259, 30.09.20), que habilita a las administraciones educativas a autorizar determinadas medidas relacionadas con la evaluación, promoción y titulación en las distintas enseñanzas incluidas en el artículo 3.2 de la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, excepto en la enseñanza universitaria y la formación profesional para el empleo asociado al Sistema Nacional de Cualificaciones Profesionales.  
Conviene, por tanto, dictar instrucciones para el curso 2021-2022 que, teniendo en cuenta toda la normativa anterior, contemplen la situación extraordinaria generada durante los cursos académicos 2019-2020 y 2020-2021.  
De conformidad con el Decreto 173/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del De conformidad con el Decreto 5/2019, de 16 de junio, del presidente de la Generalitat, por el que se determinan el número y denominación de las consellerias, y sus atribuciones (DOGV 8572, 17.06.2019), y el Decreto 7/2019, de 20 de junio, del presidente de la Generalitat, por el que se determinan las secretarías autonómicas de la Administración del Consell (DOGV 8576, 21.06.2019), resuelvo:  
  
Primero. Objeto y ámbito de aplicación  
1. La presente Resolución tiene por objeto dictar instrucciones para la organización y funcionamiento de los centros de educación especial para el curso 2021-2022, teniendo en cuenta la adopción de medidas extraordinarias que les afecten como consecuencia de la crisis sanitaria provocada por el COVID-19, lo que requiere un análisis de cada contexto educativo, para dar respuesta a esta nueva situación, y obliga a replantear diversos aspectos de la organización del centro y de las mismas enseñanzas.  
2. El ámbito de aplicación son los centros específicos de educación especial sostenidos con fondos públicos ubicados en el territorio valenciano, sin perjuicio de las competencias discrecionales reservadas a la titularidad de centros privados concertados dispuestas en supuestos concretos que afecten a determinados aspectos organizativos y de gestión.  
3. La presente resolución también se aplica a unidades específicas que, por razones geográficas o de otro tipo, tengan la consideración de unidades sustitutivas de los centros de educación especial.  
  
Segundo. Alumnado  
1. Es destinatario de escolarización en los centros de educación especial el alumnado con discapacidades graves y severas que, de acuerdo con el informe sociopsicopedagógico y en el momento en el que se encuentra, requiere medidas de respuesta educativa de nivel IV y apoyo de grado 3, como consecuencia del nivel bajo de autonomía, generalizada en los diferentes ámbitos de desarrollo en relación con la edad, lo que implica apoyos intensivos, especializados e individualizados durante la mayor parte de la jornada escolar.  
2. El alumnado con discapacidad intelectual moderada podrá escolarizarse, excepcionalmente, en un centro de educación especial en la etapa de secundaria y en un programa de transición en la vida adulta, siempre que estas opciones beneficien su autonomía y las posibilidades de inserción sociolaboral posteriores. En ningún caso podrá escolarizarse en un centro de educación especial el alumnado con discapacidad intelectual ligera.  
3. Con carácter general, el alumnado de Educación Infantil se escolarizará en la modalidad ordinaria en un aula ordinaria, salvo que, excepcionalmente y de manera muy justificada con evidencias, las personas profesionales que han hecho la valoración aconsejen la escolarización en una unidad específica o en un centro de educación especial, siempre con la conformidad de las familias o representantes legales.  
4. La situación de discapacidad deberá estar debidamente acreditada por los servicios y equipos de evaluación médica correspondientes a través de los correspondientes informes médicos o certificado de discapacidad.  
5. Sólo a efectos de ordenación y planificación educativa se considerarán las siguientes discapacidades: trastorno del espectro autista, plurideficiencia con discapacidad intelectual grave y profunda, trastorno de la conducta con discapacidad intelectual severa y profunda y discapacidad intelectual moderada.  
El alumnado con discapacidades graves y severas que no estén incluidos en ninguna de las situaciones anteriores deberá ser asimilado, a efectos administrativos, al tipo de discapacidad que mejor se adapte a sus características.  
  
Tercero. Escolarización  
1. La escolarización del alumnado en un centro de educación especial debe considerarse, excepcionalmente, cuando el informe sociopsicopedagógico justifique con evidencias que el alumnado requiere apoyos de alta intensidad e individualización (valorados mediante las escalas adecuadas) que, en el momento en que se encuentre, puedan ser proporcionadas en mejores condiciones en estos centros, después de haber valorado y aplicado las medidas necesarias para la eliminación de las barreras del contexto que permitan la inclusión en el centro ordinario y con la opinión favorable de la familia o representantes legales.  
2. Para que una alumna o un alumno se escolarice en un centro de educación especial, es obligatorio el trámite para determinar la modalidad de escolarización y la autorización, por resolución, de la persona titular de la Dirección Territorial de Educación correspondiente, de acuerdo con el procedimiento descrito en el artículo 46 de la Orden 20/2019, de 30 de abril.  
3. Los criterios para la escolarización del alumnado con necesidades educativas especiales son los que se indican en esta resolución, en el artículo 20 del Decreto 104/2018, de 27 de julio, y en el artículo 45 de la Orden 20/2019, de 30 de abril.  
4. Si el alumnado está escolarizado, la valoración e identificación de las necesidades educativas especiales y la emisión del informe sociopsicopedagógico para la escolarización corresponde a los equipos de orientación educativa, los gabinetes psicopedagógicos autorizados y los departamentos de orientación educativa y profesional, según la etapa en la que se escolarizaron.  
5. Si el alumnado no está escolarizado, la valoración e identificación corresponde a las agrupaciones de orientación de zona, que llevaran a cabo este proceso tal y como se especifica en las instrucciones de inicio del curso de los centros que imparten infantil, primaria, ESO y Bachillerato.  
6. En todo caso, las decisiones deben ser colegiadas en el marco de la agrupación de orientación de zona y, cuando se prevea una escolarización en un centro de educación especial o en una unidad específica de un centro ordinario, el equipo de orientación educativa del centro de educación especial participará de forma preceptiva, con voz y voto, en dichas decisiones.  
7. Los centros de educación especial colaborarán con los equipos de orientación educativa, los gabinetes psicopedagógicos municipales y los departamentos de orientación educativa y profesional en la evaluación del alumnado con necesidades educativas especiales, de acuerdo con lo establecido en el artículo 23.3.f. del Decreto 104/2018, de 27 de julio, y la disposición adicional séptima del Decreto 72/2021, de 21 de mayo.  
8. De acuerdo con el artículo 13.h del Decreto 72/2021, de 21 de mayo, las unidades especializadas de orientación deberán visar los informes sociopsicopedagógicos elaborados por centros privados concertados que propongan la escolarización del alumnado en una unidad específica o en un centro de educación especial.  
9. En todo caso, las decisiones que afectan a la escolarización están sujetas a un seguimiento continuo por parte de los centros docentes y los servicios competentes, con el fin de garantizar su carácter revisable y reversible, siendo preceptiva esta revisión en el cambio de etapa. Sin perjuicio de ello, la dirección o la titularidad del centro, oído el equipo educativo, y las familias o representantes legales del alumnado, pueden solicitar la revisión en cualquier momento de la escolaridad.  
10. Todas las decisiones y acciones que se lleven a cabo en relación con la escolarización de este alumnado deben ser coordinadas con las familias o representantes legales, a quienes se les debe ofrecer apoyo y asesoramiento integral, especialmente en la escolarización inicial y en los momentos de transición, y tener en cuenta los aspectos emocionales, las opiniones y los puntos de vista. Asimismo, se debe fomentar la participación de todas las personas involucradas, con el objetivo de conformar un proceso colaborativo y sistémico, que coloque el bienestar del alumnado y su calidad de vida en el centro de las decisiones.  
11. De acuerdo con lo establecido en el Decreto 104/2018, de 27 de julio, el alumnado podrá permanecer en un centro de educación especial hasta los veintiún años, que podrá prolongar-se hasta los veinticuatro años, en el caso de que el centro cuente con programas formativos de cualificación básica adaptada a personas con necesidades educativas especiales permanentes o cualquier otro programa que la normativa prevea para este alumnado y que facilite su inserción social y laboral.  
  
Cuarto. Escolarización combinada  
Durante el curso 2021-2022, y mientras persista la situación sanitaria derivada del COVID19, la modalidad de escolarización combinada se deja sin efecto, por lo que el alumnado deberá asistir a su centro de referencia.  
  
Quinto. Organización del centro  
1. Los centros de educación especial estarán organizados por grupos que contarán con un tutor o tutora.  
2. Complementariamente, se organizarán núcleos de convivencia de carácter estable de entre 22 y 30 alumnos, de acuerdo con los espacios y recursos disponibles, procedentes de un determinado número de grupos, según el criterio establecido por la dirección de cada centro, en función de la distribución de los espacios o de las ratios de las aulas, con el objetivo de que este alumnado pueda compartir personal, actividades y espacios, actividades grupales, patio, comedor, etc.  
3. El tiempo de recreo se organizará por núcleos de convivencia, teniendo en cuenta los espacios disponibles y, si es necesario, en diferentes franjas horarias.  
4. Dado que el trabajo de todo el personal docente y no docente es de contacto directo con el alumnado y no se puede garantizar la distancia interpersonal mínima, la organización de los recursos personales tendrá en cuenta las siguientes indicaciones:  
a) El personal especializado de Pedagogía Terapéutica y de Audición y Lenguaje realizará siempre su intervención con los alumnos que pertenezcan a un mismo núcleo de convivencia.  
b) El personal de educación especial que está compartido entre diferentes grupos, realizará su intervención con el alumnado que pertenece al mismo núcleo de convivencia.  
c) El profesorado de Educación Física y de Música impartirá sus clases, siempre que sea posible, en espacios bien ventilados, suficientemente amplios y al aire libre, y respetando las medidas de seguridad.  
Los centros que cuenten con un único puesto de especialista en Educación Física y/o Música atenderán a la totalidad de los grupos, teniendo en cuenta que en el mismo día no se podrá cambiar de núcleo de convivencia.  
Si el centro cuenta con más de un puesto de especialista en Educación Física y de Música se asignarán, con carácter fijo, determinados núcleos de convivencia.  
d) Los centros que cuenten con más de una plaza de fisioterapeuta asignarán a cada profesional la atención del alumnado incluido en el mismo núcleo de convivencia o en determinados núcleos de convivencia. Los centros que dispongan de una única persona fisioterapeuta atenderán a todo el alumnado, adoptando las medidas de seguridad correspondientes.  
e) El personal de enfermería, además de las funciones asignadas, velará por el cumplimiento de los protocolos sanitarios y supervisará y orientará al personal del centro educativo y a las familias. Las intervenciones individualizadas se realizarán en el espacio de enfermería o en el aula ordinaria, dependiendo de la necesidad.  
  
Sexto. Organización de las etapas y áreas de intervención  
1. La distribución de las etapas en los centros de educación especial es la siguiente:  
- Educación infantil, que incluye el grupo de edad de tres a seis años y puede prolongarse hasta la edad de ocho años.  
- La educación primaria, que incluye el grupo de edad de seis a doce años y puede prolongarse hasta los catorce años.  
- La enseñanza secundaria obligatoria, que incluye el grupo de edad de doce a dieciséis años y puede prolongarse hasta los diecinueve años.  
2. La estructura de estas etapas es equivalente a las de la educación ordinaria, con el objetivo de facilitar la organización de los centros y la escolarización combinada del alumnado. No obstante, esta organización no implica la necesidad de alcanzar los contenidos y competencias de los currículos ordinarios de las etapas ordinarias correspondientes.  
3. Dentro del tramo de la edad cronológica correspondiente a cada etapa, los centros podrán realizar una distribución flexible del alumnado, de acuerdo con criterios pedagógicos, metodologías de trabajo, estilo de aprendizaje y necesidades del alumnado.  
4. Los centros de educación especial también podrán ofrecer programas de Transición a la vida adulta (TVA), en el tramo de dieciséis a veintiún años, y Programas de cualificación básica adaptada al alumnado con necesidades educativas especiales permanentes, en las condiciones especificadas en los apartados siete y ocho de la presente resolución.  
5. Las áreas de intervención preferente en las diferentes etapas educativas son los siguientes:  
  
Área Infantil Primaria ESO  
Autonomía personal / Hogar   
Recursos de la comunidad   
Académico - Funcional En función del alumnado   
Comunicación y Lenguaje   
Habilidades Motrices / Educación Física   
Habilidades Sociales   
Educación musical   
Educación Artística -  
Educación Plástica, Visual y Audiovisual - -   
Habilidades laborales - - En función del alumnado  
Religión / Valores Sociales y Cívicos   
  
6. Los Programas de Transición a la Vida Adulta se organizan en las mismas áreas de intervención preferente que en la etapa de educación secundaria obligatoria, poniendo especial énfasis en las competencias que faciliten la autonomía del alumnado en la vida cotidiana.  
7. Las familias o representantes legales del alumnado tienen que elegir y solicitar expresamente, por escrito, al inicio de la etapa o de su escolarización en el centro, que este curse el área de Religión o el área de Valores Sociales y Cívicos, pudiendo modificar su opción al inicio de cada curso escolar.  
8. De manera experimental, los centros educativos podrán ir sustituyendo progresivamente las áreas de intervención descritas en la presente resolución, por las competencias clave, situación que deberá comunicarse a la Dirección General de Inclusión Educativa, para su autorización.  
  
Séptimo. Plan de actuación personalizado (PAP)  
1. Para el alumnado escolarizado en centros de educación especial, se deberá llevar a cabo un Plan de actuación personalizado, de acuerdo con lo establecido en los artículos 8 y 9 de la Orden 20/2019, de 30 de abril.  
2. La elaboración del PAP es competencia del equipo educativo que da apoyo al alumnado, coordinado por la tutora o el tutor y asesorado por el equipo de orientación educativa del centro.  
3. En la planificación, desarrollo y evaluación del PAP se debe fomentar y facilitar la participación activa del alumnado y de todos los agentes significativos con los que se relaciona habitualmente, con especial consideración de la familia. Se tendrán en cuenta las metas, preferencias, capacidades y características del alumnado y las características y oportunidades del contexto familiar y socio-comunitario, en el marco de la planificación centrada en la persona (PCP).  
4. El PAP debe cumplir los siguientes requisitos básicos:  
a) Promover el proceso de autodeterminación del alumnado.  
b) Plantear los objetivos educativos como competencias funcionales que den al alumnado el mayor grado posible de autonomía e independencia en la vida cotidiana.  
c) Estar vinculado al contexto natural y al espacio vital, desde la consideración de que la escuela debe preparar para la participación en un conjunto variado de actividades comunitarias.  
d) Incluir contenidos individualizados para el desarrollo de las competencias que el alumnado tenga menos adquiridas, teniendo en cuenta al mismo tiempo sus fortalezas, habilidades y estilo de aprendizaje.  
e) Incorporar actividades adecuadas a su edad cronológica y que tengan posibilidades de realizarlas.  
f) Posibilitar la participación del alumnado en una amplia variedad de actividades y entornos, favorecer la práctica y transferencia de competencias básicas en diferentes contextos de participación.  
g) Seleccionar los materiales curriculares de acuerdo con los criterios de funcionalidad, vinculación al contexto natural, personalización, coeducación y respeto por el medio ambiente. Los materiales deben hacer un uso no sexista del lenguaje, y en las imágenes debe haber una presencia equilibrada y no estereotipada de mujeres y hombres.  
h) Incluir sistemas de comunicación aumentativa y alternativa (SAAC), como elemento esencial para facilitar el acceso a la comunicación y al currículo del alumnado que presenta dificultades para lograr una comunicación verbal funcional.  
i) Incorporar, en las diferentes áreas y ámbitos, los principios coeducativos dirigidos a la eliminación de los prejuicios, estereotipos, conductas discriminatorias o situaciones de violencia en relación con el género, la orientación sexual y la identidad de género, a través del aprendizaje de métodos no violentos para la resolución de conflictos y modelos de convivencia basados en el respeto a las diferencias y la igualdad de derechos y oportunidades de todas las personas.  
j) Desarrollar actitudes y comportamientos que promuevan la seguridad personal, el equilibrio afectivo y la vivencia libre y responsable de su sexualidad.  
k) Priorizar la opinión, necesidades, intereses y preferencias del alumnado.  
l) Involucrar a las familias o representantes legales en las decisiones educativas que afectan a sus hijas e hijos y en el desarrollo de pautas en el hogar.  
5. Para el alumnado que requiera, de acuerdo con el informe sociopsicopedagógico, productos individuales de apoyo para mejorar su autonomía y el acceso al currículo, la dirección o la titularidad del centro debe realizar la solicitud a la conselleria competente en materia de educación, de acuerdo con la Resolución de 31 de octubre de 2019, de la Dirección General de Inclusión Educativa, por la que se dictan instrucciones para la solicitud y la gestión de productos de apoyo para el alumnado con necesidades educativas especiales.  
6. El PAP debe incluir orientación y acompañamiento al alumnado en el itinerario académico o formativo más adecuado en cada caso, en función de sus capacidades, intereses y posibilidades de éxito. Siempre que sea posible, se le orientará al alumnado hacia programas formativos de cualificación básica adaptada a personas con necesidades educativas especiales permanentes, con el objetivo de que pueda adquirir las competencias profesionales necesarias para su inclusión sociolaboral.  
7. La orientación al alumnado tiene que capacitarlo para realizar elecciones libres de condicionamientos basados en los roles y estereotipos de género socialmente arraigados y aceptados, y para que pueda desarrollar tareas de manera equitativa y paritaria.  
  
Octavo. Programas de transición a la vida adulta (TVA)  
1. Los centros de educación especial de titularidad de la Generalitat podrán impartir Programas para la Transición a la Vida Adulta dirigidos a alumnado que cumpla los dos requisitos siguientes:  
a) Haber cumplido los dieciséis años.  
b) Haber cursado la educación básica en un centro de educación especial o en un centro ordinario, cuando sus necesidades educativas especiales aconsejen continuar su proceso educativo a través de estos programas.  
2. Los programas de transición a la vida adulta están dirigidos a que el alumnado alcance los siguientes objetivos:  
a) Consolidar y desarrollar las capacidades y promover el mayor grado posible de autonomía personal y social.  
b) Mantener y aplicar a la vida cotidiana las competencias instrumentales básicas adquiridas en las etapas correspondientes a la educación básica obligatoria.  
c) Fomentar la participación en todos los ámbitos en los que se desarrolla la vida adulta.  
d) Desarrollar los aspectos relacionales que lo definen como miembro de una sociedad, construir su propia identidad personal y favorecer la participación y responsabilidad ciudadana.  
e) Adquirir habilidades laborales polivalentes, la capacidad de seguir los estándares elementales y de seguridad en el trabajo, la motivación frente al trabajo y la no discriminación por motivos de género o cualquier otra circunstancia.  
3. Los programas de transición a la vida adulta se estructuran en los siguientes ámbitos de experiencia:  
a) Autonomía personal en la vida cotidiana.  
b) Integración social y comunitaria.  
c) Orientación y formación laboral.  
Estos ámbitos deben incluir las áreas de intervención preferente de la etapa de educación secundaria obligatoria especificadas en el resuelvo sexto de esta resolución. El contenido y horario deben ajustarse a las características y necesidades del alumnado, teniendo en cuenta sus capacidades, las posibilidades de llevarlas a cabo y el itinerario formativo personalizado.  
4. Los Programas de Transición a la Vida Adulta tienen que ser impartidos por maestros de la especialidad de Pedagogía Terapéutica y por profesorado técnico de Formación Profesional.  
5. El personal especializado de Pedagogía Terapéutica deberá asumir, preferentemente, la tutoría del grupo y la enseñanza de los ámbitos de la autonomía personal en la vida cotidiana y de la integración social y comunitaria. El profesorado técnico de la Formación Profesional es responsable de la enseñanza en el ámbito de la orientación y la formación laboral.  
6. El equipo educativo, con el asesoramiento del equipo de orientación educativa, puede determinar la conveniencia de que, debido a sus capacidades y necesidades, una alumna o alumno no curse el ámbito de orientación y formación laboral, previa información a las familias o representantes legales, que deben dar su consentimiento por escrito.  
7. Los centros privados concertados también pueden impartir programas de Transición a la Vida Adulta, que, en cualquier caso, deben organizarse y llevarse a cabo con el personal de su plantilla.  
  
Noveno. Programas de formación básica adaptada a alumnado con necesidades educativas especiales permanentes  
1. De conformidad con lo establecido en el artículo 15 de la Orden 73/2014, de 26 de agosto, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se regulan los programas de formación en cualificación básica en la Comunidad Valenciana, los centros de educación especial sostenidos con fondos públicos pueden ofrecer programas de formación en cualificación básica adaptada a personas con necesidades educativas permanentes.  
2. Estos programas están dirigidos a alumnado que cumplan los siguientes requisitos:  
a) Tener una edad comprendida entre dieciséis y veintiún años, cumplida en la fecha de inicio del programa.  
b) Presentar necesidades educativas especiales permanentes asociadas a discapacidad física, intelectual o trastornos de la conducta o de la personalidad.  
c) Tener un nivel de autonomía personal y social que permita el acceso y mantenimiento de un puesto de trabajo.  
d) Haber cursado los diez años de escolaridad básica, en centros ordinarios o en centros de educación especial.  
3. La duración de estos programas es de dos cursos, con el fin de facilitar un proceso de aprendizaje adaptado a las necesidades del alumnado y garantizar la adquisición de las competencias necesarias.  
4. Los alumnos que no hayan alcanzado los objetivos previstos, podrán permanecer un año más en cada curso, con un informe previo del equipo docente. En cualquier caso, la edad máxima de permanencia en estos programas es de hasta veinticuatro años, cumplida en la fecha en que finalizan.  
5. Los programas de formación de cualificación básica adaptados a personas con necesidades educativas especiales permanentes se desarrollan en grupos de doce alumnas y alumnos como máximo, siendo necesario un mínimo de seis para poder autorizarlos.  
6. El alumnado que curse estos programas en centros de educación especial podrá beneficiarse de los servicios complementarios de transporte y comedor escolar, en las mismas condiciones que el resto del alumnado matriculado en el centro.  
  
Décimo. Evaluación del proceso de aprendizaje y enseñanza  
1. La evaluación del alumnado tiene que ser continua, global, participativa y orientadora, considerando todos los elementos, oportunidades y barreras que influyen en el proceso educativo y en el desarrollo del alumnado, referidos al centro, al mismo alumnado, a las familias y al entorno socio-comunitario.  
2. Esta evaluación deberá realizarse en el marco del procedimiento de evaluación del Plan de Actuación Personalizado, de acuerdo con lo establecido en el artículo 9 de la Orden 20/2019, de 30 de abril, y tomando como referencia los objetivos y criterios de evaluación establecidos en el mismo. Su finalidad es conocer el progreso del alumnado, ajustar la respuesta educativa, tomar decisiones relacionadas con la escolarización, favoreciendo siempre que sea posible el acceso a un régimen de mayor inclusión, y proporcionar la orientación educativa y profesional que mejor se adapte a sus capacidades, intereses y posibilidades de progreso.  
3. El equipo educativo, coordinado por la tutora o el tutor y asesorado por el equipo de orientación educativa, deberá facilitar a las familias o representantes legales información periódica, en un formato accesible, sobre el proceso de evaluación y las medidas derivadas de los mismos, así como los consejos y directrices que contribuyan a la adquisición o generalización de las competencias trabajadas en el ámbito familiar y socio comunitario.  
4. Los informes cualitativos sobre la evolución del alumnado y las conclusiones de la evaluación deben ser facilitados a las familias o representantes legales, en formato accesible, al menos al final de cada trimestre y al final del curso escolar.  
5. Asimismo, en el marco de los procesos de evaluación continua, los equipos educativos deben evaluar el proceso de enseñanza y las prácticas implementadas, con el fin de mejorar la respuesta al alumnado, las relaciones con las familias, la comunidad y otros agentes participantes, la organización del centro, la innovación y la calidad educativa.  
  
Undécimo. Certificación final de estudios  
1. Al finalizar la escolaridad, el alumnado recibirá un certificado de acreditación, de acuerdo con el modelo adjunto en el anexo Único de la presente resolución, que incluye las fechas de inicio y finalización de esta, la consecución de competencias y el consejo orientador, que deberá ser elaborado por la tutora o el tutor con la información obtenida del equipo docente, y entregarlo a la familia o representantes legales.  
2. El equipo de orientación educativa asesorará y cooperará con las tutoras y los tutores en la elaboración del consejo orientador y en el acompañamiento a las familias o representantes en el proceso de transición.  
  
Duodécimo. Los centros de educación especial como centros de recursos  
1. Además de las tareas propias de atención al alumnado escolarizado, los centros de educación especial también desarrollan tareas complementarias como centros de recursos, de acuerdo con el artículo 23 del Decreto 104/2018 y la disposición adicional séptima del Decreto 72/2021.  
2. Las tareas que tienen que desarrollar los centros de educación especial, como centros de recursos, son las siguientes:  
a) Asesorar a los equipos educativos de los centros ordinarios en la respuesta al alumnado con necesidades educativas especiales, mediante sesiones informativas, y reuniones de coordinación en los siguientes aspectos:  
- Sensibilización al claustro y la comunidad educativa.  
- Detección de necesidades y barreras a la inclusión del alumnado.  
- Accesibilidad personalizada con medios comunes y específicos o singulares, según el artículo 11 de la Orden 20/2019, de 30 de abril.  
- Medidas individualizadas para el aprendizaje, adaptaciones curriculares individuales significativas y programas personalizados con apoyos personales especializados (comunicación, lenguaje y habla, lectura, escritura, autonomía personal, aprendizaje motor, etc.).  
- Medidas personalizadas para la participación y programas específicos con apoyos especializados dirigidos al alumnado que presente graves alteraciones de conducta.  
- Plan de actuación personalizado (PAP) desde la perspectiva de la planificación centrada en la persona.  
- Orientación y apoyo a las familias.  
- Orientación sociolaboral.  
b) Ofrecer orientación sobre temas relacionados con apoyos materiales y equipamiento didáctico para dar respuesta educativa al alumnado con necesidades educativas especiales: fondo bibliográfico, documentos curriculares, tecnologías de la información y la comunicación, etc.  
c) Colaborar en la valoración y el seguimiento sobre la adecuación y uso de productos de apoyo y sistemas de comunicación.  
d) Prestar atención fisioterapéutica al alumnado escolarizado en centros docentes ordinarios, cuando así lo determine el informe sociopsicopedagógico. Esta atención se puede prestar en el centro ordinario o en el centro de educación especial, en el caso de que, para la intervención, sean necesarios equipos o materiales que no puedan ser trasladados. La intervención del personal fisioterapeuta en el centro ordinario también incluye las orientaciones y pautas facilitadas a los equipos educativos para la correcta atención del alumnado.  
e) Dar apoyo a los equipos de orientación educativa, a los departamentos de orientación educativa y profesional y a las agrupaciones de orientación de zona en la valoración sociopsicopedagógica del alumnado que requiere apoyos educativos intensivos, especializados e individualizados y, si procede, en los procesos de escolarización y en las propuestas de los planes de actuación personalizados que se derivan.  
3. Para llevar a cabo las tareas atribuidas como centros de recursos, los centros de educación especial deben establecer las estructuras necesarias que garanticen la coordinación entre las personas implicadas y ofrezcan la respuesta más adecuada en cada caso. Para ello, se creará un equipo de coordinación, que tendrá la siguiente composición mínima:  
- Un o una docente, preferentemente de la especialidad de Pedagogía Terapéutica con destino definitivo en el centro, que asumirá la función de coordinación del centro de recursos.  
- Una persona del equipo directivo.  
- La persona especialista en orientación educativa.  
4. El equipo de coordinación tiene la función de analizar las solicitudes recibidas y determinar, según el caso, el tipo de intervención y los profesionales más adecuados para llevarla a cabo, teniendo en cuenta su especialización y experiencia previa.  
5. El equipo de intervención del centro de recursos podrá estar compuesto por cualquier profesional de la plantilla del centro que, en relación con la solicitud, decida el equipo de coordinación, de acuerdo con su especialidad y experiencia previa. Las tareas que han de llevar a cabo los diferentes perfiles profesionales del centro son las siguientes:  
a) Persona coordinadora del centro de recursos:  
- Contactar con el centro solicitante para recopilar información adicional, si procede.  
- Convocar al equipo de coordinación.  
- Comunicar al centro solicitante el Plan de Intervención.  
- Convocar al equipo de intervención que haya determinado el equipo de coordinación.  
- Coordinar las actuaciones entre el centro de Educación especial y el centro ordinario.  
- Realizar el seguimiento de los casos y mantener contacto con el centro solicitante, con el fin de asegurar que el servicio concluya con éxito.  
- Comunicar a la jefatura de estudios el horario de dedicación del personal involucrado en la intervención solicitada, con el fin de organizar el horario de sustituciones, en caso de ser necesario.  
- Gestionar los recursos técnicos y supervisar el préstamo de material del centro que pueda derivarse del asesoramiento.  
- Entregar la evaluación de cada intervención a la unidad especializada de orientación que haya activado el centro de recursos.  
b) Persona especialista en orientación educativa:  
- Coordinarse con el equipo de orientación educativa o el departamento de orientación educativa y profesional del centro solicitante para recabar, en su caso, información complementaria.  
- Asesorar en relación con la solicitud de intervención, de acuerdo con sus funciones profesionales y área de competencia.  
- Colaborar con los equipos de orientación educativa y los departamentos de orientación educativa y profesional, dentro del marco de las agrupaciones de orientación de zona, en la evaluación del alumnado con necesidades educativas especiales para el que se haya de proponer o revisar la modalidad de escolarización.  
c) El personal docente especialista de Pedagogía Terapéutica y de Audición y Lenguaje:  
- Asesorar en relación con la solicitud de intervención, de acuerdo con sus funciones profesionales y ámbito de competencia.  
- Colaborar, en su caso, con los equipos de orientación educativa y los departamentos de orientación educativa y profesional en la valoración de alumnado con necesidades educativas especiales para el que se haya de proponer o revisar la modalidad de escolarización.  
- Colaborar con el equipo directivo y el personal de orientación educativa en el procedimiento de solicitud de productos de apoyo para alumnado con necesidades educativas especiales.  
d) El personal docente especialista de Educación Física y de Música: realizará asesoramiento en relación con la solicitud de intervención, de acuerdo con sus funciones profesionales y ámbito de competencia.  
e) Personal educador de educación especial: realizará asesoramiento sobre la solicitud de intervención, de acuerdo con sus funciones profesionales y ámbito de competencia.  
f) Personal fisioterapeuta:  
- Dar pautas y orientaciones a los equipos educativos de los centros ordinarios para la respuesta educativa al alumnado con necesidades educativas especiales derivadas de discapacidad motriz: pautas de actividades, movimientos, cambios posturales, relajación, higiene postural, etc.  
- Colaborar con el equipo directivo y el personal de orientación educativa en el procedimiento de solicitud de productos de apoyo para alumnado con necesidades educativas especiales.  
- Colaborar con los equipos de orientación educativa y departamentos de orientación educativa en la valoración del alumnado con necesidades educativas especiales que deriven de una discapacidad motriz.  
g) Personal de enfermería escolar: prestará asesoramiento telefónico o por medios telemáticos, en relación con la solicitud de intervención, de acuerdo con sus funciones profesionales y ámbito de competencia.  
6. El procedimiento para la activación de la intervención del centro de recursos se realizará de acuerdo con la Resolución de la directora general de Inclusión Educativa, por la cual se establece la organización y el procedimiento de intervención de las unidades especializadas de orientación (UEO) y se concreta el procedimiento de activación de los centros de educación especial como centros de recursos.  
7. Los gastos por el desplazamiento a los centros ordinarios del personal de los centros de educación especial como consecuencia de la prestación del servicio como centros de recursos se abonarán según determina el Decreto 24/1997, de 11 de febrero, del Govern Valencià, sobre indemnizaciones por razón del servicio y gratificaciones por servicios extraordinarios.  
8. Los gastos generados por la elaboración de recursos materiales serán asumidos los centros solicitantes de la intervención.  
  
Decimotercero. Plantillas  
1. En los centros de educación especial de titularidad de la Generalitat, los puestos de personal docente de orientación educativa, pedagogía terapéutica y audición y lenguaje, y personal no docente de educación especial y fisioterapeutas, se determinan en función del número de alumnos escolarizados y del tipo de necesidades, de acuerdo con las ratios establecidos en la normativa vigente para estos centros.  
2. Los centros privados concertados de educación especial contratarán al personal necesario de las especialidades correspondientes, de acuerdo con los módulos económicos establecidos en la Ley de Presupuestos de la Generalitat y en función del tipo de unidad concertada.  
3. De conformidad con el artículo 5 de la Orden 12/2013, de 14 de marzo, de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, los centros de educación especial de titularidad de la Generalitat dispondrán, además de los puestos de trabajo de Pedagogía Terapéutica y de Audición y Lenguaje que les corresponda, una plaza de Educación Física y otra de Educación Musical adicional, en las siguientes condiciones:  
a) Menos de 9 unidades: se asignarán puestos itinerantes con otro centro específico, siempre que la distancia kilométrica permita la elaboración del horario completo para la plaza afectada.  
b) Entre 9 y 17 unidades: se asignarán puestos a tiempo completo.  
c) A partir de 18 unidades: se incrementará un segundo puesto de Educación física y de educación musical.  
4. De acuerdo con el Capítulo II del Título II de la Ley 4/2020, de 30 de diciembre, de Presupuestos de la Generalitat para 2021, los centros de educación especial privados concertados contarán con profesores de Educación Física y Educación Musical, hasta un máximo de dos profesores en centros que tienen nueve o más unidades. Asimismo, contarán con un profesor de apoyo de Pedagogía Terapéutica o Audición y Lenguaje con veintitrés horas, cuando tengan siete o más unidades de educación especial.  
5. Los centros de educación especial de titularidad de la Generalitat contarán con profesorado técnico de Formación Profesional para impartir los talleres en los Programas de Transición a la Vida Adulta (TVA) que hayan sido autorizados por la dirección general competente. Cuando no existan perfiles adecuados de profesorado técnico de Formación Profesional, contarán con profesorado de artes plásticas y taller de diseño.  
6. Los centros de educación especial titularidad de la Generalitat que tengan autorizado, por la dirección general competente en materia de Formación Profesional, un programa de formación de cualificación básica adaptado a personas con necesidades educativas especiales permanentes, contarán con profesorado técnico de Formación Profesional de la especialidad correspondiente. Asociado a este programa, se proporcionará el personal necesario de Pedagogía Terapéutica, en caso de que el centro no disponga del número suficiente para cubrir las necesidades que estos programas requieran, previo informe de la inspección de educación y de acuerdo con las instrucciones dictadas por la dirección general competente.  
7. En los centros de educación especial de titularidad de la Generalitat, la atención por parte del personal de trabajo social se prestará a través de las unidades especializadas de orientación, a las que este personal está adscrito orgánicamente, sin perjuicio de la atención que también puedan prestar los servicios sociales municipales o mancomunados entre diferentes municipios. En cualquier caso, debe garantizarse la coordinación interdisciplinaria de los servicios implicados.  
8. De acuerdo con el artículo 59.8 de la Ley 10/2014, de 29 de diciembre, de la Generalitat, de Salud de la Comunidad Valenciana, los centros educativos específicos de educación especial estarán equipados con personal de enfermería, que dependerá orgánicamente del departamento de sanidad correspondiente.  
  
Decimocuarto. Horario del personal  
1. El horario del personal docente es el que establece la normativa vigente que regula los horarios de este personal.  
2. El horario de trabajo del personal no docente deberá adaptarse a las características de los centros y puestos de trabajo, y de acuerdo con el Decreto 42/2019, de 22 de marzo, del Consell, por el que se regulan las condiciones de trabajo de los funcionarios de la Administración de la Generalitat, y los convenios laborales y convenios colectivos de estos profesionales.  
  
Decimoquinto. Figuras de coordinación  
1. La dirección del centro designará entre el personal docente del claustro, por un período máximo de cuatro años, a una persona para cada una de las siguientes funciones de coordinación:  
a) Tecnologías de la información y la comunicación (TIC).  
b) Formación del profesorado.  
c) Igualdad y convivencia.  
2. Las condiciones aplicables a estas figuras de coordinación son las mismas que, para estas funciones, establecen las instrucciones para la organización y funcionamiento de los centros que imparten Educación Infantil de segundo ciclo y Educación Primaria durante el curso 2021-2022.  
3. La dirección o titularidad del centro, a propuesta del claustro y en el ámbito de su autonomía pedagógica, organizativa y de gestión, podrá designar otras figuras de coordinación para desarrollar los diferentes proyectos o actuaciones establecidos en la Programación General Anual, que en estos casos no implicará una reducción horaria.  
4. Asimismo, los centros de educación especial de titularidad de la Generalitat dispondrán de una persona coordinadora del centro de recursos, según lo especificado en la duodécima resolución.  
  
Decimosexto. Horario del centro  
1. Con carácter general, el horario del centro se distribuye en sesiones de mañana y tarde, entre las que debe haber un intervalo de entre una hora y media y dos horas, con las siguientes consideraciones generales:  
a) En los colegios públicos y privados concertados la jornada escolar diaria comenzará, con carácter general, a las 9 horas y finalizará a las 17 horas.  
b) El horario lectivo del alumnado, incluyendo el horario de recreo, será de 25 horas lectivas, distribuidas de lunes a viernes.  
c) Durante los meses de junio y septiembre, las actividades escolares de los alumnos se realizarán con carácter general durante la mañana, en jornada continua de 9 horas a 13 horas.  
2. De conformidad con lo establecido en la disposición transitoria cuarta del Decreto 253/2019, de 29 de noviembre, todos los centros que en el curso 2019-2020 hubieran autorizado un plan específico para la organización de la jornada escolar según lo establecido en la Orden 25/2016, de 13 de junio, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se regulan las condiciones y el procedimiento de aplicación y autorización de un plan específico de organización de la jornada escolar en los centros sostenidos con fondos públicos de segundo ciclo de Educación Infantil, Educación Primaria y Educación especial de la Comunidad Valenciana (DOGV 7806, 15.06.2016), mantendrán esta autorización mientras la Conselleria competente en materia de educación no publique una nueva normativa.  
3. Asimismo, los centros que no tengan autorizado un plan específico de organización de la jornada escolar según lo dispuesto en la orden citada en el punto anterior mantendrán la jornada escolar que tenían en el curso 2019-2020 mientras la conselleria competente en educación no publique una nueva regulación de la jornada escolar.  
  
Decimoséptimo. Servicios complementarios de transporte y comedor  
1. Servicio complementario de transporte  
1.1. En general, el uso del transporte escolar se realizará con normalidad, utilizando la mascarilla durante todo el trayecto. Si tras evaluar los perfiles del alumnado usuario en cada una de las rutas, el equipo directivo comprueba que un porcentaje, por sus características, no pueden llevar mascarilla, se podrà:  
- Distribuir al alumnado dejando asientos libres para poner mantener la distancia de seguridad de un metro y medio.  
- Excepcionalmente, solicitar a la Dirección Territorial de Educación correspondiente la modificación de la ruta.  
1.2. El equipo educativo velará para que las subidas y bajadas del autobús se realicen de forma ordenada y se mantenga la distancia mínima de seguridad, evitando aglomeraciones en la entrada del centro. Para cumplir con estas medidas de seguridad, podrán flexibilizar-se los horarios de entrada y de salida del alumnado del centro.  
2. Servicio complementario de comedor  
2.1. El servicio de comedor puede realizarse en el aula ordinaria o en el comedor y en aquellos espacios que determine la dirección del centro, siempre que se respete la distribución de los alumnos por núcleos de convivencia y se pueda garantizar la distancia interpersonal mínima entre ellos.  
2.2. Cada centro planificará la organización que le resulte más adecuada, teniendo en cuenta que la prestación del servicio de comedor tiene que ser de 2 horas.  
  
Decimoctavo. Disposiciones supletorias  
En todos los aspectos no regulados por las disposiciones administrativas relativas a la organización y el funcionamiento de los centros de educación especial, son subsidiarias las disposiciones relativas a los centros de Educación Infantil y Primaria.  
  
Decimonoveno. Calendario de aplicación  
Esta resolución entrará en vigor durante el curso escolar 2021-2022.  
  
València, 27 de julio de 2021.- El secretario autonómico de Educación y Formación Profesional: Miguel Soler Gracia.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML