Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7529, del 20-05-2015 (2015/4557)

RESOLUCIÓ d'11 de maig de 2015, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa l'expedient de declaració de Bé d'Interés Cultural Immaterial a favor de la festa del Sexenni de Morella.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7529

Data del DOGV
:   20-05-2015

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2015/4557

CVE


Data del document
:   11-05-2015

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'11 de maig de 2015, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa l'expedient de declaració de Bé d'Interés Cultural Immaterial a favor de la festa del Sexenni de Morella. [2015/4557]  
L'article 12 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana assenyala que correspon a la Generalitat vetlar per la protecció i la defensa de la identitat i els valors i els interessos del poble valencià, i pel respecte a la diversitat cultural de la Comunitat Valenciana i el seu patrimoni històric.  
Per la seua banda, la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, establix en l'article 45 que seran declarats béns immaterials d'interés cultural aquelles activitats, creacions, coneixements, pràctiques, usos i tècniques que constituïxen les manifestacions més representatives i valuoses de la cultura i les formes de vida tradicionals dels valencians, així com les tradicions en les seues manifestacions musicals, artístiques, gastronòmiques o d'oci, i en especial aquelles que han sigut objecte de transmissió oral, i les que mantenen i potencien l'ús del valencià.  
El Sexenni conforma un sistema d'actuacions rituals i tradicionals d'una gran coherència i complexitat que el convertixen en paradigma i en model de referència de les festes tradicionals valencianes, i l'eleven per damunt d'altres festes de pobles veïns o més llunyans, i contribuïx a definir les senyes d'identitat de la Comunitat Valenciana, especialment de la província de Castelló.  
Considerant el que disposa l'article 27 de la Llei de la Generalitat Valenciana 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport ha resolt:  
  
Primer  
Incoar l'expedient de declaració com a Bé d'Interés Cultural Immaterial a favor de la festa del Sexenni de Morella.  
  
Segon  
De conformitat amb els articles 28 i 45 de la Llei de la Generalitat Valenciana 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, determinar els valors del bé que justifiquen la declaració, descriure els detalls que en permeten la identificació precisa i definir l'àmbit espacial i temporal en l'annex que s'adjunta a la resolució, i fixar les normes de protecció del bé, establint com a mesura de protecció que la Generalitat vetlarà pel normal desenrotllament i la pervivència d'esta manifestació cultural i tutelarà la conservació dels seus valors tradicionals. Qualsevol canvi que excedisca el normal desenrotllament dels elements que formen esta manifestació cultural haurà de comunicar-se a la direcció general competent en matèria de patrimoni cultural, per a, si és el cas, la seua autorització administrativa i la consegüent modificació de la present declaració.  
La gestió de la festa la tindran els electes o alets dels gremis i la Junta de Festes, formada per l'alcalde ?que n'és el president?, representants de l'Ajuntament, del clero, dels diferents gremis ?alets?, l'administrador del santuari i altres grups que s'han incorporat amb els anys ?turisme, la tercera edat?. Estos, en conjunció amb els altres actors, seran els que decidiran sobre aspectes materials i immaterials, així com sobre el desenrotllament dels actes de la festivitat anual.  
  
De la mateixa manera, les administracions públiques fomentaran la difusió d'este bé, en garantiran l'estudi i la documentació amb criteris científics i incorporaran els testimonis disponibles a suports materials que en garantisquen la pervivència.  
  
Tercer  
En compliment del que preceptua l'article 27.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, notificar la present resolució als interessats, així com comunicar-la al Registre General de Béns d'Interés Cultural per a l'anotació preventiva.  
  
Quart  
Publicar la present resolució amb el seu annex en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.  
Cosa que es fa publica al efectes oportuns.  
  
València, 11 de maig de 2015.- La consellera d'Educació, Cultura i Esport: María José Catalá Verdet.  
  
  
  
ANNEX  
  
1. Exposició de motius  
El Sexenni de Morella és la festivitat que se celebra cada sis anys al voltant del tercer diumenge d'agost en honor a la Mare de Déu de Vallivana. Ja en el segle xv es documenta la imatge, en terrissa policromada, de la verge al costat d'una ermita que hi havia a l'actual santuari i hostatgeria, a 24 quilòmetres del nucli urbà. No obstant això, la festivitat no sorgirà fins a mitjan segle xvii, motivada per successives èpoques de sequeres i malalties.  
La nota més característica del Sexenni de Morella és la massiva participació dels veïns de Morella, que conceptuen la festa com un patrimoni comú i propi des de l'àmbit de les creences i conviccions religioses o el de la fidelitat secular a la tradició. El Sexenni conforma un sistema d'actuacions rituals i tradicionals d'una gran coherència i complexitat que el convertixen en paradigma i en model de referència de les festes tradicionals valencianes, i l'eleven per damunt d'altres festes de pobles veïns o més llunyans.  
  
2. Dades sobre el bé objecte de la declaració  
2.1. Denominació: el Sexenni de Morella.  
2.2. Localitat: Morella.  
2.3. Data de realització: cada sis anys, el tercer diumenge d'agost.  
2.4. Protagonistes: el poble de Morella a través dels gremis: Gremi d'Agricultura i Ramaderia, Colònia Morellano-catalana, Morellans Absents, Gremi de Professions, Indústria i Transport, Gremi d'Arts i Oficis, Gremi del Comerç i Gremi de la Joventut.  
2.5. Antecedents històrics  
Els seus orígens es remunten a les epidèmies de pesta patides en el segle xvii pel Mediterrani i a una rebrotada que es va produir l'any 1672, que va motivar que el dia de sant Esteve, el 26 de desembre, d'aquell any la Confraria del Roser es reunira en capítol per a discutir la proposta efectuada pels jurats de la Vila. D'esta manera, trenta confrares del Roser, vestits amb robes penitencials, van iniciar un dels costums més estimats dels morellans: la romeria a Vallivana per a traslladar la verge a la població. El Consell de la Vila va acordar el 14 de febrer de 1673 l'orde que és origen de les festes sexennals de Morella:  
  
«Els justícia, jurats y Consell de Morella tenen a bé donar gràsies a la Imperatrís de totes les creatures y Senyora nostra, la Verge de Vallivana, ara y en tot temps, en un novenari, de sis en sis anys, pe.l benefisi de salut alcanzada en l'any pasat [?]. Per cuant tenim esperimentat los molts favors e beneficis que ha manifestat la sagrada image de Nostra Senyora de Vallivana, patrona i advocada particular de la present vila, que, en demostració de agraïment y gràsies, se porte a la present vila, cuant abaysa la profesó major ab profesó y la esència que perteneix, y se li celebre un novenari en la iglésia major, perquè es continue i aumente la devosió a la dita sagrada image, so és, de sis en sis anys, per lo mes de maig, y que comense lo primer maig de l'any 1678, fent dit novenari per conte de la present vila un dia de fest, y los restants per devots particulars, que al present se oferiren y cofrades y oficis, deixant esta disposició als magnífics jurats que es trobaran».  
2.6. Organització de la festa. Els preparatius:  
Els organitzadors oficials són els electes o alets dels gremis i la Junta de Festes. Cada gremi organitza un dels dies de la festa i, a més, contribuïx als gastos generals. Els gremis s'han mantingut fidels als seus orígens amb la desaparició del Gremi dels Artistes i la creació de dos de nous, el del Comerç i el de les Professions i Indústries i Transports. La Junta de Festes s'ocupa de totes les coses d'interés comú i supervisa les activitats dels gremis.  
2.7. Descripció del bé  
El Sexenni de Morella és una festivitat en honor a la Mare de Déu de Vallivana que se celebra cada sis anys al voltant del tercer diumenge d'agost. En el segle xv es documenta ja la imatge, en terrissa policromada, al costat d'una ermita que hi havia a l'actual santuari i hostatgeria, a 24 quilòmetres del nucli urbà. No obstant això, la festivitat no sorgirà fins mitjan segle xvii, motivada per successives èpoques de sequeres i malalties.  
2.7.1. Actes principals:  
L'any anterior a cada festa sexennal té lloc l'Anunci, l'esquema del qual, des de 1903, és fonamentalment el següent: els tres primers diumenges d'agost es planten els ninots, figures de dimensions i formes humanes estrafolàries fetes amb cartons, teles i fustes que anuncien les pròximes festes. On són situats es poden llegir uns versos, les relacions, a vegades mordaços i crítics sobre fets o esdeveniments de la vida de Morella. El quart diumenge es fa la festa major, el pregó, la desfilada de les carrosses i el rosari de la nit. En el pregó, un herald muntat a cavall va pregonant pels carrers el pròxim sexenni acompanyat de la banda municipal, que interpreta l'Himne de Morella. Una nota característica des de 1897 és la utilització del confeti després de la desfilada de les carrosses, amb una guerra de confeti i serpentines, i d'esta manera queda proclamat l'any sexennal.  
El dijous, dia abans de la romeria a Vallivana, té lloc l'entrada de les Colònies. Commemora l'arribada dels morellans que havien hagut d'emigrar i que tornaven al poble per a complir amb el vot. Els morellans de la ciutat i els de l'emigració se saluden amb parlaments a l'exterior del portal de sant Miquel, i una vegada junts es fa l'entrada física a la ciutat mentres s'interpreta l'himne de Morella.  
La romeria, que porta la Mare de Déu de Vallivana del seu santuari, ix de Morella el divendres a les nou del matí, i recorre els 24 quilòmetres que separen la població del santuari. La inicia la bandera blanca, després els romeus i al mig se situa la bandera de sant Antoni. Més arrere va la creu processional i en últim lloc el sacerdot amb l'urna, que sempre està a l'església però que es quedarà a Vallivana mentres la verdadera imatge estiga a Morella. Per la seua banda, la imatge va acompanyada dels sis alets de la Confraria de la Santíssima Trinitat i de Sant Antoni. En arribar a la fita o creu de terme de Vallivana, es detenen per a esperar la processó de benvinguda que ha eixit des del santuari amb la bandera i la creu. Una vegada fetes les salutacions tradicionals, es dirigixen tots cap al temple.  
En eixir de Vallivana de tornada, després de la missa, l'Ajuntament oferix als romeus rotllo, xocolate i aiguardent. Abans d'eixir la romeria, es resa un solemne respons per a tots els fidels difunts. Hi ha una sèrie de parades rituals, tant en la baixada com a la tornada de la pregària: a l'Hostal Nou (el desdejuni), a la Torreta (el dinar) i al pont de la Bota (el berenar). Durant el transcurs de l'itinerari, només els alets porten atxes enceses, però quan s'entra a Morella tots els romeus les porten, mentres canten el rosari. En este sentit, potser, el canvi recent més important ha sigut la incorporació de les dones en la participació de la rogativa.  
  
Per a rebre la Mare de Déu de Vallivana, la nit anterior a la seua arribada es fa la Plantà de les decoracions dels carrers, que constituïx un dels símbols principals de la festa, ja que és expressió del gran arrelament artesanal existent. Els veïns dels carrers per on passa la processó s'han preparat durant molts mesos, elaborant amb total secret el motiu que adornarà el seu carrer. Esta decoració té un dibuix que es repetix i que correspon a un bastidor de fusta, cartó o motles si es vol que tinga relleus, i després es vist amb paper de seda de colors (tècnica denominada amb diversos noms: pelosella, fulleta, ploma, caragolet, bandereta i paper munyit. Finalment, els carrers són il·luminats.  
  
La processó general se celebra el diumenge de festa major i primera jornada de la novena. És un dels actes centrals, en què participen els gremis, les danses i els grups figuratius, que a mitjan vesprada fan un recorregut general pel poble. Els dolçainers i els gegants són els encarregats d'iniciar-la, perquè a continuació desfilen els gremis i les creus processionals, i tanquen l'acte la presidència eclesiàstica, la cambrera de la Mare de Déu, les autoritats i la banda de música. A més, es lligen «relacions» o versets dedicats a la Mare de Déu des d'un artefacte conegut com la Taronja.  
L'esquema bàsic de la novena és el següent: missa solemne, retaule processional, processó i activitats lúdiques. A este esquema s'afigen altres actes, com el rosari de torxes, castellers, cobles i correfocs el dia de la Colònia Morellano-catalana. Una mascletà, castell de focs artificials, actuacions infantils, concerts diversos i competicions esportives completen el programa, que conclou l'endemà de la novena, dedicat a la memòria dels difunts morellans.  
Una altra de les activitats que es realitza durant la novena és el Retaule, una «volta per la ciutat», que antigament servia als alets per a recol·lectar diners destinats a la festa. Consistix en una cercavila del gaiter, els gegants i les danses o quadros figuratius del gremi que s'encarrega de la festa, després de la missa. També hi participen personatges bíblics i altres al·legories com l'Àguila, símbol de l'autoritat municipal, i totes les danses i quadros d'altres gremis que hagen sigut invitats, així com aquelles atraccions que el gremi vullga. Finalment, també poden participar-hi els socis del gremi o la Junta amb els alets.  
El recorregut de la processó està jalonat per dos conventets, escenariets situats a un metre i mig de terra, amb una decoració a manera de sala conventual i presidits per una imatge de la Mare de Déu de Vallivana, en què un grup de xiquetes vestides de monges (a qui acompanya un xicotet capellà) i un altre de xiquets amb sotana interpreten cançons per al públic. Representen la devoció popular, unint elements jocosos amb piadosos, i quan passen les processons els xiquets disfressats en l'interior canten versos sobre Morella i la seua patrona (també ho fan si els llancen monedes). Sempre canten l'Ave Mari Stella?, però com bé diuen: «si no hi ha perretes no hi ha cançonetes». Estos conventets ?el del Sol de Vila i el de Sant Francesc realitzats pels veïns del barri- es mantenen durant totes les festes.  
  
Al carrer de la Font podem trobar els Volantins i la Taronja. Els primers consistixen en tres ninots, Gertrudis, Pablo i Cleopatra, les mans dels quals estan apegades a una barra situada a gran altura, de banda a banda del carrer, que és accionada al pas de la processó i els retaules i provoca els jocosos moviments del trio equilibrista. La segona és un artefacte que el dia de la processó general s'obri en quatre gallons quan passa la peanya patronal. Dins es troba l'àngel de la Taronja, que és un xiquet que representa sant Miquel i que, al pas de la processó i quan arriba l'anda de la Mare de Déu, ix de l'interior i recita una poesia i després acompanya la comitiva processional davant de la Mare de Déu.  
  
Un altre element curiós es troba a la plaça dels Tarrascons. És la Taula cap per avall, una taula parada per a un bon banquet, amb una cassola d'arròs, pa i vi, però penjada del revés. El seu significat és desconegut i es conserva com una de les poques restes d'aquells artefactes jocosos que alegraven les festes en el segle xviii.  
Però també es fan quadros figuratius i danses que tenen un significat simbòlic, l'organització dels quals correspon a cada gremi. Ambdós participen en la processó de recepció de la imatge de la Mare de Déu, en els retaules i en la processó general. Quant a les danses, són senzilles, amb passos bàsics anomenats caragols. Totes s'interpreten amb tambor i una o dos veus de dolçaina. Actualment se'n conserven cinc: la Dansa dels Torners, la Dansa dels Llauradors, la Dansa dels Teixidors, la Dansa dels Oficis i la Dansa de les Gitanetes.  
Després de l'últim dia de la novena, el del Gremi de Joventut, acaba tot el sexenni amb una solemne missa de difunts. A la vesprada comencen a desmuntar-se tots els adorns dels carrers.  
2.8. Elements que formen part del bé:  
- Les decoracions dels carrers.  
- La Taronja és un artefacte que el dia de la processó general s'obri en quatre gallons quan passa la peanya patronal.  
- Els conventets, escenaris situats a un metre i mig de terra, amb una decoració a manera de sala conventual.  
- Els volantins són tres figures que, unides per una fusta i perpendiculars al carrer, fan voltes còmicament al pas de les processons de retaules.  
- La Taula cap per avall es tracta d'una taula parada per a un bon banquet, amb una cassola d'arròs, pa i vi, però penjada del revés.  
  
3. Definició de l'àmbit espacial i temporal  
Àmbit espacial: el recorregut des de Morella fins al santuari de la Mare de Déu de Vallivana i viceversa i els carrers de la població per on transcorre la processó.  
  
  
  
Àmbit temporal  
- Primer dia: organitzat per l'ajuntament i el clero: missa solemne i retaule. De vesprada, processó general presidida per la Mare de Déu de Vallivana, en la qual participen quadros bíblics i danses.  
- Segon dia: els majors (tercera edat). Abans era el dia de la noblesa. Missa solemne i retaule. De vesprada, rosari amb fanalets.  
- Tercer dia: Gremi d'Agricultura i Ramaderia. Missa solemne i retaule.  
- Quart dia: Colònia Morellano-catalana. Missa solemne i retaule.  
- Quint dia: Dia dels Morellans Absents. Missa solemne i retaule.  
- Sext dia: Gremi de Professions, Indústria i Transport. Missa solemne i retaule.  
- Sèptim dia: Gremi d'Arts i Oficis. Missa solemne i retaule.  
- Octau dia: Gremi del Comerç. Missa solemne i retaule.  
- Nové dia: Gremi de la Joventut. Missa solemne i retaule.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7529, del 20-05-2015 (2015/4557)

RESOLUCIÓN de 11 mayo de 2015, de la Consellería de Educación, Cultura y Deporte, por la que se incoa expediente de declaración de Bien de Interés Cultural Inmaterial, a favor de la Festa del Sexenni de Morella.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7529

Fecha DOGV
:   20-05-2015

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2015/4557

CVE


Fecha del documento
:   11-05-2015

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 11 mayo de 2015, de la Consellería de Educación, Cultura y Deporte, por la que se incoa expediente de declaración de Bien de Interés Cultural Inmaterial, a favor de la Festa del Sexenni de Morella. [2015/4557]  
El artículo 12 del Estatut d'Autonomía de la Comunitat Valenciana señala que corresponde a la Generalitat velar por la protección y defensa de la identidad y los valores e intereses del pueblo valenciano y el respeto a la diversidad cultural de la Comunitat Valenciana y su patrimonio histórico.  
Por su parte, la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano establece en su artículo 45 que serán declarados bienes inmateriales de interés cultural aquellas actividades, creaciones, conocimientos, prácticas, usos y técnicas que constituyen las manifestaciones más representativas y valiosas de la cultura y los de modos de vida tradicionales de los valencianos, así como las tradiciones en sus manifestaciones musicales, artísticas, gastronómicas o de ocio, y en especial aquellas que han sido objeto de transmisión oral, y las que mantienen y potencian el uso del valenciano.  
El Sexenni, conforma un sistema de actuaciones rituales y tradicionales de una gran coherencia y complejidad que lo convierten en paradigma y en modelo de referencia de las fiestas tradicionales valencianas, elevándose por encima de otras fiestas de pueblos vecinos o alejados, contribuye a definir las señas de identidad de la Comunitat Valenciana, especialmente de la provincia de Castellón.  
Considerando lo que dispone el artículo 27 de la Ley de la Generalitat Valenciana 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, la Consellería de Educación, Cultura y Deporte, ha resuelto:  
  
Primero  
Incoar expediente de declaración como Bien de Interés Cultural Inmaterial a favor de la fiesta del Sexenni de Morella  
  
Segundo  
De conformidad con los artículos 28 y 45 de la Ley de la Generalitat Valenciana 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, determinar los valores del bien que justifican la declaración, describir los detalles que permitan su precisa identificación, definir el ámbito espacial y temporal, en el anexo que se adjunta a la resolución, y fijar las normas de protección del bien, estableciéndose como medida de protección que la Generalitat velará por el normal desarrollo y la pervivencia de esta manifestación cultural y tutelará la conservación de sus valores tradicionales. Cualquier cambio que exceda el normal desarrollo de los elementos que forman esta manifestación cultural deberá comunicarse a la dirección general competente en materia de patrimonio cultural, para, en su caso, su autorización administrativa y consiguiente modificación de la presente declaración.  
La gestión de la fiesta la ostentará los electos o alets de los gremios y la Junta de Fiestas, formada por el alcalde, -que es el presidente-, representantes del ayuntamiento, del clero, de los diferentes gremios ?alets?, el administrador del santuario, y otros grupos que se han incorporado con los años -turismo, la tercera edad-, estos en conjunción con los demás actores, serán quienes decidan sobre aspectos materiales e inmateriales, así como el desarrollo de los actos de la festividad anual.  
Del mismo modo las administraciones públicas fomentarán la difusión de este bien, garantizarán su estudio y documentación con criterios científicos, e incorporaran los testimonios disponibles a soportes materiales que garanticen su pervivencia.  
  
Tercero  
En cumplimiento de lo preceptuado en el artículo 27.3 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, notificar la presente resolución a los interesados, así como comunicarla al Registro General de Bienes de Interés Cultural para su anotación preventiva.  
  
Cuarto  
Publicar la presente resolución con su anexo en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana y en el Boletín Oficial del Estado.  
Lo que se hace público a los efectos oportunos.  
  
Valencia, 11 de mayo de 2015.- La consellera de Educación, Cultura y Deporte: María José Catalá Verdet.  
  
  
  
ANEXO  
  
1. Exposición de motivos  
El Sexenni de Morella, es la festividad que se celebra cada seis años en torno al tercer domingo de agosto en honor a la Mare de Déu de la Vallivana. Ya en el siglo XV se documenta la imagen, en barro cocido policromado, de la virgen junto a una ermita que existió en el actual santuario y hospedería, a 24 kilómetros del núcleo urbano. Sin embargo, la festividad no surgirá hasta mediados del siglo XVII, motivada por sucesivas épocas de sequías y enfermedades.  
La nota más característica del Sexenni de Morella es la masiva participación de los vecinos de Morella, que conceptúan la fiesta como un patrimonio común y propio, desde el ámbito de las creencias y convicciones religiosas, o el de la fidelidad secular a la tradición. El Sexenni, conforma un sistema de actuaciones rituales y tradicionales de una gran coherencia y complejidad que lo convierten en paradigma y en modelo de referencia de las fiestas tradicionales valencianas, elevándose por encima de otras fiestas de pueblos vecinos o alejados.  
  
2. Datos sobre el bien objeto de la declaración  
2.1 Denominación: el Sexenni de Morella  
2.2 Localidad: Morella  
2.3 Fecha de realización: cada seis años, el tercer domingo de agosto  
2.4 Protagonistas: el pueblo de Morella a través de los gremios: Gremio de Agricultura y Ganaderia, Colonia Morellano-catalana, Morellanos Ausentes, Gremio de Profesiones, Industria y transporte, Gremio de Artes y Oficios, Gremio del Comercio y Gremio de la Juventud.  
2.5. Antecedentes históricos  
Sus orígenes se remontan a las epidemias de peste sufridas en el siglo XVII por el Mediterráneo y a un rebrote que se produjo en el año 1672, que motivo que el día de San Esteban, el 26 de diciembre, de aquel año la Cofradia del Roser se reuniera en capítulo para discutir la propuesta efectuada por los jurados de la Vila. De esta forma 30 cofrades del Roser, vestidos con ropas penitenciales, iniciaron una de las costumbres más estimadas por los morellanos: la romería a Vallivana para trasladar a la virgen a la población. Acordando el Consell de la Vila el 14 de febrero de 1673, la orden que es origen de las fiestas sexenales de Morella:   
«Els justícia, jurats y Consell de Morella tenen a bé donar gràsies a la Imperatrís de totes les creatures y Senyora nostra, la Verge de Vallivana, ara y en tot temps, en un novenari, de sis en sis anys, pe.l benefisi de salut alcanzada en l'any pasat [?]. Per cuant tenim esperimentat los molts favors e beneficis que ha manifestat la sagrada image de Nostra Senyora de Vallivana, patrona i advocada particular de la present vila, que, en demostració de agraïment y gràsies, se porte a la present vila, cuant abaysa la profesó major ab profesó y la esència que perteneix, y se li celebre un novenari en la iglésia major, perquè es continue i aumente la devosió a la dita sagrada image, so és, de sis en sis anys, per lo mes de maig, y que comense lo primer maig de l'any 1678, fent dit novenari per conte de la present vila un dia de fest, y los restants per devots particulars, que al present se oferiren y cofrades y oficis, deixant esta disposició als magnífics jurats que es trobaran»  
2.6 Organización de la fiesta. Los preparativos:  
Los organizadores oficiales son los electos o alets de los gremios y la Junta de Fiestas. Cada gremio organiza uno de los días de la fiesta y, además contribuye a los gastos generales. Los gremios se han mantenido fieles a sus orígenes con la desaparición del Gremio de los Artistas y la creación de dos nuevos, el del Comercio y el de las Profesiones e Industrias y Transportes. La Junta de Fiestas se ocupa de todas las cosas de interés común y supervisa las actividades de los gremios.  
2.7. Descripción del bien  
El Sexenni de Morella, es una festividad en honor a la Virgen de la Vallivana que se celebra cada seis años en torno al tercer domingo de agosto. En el siglo XV se documenta ya la imagen, en barro cocido policromado, junto a una ermita que existió en el actual santuario y hospedería, a 24 kilómetros del núcleo urbano. Sin embargo, la festividad no surgirá hasta mediados del siglo XVII, motivada por sucesivas épocas de sequías y enfermedades.  
2.7.1. Actos principales:  
El año anterior a cada fiesta sexenal, tiene lugar el Anunci, cuyo esquema desde 1903 es fundamentalmente el siguiente: los tres primeros domingos de agosto se plantan los ninots, muñecos de dimensiones y formas humanas estrafalarias hechos con cartones, telas y maderas que anuncian las próximas fiestas. Donde están ubicados se pueden leer unos versos, les relacions, a veces mordaces y críticos sobre hechos o acontecimientos de la vida de Morella. El cuarto domingo se hace la fiesta mayor, el pregón, el desfile de las carrozas y el rosario de la noche. En el pregón un heraldo montado a caballo va pregonando por las calles el próximo sexenio acompañado por la banda municipal que interpreta el himno a Morella. Una nota característica desde 1897 es la utilización del confeti luego del desfile de las carrozas, con una guerra de confeti y serpentinas, quedando así, proclamado el año sexenal.  
El jueves, día antes de la romería a Vallivana, tiene lugar l'entrada de les Colònies. Conmemora la llegada de los morellanos que habían tenido que emigrar, y que volvían al pueblo para cumplir con el Vot. Los morellanos de la ciudad y los de la emigración se saludan con parlamentos en el exterior del portal de san Miguel, y una vez juntos se hace la entrada física a la ciudad mientras se interpreta el himno de Morella.  
La romería, que recoge a la Mare de Déu de la Vallivana de su santuario, parte de Morella el viernes a las nueve de la mañana, recorriendo los 24 km que separan la población del santuario. La inicia la bandera blanca, después los romeros y en medio se sitúa la bandera de san Antonio. Más atrás, está la cruz procesional y en último lugar el sacerdote con la urna que siempre está en la Iglesia pero que se quedará en Vallivana mientras la verdadera imagen esté en Morella. Por su parte, la imagen va acompañada de los seis alets de la cofradía de la Santísima Trinidad y de San Antonio. Al llegar al mojón o cruz de término de la Vallivana se detienen para esperar a la procesión de bienvenida que ha salido desde el santuario con la bandera y la cruz. Una vez hechas las salutaciones tradicionales se dirigen todos hacia el templo.  
Al salir de la Vallivana de regreso, tras la misa, el ayuntamiento ofrece a los romeros rollo, chocolate y aguardiente. Antes de salir la romería se reza un solemne responso para todos los fieles difuntos. Hay una serie de paradas rituales, tanto en la bajada como al regreso de la rogativa: el Hostal Nou (el desayuno), en la Torreta (para comer) y en el Puente de la Bota (la merienda). Durante el transcurso del itinerario, solo los alets llevan hachas encendidas, pero cuando se entra en Morella todos los romeros las llevan, mientras cantan el rosario. En este sentido, quizás, el cambio reciente más importante ha sido la incorporación de las mujeres en la participación de la rogativa.  
Para recibir a la Mare de Déu de la Vallivana, la noche anterior a su llegada, se realiza la plantà de las decoraciones de las calles, que constituye uno de los símbolos principales de la fiesta, ya que es expresión del gran arraigo artesanal existente. Los vecinos de las calles por donde pasa la procesión se han preparado durante muchos meses, elaborando con todo secreto el motivo que adornará su calle. Esta decoración tiene un dibujo que se repite y que corresponde a un bastidor de madera, cartón o con moldes, si se quiere que tenga relieves, y después se viste con papel de seda de colores (técnica denominada con varios nombres: pelosella, fulleta, ploma, caragolet, bandereta y paper munyit. Por último, las calles son iluminadas.  
La procesión general se celebra el domingo de fiesta mayor y primera jornada de la novena. Es uno de los actos centrales, en la que participan los gremios, las danzas y los grupos figurativos, que a media tarde hacen un recorrido general por el pueblo. Los dulzaineros y los gigantes son los encargados de iniciarla, para que seguidamente desfilen los gremios, las cruces procesionales y cierran el acto la presidencia eclesiástica, la camarera de la Virgen, las autoridades y la banda de música. Además, se leen «relaciones» o versitos dedicados a la Virgen desde un artilugio conocido como la Taronja.  
El esquema básico de la novena es el siguiente: misa solemne, retablo procesional, procesión y actividades lúdicas. A este se le añaden otros actos, como el rosario de antorchas, castellers, de cobles y correfocs el día de la colonia morellano- catalana. Una mascletà, castillo de fuegos artificiales, actuaciones infantiles, conciertos diversos y competiciones deportivas completan el programa, que concluye el día después a la novena, dedicado a la memoria de los difuntos morellanos.  
Otra de las actividades que se realiza durante la novena, es El Retaule, una «vuelta por la ciudad» que, antiguamente servía a los alets para recolectar dinero destinado a la fiesta. Consiste en un pasacalle del gaitero, gigantes y danzas o cuadros figurativos del gremio que se encarga de la fiesta, después de la misa. También participan personajes bíblicos y otras alegorías como el Águila, símbolo de la autoridad municipal; todas las danzas y cuadros de otros gremios que hayan sido invitados, así como aquellas atracciones que el gremio quiera. Por último, también pueden participar los socios del gremio o la junta con los alets.  
El recorrido de la procesión está jalonado por dos conventets, pequeños escenarios situados a un metro y medio del suelo, con una decoración a modo de sala conventual presididos por una imagen de la Mare de Déu de Vallivana, en los que un grupo de niñas vestidas de monjas (a las que acompaña un pequeño capellà) y otro de niños con sotana interpretan canciones para el público. Representan la devoción popular, uniendo elementos jocosos con piadosos y cuando pasan las procesiones, los niños disfrazados en su interior cantan versos sobre Morella y su patrona (también lo hacen si se les lanzan monedas). Siempre cantan el «Ave Mari Stella?», pero como bien dicen: «si no hi ha perretes no hi ha cançonetes». Estos conventets - El del Sol de Vila y el de Sant Francesc realizados por los vecinos del barrio - se mantienen durante todas las fiestas.  
En la calle de la Font, podemos encontrar los Volantins y la Taronja. Los primeros consisten en tres muñecos, Gertrudis, Pablo y Cleopatra, cuyas manos están pegadas a una barra situada a gran altura, de lado a lado de la calle, que es accionada al paso de la procesión y los retaules, provocando los jocosos movimientos del trio equilibrista. La segunda, es un artefacto que el día de la procesión general se abre en cuatro gajos cuando pasa la peana patronal. Dentro se encuentra l'angel de la Taronja, que es un niño representando a san Miguel que al paso de la procesión, y cuando llega el anda de la Virgen, sale de su interior y recita una poesía y después acompaña a la comitiva procesional delante de la Mare de Déu.  
Otro elemento curioso, se halla en la plaza dels Tarascons. Es la taula cap per avall, una mesa preparada para un buen banquete, con una cazuela de arroz, pan y vino, pero colgada del revés. Su significado es desconocido y se conserva como uno de los pocos restos de aquellos artilugios jocosos que alegraban las fiestas en el siglo XVIII.  
Pero también se realizan cuadros figurativos y danzas que tienen un significado simbólico, cuya organización corresponde a cada gremio. Ambos participan en la procesión de recepción de la imagen de la Virgen, en los retablos y en la procesión general. En cuanto a las danzas son sencillas, con pasos básicos llamados caragols (caracoles). Todas se interpretan con tambor y una o dos voces de dulzaina. Actualmente se conservan cinco: la Dansa dels Torners, la Dansa dels Llauradors, la Dansa dels Teixidors, la Dansa dels Oficis y la Dansa de les Gitanetes.  
Después del último día de la novena, el del gremio de juventud, termina todo el Sexenni con una solemne misa de difuntos. Por la tarde empieza a desmontarse todos los adornos de las calles.  
2.8 Elementos que forman parte del bien:  
- La decoraciones de las calles  
- La Taronja, es un artefacto que el día de la procesión general se abre en cuatro gajos cuando pasa la peana patronal  
- Els conventets, escenarios situados a un metro y medio del suelo, con una decoración a modo de sala conventual.  
- Els volantins son tres figuras, que unidas por una madera y perpendiculares a la calle, dan vueltas cómicamente al paso de las procesiones de retablos  
- La taula cap per avall, se trata de una mesa preparada para un buen banquete, con una cazuela de arroz, pan y vino, pero colgada del revés  
3. Definición del ámbito espacial y temporal  
Ámbito espacial: el recorrido desde Morella al santuario de la Mare de Déu de la Vallivana y viceversa y las calles de la población por donde transcurre la procesión  
  
  
  
Ámbito temporal  
- Primer día: organizado por el ayuntamiento y el clero: misa solemne y retaule, por la tarde procesión general presidida por la Mare de Déu de la Vallivana, en la que participan cuadros bíblicos y danzas.  
- Segundo día: los mayores (tercera edad) antes era el día de la nobleza. Misa solemne y retaule, por la tarde rosario con farolillos.  
- Tercer día: Gremi d'Agricultura i Ramaderia. Misa solemne y retaule  
- Cuarto día: Colonia Morellano-Catalana. Misa solemne y retaule  
- Quinto día: Día de los Morellanos Ausentes. Misa solemne y retaule  
- Sexto día: Gremio de Profesiones, Industria y Transporte. Misa solemne y retaule  
- Séptimo día: Gremi d'Arts i Oficis. Misa solemne y retaule  
- Octavo día: Gremio del Comercio. Misa solemne y retaule  
- Noveno día: Gremi de la Juventut. Misa solemne y retaule



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML