Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7884, del 29-09-2016 (2016/7319)

RESOLUCIÓ de 12 de setembre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 113/13-AIA Biar.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7884

Data del DOGV
:   29-09-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/7319

CVE


Data del document
:   12-09-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 12 de setembre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 113/13-AIA Biar. [2016/7319]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual establix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 113/13-AIA Biar.  
  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 113/13-AIA.  
Promotor: Áridos López, SL.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial de Indústria i Energia d'Alacant.  
(Expte MIEXPA/2007/6/03).  
Àmbit: 72,35 ha en diverses parcel·les dels polígons 12 i 13 del terme municipal de Biar (Alacant).  
Objecte: projecte d'ampliació explotació secció A «Áridos El Cubet» en el terme municipal de Biar.  
  
Descripció del projecte  
El projecte d'explotació denominada El Cubet tramitada com a secció A de la Llei de Mines, se situa al nord-oest del nucli urbà de Biar, en el paratge del Derramador i comprén un total de 72,35 ha de diverses parcel·les dels polígons 12 i 13 d'acord amb la següent imatge  
  
  
L'objecte del projecte és l'ampliació en una superfície de 14,61 ha encara no excavades així com la restauració de la resta de les parcel·les ja excavades incloent les que queden pendents de plantació i excloent la superfície ja restaurada que ascendix a un total de 6,18 ha.  
Segons el projecte els recursos a extraure es reduïxen a una gran capa horitzontal de conglomerats de cudols de calcària embolicats en una matriu arenosa amb una potència de fins a 10-15 metres sobre un mantell d'argiles que servixen de base a l'extracció.  
La duració de l'activitat serà d'uns 25 anys-30 anys, en el que s'estima un volum de material total a extraure d'1.500.000 m³. En els referits terrenys, Áridos López, SL, ja disposa d'una sèrie de parcel·les per a actuar-hi immediatament i continuant amb la mateixa dinàmica portada fins ara, disposarà dels nous bancals en la mesura que es vagen esgotant les propietats actuals, però sempre dins de la superfície definida i amb l'afectació d'una superfície mitjana anual prevista de 2,89 ha. i d'acord amb un ritme de producció d'uns 50.000 m³ anuals equivalents a 80.000,00-85.000,00 tm. d'àrids.  
  
En el projecte d'explotació (de juliol de 2013) es fixa la duració en 25 anys a un ritme d'explotació de 72.000 m³./any, la qual cosa equival a unes 112 t. Així mateix, hi ha lleugeres discrepàncies quant al volum de reserves que s'estimen en 1.841.400 m³.  
El procés industrial serà el seguit fins ara que consistix en l'explotació integral dels terrenys que comprén les fases següents:  
- Preparació (neteja del recobriment de tota la seua capa vegetal, retirada i arreplega per a ús en la restauració), arrancada, càrrega i transport i tractament en les instal·lacions que se situen en la plaça de pedrera i més concretament en la parcel·la 127 del polígon 12, incloent-hi una planta de formigó preparat (autoritzades i legalitzades per DIC) i una sèrie de construccions que ocupen un total de 489 m² (casetes de recepció i bàscula, de CT, de maniobra de planta, coberts per a taller, vehicles i compressor, nau magatzem d'oficina i lavabos).  
El material estèril obtingut directament en l'arrancada, per a evitar costos innecessaris i impactes associats al transport i arreplegades, es carregarà i depositarà en les zones a restaurar, la qual cosa contribuirà a millorar la seqüenciació entre les fases d'explotació i restauració.  
  
La restant fracció d'estèrils consistent principalment en fins, procedent de la fase de llavat, es disposarà en la bassa de deshidratació al sol per a posteriorment reutilitzar-lo en la restauració com a capa prèvia a l'aportació de la terra vegetal. Les basses de deshidratació configurades a partir de materials propis es troben ubicades junt amb la depuradora de l'aigua de llavat, en la plaça de pedrera, de manera que la gestió de fangs generats implique el menor nombre de desplaçaments possible. Els fangs es bomben a dos basses annexes d'uns 1.500 m³ de capacitat que permeten anar alternant la deposició i extracció d'estos en funció de la seua producció i reutilització, que permeten una autonomia aproximada d'un mes. S'estima una producció anual de fins a 2.000 tm que són inerts.  
Una vegada aconseguida la cota d'excavació prevista en el projecte i d'acord amb el cronograma proposat en el projecte, les superfícies seran restaurades. La restauració comprén en primer terme la restauració geomorfològica-hidrològica, atés que l'explotació es realitza fins a la vora de l'àmbit d'explotació amb talussos verticals, bé conformant talussos perimetrals dissenyats, per a una transició gradual amb el terreny contigu, ben omplit el buit generat. Sobre la superfície remodelada s'estendrà una capa de terra vegetal, de gruix variable i es procedirà a la plantació d'oliveres sobre les àrees de plaça de pedrera o en les superfície aplanades i a la revegetació amb espècies arbustives i arbòries dels talussos i berma perimetrals.  
Els criteris de restauració adoptats són:  
- Bermes de 6 metres d'ample.  
- L'altura del banc es fixa entre els 2 i 5 metres.  
El pendent dels talussos s'establix amb caràcter general en 30º i pot ser puntualment de fins a 60º excepte quan es pretenga implantar vegetació arborada i en este cas no se sobrepassaren els 45º.  
La remodelació de la superfície final requerix un volum notable de material de rebliment, i compta, d'acord amb allò que s'ha exposat en el projecte amb els recursos següents:  
- Recursos miners propis i aliens.  
- Residus de procedència no minera, concretament residus inerts adequats (RIA) d'acord amb el que establix la legislació sectorial vigent.  
D'acord amb els càlculs inclosos en l'annex 7 del Text Refós del pla de restauració (remés al febrer de 2016) sobre disponibilitat-necessitats l'aportacióde material de rebliment extern a l'explotació El Cubet «és de» 184.455,00 m³ compactat seran per mitjà de RIA obtinguts de la planta de valorització de residus en tramitació.  
  
Respecte de la terra vegetal, les disponibilitats són suficients per a garantir una capa homogènia per a la restauració (175.371,60 m³ esponjat).  
En l'ampliació que es tramita s'inclouen les instal·lacions noves següents:  
- Nau d'ensacada de 450 m² de superfície situada en la mateixa parcel·la que la resta d'instal·lacions per a la venda de material ensacat en substitució de la venda a granel. Es realitzaran en un cobert tancat.  
  
- Planta de valorització de residus de construcció i demolició (RCD) amb capacitat igual o inferior a 50 t/dia que es troba classificada com a indústria contaminant del grup C que s'instal·larà per a l'obtenció de la porció de RIA necessària com a material de rebliment per a rematar la restauració projectada.  
La quantitat màxima anual estimada d'entrada de residus no perillosos és de 9.000 t/any (240 dies a 37,5 t/dia). I la quantitat anual màxima de tractament és de 47,37 t/dia calculant un total de 190 dies d'activitat.  
  
Les operacions a desenrotllar consistixen en la valoració dels RCD per mitjà del seu reciclatge establint procediments de separació i trituració.  
Les operacions de tractament que es pretenen realitzar segons annex II de la Llei 22/2011, són:  
Operacions de valoració:  
R 4 - Reciclatge o recuperació de metalls i de compostos metàl·lics.  
  
R 5 - Reciclatge o recuperació d'altres matèries inorgàniques.  
R 7 - Valoració de components utilitzats per a reduir la contaminació.  
R 10 € Tractament dels sòls que produïsca un benefici a l'agricultura o una millora ecològica.  
R 11 € Utilització de residus obtinguts a partir de qualsevol de les operacions numerades de R 1 a R 10.  
R 12 € Intercanvi de residus per a sotmetre'ls a qualsevol de les operacions enumerades entre R 1 i R 11.  
Tipus i quantitats de residus N.P. que poden tractar-se:  
- 17 01 01 € Formigó. (150 tm/any).  
- 17 01 02 € Rajoles. (100 tm/any).  
- 17 01 03 € Teules i materials ceràmics. (100 tm/any).  
- 17 01 07 € Mescles de formigó, rajoles, teules i materials ceràmics, diferents de les especificades en el codi 17 01 06. (550 tm/any).  
  
- 17 05 04 € Terra i pedres diferents de les especificades en el codi 17 05 03 (1.000 tm/any).  
- 17 09 04 € Residus mesclats de construcció i demolició diferents dels especificats en els codis 17 09 01, 17 09 02 i 17 09 03 (6.600 tm/any).  
- 20 02 02 € Terres i pedres (500 tm/any).  
L'àmbit d'influència de la planta de valoració de la planta de reciclatge de RCD comprén els termes contigus de la Canyada de Biar, el Camp de Mirra, Beneixama, Onil, Banyeres de Mariola, Sax i Castalla, i això suposa donar servici a un total de 50.000 habitants amb una producció de 250 kg/hab/any.  
  
Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada.  
Encara que s'han remenat diverses alternatives d'ubicació, al tractar-se d'una ampliació de l'activitat extractiva existent de secció A, s'ha optat per l'extensió de l'àrea extractiva cap a les parcel·les contigües o situades en l'entorn de l'àrea afectada fins a l'actualitat.  
Atés que la delimitació de l'àmbit d'explotació es realitza per parcel·les cadastrals, les alternatives se centren en les opcions del disseny de la restauració de manera que se seleccione la solució que minimitze al màxim les formes excessivament geomètriques, que siguen geotècnicament estables i que al mateix temps permeten el desenvolupament de la vegetació.  
Les zones de plaça de pedrera es recuperaran com a superfícies agrícoles, concretament oliveres en secà, amb una densitat de plantació entre 90 i 100 arbores per hectàrea, amb una xarxa de reg per goteig existent.  
En els talussos es preveu la plantació de vegetació natural amb la finalitat de proporcionar diversitat al paisatge i facilitar la integració de l'àrea en l'entorn.  
S'han previst també les accions necessàries per a garantir l'adequat drenatge de les parcel·les i es preveu una canalització cap a la parcel·la 003 del polígon 12 que es condicionarà per a l'emmagatzematge de les aigües d'escolament.  
En relació amb els camins que travessen l'àrea d'explotació, es manté el traçat encara que en els trams assenyalats en els plans es varia la cota. Es preveu la restauració dels talussos de la via pecuària Assagador del Camí de Cabdet, que travessa l'explotació de nord-oest a sud-est, la delimitació i amollonament del tram restaurat així com la senyalització, al principi i final del tram restaurat, d'acord amb els informes de l'òrgan competent que n'indiquen la longitud, perfil i informació ecològica, normes d'ús i funcionament. S'ha assumit la instal·lació de geocel·les per al reforç del ferm dels camins, com a alternativa a la proposta inicial de formigonat d'alguns dels trams.  
  
Cada una de les fases de restauració tindrà una duració màxima de 5 anys i les fases d'explotació entre 7-10 anys de manera que la velocitat de restauració siga superior a l'explotació donada la situació concreta de l'explotació amb un dèficit tan gran de restauració.  
Finalment en la documentació complementària remesa al febrer de 2016 s'aporta la documentació escrita i gràfica relativa a la coordinació de restauració amb les explotacions contigües tant amb la parcel·la 249 del polígon 13 (conveni entre explotadors) així com l'anàlisi i coordinació dels límits contigus amb l'aprofitament de la secció A «Arenas el Rubio núm. 730 (annex 10)«.  
  
Tramitació administrativa  
L'avaluació ambiental s'inicia, el 17 d'octubre de 2013 amb la remissió pel Servici territorial d'Energia de sol·licitud d'inici del procediment d'avaluació d'impacte ambiental i de l'informe del pla de restauració d'acord amb el Reial Decret 975/ 2009, de 12 de juny, sobre gestió dels residus de les indústries extractives i de protecció i rehabilitació de l'espai afectat per activitats mineres, en el qual s'inclou el certificat d'informació pública i s'indica els informes sectorials obtinguts fins a la data i s'adjunta la següent documentació tècnica (en paper i en 7 CD) projecte d'explotació (3 toms) estudi geotècnic i hidrològic, memòria ambiental (1 tom) i plans. El 30 d'octubre de 2014 es reitera l'emissió de la declaració d'impacte ambiental i de l'informe del projecte de restauració.  
  
El 28 de novembre de 2014 el promotor remet documentació complementària relativa a l'estratègia de rehabilitació, pla de restauració i còpia d'informes sectorials.  
El 21 i 23 d'abril de 2015 es requerix al Servici Territorial d'Energia l'esmena de deficiències per a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental, trasllada còpia de l'esmentat requeriment al promotor en la mateixa data.  
El 17 d'agost de 2015 la direcció territorial de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius Comerç i Treball d'Alacant remet en format paper i en CD document d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental i del pla de restauració presentat pel promotor.  
  
El 18 de novembre de 2015, a la vista de la documentació presentada pel promotor es reitera l'esmena de deficiències al través de l'òrgan substantiu (mines d'Alacant) i es rep nova documentació complementària el 22 de febrer de 2016.  
  
Informació pública i al·legacions rebudes  
D'acord amb el certificat del cap del Servici Territorial d'Energia d'Alacant d'1 d'octubre de 2013 (rebut el 17.10.2013) la informació pública de l'expedient va ser realitzada per mitjà de publicació de l'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 7090, de 16 d'agost de 2013, sense que consten al·legacions presentades en el període establit.  
  
Informes de les administracions afectades  
En l'escrit del Servici Territorial d'Energia d'Alacant pel qual es va incoar l'expedient d'avaluació ambiental s'indica que en el projecte s'inclouen els següents informes sectorials: Confederació Hidrogràfica del Xúquer de maig de 2007, Direcció General de Patrimoni Cultural de 9 de juliol de 2012 i certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Biar de 12 de febrer de 2009.  
Posteriorment el promotor aporta el 24 de novembre de 2014 informes obtinguts en el procediment de declaració d'interés comunitari: informe ajuntament, del Servici d'Infraestructura verda i Paisatge, de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant i del Servici de Planificació de la Conselleria de la Direcció General d'Obres Públiques.  
  
  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
S'inclou un primer informe de 2006 desfavorable i un segon informe de maig de 2007 favorable respecte a tres aspectes: afecció al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia, disponibilitat de recursos hídrics per a atendre les demandes de l'actuació i incidència en el règim de corrents.  
Respecte a l'afecció al domini públic hidràulic s'indica que no es veu afectada la zona de policia, ni incidix en el règim de corrents. S'advertix de la necessitat de prendre mesures per a garantir la correcta arreplega de les aigües d'escolament tant en la fase d'explotació com en la d'abandó. També s'indica que es troba pròxima a una zona de risc d'inundació 6 d'acord amb el PATRICOVA, encara que no es veu afectada.  
En relació amb el consum d'aigua es considera justificat l'origen i volum de recursos hídrics per a la restauració.  
Posteriorment s'aporta una resolució d'1 de febrer de 2008 de concessió, per un termini de 25 anys, d'un volum de 28.000 m³/any i un cabal màxim de 3,9 l/seg d'aigües subterrànies en la partida del Camí Fondo del terme municipal de Biar amb destinació industrial.  
  
Informes de la Direcció General de Patrimoni Cultural  
S'aporta un informe d'autorització de la prospecció arqueològica i informe una vegada feta de febrer de 2007 que indica:  
Que la prospecció ha sigut positiva i, per tant, es requerix la necessària adopció de mesures correctores consistents en la realització de sondejos arqueològics mecànics previs a l'obertura de l'explotació de les parcel·les, actuació que requerirà la corresponent autorització administrativa en el moment de l'execució. Així mateix s'advertix que, dels resultats d'estes actuacions podran derivar-se condicionants per a l'activitat de conformitat amb el que preveu l'article 62 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià i que sense perjuí de l'anterior l'aparició de restes arqueològiques o paleontològics en el curs de les obres determinarà l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament la conselleria per tal que es determinen les mesures oportunes de conformitat amb el que preveu la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
Quant al patrimoni etnològic, la prospecció ha localitzat dos cisternes, un baixador ferroviari i una casta de peons caminers en la perifèria. Es considera adequada la proposta de conservació de la cisterna afectada de la parcel·la 216 del polígon 13 encara que s'hauran de documentar la resta d'elements localitzats d'acord amb el model de fitxa de la direcció general.  
En 2008 s'emet un informe favorable de l'estudi d'impacte ambiental que incorpora, en l'apartat 3.7, específicament les mesures protectores per a evitar l'afecció al patrimoni.  
S'atorga igualment autorització per a la realització dels sondejos arqueològics de 26 de febrer de 2009 en les parcel·les 203 i 226 del polígon 13 així com l'autorització de 27 de gener de 2010, des del punt de vista patrimonial de l'activitat d'extracció d'àrids.  
  
Informes de l'Ajuntament de Biar  
L'Ajuntament indica el 12 de febrer de 2009 que l'activitat serà compatible amb la normativa urbanística sempre que s'obtinga la DIC i l'evacuació d'impacte ambiental favorable.  
Així mateix s'aporta concessió d'aigua potable de l'Ajuntament de Biar de 4 de juliol de 2007 amb extensió de la xarxa municipal d'abastiment i informe del municipi de 18 d'agost de 2006 sobre restauració de pedreres que indica la necessitat de comptar amb un pla de restauració integral per a minimitzar els efectes de les activitats extractives.  
  
Així mateix s'aporta un informe de l'ajuntament sobre el tràmit de DIC que reitera la compatibilitat urbanística de l'activitat, apuntant que compta amb subministrament d'aigua i electricitat.  
  
Informe del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge  
El 2 d'agost de 2013 emet un informe favorable sempre que es duguen a terme les condicions i mesures d'integració paisatgística i pla de restauració fixades en l'estudi d'integració paisatgística i apunta que s'haurà d'actuar en la restauració de forma conjunta amb les explotacions contigües i concretament en el Camí del Derramador.  
  
  
Informe del Servici de Planificació de la Direcció General de Transports i Logística  
Emet informe favorable en relació amb el planejament viari sense perjuí de l'informe que puga emetre la Diputació d'Alacant respecte al camí d'accés a l'activitat des de la CV 807.  
  
Informe del Servici Territorial de medi ambient d'Alacant en el qual s'indica que la secció forestal informa no afectar béns mediambientals a excepció de la via pecuària el tractament de la qual serien les determinacions de la resolució de 23 de novembre de 2011, de la direcció territorial (expedient FOAUTVP/33/2011) que autoritza la millora de l'actual ferm del camí que discorre sobre l'Assagador del Camí de Cabdet en el tram necessari per a la circulació dels vehicles i maquinària associades a l'explotació de la pedrera El Cubet, que així mateix queden autoritzades a circular sobre el dit tram. Les millores es realitzaran amb saorres regades i compactes i no se pot pavimentar ni asfaltar el camí.  
  
S'indica quina ha de ser la senyalització de la via pecuària així com la preferència de la seua funcionalitat, és a dir, del pas de bestiar sobre la circulació de caràcter industrial.  
L'informe de la Secció de Qualitat Ambiental considera acceptables les proposta del projecte, i advertix de la necessitat de tramitar l'autorització o comunicació establida en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera per ser una activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, així com el compliment del que establix la Llei 7/2002, de la Generalitat, de protecció contra la contaminació acústica i legislació de desplegament (Decret 266/04).  
  
  
Consideracions ambientals  
L'explotació minera en qüestió té diversos antecedents d'avaluació ambiental: un primer procés d'avaluació conjunt de les activitats extractives situades en els polígons 12 i 13 del terme de Biar, l'any 2004, sobre el qual es va formular una declaració d'impacte ambiental desfavorable, ja que la documentació presentada presentava deficiències en qualitat i contingut i no plantejava una solució que assegurara la restauració i la integració en l'entorn de les parcel·les sol·licitades per a ampliar l'explotació d'àrids.  
Amb posterioritat es va presentar de forma individualitzada un nou estudi d'impacte ambiental, expedient 173/2008-AIA, que va ser resolt desfavorablement mitjançant una resolució de 13 d'octubre de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, només als efectes ambientals, ja que el projecte d'obertura de l'explotació de recursos de la secció A) denominat «El Cubet», en el terme municipal de Biar (Alacant) promogut per ÁRIDOS LÓPEZ, SL, no garantia la correcta restauració de l'àrea afectada per l'explotació i la seua integració en l'entorn.  
  
El 17 d'octubre de 2013 es remet un nou projecte d'explotació de la denominada pedrera El Cubet i el 24 de novembre de 2014 se'n remet documentació complementària. La documentació presentada patix de les mateixes deficiències que van motivar les resolucions desfavorables anteriors i per això el 21 d'abril de 2015 es tramita un requeriment d'esmena de deficiències sobre les qüestions concretes següents:  
1) Justificació de l'exclusió de l'àmbit de l'explotació de la parcel·la 249 del polígon 13 o, si és el cas, acords de restauració amb la mercantil contigua.  
2) Aspectes relacionats amb les operacions de rebliment de la fase de restauració com ara càlcul de volums, naturalesa, procedència, i s'advertix de la prohibició del rebliment amb residus de procedència no minera, excepte els denominats residus inerts adequats (RIA) d'acord amb la definició de la legislació sectorial vigent en matèria de residus.  
  
3) Reconsideració d'alguns aspectes relacionats amb els rebliments de superfícies excavades com ara superfícies concretes a omplir així com cotes de rebliment, necessitat d'establir un calendari per a les operacions de rebliment i associació de les fases de rebliment amb les fases d'explotació.  
4) Esmena de deficiències de la cartografia presentada de manera que queden clarament reflectides,tant en els plans de planta com en plans de perfils transversals i longitudinals, les cotes d'explotació, la morfologia final de la planta de restauració amb grafiat dels diferents bancs perimetrals remodelats i la transició amb el terreny contigu no excavat o ja restaurat.  
5) Coordinació de la restauració amb les explotacions contigües al sud (Arenas el Valle, explotació el Rubio).  
El 12 d'agost de 2015 es rep contestació al requeriment de 21 d'abril de 2015, i es comunica, el 18 de novembre de 2015, al Servici territorial d'Energia que persistien la major part de les deficiències assenyalades, i es reitera el requeriment i advertix de caducitat en el mateix escrit.  
El 22 de febrer de 2016 el Servici territorial d'Energia d'Alacant remet nova documentació complementària composta per:  
- Compromís de restauració entre la mercantil responsable de l'explotació de la parcel·la 249 del polígon 13 i (Transportes y Excavaciones Camarasa Navarro) i el pla de restauració presentat per Áridos López per a l'explotació del Cubet Sli y Áridos López.  
- Pla de restauració Text Refós (2 toms).  
- Addenda a l'estudi d'impacte ambiental.  
En la documentació (datada al novembre de 2015) s'han esmenat les deficiències gràfiques quant a la morfologia de la planta restaurada i a les corresponents cotes, encara que en els perfils transversals s'han observat alguns errors que és necessari assenyalar: els perfils transversals 6, 7 i 9 corresponents a la planta restaurada (pla 22.13 de l'estudi d'impacte ambiental i pla 12.2 del pla de restauració) tenen assignats erròniament les dades i la grafia del terreny a la rasant i viceversa.  
  
Així mateix s'han introduït les modificacions que contribuïxen a garantir la restauració projectada i a aconseguir una millor integració de l'àrea afectada en l'entorn, que amb poques paraules consistixen en:  
- Rebliment d'aquelles parcel·les estretes situades entre àrees no excavades.  
- Estabilització del ferm dels camins afectats per l'activitat amb la instal·lació de geocel·les reblides amb el material natural (grava i arena com a substitució al formigonat) el que contribuïx a mantindre el caràcter rural de l'entorn.  
- Tramitació i instal·lació d'una planta de valoració de RDC juntament amb les instal·lacions de tractament actuals en la parcel·la 127 del polígon 12 que permetrà tindre una provisió regular de RIA (una vegada autoritzats per l'òrgan competent) per als rebliments previstos en el pla de restauració.  
- Millora de la documentació gràfica de la planta restaurada, encara que s'han observat alguns errors en els perfils transversals corresponents.  
- S'aporta calendari d'execució de la restauració que és, evidentment orientatiu, quant a dates d'inici, ritme i finalització però que és vàlid per a determinar la seqüència d'execució i duració de les fases de restauració.  
- S'ha aportat la documentació gràfica i escrita per a la restauració coordinada entre explotacions contigües:  
1. S'aporta conveni entre la mercantil explotadora de la parcel·la 249 del polígon 13.  
2. Annex 10 del Text Refós del pla restauració, inclou l'anàlisi i compliment de criteris de contigüitat en parcel·les limítrofes amb la mercantil Arenas el Valle per al qual s'ha tingut en compte el pla de restauració datat en 2010.  
En la documentació presentada al febrer de 2016 es proposa la impermeabilització de les parcel·les previ al farciment i el seguiment dels possibles lixiviats a pesar que el projecte proposa l'ús exclusiu de residus miners propis i aliens i RIA, per a la remodelació del terreny i l'obtenció de la planta de restauració. Estes accions no sols resulten innecessàries per la naturalesa dels materials sinó que introduïx incertesa i dubtes del compromís adquirit en el projecte presentat. És per això que el promotor ha de realitzar la vigilància a priori, és a dir verificar la naturalesa dels materials abans de la incorporació i utilització en la restauració i en el cas dels RIA obtindre la corresponent autorització.  
  
Quant a l'anàlisi dels quatre fronts de contigüitat (annex 10 del pla de restauració) entre les explotacions del Cubet (promogut per Áridos López) i El Rubio (promogut per Arenas el Valle). Es proposen les modificacions o ajustos que ha de realitzar cada un dels promotors perquè en les àrees de contigüitat la restauració siga gradual.  
  
Cal tindre en compte que l'explotació del Rubio, promoguda per Arenas el Valle, no compta amb declaració d'impacte ambiental favorable i per això la coordinació proposada està condicionada a la viabilitat ambiental del dit pla de restauració i, per tant, subjecta a modificacions. No obstant això analitzem a continuació les propostes per a cada una de les contigüitats:  
- Contigüitat 1 entre la parcel·la 178 (explotació el Cubet) i nord-oest de la denominada zona B d'Arenas el Valle (parcel·les 176, 177 i 179) ambdós en el polígon 12 del terme de Biar. Es modifica la proposta inicial de rebliment de la parcel·la 178 fins a la superfície del terreny no excavat proposant un rebliment a cota - 5 metres del terreny no excavat en aquella superfície contigu amb El Rubio de manera que hi haja una menor diferència de cota entre ambdós plantes restaurades i que la diferència amb el terreny no excavat no excedisca els 5 o 6 metres. Es considera acceptable la proposta.  
- Contigüitat 2.1 entre la parcel·la 34 (explotació El Cubet) i les parcel·les 15 i 17 (zona F Arenas el Valle) ambdós del polígon 12 del terme de Biar. Atés que l'explotació El Rubio preveu el rebliment de la parcel·la a cota 578-580, i que la cota d'excavació del Cubet és de 569 a 571, es projecta en la parcel·la 34 el corresponent talús amb berma intermèdia.  
La morfologia d'este front queda supeditat bé a la disponibilitat real del material de rebliment per part d'Arenas el Vallle, bé a la inconveniència des del punt de vista ambiental de procedir al seu rebliment ja que actualment la zona F està excavada. En el cas que no s'omplira la zona F, el talús limítrof de la parcel·la 34 del Cubet seria innecessària i hauria d'ajustar-se a les noves circumstàncies.  
Encara que no s'ha indicat expressament en l'anàlisi de la contigüitat esta mateixa situació es dóna entre la zona limítrofa F d'Arenas el Valle amb la parcel·la 24 del polígon 13 de l'explotació del Cubet.  
- Contigüitat 2.2. el camí de Cantalar a cota aproximada de 585 metres limita les dos explotacions, i queda a un costat la parcel·la 179 del polígon 12 amb una cota d'explotació a 570 correspon a la zona B de l'explotació el Rubio i a l'altre la parcel·la 24 i parcialment la parcel·la 29 del polígon 12 de l'explotació el Cubet la cota d'explotació de la qual és aproximadament 575, és a dir el desnivell de l'explotació del Rubio és de 15 metres i de l'explotació el Cubet és de 10 metres.  
  
Per part de l'explotació del Cubet es planteja la possibilitat de rebaixar coordinadament la cota del camí del Cantalar a 580, el que suposaria una reducció del desnivell de l'explotació el Rubio a 10 metres i a 5 metres en l'explotació del Cubet, i s'indica que es condicione en la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
Encara que inicialment podria estimar-se convenient la dita proposta l'anàlisi realitzada no ha tingut en compte que el tram limítrof (aproximadament uns 144 metres) se situa entre les parcel·les 130 i 25 del polígon 25 contigus amb el camí del Cantalar que no pertanyen a cap de les dos explotacions.  
En conseqüència, en principi es manté el camí amb la conformació actual, i les respectives explotacions han de salvar els desnivells amb una morfologia de restauració adequada. En el cas de la pedrera del Cubet la morfologia de restauració proposada en el pla de restauració es considera acceptable.  
- Contigüitat 3.1. Es tracta de la contigüitat de les parcel·les 133, 127 i 86 de l'explotació El Cubet amb les parcel·les 137, 136, 134, 126, 125, i 122 (zona B) de l'explotació del Rubio d'Arenas el Valle.  
La parcel·la 133 i parcialment la parcel·la 127 (en la part no ocupada per instal·lacions de tractament) es troben restaurades a una cota de 582-584 encara que es planteja una cota perimetral entre 585 i 590 metres (coincidix amb els perfils transversals 6 i 7 del pla de restauració El Cubet). La cota d'excavació de l'explotació el Rubio es fixa entre 572 i 578 metres. Es proposa en el pla de restauració de l'explotació el Cubet l'eliminació del material acumulat en la zona limítrofa. La dita modificació es considera acceptable des del punt de vista ambiental i ha sigut reflectida en els perfils transversals (6 i 7) corresponents a la planta restaurada.  
- Contigüitat 3.2. Es tracta de contigüitat de la parcel·la 86 i 300 del polígon 12 de l'explotació el Cubet amb les parcel·les 85 i 44 del polígon 12 de l'explotació el Rubio.  
Es donen dos situacions diferenciades: la parcel·la 86 (de l'explotació el Cubet) confronta amb la parcel·la 85 i parcialment amb la parcel·la 44 (de l'explotació del Rubio), mentres que la parcel·la 300 (de l'explotació el Cubet) no té contigüitat directa sinó que el camí Cantalar dividix ambdós explotacions, situació semblant a la contigüitat 2.2 encara que en este cas no es realitza cap proposta de coordinació entre ambdós explotacions.  
En el cas del tram de la parcel·la 86 del Cubet contigu amb la parcel·la 85 i part de la 44 de l'explotació El Rubio (tal com es pot apreciar en el perfil transversal núm. 10) es pot procedir de la mateixa manera que en la contigüitat 3.1, és a dir, eliminant el material acumulat en el límit entre ambdós explotacions suavitzant la transició entre elles.  
  
En el límit de la parcel·la 300 de l'explotació el Cubet amb la parcel·la 44 del Rubio s'estudiarà com a alternativa viable coordinada per a ambdós explotacions la reducció de la cota del camí del Cantalar en el tram comú.  
Tant l'activitat extractiva primària com les diverses instal·lacions annexes (inclosa la planta de valoració de RCD) són activitats potencialment contaminants de l'atmosfera amb nombroses fonts difuses, per la qual cosa es requerix l'autorització de l'òrgan competent de la comunitat autònoma (Direcció General de Qualitat Ambiental) d'acord amb el que preveu el Reial Decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera i s'establixen les disposicions bàsiques.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu el grup 3, apartat c, de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre,del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.  
  
2. L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, per la qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes i en el Decret 162/1990, de 5 d'octubre, del Consell de la Generalitat i en les altres disposicions que s'apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, atribuïx a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot l'anteriorment exposat i fent ús de les facultat atribuïdes formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que s'apliquen, el projecte d'activitat d'extracció de recursos minerals secció A en la concessió minera El Cubet en el terme de Biar, sempre que es faça d'acord amb el que establix la documentació presentada inicialment modificada per la presentada el 2 de febrer de 2016 i d'acord amb els condicionants següents:  
1. L'activitat extractiva així com les instal·lacions annexes (inclosa la planta de RCD en tramitació) requerixen l'autorització de l'òrgan competent de la comunitat autònoma (Direcció General de Qualitat Ambiental) d'acord amb el que preveu el Reial Decret 100/2011, de 28 de gener pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera i s'establixen les disposicions bàsiques.  
  
2. En relació amb el pla de restauració.  
2.1. Es corregiran els errors gràfics detectats (les dades i grafia del terreny corresponen a la rasant i viceversa) en els perfils transversals 6, 7 i 9 corresponents a la planta de restauració presentada al febrer de 2016 (pla 22.13 de l'estudi d'impacte ambiental i pla 12.2 del pla de restauració).  
2.2. Els materials utilitzats com a rebliment total o parcial de les parcel·les per a la conformació de la planta de restauració d'acord amb el projecte presentat seran únicament i exclusivament residus miners propis o aliens i residus inerts adequats (RIA), i no s'admetran en cap cas materials d'una altra naturalesa.  
Es considera, per tant, innecessàries les propostes d'impermeabilització prèvies al rebliment així com la vigilància de lixiviats com a part del programa de vigilància ambiental, i, no obstant això, han d'incloure en el programa de vigilància ambiental el control estricte de verificació de la naturalesa dels materials abans de la incorporació i utilització en la restauració i en el cas dels RIA obtindre, a més, la corresponent autorització de l'òrgan competent.  
2.3. La procedència dels materials de rebliment externs (RIA) de la planta de valoració de la planta de RCD a instal·lar en l'àmbit de l'explotació queda supeditada a l'obtenció de les autoritzacions sectorials pertinents, i han de traslladar de les dites autoritzacions a esta Direcció General de seguida que siguen atorgades.  
Si per qualsevol causa no fóra possible la instal·lació de la planta de valoració de RCD, es presentarà a esta direcció general una proposta alternativa de l'origen dels RIA per si és el cas procedir a una modificació de la declaració d'impacte ambiental.  
2.3. En relació amb el tractament i remodelació de les zones limítrofes amb l'explotació del Rubio (promogut per Arenas el Valle) d'acord amb les consideracions ambientals de la part expositiva d'esta resolució:  
  
- El disseny del talús de les parcel·les 34 i 24 del Cubet contigu amb les parcel·les 15 i 17 (zona F) de l'explotació El Rubio, ambdós del polígon 12 de Biar es considera en principi acceptable i ajustat als criteris generals de restauració, encara que queda supeditat al resultat de la valoració ambiental de l'explotació del Rubio i, per tant, del seu pla de restauració.  
- En el cas del tram de la parcel·la 86 del Cubet contigu amb la parcel·la 85 i part de la 44 de l'explotació El Rubio es pot procedir de la mateixa manera que en la contigüitat 3.1, és a dir, eliminant el material acumulat en el límit entre ambdós explotacions suavitzant la transició entre elles, modificant en conseqüència el disseny de la restauració (perfil transversal 10).  
- En el límit de la parcel·la 300 de l'explotació el Cubet amb la parcel·la 44 del Rubio s'estudiarà com a alternativa viable coordinada per a ambdós explotacions la reducció de la cota del camí del Cantalar en el tram comú. La dita proposta seria presentada en el termini màxim de 6 mesos des de la notificació de la present resolució per si és el cas formular una resolució de modificació de la present declaració d'impacte ambiental.  
3. Sense perjuí de la presentació de la documentació indicada en els punts anteriors es presentarà anualment, com a part del programa de vigilància ambiental, un informe acompanyat de la corresponent planimetria i reportatge fotogràfic en què es detallarà: superfície d'àrea afectada, superfície restaurada, volum de RIA obtingut en la planta de valoració.  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el present acord que inclou la declaració d'impacte ambiental del projecte, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
  
Quart  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de l'esmentada llei és aplicable a la present declaració d'impacte ambiental.  
  
  
València, 5 de juliol de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 12 de setembre de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7884, del 29-09-2016 (2016/7319)

RESOLUCIÓN de 12 de septiembre de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 113/13-AIA Biar.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7884

Fecha DOGV
:   29-09-2016

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2016/7319

CVE


Fecha del documento
:   12-09-2016

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 12 de septiembre de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 113/13-AIA Biar. [2016/7319]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 113/13-AIA Biar.  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 113/13-AIA.  
Promotor: Áridos López, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante.  
(Expte MIEXPA/2007/6/03).  
Ámbito: 72,35 ha en varias parcelas de los polígonos 12 y 13 del término municipal de Biar (Alicante).  
Objeto: Proyecto de ampliación explotación sección A «Áridos El Cubet» en el término municipal de Biar.  
  
Descripción del proyecto  
El proyecto de explotación denominada El Cubet tramitada como sección A de la Ley de Minas, se sitúa al noroeste del núcleo urbano de Biar, en el paraje del Derramador y comprende un total de 72,35 ha de varias parcelas de los polígonos 12 y 13 de acuerdo con la siguiente imagen  
  
El objeto del proyecto es la ampliación en una superficie de 14,61 ha todavía no excavadas así como la restauración del resto de las parcelas ya excavadas incluyendo las que quedan pendientes de plantación y excluyendo la superficie ya restaurada que asciende a un total de 6,18 ha.  
Según proyecto los recursos a extraer se reducen a una gran capa horizontal de conglomerados de cantos caliza envueltos en una matriz arenosa con una potencia de hasta 10-15 metros sobre un manto de arcillas que sirven de base a la extracción.  
La duración de la actividad será de unos 25 años-30 años, en el que se estima un volumen de material total a extraer de 1.500.000 m³. En los referidos terrenos, Aridos López, SL, ya dispone de una serie de parcelas para actuación inmediata sobre ellas y continuando con la misma dinámica llevada hasta ahora, dispondrá de los nuevos bancales en la medida que se vayan agotando las propiedades actuales, pero siempre dentro de la superficie definida previendo la afectación de una superficie media anual de 2,89 ha. y de acuerdo a un ritmo de producción de unos 50.000 m³ anuales equivalentes a 80.000,00-85.000,00 tm. de áridos.  
En el proyecto de explotación (de julio de 2013) se fija la duración en 25 años a un ritmo de explotación de 72.000 m³./año, lo que equivale a unas 112 t. Asimismo, existen ligeras discrepancias en cuanto al volumen de reservas que se estiman en 1.841.400 m³.  
El proceso industrial será el seguido hasta ahora consistiendo en la explotación integral de los terrenos que comprende las siguientes fases:  
- Preparación (limpieza de la montera de toda su capa vegetal, retirada y acopio para su empleo en la restauración), arranque, carga y transporte y tratamiento en las instalaciones que se sitúan en la plaza de cantera y más concretamente en la parcela 127 del polígono 12, incluyendo una planta de hormigón preparado (autorizadas y legalizadas por DIC) y una serie de construcciones que ocupan un total de 489 m² (casetas de recepción y báscula, de CT, de maniobra de planta, cobertizos para taller, vehículos y compresor, nave almacén de oficina y aseos).  
El material estéril obtenido directamente en el arranque, para evitar costes innecesarios e impactos asociados al transporte y acopios de los mismos, se cargará y depositará en las zonas a restaurar, lo cual contribuirá a mejorar la secuenciación entre las fases de explotación y restauración.  
La restante fracción de estériles consistente principalmente en finos, procedente de la fase de lavado, se dispondrá en la balsa de deshidratado al sol para posteriormente reutilizarlo en la restauración como capa previa al aporte de la tierra vegetal. Las balsas de deshidratado configuradas a partir de materiales propios se encuentran ubicadas junto a la depuradora del agua de lavado, en la plaza de cantera, de forma que la gestión de lodos generados implique el menor número de desplazamientos posible. Los lodos se bombean a dos balsas anexas de unos 1.500 m³ de capacidad que permiten ir alternando la deposición y extracción de estos en función de su producción y reutilización, permitiendo una autonomía aproximada de un mes. Se estima una producción anual de finos de hasta 2.000 tm que son inertes.  
Una vez alcanzada la cota de excavación prevista en el proyecto y de acuerdo con el cronograma propuesto en el proyecto las superficies serán restauradas. La restauración comprende en primer término la restauración geomorfológica-hidrológica, dado que la explotación se realiza hasta el borde el ámbito de explotación con taludes verticales, bien conformando taludes perimetrales diseñados, para una transición gradual con el terreno colindante, bien rellenado el hueco generado. Sobre la superficie remodelada se extenderá una capa de tierra vegetal, de grosor variable y se procederá a la plantación de olivos sobre lasáreas de plaza de cantera o en las superficie rellanadas y a la revegetacion con especies arbustivas y arbóreas de los taludes y berma perimetrales.  
Los criterios de restauración adoptados son:  
- Bermas de 6 metros de ancho.  
- La altura del banco se fija entre los 2 y 5 metros.  
La pendiente de los taludes se establece con carácter general en 30º pudiendo ser puntualmente de hasta 60 º salvo cuando se pretenda implantar vegetación arbolada en cuyo caso no se sobrepasaran los 45º.  
El remodelado de la superficie final requiere un volumen notable de material de relleno, contando, de acuerdo con lo expuesto en el proyecto con los siguientes recursos:  
- Recursos mineros propios y ajenos.  
- Residuos de procedencia no minera, concretamente residuos inertes adecuadas (RIAs) de acuerdo con lo establecido en la legislación sectorial vigente.  
De acuerdo con los cálculos incluidos en el anejo 7 del Texto Refundido del plan de restauración (remitido en febrero de 2016) sobre disponibilidad-necesidades, el aporte de material de relleno externo a la explotación «El Cubet» es de 184.455,00 m³ compactado serán mediante RIA's obtenidos de la planta de valorización de residuos en tramitación.  
Respecto de la tierra vegetal las disponibilidades de la misma son suficientes para garantizar una capa homogénea para la restauración (175.371,60 m³ esponjado).  
En la ampliación que se tramita se incluyen las siguientes nuevas instalaciones:  
- Nave de ensacado de 450 m² de superficie situada en la misma parcela que el resto de instalaciones para la venta de material ensacado en sustitución de la venta a granel. Se realizaran en un cobertizo cerrado.  
- Planta de valoración de residuos de construcción y demolición (RCDs) con capacidad igual o inferior a 50 t/día que se encuentra clasificada como industria contaminante del grupo C que se instalará para la obtención de la porción de RIAs necesaria como material de relleno para rematar la restauración proyectada.  
La cantidad máxima anual estimada de entrada de residuos no peligrosos es de 9.000 t/año (240 días a 37,5t/día). Siendo la cantidad anual máxima de tratamiento de 47,37t/día calculando un total de 190 días de actividad.  
Las operaciones a desarrollar consisten en la valorización de los RCD's mediante su reciclaje estableciendo procedimientos de separación y trituración.  
Las operaciones de tratamiento que se pretenden realizar según anexo II de la Ley 22/2011, son:  
Operaciones de valorización:  
R 4 - Reciclado o recuperación de metales y de compuestos metálicos.  
R 5 - Reciclado o recuperación de otras materias inorgánicas.  
R 7 - Valorización de componentes utilizados para reducir la contaminación.  
R 10 € Tratamiento de los suelos que produzca un beneficio a la agricultura o una mejora ecológica de los mismos.  
R 11 € Utilización de residuos obtenidos a partir de cualquiera de las operaciones numeradas de R 1 a R 10.  
R 12 € Intercambio de residuos para someterlos a cualquiera de las operaciones enumeradas entre R 1 y R 11.  
Tipos y cantidades de residuos N.P. que pueden tratarse:  
- 17 01 01 € Hormigón. (150 tm/año).  
- 17 01 02 € Ladrillos. (100 tm/año).  
- 17 01 03 € Tejas y materiales cerámicos. (100 tm/año).  
- 17 01 07 € Mezclas de hormigón, ladrillos, tejas y materiales cerámicos, distintas de las especificadas en el código 17 01 06. (550 tm/año).  
- 17 05 04 € Tierra y piedras distintas de las especificadas en el código 17 05 03 (1.000 tm/año).  
- 17 09 04 € Residuos mezclados de construcción y demolición distintos de los especificados en los códigos 17 09 01, 17 09 02 y 17 09 03 (6.600 tm/año).  
- 20 02 02 € Tierras y piedras (500 tm/año).  
El ámbito de influencia de la planta de valorización de la planta de reciclaje de RCD abarca los términos colindantes de la Canyada de Biar, El Camp de Mirra, Beneixama, Onil, Banyeres de Mariola, Sax y Castalla lo que supone dar servicio a un total de 50.000 habitantes con una producción de 250Kg /hab/año.  
  
Estudio de alternativas y justificación de la solución adoptada.  
Aunque se han barajado varias alternativas de ubicación, al tratarse de una ampliación de la actividad extractiva existente de sección A, se ha optado por la extensión del área extractiva hacia las parcelas colindantes o situadas en el entorno del área afectada hasta la actualidad.  
Dado que la delimitación del ámbito de explotación se realiza por parcelas catastrales, la alternativas se centran en las opciones del diseño de la restauración de forma que se seleccione la solución que minimice al máximo las formas excesivamente geométricas, que sean geotécnicamente estables y que al mismo tiempo permitan el desarrollo de la vegetación.  
Las zonas de plaza de cantera se recuperarán como superficies agrícolas concretamente olivos en secano, con una densidad de plantación de entre 90 y 100 arboles por hectárea, existiendo red de riego por goteo.  
En los taludes se prevé la plantación de vegetación natural con la finalidad de proporcionar diversidad al paisaje y facilitar la integración del área en el entorno.  
Se ha previsto también las acciones necesarias para garantizar el adecuado drenaje de las parcelas previendose una canalización hacia la parcela 003 del polígono 12 que se acondicionará para el almacenaje de las aguas de escorrentía.  
En relación con los caminos que atraviesan el área de explotación, se mantiene el trazado aunque en los tramos señalados en los planos se varía la cota. Se prevé la restauración de los taludes de la vía pecuaria Vereda del Camino de Caudete, que atraviesa la explotación de noroeste a sureste, el deslinde y amojonamiento del tramo restaurado asi como la señalización, al principio y final del tramo restaurado, de acuerdo con los informes del órgano competente indicando su longitud, perfil e información ecológica, normas de uso y funcionamiento. Se ha asumido la instalación de geoceldas para el refuerzo del firme de los caminos, como alternativa a la propuesta inicial de hormigonado de algunos de los tramos.  
Cada una de las fases de restauración tendrá una duración máxima de 5 años y las fases de explotación entre 7-10 años de manera que la velocidad de restauración sea superior a la explotación dada la situación concreta de la explotación con un déficit tan grande de restauración.  
Por último en la documentación complementaria remitida en febrero de 2016 se aporta la documentación escrita y gráfica relativa a la coordinación de restauración con las explotaciones colindantes tanto con la parcela 249 del polígono 13 (convenio entre explotadores) así como el análisis y coordinación de los limites colindantes con el aprovechamiento de la sección A «Arenas el Rubio núm. 730 (anejo 10)«.  
  
Tramitación administrativa  
La evaluación ambiental se inicia, el 17 de octubre de 2013 con la remisión por el Servicio territorial de Energía de solicitud de inicio del procedimiento de evaluación de impacto ambiental y del informe del plan de restauración, de acuerdo con el Real Decreto 975/ 2009, de 12 de junio, sobre gestión de los residuos de las industrias extractivas y de protección y rehabilitación del espacio afectado por actividades mineras. En el mismo se incluye el certificado de información pública y se indica los informes sectoriales obtenidos hasta la fecha y se adjunta la siguiente documentación técnica (en papel y en 7 CD) proyecto de explotación (3 tomos) estudio geotécnico e hidrológico, memoria ambiental (1 tomo) y planos. El 30 de octubre de 2014 se reitera la emisión de la declaración de impacto ambiental y del informe del proyecto de restauración.  
El 28 de noviembre de 2014 el promotor remite documentación complementaria relativa a la estrategia de rehabilitación, plan de restauración y copia de informes sectoriales.  
El 21 y 23 de abril de 2015 se requiere al Servicio Territorial de Energía la subsanación de deficiencias para la emisión de la declaración de impacto ambiental, trasladando copia del citado requerimiento al promotor en la misma fecha.  
El 17 de agosto de 2015 la dirección territorial de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos Comercio y Trabajo de Alicante remite en formato papel y en CD documento de ampliación del estudio de impacto ambiental y del plan de restauración presentado por el promotor.  
El 18 de noviembre de 2015, a la vista de la documentación presentada por el promotor se reitera la subsanación de deficiencias al través del órgano sustantivo (minas de Alicante) recibiendo nueva documentación complementaria el 22 de febrero de 2016.  
  
Información pública y alegaciones recibidas  
De acuerdo con el certificado del jefe del Servicio Territorial de Energía de Alicante de 1 de octubre de 2013 (recibido el 17.10.2013) la información pública del expediente fue realizada mediante publicación del anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 7090 de 16 de agosto de 2013 sin que consten alegaciones presentadas en el periodo establecido.  
  
Informes de las administraciones afectadas  
En el escrito del Servicio Territorial de Energía de Alicante por el que se incoó el expediente de evaluación ambiental se indica que en el proyecto se incluye los siguientes informes sectoriales: Confederación Hidrográfica del Júcar de mayo de 2007, Dirección General de Patrimonio Cultural de 9 de julio de 2012 y certificado de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Biar de 12 de febrero de 2009.  
Posteriormente el promotor aporta el 24 de noviembre de 2014 informes obtenidos en el procedimiento de declaración de interés comunitario: informe ayuntamiento, del Servicio de Infraestructura verde y Paisaje, de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante y del Servicio de Planificación de la Conselleria de la Dirección General de Obras Públicas.  
  
Informe de la Confederación Hidrográfica del Xuquer.  
Se incluye un primer informe de 2006 desfavorable y un segundo informe de mayo de 2007 favorable respecto a tres aspectos: afección al dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y policía, disponibilidad de recursos hídricos para atender las demandas de la actuación e incidencia en el régimen de corrientes.  
Respecto a la afección al dominio público hidráulico se indica que no se ve afectada la zona de policía, ni incide en el régimen de corrientes. Se advierte de la necesidad de tomar medidas para garantizar la correcta recogida de las aguas de escorrentía tanto en la fase de explotación como en la de abandono. También se indica que se encuentra próxima a una zona de riesgo de inundación 6 de acuerdo con el PATRICOVA, aunque no se ve afectada.  
En relación con el consumo de agua se considera justificado el origen y volumen de recursos hídricos para la restauración.  
Posteriormente se aporta resolución de 1 de febrero de 2008, de concesión, por un plazo de 25 años, de un volumen de 28.000 m³/año y un caudal máximo de 3,9 l/seg de aguas subterráneas en la partidas del camino hondo del término municipal de Biar con destino industrial.  
  
Informes de la Dirección General de Patrimonio Cultural  
Se aporta informe de autorización de la prospección arqueológica e informe una vez realizada la misma de febrero de 2007 que indica:  
Que la prospección ha sido positiva por lo que se requiere la necesaria adopción de medidas correctoras consistentes en la realización de sondeos arqueológicos mecánicos previos a la apertura de la explotación de las parcelas, actuación que requerirá la correspondiente autorización administrativa en el momento de la ejecución. Asimismo se advierte que de los resultados de estas actuaciones podrán derivarse condicionantes para la actividad de conformidad con lo previsto en el artículo 62 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano y que sin perjuicio de lo anterior la aparición de restos arqueológicos o paleontológicos en el curso de las obras determinará la obligación de suspender la actuación, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a la Conselleria al efecto de que se determinen las medias oportunas de conformidad con lo previsto en la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.  
En cuanto al patrimonio etnológico la prospección ha localizado dos cisternas, un apeadero ferroviario y una casta de peones camineros en la periferia. Se considera adecuada la propuesta de conservación de la cisterna afectada de la parcela 216 del polígono 13 aunque se tendrán que documentar el resto de elementos localizados conforme al modelo de ficha de la dirección general.  
En 2008 se informa favorablemente el estudio de impacto ambiental que incorpora, en el apartado 3.7, específicamente las medidas protectoras para evitar la afección al patrimonio.  
Se otorga igualmente autorización para la realización de los sondeos arqueológicos de 26 de febrero de 2009 en las parcelas 203 y 226 del polígono 13 así como la autorización de 27 de enero de 2010, desde el punto de vista patrimonial de la actividad de extracción de áridos.  
  
Informes del Ayuntamiento de Biar  
El Ayuntamiento indica el 12 de febrero de 2009 que la actividad será compatible con la normativa urbanística siempre y cuando se obtenga la DIC y la evacuación de impacto ambiental favorable.  
Asimismo se aporta concesión de agua potable del Ayuntamiento de Biar de 4 de julio de 2007 con extensión de la red municipal de abastecimiento e informe del municipio de 18 de agosto de 2006 sobre restauración de canteras que indica la necesidad de contar con un plan de restauración integral para minimizar los efectos de las actividades extractivas.  
Asimismo se aporta informe del ayuntamiento sobre el trámite de DIC que reitera la compatibilidad urbanísticas de la actividad, apuntando que cuenta con suministro de agua y electricidad.  
  
Informe del Servicio de Infraestrucutura Verde y Paisaje  
El 2 de agosto de 2013 emite informe favorable siempre y cuando se lleven a cabo las condiciones y medidas de integración paisajística y plan de restauración fijadas en el estudio de integración paisajística apuntando que se deberá actuar en la restauración de forma conjunta con las explotaciones contiguas y concretamente en el Camino del Derramador.  
  
Informe del Servicio de Planificación de la Dirección General de Transportes y Logística  
Informa favorablemente en relación con el planeamiento viario sin perjuicio del informe que pueda emitir la Diputación de Alicante respecto al camino de acceso a la actividad desde la CV 807.  
  
Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante en el que se indica que la sección forestal informa no afectar a bienes medioambientales a excepción de la vía pecuaria cuyo tratamiento sera el determinado en la resolución de 23 de noviembre de 2011, de la dirección territorial (expediente FOAUTVP/33/2011) que autoriza la mejora del actual firme del camino que discurre sobre la vereda del Camino de Caudete en el tramo necesario para la circulación de los vehículos y maquinaria asociadas a la explotación de la cantera El Cubet, que asimismo quedan autorizadas a circular sobre dicho tramo. Las mejoras se realizarán con zahorras regadas y compactas no pudiéndose pavimentar ni asfaltar el camino.  
Se indica cual debe ser la señalización de la vía pecuaria así como la preferencia de la funcionalidad de la misma, es decir del paso de ganado sobre la circulatorio de carácter industrial.  
El informe de la Sección de Calidad Ambiental considera aceptables las propuesta del proyecto, y advierte de la necesidad de tramitar la autorización o comunicación establecida en la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera por ser una actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera, así como el cumplimiento de lo establecido en la ley 7/2002 de la Generalitat de protección contra la contaminación acústica y legislación de desarrolllo (Decreto 266/04).  
  
Consideraciones ambientales  
La explotación minera en cuestión tiene varios antecedentes de evaluación ambiental: Un primer proceso de evaluación conjunto de las actividades extractivas situadas en los polígonos 12 y 13 del término de Biar, en el año 2004, sobre la que se formuló un declaración de impacto ambiental desfavorable, ya que la documentación presentada presentaba deficiencias en calidad y contenido y no planteaba una solución que asegurase la restauración y la integración en el entorno de las parcelas solicitadas para ampliar la explotación de áridos.  
Con posterioridad se presentó de forma individualizada nuevo estudio de impacto ambiental, expediente 173/2008-AIA, siendo resuelto desfavorablemente mediante resolución de 13 de octubre de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, a los solos efectos ambientales, ya que el proyecto de apertura de la explotación de recursos de la sección A) denominado «El Cubet», en el término municipal de Biar (Alicante) promovido por ÁRIDOS LÓPEZ, SL, no garantizaba la correcta restauración del área afectada por la explotación y su integración en el entorno.  
El 17 de octubre de 2013 se remite nuevo proyecto de explotación de la denominada cantera el Cubet y el 24 de noviembre de 2014 se remite documentación complementaria. La documentación presentada adolece de las misma deficiencias que motivaron las resoluciones desfavorables anteriores por lo que el 21 de abril de 2015 se tramita un requerimiento de subsanación de deficiencias sobre las siguientes cuestiones concretas:  
1) Justificación de la exclusión del ámbito de la explotación de la parcela 249 del polígono 13 o en su caso acuerdos de restauración con la mercantil colindante.  
2) Aspectos relacionados con las operaciones de relleno de la fase de restauración tales como cálculo de volúmenes, naturaleza, procedencia, advirtiendo la prohibición del relleno con residuos de procedencia no minera, salvo los denominados residuos inertes adecuados (RIAs) de acuerdo con la definición de la legislación sectorial vigente en materia de residuos.  
3) Reconsideración de algunos aspectos relacionados con los rellenos de superficies excavadas tales como superficies concretas a rellenar asi como cotas de relleno, necesidad de establecer un calendario para las operaciones de relleno y asociación de las fases de relleno con las fases de explotación.  
4) Subsanación de deficiencias de la cartografiá presentada de forma que queden claramente reflejadas,tanto en los planos de planta como en planos de perfiles transversales y longitudinales, las cotas de explotación, la morfología final de la planta de restauración con grafiado de los diferentes bancos perimetrales remodelados y la transición con el terreno colindante no excavado o ya restaurado.  
5) Coordinación de la restauración con las explotaciones colindantes al sur (Arenas el Valle, explotación el Rubio).  
El 12 de agosto de 2015 se recibe contestación al requerimiento de 21 de abril de 2015, comunicando, el 18 de noviembre de 2015, al Servicio territorial de Energía que persistian la mayor parte de las deficiencias señaladas, reiterando el requerimiento y advirtiendo de caducidad en el mismo escrito.  
El 22 de febrero de 2016 el Servicio territorial de Energia de Alicante remite nueva documentación complementaria compuesta por:  
- Compromiso de restauración entre la mercantil responsable de la explotación de la parcela 249 del polígono 13 y (Transportes y excavaciones Camarasa Navarro) y el plan de restauración presentado por Arios López para la explotación del Cubet Sli y Aridos López.  
- Plan de restauración Texto Refundido (2 tomos).  
- Adenda al estudio de impacto ambiental.  
En dicha documentación (fechada en noviembre de 2015) se han subsanado las deficiencias gráficas en cuanto a la morfología de la planta restaurada y a las correspondientes cotas, aunque en los perfiles trasversales se han observado algunos errores que es necesario señalar: los perfiles trasversales 6, 7 y 9 correspondientes a la planta restaurada (plano 22.13 del estudio de impacto ambiental y plano 12.2 del plan de restauración) tienen asignados erróneamente los datos y la grafía del terreno a la rasante y viceversa.  
Asimismo se han introducido las modificaciones que contribuyen a garantizar la restauración proyectada y a conseguir una mejor integración del área afectada en el entorno, que a grandes rasgos consisten en:  
- Relleno de aquellas parcelas estrechas situadas entre áreas no excavadas.  
- Estabilización del firme de los caminos afectados por la actividad con la instalación de geoceldas rellenas con el material natural (grava y arena como sustitución al hormigonado) lo que contribuye a mantener el carácter rural del entorno.  
- Tramitación e instalación de una planta de valorización de RDC junto a las instalaciones de tratamiento actuales en la parcela 127 del polígono 12 que permitirá tener una provisión regular de RIAs (una vez autorizados por el órgano competente) para los rellenos previstos en el plan de restauración.  
- Mejora de la documentación gráfica de la planta restaurada, aunque se han observado algunos errores en los correspondientes perfiles transversales.  
- Se aporta calendario de ejecución de la restauración que es, evidentemente orientativo, en cuanto a fechas de inicio, ritmo y finalización pero que es válido para determinar la secuencia de ejecución y duración de las fases de restauración.  
- Se ha aportado la documentación gráfica y escrita para la restauración coordinada entre explotaciones colindantes:  
1. Se aporta convenio entre la mercantil explotadora de la parcela 249 del poligono 13.  
2. Anejo 10 del Texto Refundido del plan restauración incluye el análisis y cumplimiento de criterios de colindancia en parcelas limítrofes con la mercantil Arenas el Valle para el que se ha tenido en cuenta el plan de restauración fechado en 2010.  
En la documentación presentada en febrero de 2016 se propone la impermeabilización de las parcelas previo al relleno y el seguimiento de los posibles lixiviados a pesar de que el proyecto propone el uso exclusivo de residuos mineros propios y ajenos y RIAs, para el remodelado del terreno y la obtención de la planta de restauración. Estas acciones no solo resultan innecesarias por la naturaleza de los materiales sino que introduce incertidumbre y dudas del compromiso adquirido en el proyecto presentado. Es por ello que el promotor debe realizar la vigilancia a priori, es decir verificar la naturaleza de los materiales antes de su incorporación y utlizacion en la restauración y en el caso de los RIAs obtener la correspondiente autorización.  
En cuanto al análisis de los cuatro frentes de colindancia (anejo 10 del plan de restauración) entre las explotaciones del Cubet (promovido por Áridos López) y El Rubio (promovido por Arenas el Valle). Se proponen las modificaciones o ajustes que debe realizar cada uno de los promotores para que en las áreas de colindancia la restauración sea gradual.  
Hay que tener en cuenta que la explotación del Rubio, promovida por Arenas el Valle, no cuenta con declaración de impacto ambiental favorable por lo que la coordinación propuesta está condicionada a la viabilidad ambiental de dicho plan de restauración y por tanto sujeta a modificaciones. No obstante lo anterior analizamos a continuación las propuestas para cada una de las colindancias:  
- Colindancia 1 entre la parcela 178 (explotación el Cubet) y noroeste de la denominada zona B de Arenas el Valle (parcelas 176, 177 y 179) ambos en el polígono 12 del término de Biar. Se modifica la propuesta inicial de relleno de la parcela 178 hasta la superficie del terreno no excavado proponiendo un relleno a cota - 5 metros del terreno no excavado en aquella superficie colindante con el rubio de forma que exista una menor diferencia de cota entre ambas plantas restauradas y que la diferencia con el terreno no excavado no exceda los 5 o 6 metros. Se considera aceptable la propuesta.  
- Colindancia 2.1 entre la parcela 34 (explotación El Cubet) y las parcelas 15 y 17 (zona F Arenas Valle) ambas del polígono 12 del término de Biar. Considerando que la explotación el Rubio prevé el relleno de la parcela a cota 578-580, y que la cota de excavación del Cubet es de 569 a 571, se proyecta en la parcela 34 el correspondiente talud con berma intermedia.  
La morfología de este frente queda supeditado bien a la disponibilidad real del materia de relleno por parte de Arenas el Vallle, bien a la inconveniencia desde el punto de vista ambiental de proceder a su relleno ya que actualmente la zona F está excavada. Caso de que no se rellenara la zona F el talud limítrofe de la parcela 34 del Cubet seria innecesario debiendo ajustarse a las nuevas circunstancias.  
Aunque no se ha indicado expresamente en el análisis de la colindancia esta misma situación se da entre la zona limítrofe F de Arenas el Valle con la parcela 24 del polígono 13 de la explotación del Cubet.  
- Colindancia 2.2. El camino de Cantalar a cota aproximada de 585 metros limita las dos explotaciones quedando a un lado la parcela 179 del polígono 12 con una cota de explotación a 570 corresponde a la zona B de la explotación el Rubio y al otro la parcela 24 y parcialmente la parcela 29 del polígono 12 de la explotación el Cubet cuya cota de explotación es aproximadamente 575, es decir el desnivel de la explotación de El Rubio es de 15 metros y de la explotación el Cubet es de 10 metros.  
Por parte de la explotación del Cubet se plantea la posibilidad de rebajar coordinadamente la cota del camino del Cantalar a 580 lo que supondría una reducción del desnivel de la explotación el Rubio a 10 metros y a 5 metros en la explotación del Cubet, indicando que se condicione en la correspondiente declaración de impacto ambiental.  
Aunque inicialmente podría estimarse conveniente dicha propuesta el análisis realizado no ha tenido en cuenta que el tramo limítrofe (aproximadamente unos 144 metros) se sitúa entre las parcelas parcelas 130 y 25 del polígono 25 colindantes con el camino del Cantalar que no pertenecen a ninguna de las dos explotaciones.  
En consecuencia, en principio se mantiene el camino con la conformación actual, debiendo las respectivas explotaciones salvar los desniveles con una morfología de restauración adecuada. En el caso de la cantera del Cubet la morfología de restauración propuesta en el plan de restauración se considera aceptable.  
- Colindancia 3.1. Se trata de la colindancia de las parcelas 133, 127 y 86 de la explotación El Cubet con las parcelas 137, 136, 134, 126, 125, y 122 (zona B) de la explotación de el rubio de Arenas Valle.  
La parcela 133 y parcialmente la parcela 127 (en la parte no ocupada por instalaciones de tratamiento) se encuentran restauradas a una cota de 582-584 aunque se plantea una cota perimetral entre 585 y 590 metros (coincide con los perfiles trasversales 6 y 7 del plan de restauración El Cubet). La cota de excavación de la explotación el Rubio se fija entre 572 y 578 metros. Se propone en el plan de restauración de la explotación el Cubet la eliminación del material acumulado en la zona limítrofe. Dicha modificación se considera aceptable desde el punto de vista ambiental y ha sido reflejada en los perfiles trasversales (6 y 7) correspondientes a la planta restaurada.  
- Colindancia 3.2. Se trata de colindancia de la parcela 86 y 300 del polígono 12 de la explotación el Cubet con las parcelas 85 y 44 del polígono 12 de la explotación el Rubio.  
Se dan dos situaciones diferenciadas: la parcela 86 (de la explotación el Cubet) colinda con la parcela 85 y parcialmente con la parcela 44 (de la explotación del Rubio), mientras que la parcela 300 (de la explotacion el Cubet) no tiene colindancia directa sino que el camino Cantalar divide ambas explotaciones, situación similar a la colindancia 2.2 aunque en este caso no se realiza ninguna propuesta de coordinación entre ambas explotaciones.  
En el caso del tramo de la parcela 86 del Cubet colindante con la parcela 85 y parte de la 44 de la explotación El Rubio (tal y como se puede apreciar en el perfil trasversal núm. 10) se puede proceder del mismo modo que en la colindancia 3.1, es decir eliminado el material acumulado en el limite entre ambas explotaciones suavizando la transición entre las mismas.  
En el limite de la parcela 300 de la explotación el Cubet con la parcela 44 del Rubio se estudiará como alternativa viable coordinada para ambas explotaciones la reducción de la cota del camino del Cantalar en el tramo común.  
Tanto la actividad extractiva primaria como las diversas instalaciones anexas a la misma (incluida la planta de valorización de RCDs) son actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera con numerosas fuentes difusas, por lo que se requiere la autorización del órgano competente de la comunidad autónoma (Dirección general de Calidad Ambiental) de acuerdo con lo previsto en el Real Decreto 100/2011, de 28 de enero, por el que se actualiza el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera y se establecen las disposiciones básicas.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el grupo 3, apartado c, del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre,del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
2. El expediente ha observado los trámites previstos en el Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por le que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos y en el Decreto 162/1990, de 5 de octubre, del Consell de la Generalitat y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo lo anteriormente expuesto y en uso de las facultad atribuidas formulo las siguiente resolución  
  
Primero  
Estimar aceptable, desde el punto de vista ambiental y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de actividad de extracción de recursos minerales sección A en la concesión minera El Cubet en el término de Biar, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido la documentación presentada inicialmente modificada por la presentada el 2 de febrero de 2016 y de acuerdo a los siguientes condicionantes:  
1. La actividad extractiva así como las instalaciones anexas a la misma (incluida la planta de RCDs en tramitación) requieren la autorización del órgano competente de la comunidad autónoma (Dirección General de Calidad Ambiental) de acuerdo con lo previsto en el Real Decreto 100/2011, de 28 de enero por el que se actualiza el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera y se establecen las disposiciones básicas.  
2. En relación con el plan de restauración.  
2.1. Se corregirán los errores gráficos detectados (los datos y grafia del terreno corresponden a la rasante y viceversa) en los perfiles trasversales 6, 7 y 9 correspondientes a la planta de restauración presentado en febrero de 2016 (plano 22.13 del estudio de impacto ambiental y plano 12.2 del plan de restauración).  
2.2. Los materiales utilizados como relleno total o parcial de las parcelas para la conformación de la planta de restauración (de acuerdo con el proyecto presentado) serán única y exclusivamente residuos mineros propios o ajenos y residuos inertes adecuados (RIAs), no admitiendo en ningún caso materiales de otra naturaleza.  
Se considera por tanto innecesarias las propuestas de impermeabilización previa al relleno asi como la vigilancia de lixividados como parte del programa de vigilancia ambiental, debiendo, no obstante, incluir en el programa de vigilancia ambiental el control estricto de verificación de la naturaleza de los materiales antes de su incorporación y utilización en la restauración y en el caso de los RIAs obtener además la correspondiente autorización del órgano competente.  
2.3. La procedencia de los materiales de relleno externos (RIAs) de la planta de valorización de la planta de RCDs a instalar en el ámbito de la explotación queda supeditada a la obtención de las autorizaciones sectoriales pertinentes, debiendo dar traslado de dichas autorizaciones a esta Dirección General en cuanto sean otorgadas.  
Si por cualquier causa no fuera posible la instalación de la planta de valorización de RCDs se presentará a esta Dirección General una propuesta alternativa del origen de los RIAs para en su caso proceder a una modificación de la declaración de impacto ambiental.  
2.3. En relación con el tratamiento y remodelación de las zonas limítrofes con la explotación del Rubio (promovido por Arenas el Valle) de acuerdo con las consideraciones ambientales de la parte expositiva de esta resolución:  
- El diseño del talud de las parcelas 34 y 24 del Cubet colindante con las parcelas 15 y 17 (zona F) de la explotación El Rubio, ambos del polígono 12 de Biar se considera en principio aceptable y ajustado a los criterios generales de restauración, aunque queda supeditado al resultado de la valoración ambiental de la explotación del Rubio y por tanto de su plan de restauración.  
- En el caso del tramo de la parcela 86 del Cubet colindante con la parcela 85 y parte de la 44 de la explotación El Rubio se puede proceder del mismo modo que en la colindancia 3.1, es decir eliminado el material acumulado en el limite entre ambas explotaciones suavizando la transición entre las mismas, modificando en consecuencia el diseño de la restauración (perfil trasversal 10).  
- En el limite de la parcela 300 de la explotación el Cubet con la parcela 44 del Rubio se estudiará como alternativa viable coordinada para ambas explotaciones la reducción de la cota del camino del Cantalar en el tramo común. Dicha propuesta sera presentada en el plazo máximo de 6 meses desde la notificación de la presente resolución para en su caso formular una resolucion de modificación de la presente declaración de impacto ambiental.  
3. Sin perjuicio de la presentación de la documentación indicada en los puntos anteriores se presentará anualmente, como parte del programa de vigilancia ambiental, informe acompañado de la correspondiente planimetría y reportaje fotográfico en el que se detallará: superficie de área afectada, superficie restaurada, volumen de RIAs obtenido en la planta de valorización.  
  
Segundo  
Notificar a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el presente acuerdo que incluye la declaración de impacto ambiental del proyecto, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo de impacto ambiental.  
  
Cuarto  
De acuerdo con la disposición transitoria primera de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental, la regulación de la vigencia de las declaraciones de impacto ambiental establecida en el artículo 43 de la citada Ley es aplicable a la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Valencia, 5 de julio de 2016.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
Valencia, 12 de septiembre de 2016.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML