Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6815, del 10-07-2012 (2012/6539)

RESOLUCIÓ d'11 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de la Font d'En Carròs, Calles, l'L'alcora, Benaguasil, la Granja de Rocamora i València. Expedient: 009/07 AIA i altres.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6815

Data del DOGV
:   10-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6539

CVE


Data del document
:   11-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Granja de Rocamora](javascript:void(0))
    * [València](javascript:void(0))
    * [Font d'en Carròs, la](javascript:void(0))
    * [Benaguasil](javascript:void(0))
    * [Calles](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'11 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de la Font d'En Carròs, Calles, l'L'alcora, Benaguasil, la Granja de Rocamora i València. Expedient: 009/07 AIA i altres. [2012/6539]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 009/07 AIA la Font d'En Carròs; 98/206 AIA Calles; 91/08 AIA l'Alcora; 102/07 AIA Benaguasil; 227/07 AIA la Granja de Rocamora; 291/07 AIA València.  
  
  
València, 11 de maig de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 009/2007-AIA.  
Títol: Homologació Modificativa i Pla Parcial de l'Àrea de Repartiment 1.   
Promotor: Ajuntament de la Font d'En Carròs.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Font d'En Carròs i Conselleria de Territori i Vivenda.  
Localització: Terme municipal de la Font d'En Carròs.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El projecte del Pla Parcial de l'Àrea de Repartiment 1 proposa el desenrotllament d'una bossa de 117.900,70 m² de sòl urbanitzable, en el terme municipal de la Font d'En Carròs, amb ordenació detallada, classificat pel planejament vigent com a sòl urbanitzable residencial intensiu, sòl urbanitzable residencial extensiu i sòl no urbanitzable de protecció agrícola. Per tant, el projecte suposa la reclassificació d'un total de 80.045,65 m² de sòl no urbanitzable de protecció agrícola a sòl urbanitzable d'ús residencial.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Per mitjà de la modificació del planejament proposada es perseguix urbanitzar la zona oest limítrof amb l'actual nucli urbà. Els límits del sector són:  
Al nord, confronta amb una superfície agrícola, classificada com a zona verda segons el concert previ, i la carretera CV-683.  
Al sud, limita amb una zona classificada com a urbanitzable residencial extensiva segons el concert previ, ocupada en gran part per vivendes unifamiliars aïllades.  
A l'est, nucli urbà del municipi.  
A l'oest, parcel·les d'ús agrícola.  
L'ús actual és el cultiu de cítrics. Pot observar-se una xarxa de séquies en el sector. A més, dins de l'àmbit, a l'extrem sud i sud-oest, es troben nombroses vivendes unifamiliars aïllades de tipus rural.   
  
L'ordenació proposa una transició gradual entre les vivendes del nucli urbà del municipi i les vivendes unifamiliars aïllades disperses en el sòl no urbanitzable. Dels equipaments, cal destacar una illa qualificada amb ús educatiu-escolar. L'enllaç del sector es fa a través del vial estructural de la xarxa primària. També hi ha un vial perimetral, de doble direcció, amb dos carrils per sentit, zona de vianants i carril bici.   
L'actuació suposa la construcció de 369 vivendes (de les qual 38 són de protecció oficial), que equival a un increment de població de 1.033 habitants.   
Es constituïx una única àrea de repartiment, conformada per la superfície del sector (de 117.900,7 m²) més la xarxa primària adscrita (de 5.300 m², zona d'ús recreatiu-esportiu). Es tracta de gestió directa, a través de dos unitats d'execució (U.E. 3 i U.E. 4). L'execució de les obres està prevista tres mesos després de l'aprovació definitiva. El termini d'execució des de l'inici de les obres és de 24 mesos.  
El planejament vigent en el municipi són les Normes Subsidiàries de 1982. En l'actualitat s'està tramitant el Concert Previ del Pla General de la Font d'En Carròs, que preveu, entre d'altres, la present actuació.   
  
3. Alternatives:  
L'estudi d'impacte ambiental no té un estudi d'alternatives de la ubicació del sector; quant a l'ordenació, simplement es justifica la proposta en el document :  
Es produïx una transició en la qualificació de les illes: residencial plurifamiliar en illa tancada, en la zona més pròxima al nucli urbà, residencial unifamiliar en vivenda adossada en la posició intermèdia i residencial unifamiliar en vivenda aïllada coincidint amb les ja existents.  
  
Les zones verdes es troben localitzades al sud del viari de la xarxa primària, en la separació entre les illes d'edificació densa i l'edificació adossada i en la separació entre l'edificació adossada i la vivenda aïllada.   
El traçat del viari s'adapta als vials de l'actual sòl urbà, sent una continuació d'estos.   
Tramitació administrativa  
1. Procediment d'avaluació ambiental  
En data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre Avaluació dels Efectes de Determinats Plans i Programes en el Medi Ambient (LEAE).  
La Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre Avaluació dels Efectes de Determinats Plans i Programes en el Medi Ambient i la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, són complementàries.   
D'acord amb la LEAE, els plans i programes, així com les seues modificacions, que puguen tindre efectes significatius en el medi ambient i que siguen promoguts o aprovats per l'administració, són objecte d'esta avaluació ambiental estratègica.   
D'altra banda, la LEAE definix en l'article 2, com a zones de reduït àmbit territorial, aquelles on per les seues escasses dimensions, el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental pot garantir-se per mitjà de l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.   
La modificació presentada, en principi, hauria d'ajustar-se al que establix la LEAE. Vist que l'àmbit de les normes urbanístiques només afecta la zona XIV i vistos els efectes previsibles sobre el medi ambient, pot considerar-se com una zona de reduït àmbit territorial i resulta possible l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental.   
  
Dins del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.   
Per tot l'anteriorment exposat, el procediment d'avaluació ambiental per a este cas serà el corresponent al de l'avaluació d'impacte ambiental.   
2. Admissió a tràmit  
En data 16 de gener de 2007, té entrada en el Registre General de la Conselleria de Territori i Vivenda, una còpia remesa per la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València de la documentació tècnica, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient administratiu tramitat en l'Ajuntament de la Font d'En Carròs, relatius a l'Homologació Modificativa i Pla Parcial de l'Àrea de Repartiment 1 i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
  
3. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anunci publicat en el diari Llevant, de 6 de desembre de 2005, i en el DOCV núm. 5.156, de 16 de desembre de 2005.  
Durant el període d'informació pública es va presentar una única al·legació de caràcter mediambiental, interposada per la Sra. Cecilia Monzó Pastor i el Sr. Jesús Monzó Pastor. En esta, se sol·licita la recepció i canalització de les aigües pluvials, provinents dels desaigües naturals de la zona muntanyosa. L'informe de les al·legacions indica que ja estan considerades en l'avantprojecte d'urbanització i que, per tant, es desestima l'al·legació.   
Amb data 13 de març de 2007, es requerix la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València i es remet, així mateix, el dit requeriment a l'Ajuntament de la Font d'En Carròs, perquè complete l'expedient amb la documentació següent:  
1. Informe d'afecció al patrimoni històric i cultural d'acord amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.   
2. Respecte de la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en el pla parcial, informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o entitat col·laboradora, regulat en l'article 19.2 de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
3. Autorització atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament de les aigües pluvials a llit públic, ja que es projecta l'abocament d'estes aigües a barrancs o escolaments adjacents al sector.  
4. Certificat de l'empresa subministradora d'aigua potable respecte de la capacitat de la xarxa d'abastiment per a satisfer la demanda establida en el projecte.   
5. Informe sobre la conformitat amb el projecte presentat per la Diputació Provincial de València, com a titular de la carretera CV-683.   
  
6. Cartografia de la qualificació i classificació actual, prèvia a la present homologació modificativa, dels sòls inclosos en el sector.  
  
7. Quant als residus urbans:  
Certificat de l'empresa encarregada de la recollida i transport dels residus sòlids urbans, en el qual es detalla la capacitat de realitzar el servici.   
La gestió d'estos, acompanyat del certificat del consorci adjudicatari del Pla Zonal X, XI i XII, en el qual es detallen les instal·lacions en què es gestionaran els residus, les seues principals característiques i la capacitat total i la disponible en estes.   
8. Cost de l'establiment de les mesures correctores de manera que s'especifiquen les mesures pressupostàries que han d'adoptar-se per a l'execució d'estes.  
9. Compromís de presentar puntualment l'explotador davant de l'administració una memòria o informe anual donant compte: del desenrotllament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prevista, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que poguera produir-se durant el seu desenrotllament.  
10. En el cas que existisquen pous de captació de l'aqüífer Solana-Almirante-Mustalla, s'adjuntarà pla en què es detalla la seua ubicació.  
11. Annex explicatiu del sistema de reg de les zones agrícoles limítrofs actuals, indicant, en el cas que les canalitzacions i canonades que travessen el sector tinguen funcionalitat més enllà dels seus límits, la proposta de reposició de les infraestructures de reg.  
  
12. Es remetrà una còpia de la memòria justificativa del Pla General d'Ordenació Urbana de la Font d'En Carros o, si no n'hi ha, del concert previ, per a comprovar la coherència entre ambdós planejaments. En especial, es detallaran els usos industrials permesos al nord del sector.   
  
Amb data 23 d'abril de 2007, es requerix la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València i es remet, així mateix, a l'Ajuntament de la Font d'En Carròs, aclariments respecte dels servicis d'aigua potable i gestió de residus sòlids urbans.   
Informes sectorials  
1. Analitzades les distintes afeccions ambientals, s'aprecia el pas del barranc de La Plana a través del sector. En data 1 de gener de 2007, es va fer consulta a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, perquè informara sobre la viabilitat del projecte i la necessitat de protegir o corregir la canalització del barranc de La Plana. No obstant això, no s'ha rebut informe fins a la data.  
2. No es disposa d'informe sobre l'estudi de paisatge, ja que per la data d'informació pública del projecte, no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, d'acord amb l'article 74 de la Llei Urbanística Valenciana.   
3. L'Ajuntament de la Font d'En Carròs ha remés l'ofici denominat notificació de vista de condicions de l'expedient de concessió d'aigües subterrànies en la partida Putja de Gualde del terme municipal de la Font d'En Carròs amb destinació a abastiment, de data 22 d'octubre de 2007. La Confederació Hidrogràfica del Xúquer comunica les característiques i condicions sota les quals s'atorga la concessió a l'Ajuntament de la Font d'En Carròs l'aprofitament d'un volum màxim anual de 350.000 m³/any amb destinació a abastiment de la població [...]  
  
4. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, emés en data 10 de gener de 2007, en el qual s'informa respecte de la viabilitat del tractament de les aigües residuals generades en el Sector ARA-1 en l'estació depuradora d'aigües residuals de Gandia-La Safor sempre que:  
  
L'urbanitzador sol·licite al seu dia la connexió al sistema públic de sanejament i depuració i efectue pel seu compte i risc les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques.  
Els abocaments generats complisquen els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, el Model d'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, han de disposar d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figure el Model d'Ordenança d'Abocaments a la Xarxa Municipal de Clavegueram abans del punt de connexió i que amb anterioritat a l'execució de la connexió s'ingresse la quantitat establida en l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament de la Font d'En Carròs.  
5. Certificat de l'empresa Joaquín Lerma, SA, concessionària del servici de recollida de residus sòlids urbans, de data 13 de novembre de 2006, en el qual s'indica que es disposa de capacitat suficient i dels mitjans necessaris per a la gestió dels residus sòlids urbans inerts en l'àrea de repartiment núm. 1 del municipi de la Font d'En Carròs.   
  
6. Informe d'Aquagest Llevant, SA, de data 3 de juliol de 2007. En el dit informe s'indica:  
«S'han aplicat les dotacions corresponents per a obtindre el cabal demandat una vegada les previsions del pla parcial estiguen consolidades, se li ha afegit la demanda actual de la població i s'ha obtingut un cabal a subministrar en el dia de màxim consum d'uns 106 m³/h. L'abastiment compta amb una captació capaç de subministrar 240 m³/h.   
  
A l'efectuar el balanç entre els recursos i la demanda (240m³ h/106-m³ h/), obtenim un excedent de 134 m³/h, que suposa un 56%, al ser un excedent superior al 25% queda garantit el subministrament fins i tot en situacions de sequera. Per tant l'abastiment de la Font d'En Carròs comptarà amb la disponibilitat de recursos hídrics una vegada consolidades les previsions del pla parcial de l'àrea de repartiment núm.1.   
L'aigua per a abastiment de la població de la Font d'En Carròs s'obté d'un pou de propietat municipal, situat en la partida denominada Putxa de Gualde. Les coordenades UTM de la parcel·la on s'ubica la perforació són X:745228,65 Y:4310069,38. La perforació compta amb una profunditat de 104 m., nivell estàtic de 46 m i dinàmic de 49,49 m.   
Disposa d'un equip electrobomba de 125 CV que impulsa l'aigua al depòsit de capçalera per mitjà d'una canonada de Dn 250 mm. L'altura manomètrica és de 36 mca. El cabal que proporciona la bomba en el punt de funcionament és de 240 m³/h.   
S'adjunta anàlisi completa de l'aigua d'abastiment. En el depòsit de capçalera s'efectua la desinfecció de l'aigua per mitjà d'hipoclorit sòdic.»  
7. Es disposa d'informe del director general de Règim Econòmic de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de data 22 de febrer de 2007. En el seu contingut s'arreplega: «En el Pla d'Infraestructures Escolars Creaescola està inclosa la reposició del CP La Font d'En Carròs. Atés que la construcció d'este nou col·legi és molt necessari per raons d'escolarització, en condicions dignes, a causa de la situació en què es troben les actuals instal·lacions escolars, sotmet a la seua consideració la necessitat de la urgent aprovació del pla parcial que permeta la disponibilitat del solar oportú per a la construcció del centre de referència.»  
8. En data 14 d'agost de 2008 es rep escrit de l'Ajuntament de la Font d'En Carròs, respecte de l'acumulació d'expedients en el Concert Previ del Pla General.   
Així mateix, sobre l'acumulació dels expedients que es troben oberts en estos moments i que guarden relació amb la tramitació del seu pla general, entenent que este últim, per la seua envergadura, podria dilatar la seua aprovació en el temps, es vol deixar constància de la necessitat que té este ajuntament de finalitzar com més prompte millor el tràmit de l'homologació sectorial modificativa i Pla Parcial ARA-1, amb referència davant de l'òrgan ambiental 9/2007-AIA, per estar inclosa en esta una dotació escolar que resulta estratègica i necessària per a oferir un correcte servici als ciutadans i la construcció de la qual està pendent de licitació concursal en el moment en què s'aprove el corresponent pla urbanístic.   
És important fer constar que la dita dotació ja estava prevista en el planejament vigent, però al trobar-se en l'àmbit d'un sector que modifica la seua superfície per raó d'una variació de dos dels principals viaris de ronda, i que el dit sector es troba en tramitació, no resulta possible en estos moments procedir a la seua execució fins que s'aprove definitivament aquell. La modificació proposada és realment reduïda, sense incrementar substancialment l'actual trama urbana i la seua capacitat, motiu pel qual este ajuntament sol·licita davant de l'òrgan ambiental que reconsidere la decisió d'acumulació del dit expedient en concret i que, si és possible, continue amb la seua avaluació ambiental amb l'objectiu de finalitzar com més prompte millor la seua tramitació a través de l'aprovació per l'òrgan substantiu.   
Per a això, l'Ajuntament de la Font d'En Carròs posa a disposició de l'òrgan ambiental tots aquells recursos tècnics que resulten necessaris per a la ràpida finalització de l'expedient, esperant que per part d'aquell siga considerat el present escrit i, per tant, que es procedisca a la tramitació de l'homologació sectorial modificativa i Pla Parcial ARA-1 de forma independent de la del pla general en atenció a les circumstàncies particulars que succeïxen.   
Afeccions legals  
Hidrografia. D'acord amb l'article 2 del Text Refós de la Llei d'Aigües, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, constituïx domini públic hidràulic Els llits de corrents naturals, continus o discontinus. Segons l'article 6, els marges dels llits estan subjectes, en tota la seua extensió longitudinal:   
a) A una zona de servitud de 5 metres d'amplària, per a ús públic que es regularà reglamentàriament.   
b) A una zona de policia de 100 metres d'amplària en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que s'hi desenrotllen.  
Pla Zonal de Residus de les zones X, XI I XII. Per mitjà d'este pla zonal es distribuïx el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió i tractament de residus. L'esmentat pla no preveu en l'àmbit del sector cap reserva per a futures instal·lacions d'infraestructures de tractament de residus urbans.   
Carretera CV-683. D'acord amb la modificació de la Llei 6/1991, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, introduïda per la Llei 14/2005 de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa i d'Organització de la Generalitat, la zona de protecció de carreteres serà, com a mínim, de 25 m. Els terrenys inclosos en la zona de protecció de la carretera no computaran als efectes de les reserves dotacionals mínimes exigibles per la legislació urbanística. En estos no es podran fer obres ni edificacions.  
Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. D'acord amb l'apartat 2 de l'article 19, la implantació d'usos residencials que impliquen un increment del consum d'aigua, requerirà l'obtenció prèvia d'informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat del dit increment amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats. D'acord amb la doctrina establida per la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en la interlocutòria que alça la suspensió cautelar que pesava sobre el Pla Parcial El Pinaret d'Ador, l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer no té caràcter vinculant. Així mateix, la dita doctrina establix el contingut de l'informe en cas d'emissió per part de l'entitat col·laboradora per a justificar la disponibilitat de recursos hídrics, en qualitat i quantitat suficients.  
Presentació d'un informe de l'empresa que gestiona el servici de subministrament d'aigua potable en la població amb un contingut que té caràcter de mínim i, que és el següent:  
1. Estudi de la població prevista per l'actuació i el càlcul de necessitats hídriques per a abastiment i reg.  
2. Origen de l'aigua, identificació dels pous, titularitat, així com l'autorització o concessió atorgada per l'organisme de conca, i inscripció en els registres corresponents.  
3. Disponibilitat present i futura dels recursos.  
4. Aforament, per a saber la quantitat d'aigua i la previsió de l'article 52.2 del Text Refós de la Llei d'Aigües i l'article 84 del seu reglament, segons se sobrepassen o no els 7.000 m³ de volum anual.  
5. Qualitat de les aigües, tenint en compte si són per al consum humà. La qualitat del subministrament humà, en el fons, determinarà la quantitat d'aigua disponible per a este ús essencial. L'article 40.1.a) del Decret 67/06, es remet al RD 140/03, de 7 de febrer, desenrotllat en l'Orde SCO/1 591/2005, de 30 de maig, sobre el Sistema d'Informació Nacional d'Aigua de Consum, i el pla d'autocontrol aprovats per les autoritats sanitàries. La normativa sobre la qualitat de les aigües en la Comunitat Valenciana ha sigut desenrotllada pel Decret 58/2006, de 5 de maig, del Consell, pel qual es desenrotlla, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, el RD 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'establixen els criteris sanitaris de la qualitat de l'aigua de consum humà.  
  
6. Necessitat o no de tractament.  
7. Necessitat o no de fer obres d'infraestructura.  
8. A l'informe s'adjuntaran, com a annexos, tots els certificats o documents justificatius que resulten d'interés.   
Justificació d'haver sol·licitat, davant de l'organisme de conca competent, l'informe sobre disponibilitat de recursos hídrics. Si passats tres mesos des que l'ajuntament o l'òrgan substantiu per a aprovar l'expedient de planejament sol·licitara a l'organisme de conca competent l'informe sobre disponibilitat de recursos hídrics, este no s'ha emés o no hi ha hagut cap requeriment per part de l'organisme en qüestió, l'expedient de planejament pot seguir el seu curs, ja que, segons la doctrina de la Sala del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, l'informe de l'organisme de conca competent és determinant però no vinculant, en virtut del que establixen els articles 83 i 45 de la Llei 30/1992.   
  
Llei del Sòl no Urbanitzable. D'acord amb el seu article 4, els plans urbanístics amb capacitat per a classificar qualificaran i ordenaran com a sòl no urbanitzable protegit els terrenys que tinguen la condició de béns del domini públic hidràulic.   
Patrimoni. Segons l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de Modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes, hauran d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
  
Consideracions ambientals  
El municipi de la Font d'En Carròs es troba situat al sud-est de València, pròxim al litoral, ocupant 9,9 km², amb una població de 3.899 habitants segons dades oficials de 2007. L'actuació suposa la construcció de 369 vivendes, que equival a un increment de població de 1.033 habitants. Es tracta d'un increment poblacional de 26,5%. La proposta es justifica per a:   
Satisfer la necessitat de vivendes d'ús habitual del municipi  
Atraure població de municipis limítrofs  
Satisfer la demanda de vivenda aïllada i adossada  
En l'àmbit geogràfic analitzat s'establix el Quaternari com el material que ocupa la major part de l'espai litològic imperant. Dominen els llims arenosos grisos i terrosos, que baixen en suau pendent cap a la costa.   
Gran part del terme de la Font d'En Carròs es troba en l'anticlinal d'Oliva, en què aflora el Juràssic mitjà i en el flanc meridional del qual es disposa una sèrie contínua que arriba al Cretaci superior. Es tracta d'una estructura de xarnera ajustada i falla en el flanc septentrional, originant un flanc curt truncat, mentres que al S es desenrotlla un flanc llarg amb algunes inflexions. La zona d'estudi es caracteritza per l'absència d'inflexions, amb un pendent que mai sobrepassa el 5%.   
  
Dins del sector sotmés a estudi es presenta un únic tàxon edàfic, definit pels fluvisols. En concret, es tracta de fluvisols calcaris, amb un contingut en matèria orgànica que oscil·la entre el 1.14% i el 1.75% i el seu contingut en carbonats entre el 18.10% i el 27.2%.  
No discorre pel sector cap llit natural amb cabal permanent, encara que en processos d'escolament superficial destacable el tram final del barranc de La Plana queda inclòs en el sector, com pot observar-se en el pla d'afeccions ambientals, sense arribar a intersectar amb el camí de la Font a Potries. Este fet propícia que el sector presente un àmbit amb major susceptibilitat al drenatge superficial. En l'actualitat, després de l'encreuament del camí, la zona de drenatge és regulada per la séquia de Rebollet. L'estudi d'impacte ambiental establix:   
  
- La desaparició d'estos elements de reg haurà d'estar referendada per un estudi tècnic que garantisca que la seua actual funcionalitat no es veja minvada,  
- La necessitat d'integrar estos aparells hidrològics en l'ordenació del sector, obligant la xarxa residual a ser separativa, i a determinar tècnicament el punt d'abocament més adequat,   
- No s'autoritzarà l'aterrament del barranc sense que hi haja un projecte degudament aprovat per l'organisme de conca competent.  
  
Segons el Pla d'Acció Territorial contra el Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana, no s'ha delimitat cap risc d'inundació, encara que segons l'estudi d'impacte ambiental, pot establir-se en la zona d'estudi un risc probable d'inundació induït pel drenatge precari, amb capacitat de ser resolt tècnicament, amb motiu de successos pluviomètrics de mitjana i forta intensitat horària.   
  
Amb motiu d'estes observacions, l'1 de març de 2007, es consulta a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sense que fins a la data s'hi haja pronunciat.  
El sector s'assenta sobre terrenys pertanyents al sistema aqüífer 50.1 pertanyent al Prebètic de València-Alacant, en particular sobre el subsistema aqüífer Solana-Almirante-Mustalla. Ocupa una superfície de 560 km². La qualitat de l'aigua és adequada, emprant-se en abastiment urbà, industrial i agrícola. No s'han detectat captacions d'aigua destinades al consum humà en l'àrea d'estudi.  
La parcel·la es caracteritza per un risc d'erosió actual molt baix i risc d'erosió potencial baix. La categoria de vulnerabilitat dels aqüífers és mitjana i alta. Analitzat el risc sísmic, este s'avalua com a mitjà o alt, encara que compatible amb el compliment de la legislació vigent i comuna a tot l'entorn de l'àmbit d'estudi.   
La major part de la zona d'estudi es troba ocupada per terres de cultiu en actiu o abandonades, afavorint per tant la instal·lació de flora predominantment nitròfila i halonitròfila a causa de les característiques del sòl. La vegetació trobada, excepte els arbres de cultiu, és de port herbaci, normalment inferior al metre. La característica que els definix és la nitrofília, incorporant el nitrogen pels productes químics usats en els camps en cultiu i per l'acumulació de runes en les vores de les parcel·les. La pressió antròpica constituïx un factor bàsic en la vegetació i flora.   
La fauna present té igualment caràcter antròpic, a causa de la seua naturalesa agrària i la seua proximitat al nucli urbà. Es tracta de grups molt comuns, com a fringíl·lids entre l'avifauna (cagarnera, gafarró, verderol, etc.), les comunitats ornítiques (gafarró, teuladí comú, merla, verderol), les comunitats invertebrades (mantis, abelles, taves, grills, etc.), mamífers com a conills o llebres...   
El sector no queda inclòs dins dels límits de cap figura de protecció ambiental. Així mateix, s'evidencia la no-presència de vies pecuàries.   
  
Es realitza una descripció climàtica de la zona, destacant que es tracta d'un clima mediterrani amb temperatures suaus tot l'any, amb un règim pluviomètric marcat per la irregular distribució de les pluges, i la seua torrencialitat, amb una marcada estació seca.  
  
Respecte dels nivells sonors, l'estudi indica que per a la fase de construcció es prestarà especial atenció a la vida útil i als manteniments de la maquinària utilitzada, fins a assolir els nivells legalment establits. Durant la fase d'ús, les fonts de soroll més significatives es corresponen amb les carreteres CV-683 i CV-682. Per a avaluar els nivells de soroll s'ha elaborat un estudi per mitjà de modelització matemàtica. Es conclou que el vial projectat sí que pot arribar a generar nivells que excedisquen els límits aconsellats, encara que s'entén compatible amb l'aplicació de certes mesures correctores.   
Quant al paisatge, es tracta d'un paisatge agrícola de regadiu amb component antròpic. Es troba fragmentat per diversos camins agrícoles que donen accés al nucli, la qual cosa afavorix la intrusió visual. El paisatge sotmés a estudi no presenta cap peculiaritat que el diferencie de la resta dels que es disposen a zones pròximes, d'ací que siga considerat com de qualitat intrínseca mitjana, de qualitat visual de l'entorn immediat baixa i qualitat del fons escènic variable, que en algunes orientacions pot ser considerada de bona. No presenta al seu interior formes de relleu prominents. Les visuals i les conques visuals associades no presenten una notable variabilitat respecte al factor de posició. Amb la gradació de densitats d'edificació de forma creixent cap al nucli urbà s'aconseguix una transició equilibrada entre àrees rurals i àrees urbanes. Pràcticament la major part del territori es manté visible, per la qual cosa és necessari un correcte tractament visual de l'espai sotmés a estudi.   
  
Quant al patrimoni, les fonts consultades no situen cap element patrimonial dins del sector estudiat. L'estudi inclou que l'impacte sobre el patrimoni podria ser nul. No obstant això, la proximitat del jaciment romà de Les Jovades podria implicar la presència de restes arqueològiques relacionades amb el dit jaciment dins del sector. (Les vil·les romanes, en tractar-se de grans explotacions agropecuàries, disposaven de construccions aïllades disperses pel territori). Fins a la data no consta l'emissió de l'informe vinculant per la conselleria competent en la matèria.   
Les dades censals i procedents dels distints padrons municipals indiquen que l'evolució de la població és molt moderada respecte a l'entorn circumdant. No obstant això, destaca el text que la tendència és que els procedents de l'estranger animen les evolucions de la població. La vocació eminentment agrícola del municipi ha afavorit un alt percentatge d'explotacions hortofructícoles en regadiu. Recentment s'hi han observat inversions en el sector industrial. El sector turístic, a pesar de la proximitat al litoral, no és una branca d'activitat econòmica excessivament desenrotllada en la zona.  
Respecte a l'abastiment d'aigua potable al sector, s'establix la connexió a la xarxa municipal. Es considera una dotació de 250 litres/habitant i dia. L'informe d'Aquagest indica que incloent-hi la demanda total es disposa d'un excedent superior al 25%, amb origen en la concessió d'aigües subterrànies de la partida Putja de Gualde.  
Respecte a la recollida d'aigües residuals, es procedirà a l'eliminació d'una xarxa de sanejament insuficient (coincidint amb les vivendes unifamiliars i amb el límit amb el nucli urbà) i a la construcció d'una xarxa de caràcter separatiu i posterior depuració en l'estació depuradora d'aigües residuals de Gandia-La Safor. L'informe remés per l'EPSAR, informa sobre la viabilitat del tractament de les aigües residuals generades en el sector ARA-1 en dita EDAR sempre que es complisquen uns condicionants inclosos en este.   
El reg de les zones verdes es farà per mitjà de la reutilització de les aigües residuals urbanes.   
La xarxa de séquies que transcorre per l'interior del sector serà substituïda i caldrà preveure la seua desviació en cas que siga necessari.   
Per a l'augment proporcional de la generació de residus sòlids urbans està prevista l'ampliació de les infraestructures de servici de recollida de residus urbans, contrastat amb el corresponent certificat, i la destinació a l'abocador autoritzat. Vist l'increment poblacional que implica l'actuació, hauria d'estendre's la recollida selectiva a tot el municipi. Segons la informació relativa al concert previ, la gestió dels residus correspon a l'empresa Girsa. Així mateix, es comunica que en l'actualitat s'empra la planta de tractament de RSU d'Ador, la clausura de la qual està prevista en breu, la planta de tractament d'envasos lleugers a Alzira i l'eliminació de residus urbans es fa en abocadors de residus (situats fora de l'àmbit del pla zonal).   
  
La zona està travessada per diverses línies elèctriques: una de mitja tensió i una altra de baixa tensió connectada a la primera. Es procedirà al soterrament de les línies.  
Les principals mesures correctores recolzen en el control dels impactes sobre el medi físic, aplicant-s'hi rigorosament totes i cada una de les mesures correctores proposades que no entren en contradicció amb la present declaració d'impacte ambiental. Entre les mesures correctores més importants cal destacar:   
- Protecció del vent dels materials pulverulents per mitjà de la seua guarda en estructures de fàbrica o cobriment per mitjà de tendals correctament ancorats.  
- Busca de materials, colors i elements constructius visualment acords amb l'entorn.   
- Plantació i manteniment de pantalles vegetals en distintes àrees del projecte  
- Col·locació d'apantallament visual i acústic amb arbratge autòcton en la zona verda SJL1.  
- Reutilització de les aigües pluvials recuperades per a reg de zones verdes.  
- Instal·lació de sistemes de generació elèctrica o de calefacció en forma de panells solars, integrats en les cobertes de les construccions i ocults a la visió dels habitants  
Per a reduir els nivells sonors:   
- Limitar la velocitat màxima de circulació de vehicles  
- Disseny d'una xarxa vial que distribuïsca el trànsit  
- Utilització d'asfalt absorbent  
- Limitar les activitats l'emissió de nivells de potència sonora a l'exterior  
Per a impedir un augment dels nivells lumínics:  
- Es col·locaran lluminàries orientades cap al sòl i no contaminants  
- Dissenyar les instal·lacions amb el màxim factor d'utilització  
- Apagar l'enllumenat ornamental, esportiu i d'anuncis lluminosos  
  
Del programa de vigilància ambiental cal destacar:  
- Realització de mesuraments de soroll cada 6 mesos, en horari diürn i nocturn, durant una setmana, en les proximitats a les edificacions residencials i al col·legi existent, a fi de comprovar que les previsions de l'estudi acústic són encertades o, en cas contrari, adoptar mesures de correcció.  
- Seguiment dels paràmetres de qualitat de les aigües aportades per al reg de les zones verdes.   
- Denúncia i paralització de totes aquelles activitats, instal·lacions, abocaments, etc., derivats de l'execució del projecte en les distintes fases d'este, que generen modificacions dels valors i condicionat ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/.2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m), del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer   
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Projecte d'Homologació Modificativa i Pla Parcial de l'Àrea de Repartiment 1 en el terme municipal de la Font d'En Carròs, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
  
  
Segon   
Condicionants per a l'aprovació del projecte:  
1. El barranc de la Plana haurà de classificar-se com a sòl no urbanitzable protegit i, per tant, haurà d'excloure's del procés de reclassificació. Així mateix, haurà de deixar-se lliure d'ordenació la zona de servitud, els usos de la qual queden reglamentàriament establits.   
2. En compliment de l'article 25 del Text Refós de la Llei d'Aigües, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, caldrà obtindre informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer pronunciant-se sobre els usos establits en la zona de policia de 100 metres d'amplària, perquè a esta es condicionen l'ús del sòl i les activitats que es desenrotllen.   
3. Haurà d'obtindre's informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, modificada per la Llei 5/2007, de 9 de febrer, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. En el cas que el dit informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
Condicionants per al desenrotllament del projecte:  
4. Es presentarà davant de l'òrgan ambiental el traçat de la xarxa separativa, les seues dades de disseny (indicant-hi període de retorn i característiques tècniques) i es determinarà tècnicament el punt d'abocament més adequat per a cada una de les xarxes. També s'obtindrà l'autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'abocament a llit públic de la xarxa de residuals i pluvials, d'acord amb l'article 55, del Text Refós de la Llei d'Aigües, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol.   
5. Es redactaran estudis geotècnics detallats per a cada actuació que es pretenga desenrotllar, a causa de la capacitat de càrrega baixa o mitjana i la distribució de materials, que varia per a cada punt.  
6. Es procedirà a la desviació i al soterrament de les diverses línies aèries de mitjana i baixa tensió que travessen el sector.  
7. Totes les conduccions i instal·lacions dels distints servicis urbans s'executaran simultàniament.  
8. Durant la fase d'execució s'haurà de preveure i identificar una zona per a la recollida dels materials a utilitzar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs. En cas d'emmagatzematge temporal de materials pulverulents, s'indicaran les mesures a adoptar per a evitar la formació de núvols de pols degut a l'acció del vent.  
9. Les terres que s'utilitzen per al terraplenament del sector procediran de préstecs autoritzats. Si fóra necessari l'obertura de nous préstecs, hauran de ser tramitats adequadament i obtinguda l'autorització pertinent, així com la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
  
10. L'ajuntament exigirà a l'empresa adjudicatària entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la seua gestió.   
11. Al cap de l'any de la firma de l'acta de recepció de les obres d'urbanització, es comprovarà el nivell sonor transmés en l'entorn. En el cas que se superen els nivells fixats en la normativa autonòmica, l'Ajuntament de la Font d'En Carròs comunicarà este fet a l'òrgan ambiental.   
  
12. Totes les mesures preventives i correctores proposades i les derivades dels condicionants exposats hauran de ser incloses per la normativa urbanística del planejament parcial.   
  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart   
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
  
València, 15 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica:  
Expedient: 98/2006-AIA.  
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana de Calles.  
Promotor: Ajuntament de Calles.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: Calles (València).  
Descripció del projecte.  
Objecte del Projecte.  
Este consistix en la planificació del terme i ordenació del seu nucli urbà, per mitjà de la figura del pla general.  
El model territorial proposat està estructurat pels elements següents:  
a) El nucli de població.  
b) L'àrea destinada a usos industrials.  
c) El nucli d'Alcotas.  
d) El sòl no urbanitzable.  
Les directrius de l'ordenació del PG són les següents:  
a) El nucli de població.  
- Protegir l'ambient urbà del nucli històric.  
- Millorar la integració d'este nucli en el seu entorn.  
- Homogeneïtzar la volumetria del nucli urbà.  
- Propiciar la creació de vivendes de protecció pública.  
- Millorar els accessos a la població, amb càrrec als nous sectors.  
  
- Completar la urbanització i edificació en les zones de vora urbana.  
- Completar les dotacions urbanes.  
- Millorar la dotació de places d'aparcaments.  
b) L'àrea destinada a usos industrials.  
- Evitar la seua extensió cap a les zones residencials.  
- Accés independent.  
- Destinar el sòl de la via pecuària Cordel de Chelva a Domeño a zona verda.  
- Reservar únicament parcel·les en l'eixida de la població a la carretera CV-3980.  
- Xarxa de sanejament separativa.  
- No superació dels paràmetres d'abocament.  
c) El nucli d'Alcotas.  
- Definir reserves dotacionals per a xarxa viària, zones verdes i equipaments.  
- Limitar el nombre de plantes a dos.  
d) El sòl no urbanitzable.  
- Establir les proteccions adequades per a la conservació dels valors ambientals.  
- Evitar la implantació d'activitats qualificades susceptibles de produir perjuís a la població.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El municipi està situat en la comarca dels Serrans. El terme fita pel nord-oest amb Andilla, pel nord-est amb Higueruelas i pel sud-est amb Domeño.  
El nucli urbà de Calles es troba en la vall del riu de Toixa, en la part central del terme. Compta amb un segon nucli de població, l'aldea d'Alcotas, que forma part de Calles encara que enclavada en terme de Chelva, sent molt escasses les vivendes disperses.  
El terme de Calles ocupa una extensió d'uns 64,5 km², i compta amb una població de 434 habitants.  
- Planejament vigent i proposat  
Calles compta en l'actualitat amb normes subsidiàries homologades en la LRAU. En estes figuren les dades de superfícies següents:  
  
  
  
En l'anterior pla no es classificava sòl com a urbanitzable, ni es delimitaven unitats d'actuació.  
El nou pla general classifica el sòl del terme partint de la classificació del pla anterior, passant a urbans els sòls de vora ja consolidats per la urbanització i edificació, i preveient sòl urbanitzable per a donar cabuda a les expectatives de creixement plantejades.  
  
  
  
Comparant-les amb les superfícies corresponents als mateixos tipus de sòl en el planejament anterior, els principals canvis són els següents:  
- Un increment de sòl urbà, degut principalment a la inclusió de la zona ADO-1 amb esta classificació, ja que les altres zones es mantenen i fins i tot disminuïxen per la desclassificació d'àrees junt a la rambla d'Alcotas, assenyalades amb alt risc d'inundació.  
- La creació d'una àmplia bossa de sòl urbanitzable residencial (sectors 1, 2, 3, 5 i 6) i industrial (sector 4), que no existien en el planejament anterior.  
- Disminució de sòl no urbanitzable. Encara que hi ha un sensible increment de la superfície protegida, disminuïx la superfície de sòl no urbanitzable. Apareixen noves zones de protecció.  
  
  
  
El sòl no urbanitzable compta amb diferents nivells de protecció:  
  
- Sòl no urbanitzable comú (SNUC), format per terreny rústic sense característiques especials que motiven la seua protecció, destinat bàsicament a usos agrícoles. Dins d'ell es distingixen dos àrees:  
- Comuna A. Constituïx la major part del sòl no urbanitzable comú entorn al nucli urbà actual.  
- Comuna B. Situada al sud de la zona anterior, tocant a l'àrea de protecció natural entorn dels congosts del Túria.  
- Sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNUPF), format pel sòl natural, seminatural o inculte amb vegetació d'interés per a la conservació. Comprén bàsicament les muntanyes d'utilitat pública de Los Rodenos i Las Caídas del riu Túria, al nord i sud respectivament.  
  
- Sòl no urbanitzable de protecció natural (SNUPN), que comprén la resta de la zona de muntanya de la part central mitat del terme, al nord del riu Túria, amb interés per a la conservació dels valors i riscos ambientals.  
- Sòl no urbanitzable de protecció paisatgística (SNUPJ), que comprén la vessant nord de l'alt de la Rocha (o Cortado del Mirador), al sud del casc.  
- Sòl no urbanitzable de protecció cultural (SNUPC), que comprén l'àrea en sòl rústic entorn dels elements assenyalats en el Catàleg de Béns i Espais Protegits.  
- Sòl no urbanitzable de protecció de llits i barrancs (SNUPN), que comprén els llits d'aigua principals i el seu entorn immediat.  
  
- Sòl no urbanitzable de protecció per risc d'inundació (SNUPI), que comprén les zones amb risc d'inundació alt assenyalades en el PATRICOVA i no incloses en urbà, en l'entorn immediat del riu de Toixa i la rambla d'Alcotas.  
- Sòl no urbanitzable de protecció de pous i fonts (SNUPP), que comprén l'àrea entorn d'ells amb un radi de 50 metres comptats des del límit exterior del punt de captació.  
- Sòl no urbanitzable de protecció viària (SNUPV), que comprén les carreteres, les vies pecuàries, i les seues zones de protecció assenyalades per la legislació sectorial corresponent.  
- Sòl no urbanitzable de reserva dotacional (SNURD), que comprén les àrees reservades per a la implantació de dotacions necessàries fora dels àmbits urbans o urbanitzables.  
Alternatives  
Les possibles alternatives es plantegen respecte a les àrees d'expansió del sòl a edificar i la seua classificació urbanística, i per a les proteccions del sòl no urbanitzable.  
Tramitació administrativa  
En data 29 de desembre de 2005, el Ple de l'Ajuntament de Calles acorda aprovar provisionalment el PGOU de Calles.  
En data 24 de març de 2006 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge la documentació remesa per l'Ajuntament de Calles, en què sol·licita que s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa s'incoa el corresponent expedient.   
Informació pública  
En Ple, en sessió ordinària, de l'Ajuntament de Calles celebrat el dia 29 de juliol de 2005 s'adopta, entre altres, l'acord per a sotmetre el PGOU i el seu estudi d'impacte ambiental a exposició pública.  
La documentació es va exposar al públic en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 5047, de 12 de juliol de 2005, i per mitjà d'anunci publicat en el diari Levante del dia 11 de juliol de 2005.  
Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació pública es presenten set al·legacions i un dictamen de l'Ajuntament d'Higueruelas.  
Les al·legacions de caràcter ambiental són les següents:  
- Ajuntament d'Higueruelas, que sol·licita que es respecten les previsions del seu planejament i la coherència amb ell en l'àrea limítrofa entre ambdós municipis.   
El Pla d'Higueruelas opta per desprotegir l'àrea amb concessió minera i desautoritzar l'ús miner en la resta, en el de Calles es manté la protecció forestal per a tot l'àmbit amb valors per a això, admetent com a compatible l'ús miner en una àmplia àrea que engloba les zones amb concessions aprovades per a això.  
Per a evitar que estos usos pogueren afectar negativament els valors a protegir, el Pla de Calles establix condicions recollides en l'article 9.3.3 de les NU.  
Sol·liciten a l'Ajuntament d'Higueruelas que indique els usos o condicions per a la seua implantació admesa en el Pla de Calles que considere incoherents amb el seu planejament, i la seua ubicació, a fi de contribuir a la consecució dels objectius comuns abans mencionats.  
- Calles Golf Club SL manifesta diverses qüestions de caràcter urbanístic i altres de caràcter ambiental, que es resumixen a continuació:  
  
- Al·leguen que comptaran amb EDAR pròpia pel que no és necessari adscriure sòl per a l'ampliació de l'EDAR municipal.  
- Al·leguen que no cal realitzar un nou EIA junt al PP del sector 5. Es desestima adduint que la reclassificació de 990.692 m² de sòl comporta la realització del seu corresponent EIA.  
- Al·leguen que no els pareix oportú que en una zona de 600.000 m² se'ls obligue a destinar en la seua totalitat a zones verdes els sòls forestals interiors al sector assenyalat en el PGOF. Es desestima.  
Part de les al·legacions de caràcter urbanístic les estima parcialment, per la qual cosa es realitzen les modificacions següents:  
- Es modifica la tipologia de vivendes en la zona ADO-2.  
- S'assenyala com a vial el camí que unix la vora de la zona AIS per baix de l'ermita amb el vial superior.  
- S'ajusta l'àrea adscrita de la reserva de jardins de la xarxa primària als mínims establits en el RPCV.  
- Es recalcula l'aprofitament tipus i les dotacions adscrites als diferents sectors.  
- Es corregix l'error detectat en l'àrea de protecció grafiada de l'aqüeducte de penya Cortada com a bé d'interés cultural, amb una franja de 100 metres d'amplària a cada costat de l'eix de l'aqüeducte i un cercle de radi 200 metres amb centre en la intersecció amb la rambla Alcotas, com s'indicava en el Catàleg de Béns i Espais Protegits i d'acord amb la seua declaració per mitjà de el Decret 159/2004.  
Consultes  
L'Ajuntament de Calles presenta la documentació següent:  
- Sol·licitud d'informe a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport que acredite que no s'afecta béns de valor cultural.  
- Sol·licitud de certificat que justifique la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts a la Mancomunitat La Serrania.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
En data d'eixida 24 d'octubre de 2006 es realitza el següent requeriment de documentació:  
1. Informe favorable relatiu al tractament de les vies pecuàries del municipi del Servici Territorial de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
2. Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de Protecció del Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
3. El PGOU assenyala només tres cursos d'aigua com de protecció de llits i barrancs (SNUPB), i esta protecció s'ha d'aplicar a tota la xarxa hidrogràfica.  
S'han de classificar com a SNUPB tots els cursos d'aigua del municipi, incloent-hi totes les rambles i barrancs.  
4. Als cursos d'aigua que discorren pel terme municipal, se li apliquen el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües.  
En la xarxa de barrancs, independentment de la protecció genèrica establida, s'haurà de mantindre lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 metres a cada costat del llit del barranc afectat.  
  
Així mateix, s'haurà de disposar d'autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el PGOU en la zona de policia de llits del barranc afectat, com establix el Reglament del Domini Públic Hidràulic.  
5. Caldrà ajustar-se al que disposa l'article 22 del PATRICOVA, que establix que no es pot reclassificar el sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació com a sòl urbà o urbanitzable.  
En les zones sotmeses a risc d'inundació de nivell 1 es prohibix qualsevol tipus d'edificació.  
6. En compliment dels articles 22 i 23 del PATRICOVA, en el seu document de normativa urbanística, s'haurà de presentar l'estudi d'inundabilitat el contingut del qual s'ajuste al que s'ha definit en els articles 16 i 17 del mateix document. A més, es presentarà còpia de l'informe favorable realitzat pel Servici d'Ordenació Territorial.  
7. Hi ha un runam o abocador clandestí localitzat en un barranc, al nord-est del municipi, de camí a l'abocador de residus sòlids inerts previst en el PGOU.  
Segons establix l'article 34 del Decret 67/2006, els llits públics i privats hauran de mantindre's expedits. No s'autoritzarà el seu aterrament o reducció del llit major dels llits sense que existisca un projecte degudament autoritzat per l'organisme de conca competent.  
A més, li és d'aplicació el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües.  
  
8. Per a l'emplaçament previst per a l'abocador de residus sòlids inerts es requerix autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per trobar-se en la zona de policia d'un barranc. S'han de buscar àrees degradades i amb poca incidència visual, i que es troben a més de 500 metres del nucli urbà.  
Encara que este tipus d'actuació requerirà un projecte i un estudi d'impacte ambiental propi, la ubicació de l'abocador proposada en el Pla General i l'EIA hauria d'estar justificada d'una manera més concreta, almenys, amb un estudi d'alternatives i una justificació de l'alternativa triada, que incloguera la incidència visual de l'abocador.  
A més, este abocador no està correctament ubicat en els plans de l'EIA. S'ha d'aportar un pla amb la ubicació exacta de l'abocador.  
9. La xarxa de sanejament serà separativa de la xarxa de pluvials, que serà completament estanca, i connectada a la corresponent estació depuradora.  
Per a l'abocament de les aigües pluvials recollides en el sector a llit públic, s'haurà d'obtindre l'autorització corresponent de l'organisme de conca. Previ al punt d'abocament de les aigües pluvials, s'haurà de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja.  
  
10. S'ha de detallar el sistema de tractament previst per als residus sòlids urbans i presentar certificat en què la corresponent entitat gestora assumisca la gestió dels residus sòlids urbans.  
11. Estudi de paisatge i informe favorable sobre este emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
12. Estudi acústic segons l'article 25 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre de 2002, de Protecció contra la Contaminació Acústica, o informe sobre este realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria.  
13. L'àrea de repartiment AR-3c està sotmesa a risc puntual d'esllavissada, en concret una zona de danys que afecten béns i persones, i el sector 2 i 3 estan afectats per risc d'esllavissada. S'han de proposar mesures preventives i correctores per a pal·liar este risc.  
  
S'han d'ampliar les mesures de defensa per a disminuir el risc d'inundació. També s'han de proposar mesures de restauració de la zona de l'abocador il·legal i altres zones degradades del municipi.  
14. Els sectors que contenen terreny classificat com a sòl forestal segons el PGOF, com els sectors 4 i 5, han de mantindre l'esmentat sòl forestal i fins i tot millorar-ho per mitjà de tractaments silvícoles i control de plagues, per a ser incorporat com a zona verda, a manera de parc natural en els respectius plans parcials.  
15. A més, en les zones edificades, així com en els establiments industrials, limítrofs o interiors a àrees forestals (àrea de repartiment AR-3c i sectors 3, 4 i 5), hauran de complir-se les condicions especificades en informe que s'hi adjunta.  
16. El sector 5 conté part de la muntanya d'utilitat pública Los Rodenos, i segons establix el PGOF en el seu article 34.a les muntanyes incloses en el catàleg de muntanyes d'utilitat pública es consideren sòl forestal de protecció.  
S'ha de classificar com a sòl no urbanitzable de protecció forestal la part de la muntanya d'utilitat pública que conté el sector 5.  
17. S'ha de realitzar una anàlisi de la contaminació atmosfèrica en el terme municipal i increments previsibles d'esta derivada de la implantació d'activitats proposades en el pla general.   
18. S'ha de presentar la zonificació numèrica del polígon industrial, als efectes de compatibilitzar i harmonitzar les esmentades activitats amb el planejament urbanístic i d'acord amb les categories i/o graus d'intensitat relacionats en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses.  
En data d'eixida 19 de febrer de 2007, basant-se en la documentació rebuda, es realitza el següent requeriment de documentació:  
1. Informe favorable relatiu al tractament de les vies pecuàries del municipi del Servici Territorial de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
2. Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de Protecció del Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
3. Autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'obertura del nou pou, amb el qual es preveu obtindre un mínim de 370.610 litres/dia.  
4. Autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el PGOU en la zona de policia de llits dels barrancs afectats, com establix el Reglament del Domini Públic Hidràulic.  
5. Per a l'abocament de les aigües pluvials recollides a llit públic, s'haurà d'obtindre l'autorització corresponent de l'organisme de conca.   
6. S'ha de presentar informe favorable sobre l'estudi d'inundabilitat.  
- S'han de complir els condicionants establits en l'informe de 28 de novembre de 2006, de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals.  
  
- S'han d'esmenar els aspectes mencionats en l'informe de 9 de novembre de 2006, de la Secció Forestal.  
- S'ha de detallar el sistema de tractament previst per als residus sòlids urbans i presentar certificat en què la corresponent entitat gestora assumisca la gestió dels residus sòlids urbans.  
- Segons el que disposa l'informe de 21 de desembre de 2006, de l'Àrea d'Urbanisme, s'ha d'aportar nou document d'estudi de paisatge amb el contingut i documentació dels articles 29 i 44 del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, i l'informe favorable sobre ell emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
- Estudi acústic segons l'article 25 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre de 2002, de Protecció contra la Contaminació Acústica, o informe sobre este realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria.  
- El sector 5 conté part de la muntanya d'utilitat pública Los Rodenos, i segons establix el PGOF en el seu article 34.a, les muntanyes incloses en el catàleg de muntanyes d'utilitat pública es consideren sòl forestal de protecció.  
S'ha de classificar com a sòl no urbanitzable de protecció forestal la part de la muntanya d'utilitat pública que conté el sector 5.  
En data d'eixida 14 de novembre de 2007, sobre la base de la documentació rebuda, es realitza el següent requeriment de documentació:  
  
1. Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de Protecció del Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
2. Autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'obertura del nou pou, amb què es preveu obtindre un mínim de 370.610 litres/dia.  
3. Autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el PGOU en la zona de policia de llits dels barrancs afectats, com establix el Reglament del Domini Públic Hidràulic.  
4. Per a l'abocament de les aigües pluvials recollides a llit públic, s'haurà d'obtindre l'autorització corresponent de l'organisme de conca.   
5. S'ha de detallar el sistema de tractament previst per als residus sòlids urbans i presentar certificat en què la corresponent entitat gestora assumisca la gestió dels residus sòlids urbans.  
6. Informe favorable sobre l'estudi de paisatge emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
7. El sector 5 conté part de la muntanya d'utilitat pública Los Rodenos, i segons establix el PGOF en el seu article 34.a les muntanyes incloses en el catàleg de muntanyes d'utilitat pública es consideren sòl forestal de protecció.  
S'ha de classificar com a sòl no urbanitzable de protecció forestal la part de la muntanya d'utilitat pública que conté el sector 5.  
Documentació complementària  
En data 14 de novembre de 2006 es rep documentació sobre el primer requeriment realitzat.  
En data 8 de maig de 2007 es rep documentació relativa al segon requeriment realitzat.  
En data 17 de maig de 2007 es rep:  
- Informe d'ampliació de l'Ajuntament de Calles.  
- Pla de classificació del sòl, corregint les vies pecuàries conforme sol·licita la unitat de vies pecuàries de la Conselleria de Territori i Habitatge. Es realitza consulta a vies pecuàries en data 4 de juliol de 2007.  
  
- Esmena de l'informe de 27 d'octubre de 2006, de la Conselleria de Cultura.  
- Autorització de la Conselleria de Territori i Habitatge per a la realització del sondeig d'investigació en terrenys forestals.   
- Sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica de Xúquer sobre la dotació d'abastiment d'aigua potable de consum públic.  
- Sol·licitud d'autorització per a abocaments d'aigües pluvials a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Inundacions històriques. (Esmenes requerides en l'informe de l'estudi d'inundabilitat). Es remet açò al SOT en data 4 de juliol de 2007.  
- Modificacions arran de l'informe de la Secció Forestal. (Informe d'aclariments, de data 17 de febrer de 2007).  
- Sol·licitud de l'informe de residus sòlids urbans.  
- Plans de l'estudi de paisatge. Es remeten al Servici de suport tècnic en data 4 de juliol de 2007.  
- Informe favorable sobre l'estudi acústic de data 7 de novembre de 2006.  
- Pla d'ordenació detallada OP-1b, on es grafia la nova ubicació d'un equipament educatiu.  
- Es rep informe favorable de l'estudi d'inundabilitat en data 16 de juliol de 2007.  
- Es rep informe favorable de vies pecuàries en data 26 de juliol de 2007.  
- Es rep certificat suficiència recursos hídrics en data 9 de gener de 2008.  
- Es rep certificat de residus sòlids urbans en data 30 de gener de 2008.  
- Es rep informe condicionat l'estudi de paisatge en data 19 de juny de 2008.  
Informes sectorials  
Informe de l'Ajuntament de Calles sobre les necessitats d'aigua potable, amb indicació de la quantitat, origen i qualitat de les aigües.  
De data 2 de maig de 2006, informa que:  
«Actualment l'abastiment d'aigua potable al nucli urbà es realitza des de tres depòsits d'emmagatzematge, un situat al nord del nucli urbà de 500 m³, el qual s'abastix amb aigua procedent del pou Fuente de la Torre; hi ha un altre depòsit d'emmagatzematge de 500 m³ situat en la font de la Losa, el qual s'abastix d'una font situada en la penya Uncel, i un depòsit situat en el carrer el Mirador de 100 m³. Amb el que es disposa d'una capacitat d'emmagatzematge d'aigua de 1.100 m³.  
  
El consum diari per habitant s'estima en 200 litres/habitant.  
La població aproximada actualment és de 434 habitants.  
- 464 X 200 l/h./dia = 86.800 litres/dia.  
S'estima un nombre d'habitants potencials de 3.667.  
- 3.667 habitants X 200 l/h./dia = 733.400 litres/dia.  
- C. industrial (23.760 m²t X 0,003 P trab/m²t X 200 l/h./dia = 14.256 litres/dia.  
- Total consum àrees no consolidades = 747.690 litres/dia  
Si prenem el nombre d'habitants estimat en 3.063.  
- 3.063 habitants X 200 l/h./dia = 612.645 litres/dia.  
- C. industrial (6.459 m²t X 0,003 p/m²t X 200 l/h./dia) = 3.875 litres/dia.  
- Total consum àrees consolidades = 616.521 litres/dia.  
Tenim un consum de 1.364.210 litres/dia per a l'edificació prevista.  
Necessitats d'aigua de reg camp de golf 465.660 litres/dia (J. Rafael Molina Nieto, enginyer agrònom). Es planteja que esta aigua provinga de les aigües depurades.  
Per a abastir este consum diari previst es disposa, com ja s'ha mencionat, dels abastiments següents:  
Pou de les piscines situat dins del poble, aporta un cabal de 8 litres/segon.  
- 8 l/s X 86.400 s/dia = 691.200 litres/dia.  
Pou Fuente La Torre situat a 2 km al nord del nucli urbà amb un cabal de 2,5 litres/segon.  
- 2,5 l/s X 86.400 s/dia = 216.00 litres/dia.  
Font de la penya Uncel que aporta al depòsit de la font La Losa 1 litre/segon.  
- 1 l/s X 86.400 s/dia = 86.400 litres/dia.  
Obtenim amb les captacions existents un total de 993.600 litres/dia.»  
Es va realitzar per part de l'empresa TEYCE, SA., el projecte denominat Projecte de Sondeig d'Investigació Preexplotació, denominat «El Bosque», per a la millora de l'abastiment a la localitat de Calles (València), el qual està promogut i inclòs en els pressupostos de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports per a la seua immediata execució.  
Amb l'aportació d'este pou es preveu obtindre un mínim de 370.610 litres/dia que complete els 993.600 litres/dia que disposa en l'actualitat el municipi i cobrir el màxim teòric de les necessitats que establix el pla.  
Amb la realització del nou sondeig aprovat i els abastiments existents es considera que estan justificades les necessitats d'abastiment previstes en el nou pla.  
Informe tècnic de l'Ajuntament de Calles, com a entitat gestora del servici d'abastiment i distribució d'aigua potable, respecte a la suficiència de recursos hídrics.  
De data desembre de 2007, este informe conclou que:  
«[...] per a atendre la demanda futura de 163.871 m³/any, amb una punta de 14,02 l/s, s'han d'ampliar les concessions existents, ja que amb les actuals no es pot atendre la demanda; passant dels 79.001 m³/any als 163.871 m³/any.  
Atés que la concessió conjunta del pou Los Molinos i el brollador La Torre poden proporcionar un cabal punta de 12,97 l/s, i el volum màxim anual disponible actualment és de 1.001 m³/any, se sol·licita l'ampliació de cabals d'estos punts de subministrament únicament, deixant en la mateixa situació la del brollador de la penya Uncel.  
  
Les noves concessions sol·licitades de les diferents preses per a poder atendre la demanda futura del municipi són de 85.871 m³/any, sent l'ampliació de 84.870 m³/any en el pou Los Molinos i brollador Las Torres [...]».  
Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Calles per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel PGOU de Calles.  
De data 10 de novembre de 2005, l'EPSAR comunica el següent:  
  
1. L'EDAR de Calles dóna servici a l'esmentat municipi i està dissenyada per a tractar 400 m³/dia. Actualment tracta cabals inferiors al de disseny, i és en cabal mitjà de 374 m³/dia l'any 2004.  
2. El II Pla director de Sanejament de la Comunitat Valenciana preveu actuacions d'ampliació i millora per a esta depuradora per a l'anualitat 2008.  
3. Segons dades aportades pel sol·licitant, la modificació descrita generarà un cabal estimat en 798 m³/dia d'aigua residual urbana i un cabal de 68 m³/dia d'aigua residual industrial.  
4. D'acord amb el que s'ha assenyalat en el Reglament de Gestió Urbanística (Reial Decret 3288/1978), en l'article 59.1.b, els urbanitzadors responsables d'executar l'actuació hauran de costejar l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que precise l'actuació; o d'acord amb el que s'ha assenyalat en la LRAU, en l'article 30.1.b, en cas de no resoldre pel seu compte les necessitats de sanejament i depuració que generen, i vagen a sol·licitar la connexió a sistemes públics, hauran de cobrir l'objectiu imprescindible que se suplementen les infraestructures públiques en el que és necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servici existents o desitjables.  
5. El cost estimat d'este suplement d'infraestructures es calcularà en funció dels habitants equivalents a servir, sent un habitant equivalent aquell que ocasiona un abocament de 60 gr. de DBO5 per dia, o bé, genera un volum d'aigua residual de 200 litres per dia. L'import, per cada desenrotllament urbanístic, de l'esmentat suplement d'infraestructures s'establirà en el moment en què es produïsca la corresponent sol·licitud que s'informe la viabilitat del tractament de les aigües residuals generades per un determinat desenrotllament en la infraestructura pública de depuració.  
Conclusió  
Pel que assenyala anteriorment, i per al cas en què els urbanitzadors decidisquen no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals per mitjà de la realització de les obres públiques necessàries per a suplementar les infraestructures existents, esta Entitat de Sanejament d'Aigües informa la viabilitat del tractament de l'EDAR de Calles de les aigües residuals generades pel desplegament del PGOU de Calles (València) sempre que es complisca amb els condicionants següents:  
  
1. Al seu dia, els urbanitzadors responsables dels desenrotllaments urbanístics hauran de realitzar la corresponent sol·licitud de connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel compte i risc del peticionari.  
2. En tot cas, l'abocament generat pels desenrotllaments urbanístics a què done lloc el PGOU de referència haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament d'aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'afluent. A tals efectes, els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió, han de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el Model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per esta Entitat de Sanejament d'Aigües, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una mitjalluna que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, en la connexió de la zona industrial a més de disposar de la mencionada arqueta de registre, s'haurà de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancat amb clau.  
3. Hauran de coordinar-se la necessària ampliació de la planta amb els desenrotllaments urbanístics segons vagen tenint lloc estos, ja que perquè es puga realitzar la connexió efectiva dels desenrotllaments, hauran d'estar executades les obres de construcció d'una planta depuradora amb capacitat suficient per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la població de Calles.  
4. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament d'Aigües la quantitat resultant del càlcul del suplement d'infraestructures efectuat, a l'efecte de la qual haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament de Calles.  
Informe del Servici de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal.  
  
De data 27 d'octubre de 2006, respon a la sol·licitud d'informació relativa a un incendi forestal ocorregut el dia 27 d'abril de 2006, en la partida Los Llanos del terme municipal de Calles, s'informa que «Les coordenades del punt d'inici del mencionat incendi són les següents X=673,381, I=4.399,874, i la superfície afectada en part provisional va ser de quatre hectàrees de vegetació de ribera.»  
Primer informe desfavorable a l'estudi d'inundabilitat relatiu al Pla General de Calles emés pel Servici d'Ordenació Territorial.  
  
De data 17 de novembre de 2006, conclou el següent:  
«Vist el contingut de l'estudi d'inundabilitat del riu de Toixa al seu pas per Calles i l'informe emés per l'organisme de conca, es considera que no és procedent la seua aprovació al no estimar prou complides les previsions del PATRICOVA.  
Per tot el que s'acaba d'exposar es considera necessari que el tècnic redactor de l'estudi d'inundabilitat el complete en els termes següents:  
  
1. Ha de presentar un estudi de les inundacions històriques per a recolzar i confirmar els resultats de l'estudi geomorfològic i com a element de calibratge de la hidrologia i la hidràulica, com prescriu l'article 17 de la normativa del pla.  
2. Haurà de completar l'estudi realitzat amb els plans de concreció de riscos d'inundació.»  
Segon informe favorable a l'estudi d'inundabilitat relatiu al Pla General de Calles emés pel Servici d'Ordenació Territorial.  
  
De data 6 de juliol de 2007, conclou el següent:  
«É procedent informar favorablement l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat corresponent a l'àmbit del PGOU de Calles (València), pel que fa a la concreció del risc d'inundació, al considerar-se prou complides les previsions contingudes en el PATRICOVA.   
  
Aprovació de l'estudi que es considera subsumida en la de l'instrument de planejament que habilita l'actuació (PGOU). I cal que conste en l'acord aprovatori l'obligatorietat que qualsevol nova proposta de reclassificació del sòl que afecte les zones inundables, quede en suspens fins a l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat que analitze els seus efectes sobre estes.»  
Informe favorable sobre vies pecuàries.  
De data 18 de juliol de 2007, el tècnic informa el següent:  
«Amb data 2 de novembre de 2006 es va emetre per part d'este tècnic informe desfavorable al PGOU de Calles. El motiu del sentit de l'informe va ser que la grafia de les vies pecuàries del terme municipal, reflectida en el pla de classificació del sòl corresponent al pla presentat, no era correcta, ja que presentava diverses disconformitats amb el traçat expressat en el Projecte de Classificació de les Vies Pecuàries del terme municipal de Calles, aprovat per Orde Ministerial de 3 de març de 1972. En el mateix informe es feia constar que era correcta tant la informació sobre vies pecuàries reflectida en la memòria com la consideració d'estes com a sòl no urbanitzable protegit.  
  
En el dia de hui s'observa nova documentació, presentada per l'interessat, consistent en un pla, denominat NÚM. OE-1b «Terme municipal. Classificació del sòl», datat el 2007.  
En la nova documentació s'esmenen els errors de traçat en les vies pecuàries que van motivar en anterior informe desfavorable, per la qual cosa el traçat reflectit en el pla mencionat és correcte i conforme amb les classificació de les vies pecuàries. Per este motiu, i a sol·licitud del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, s'emet un informe favorable al pla urbanístic proposat, pel que fa a vies pecuàries.»  
  
Informe de la Secció Forestal de data 9 de novembre de 2006.  
Es rep en data 27 de novembre de 2006.  
«En la zona en què es pretén ubicar un camp de golf i diverses construccions, part d'ella està classificada com a muntanya d'utilitat pública propietat de l'Ajuntament de Calles, en concret 24,2530 ha.  
  
Basant-nos en la legislació vigent, independentment de la urbanística i des del punt de vista forestal, no seria compatible la realització de l'activitat prevista amb la utilitat pública de la muntanya. Tan sols cabria comprovar si la zona en qüestió continua complint les raons per les quals es va declarar d'utilitat pública. En el cas que les raons mencionades continuaren, significaria la incompatibilitat des del punt de vista forestal de les pretensions que figuren en el projecte del PGOU de Calles.  
En el pla general es fa menció de l'existència de dos úniques muntanyes d'utilitat pública quan en realitat existixen 5 muntanyes d'utilitat pública.  
  
  
  
En el document només es reconeix com a zones de domini públic les que com a tals es reconeixen en la Llei d'Aigües, o carreteres, a hores d'ara segons establix la Llei 43/2003, de la Fores, totes les muntanyes incloses en els catàlegs de muntanyes d'utilitat pública ho són de domini públic.  
En la distribució territorial que es fa s'inclou part de la muntanya 172 dins de la zona d'aprofitament miner. Donada les característiques d'eixa muntanya s'ha d'excloure totalment de qualsevol possibilitat d'explotació minera.  
En el capítol IX. Normes particulars per a ús del sòl no urbanitzable.  
Secció 3. Zona de protecció forestal.  
Article 9.3.3. Règim general d'usos.  
En l'apartat 1.g haurà d'excloure les muntanyes de la Generalitat valenciana de la subzona d'aprofitament miner. Per a la resta de la subzona no s'hauran de permetre noves explotacions mineres en muntanya d'utilitat pública.  
En l'apartat 3, usos incompatibles, s'han d'anul·lar la prohibició d'ús ramader, el traçat de nous camins, la introducció d'espècies no autòctones i les que suposen moviments de terra. Bastaria de dir que qualsevol aprofitament o activitat en terreny forestal o muntanya d'utilitat pública es regularà per la seua legislació específica sense posar traves a possibles actuacions amb normativa que complique el desenrotllament o les activitats de la zona. Igualment s'hauria de suprimir els punts a i b de l'esmentat apartat en incloure's en el text proposat.  
En la legislació a tindre en compte no s'ha inclòs la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de la Forest.  
S'hauria d'incloure l'obligació de disposar de zones que permeten contindre els possibles incendis forestals quan hi ha nuclis de població pròxims a sòl forestal, d'acord amb el que establix la legislació vigent, açò es podrà realitzar per mitjà de faixes de seguretat amb reducció de la vegetació, carrers perimetrals al nucli de construccions, i la instal·lació d'hidrants contra incendis en l'esmentat cinturó perimetral.  
  
Finalment, haurà d'eliminar-se qualsevol reserva de sòl per a explotació minera, de manera que les actuals estiguen en funcionament fins a la finalització de l'ocupació de muntanya pública, i no permetre cap explotació nova.  
S'adjunta pla de la ubicació de les forests d'utilitat pública del terme municipal, és necessari advertir que si en alguns moments el límit de les esmentades muntanyes no coincidix exactament amb el límit del terme es deu als tipus de cartografia utilitzats en la major part dels casos, no ocorre exactament així en la muntanya 45 ja que una part de l'esmentada muntanya es troba dins del terme municipal d'Higueruelas.»  
  
Informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals.  
De data 28 de novembre de 2006, proposa:  
«1. Que s'indique expressament en la documentació l'existència del lloc d'interés comunitari (LIC) Alt Túria, citant que qualsevol actuació pla o projecte que afecte la zona haurà de tindre en consideració la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la Conservació dels Hàbitats Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres, i en especial els apartats 2 a 4 del seu article 6.  
2. Que d'acord amb el PGOF, aprovat per Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat, en l'article 34 s'indica quins terrenys hauran de ser catalogats com a «àrees de sòl forestal de protecció», i que haurà de ser tinguda en compte als efectes de planificació en els nous plans generals i modificacions, d'acord amb l'article 62 del PGOF.  
  
3. Que als efectes del PGOF, hauran de ser catalogats com a «àrees de sòl forestal de protecció», entre altres:  
- Article 34.a «Les muntanyes incloses en el catàleg de muntanyes d'utilitat pública [...]».  
- Article 34.d «Els terrenys forestals inclosos en la xarxa de microreserves de la Comunitat Valenciana i la seua àrea d'influència, que com a mínim serà de 250 metres des dels seus límits».  
- Article 34.e «Els terrenys forestals que alberguen hàbitats protegits i zones d'especial protecció d'aus, proposades en desplegament de la normativa que regula la Xarxa Ecològica Europea Natura 2000».  
4. Que, d'acord amb l'article 11 del PGOF, sobre identificació de terrenys forestals en la cartografia del PGOF, es prendrà com a referència la cartografia de detall del PGOF i la seua documentació alfanumèrica annexa.  
5. Que per tot això, unit a la proximitat del curs fluvial del Túria i de l'abrupta orografia que caracteritza este LIC, s'haurà de canviar la qualificació d'aquells terrenys de caràcter forestal que queden inclosos dins del LIC Alt Túria, que seran qualificats com a sòl no urbanitzable protegit-sòl forestal de protecció, perquè part d'estos s'han proposat com a «sòl no urbanitzable comú», resultant incoherent amb el PGOF, com ja s'ha indicat.  
6. Que s'indique expressament en el PGOU, textual i cartogràficament, l'afecció de distintes parts del terme municipal al LIC Alt Túria, a les distintes muntanyes d'utilitat pública i a la zona perimetral de protecció de les microreserves de flora, així com la presència de vies pecuàries.  
7. Que haurà d'indicar-se expressament que, d'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals de la Comunitat Valenciana, es consideren protegides, amb caràcter general, totes la coves, avencs i la resta de cavitats subterrànies síties en el territori de la Comunitat Valenciana, prohibint-se tota alteració o destrucció de les seues característiques físiques, així com l'extracció no autoritzada de qualsevol classe de materials naturals o artificials del seu interior i la introducció de rebutjos i objectes de qualsevol tipus que puguen alterar les condicions d'equilibri ecològic existents. En cas de descobriment fortuït d'alguna cova, haurà de procedir-se d'acord amb el procediment previst en el Decret 65/2006, de 12 de maig.»  
Informe sobre l'estudi de paisatge de l'Àrea d'Urbanisme.  
De data 21 de desembre de 2006, conclou que:  
«Es considera que la documentació presentada resulta insuficient i no es pot emetre un informe que valore la integració paisatgística respecte del model de creixement urbanístic previst en l'estudi de paisatge del PGOU de Calles, i caldrà que s'aporte un nou document d'estudi de paisatge, amb el contingut i documentació dels articles 29 i 44 del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana.»  
Informe estudi de paisatge del PGOU de Calles de la Direcció General del Paisatge.  
De data 11 de juny de 2008, informa que:  
«En data 6 de juny de 2008 s'aporta nova documentació relativa a l'estudi de paisatge.  
Analitzada la nova documentació que es troba en este Servici, es realitzen les observacions següents:  
1. Pla de participació pública.  
Donat el moment procedimental en què es troba el pla general, es considera garantit, excepte criteri millor fundat, el principi de governança del territori i paisatge establit en l'article 89 de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge (LOTPP), que exigix la participació ciutadana en els processos de decisió sobre plans territorials. No obstant això, de conformitat amb l'article 30.3 de la LOTPP i el règim transitori establit en el RPJECV vigent (disposició transitòria primera), quan el municipi redacte el seu catàleg de paisatge amb la delimitació de sistema d'espais oberts, haurà de dur-se a terme el corresponent pla de participació pública.  
2. Informació del territori.  
El document analitza les activitats i processos que incidixen en el paisatge, estimant-se prou l'anàlisi realitzat.  
3. Caracterització i valoració del paisatge.  
- L'estudi de paisatge conté una adequada delimitació de l'àmbit d'estudi. En este es distingixen sis unitats de paisatge amb la caracterització i valoració de cada una d'elles, de manera que es correspon amb la seua definició en els plans.  
- L'estudi de paisatge preveu la caracterització i valoració dels recursos paisatgístics presents en l'àmbit d'estudi, distingint entre els que tenen interés mediambiental, interés visual, i interés cultural i patrimonial, així com la seua localització en pla.  
- S'aporta estudi de visibilitat identificant punts d'observació amb les seues respectives conques visuals.  
- Tot això s'ha realitzat en concordança amb els articles 30.2, 30.3 i 32 de la LOTPP i la secció primera del capítol III del títol III del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, presentant-se en un text refós de l'estudi de paisatge.  
4. Fixació dels objectius de qualitat paisatgística.  
En el document presentat s'establixen objectius de qualitat paisatgística de l'àmbit d'estudi, de conformitat amb l'article 31 de la LOTPP.  
  
5. Mesures i accions necessàries per al compliment dels objectius de qualitat paisatgística.  
- L'estudi de paisatge del municipi es completarà en el seu moment, d'acord amb el compromís de 4 d'abril de 2007, de l'Ajuntament de Calles, amb la redacció d'un catàleg de paisatge amb delimitació del sistema d'espais oberts, tot això de conformitat als article 20.7, 30.2 i 30.3 de la LOTPP i la disposició transitòria primera del RPJECV.  
  
- Es redacten normes d'integració paisatgística adequant-se als objectius de qualitat paisatgística que es definixen i als articles 32.c i 33 a 35 de la LOTPP. Les esmentades normes es consideraran en el seu moment amb les referides al catàleg i al sistema d'espais oberts quan estos s'elaboren, així com amb les referides als sectors d'ampliació del nucli urbà i industrial, que hauran de concretar-se quan es redacten els corresponents estudis d'integració paisatgística.  
  
  
- En la documentació s'aporta una proposta de programes de paisatge concrets, segons els articles 27.3 i 36 de la LOTPP, que són descrits i delimitats gràficament segons les seues fitxes.  
- S'haurà de tindre en compte que les mesures i accions proposades en l'estudi de paisatge tenen caràcter normatiu i s'han d'incorporar a la corresponent documentació del PG.  
6. Ordenació del paisatge.  
A partir de la documentació aportada sobre el model territorial proposat en el PG, s'informa el següent respecte al model de creixement urbà proposat:  
- Una de les actuacions que proposa el PGOU és la classificació com a sòl urbanitzable del sector S-5 d'uns 990.000 m², en el qual es preveu la construcció d'un camp de golf i quatre àrees edificables per a diferents tipologies incloent usos residencials i terciaris, sense oferir més informació, atés que es desenrotllarà més avant per mitjà d'un pla parcial. Caldrà deixar lliure d'edificació tota la zona visible que es trobe dins d'este sector, segons la documentació gràfica de l'estudi de visibilitat aportat, seguint les normes d'integració paisatgística. Es pot observar que la seua localització no respon a una utilització racional del sòl segons article 13.1 de la LOTPP ja que el sector comprén una zona pertanyent a sòl forestal muntanya d'utilitat pública. Per tant, es considera que ha de revisar-se i plantejar-se novament l'àmbit i la delimitació del sector S-5, d'acord amb una utilització racional del sòl, i s'informa desfavorable l'àmbit del sector S-5.  
  
- Es considera justificada la localització del sector de sòl urbanitzable d'ús industrial pròxim al riu de Xelva, segons l'estudi de visibilitat i les normes d'integració paisatgística que li afecten concretament.  
  
- Queda justificat també en el desenrotllament dels sectors urbanitzable entorn al nucli urbà, la protecció de les seues vistes, siluetes i façanes, seguint les normes d'integració paisatgística.  
Per això s'informa favorable la integració paisatgística del model de creixement proposat pel PGOU de Calles descrita en l'estudi de paisatge d'este, a excepció del sector S-5, i s'haurà d'aportar un text refós, en suport paper i digital, que continga el conjunt de la documentació de l'estudi de paisatge i el seu annex posterior, així com els plans d'ordenació aportats, tot això de conformitat amb el que establix la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.   
  
Informe favorable sobre l'estudi acústic en l'àmbit del PGOU de Calles.  
L'estudi tracta de diagnosticar l'ambient sonor en el terme municipal de Calles, a causa de diferents fonts de soroll existents.  
L'objecte de l'estudi acústic és avaluar l'impacte acústic del projecte en compliment de l'article 25 de la llei 2/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
  
D'acord amb la taula I de l'annex II de la llei, s'establix que en l'ambient exterior serà un objectiu de qualitat que no se superen els nivells sonors de recepció, en funció de l'ús dominant de cada zona.  
  
S'identifiquen les fonts sonores següents:  
- Vies principals de comunicació. Les principals vies de comunicació són la carretera CV-35 València-Ademús, la carretera CV-3980 i la CV-345.  
- Àrees industrials. Situades junt a les eixides de la població, una al nord-est del nucli urbà, i una altra al sud-oest.  
- Àrees destinades a usos terciaris. Els usos terciaris s'assenyalen com a compatibles en la majoria de les zones, amb limitacions per a evitar molèsties en les zones residencials.  
- Àrees recreatives. Les activitats recreatives, englobades en l'ús terciari, s'assenyalen com a compatibles en la majoria de les zones, amb limitacions per a evitar molèsties en les zones residencials.  
- Àrees residencials i comercials. L'àrea residencial es compon de les zones següents: nucli històric, zona d'ampliació del casc, zona de vivendes adossades i zona de vivendes aïllades. Fora del nucli urbà també s'assenyalen àrees residencials: sector S-5 (residencial amb camp de golf), S-6 i nucli d'Alcotas.  
Es realitzen mesuraments de soroll en 11 estacions, centrades principalment en la zona industrial i en sòl no urbanitzable.  
El nivell mitjà de soroll registrat en la zona residencial és de 46,2 dB (A), en la zona industrial és més reduït encara 45,8 dB(A), i finalment en la zona residencial golf el nivell mitjà és 38,8 dB (A).  
Com a conclusió s'indica que es proposen, basant-se en l'estudi acústic, tres zones acústiques en l'àrea urbana i urbanitzable:  
a) Zona residencial nucli urbà.  
b) Zona industrial.  
c) Zona residencial urbanitzacions.  
Com a conclusió s'indica que la posada en funcionament del pla incrementarà els nivells de soroll del seu entorn d'ubicació, i podran superar-se els criteris de qualitat acústica, per la qual cosa s'han dissenyat mesures correctores perquè els esmentats nivells de soroll s'adapten a la legislació. Les mesures correctores consistixen a situar zones verdes com a separació de les principals fonts sonores, en la reducció i limitació de la velocitat de trànsit en les zones residencials; en la formació de terraplens amb pendents del 25% al 30%, restricció dels nivells d'emissió de les activitats industrials i enjardinament de zones verdes en zones industrials. Les futures actuacions hauran de ser compatibles, des del punt de vista acústic, amb esta actuació.  
Amb estes observacions i tenint en compte les mesures correctores de l'estudi, el tècnic que les subscriu les considera acceptables i emet informe favorable sobre l'expedient només als efectes pel que fa a l'acústica.»  
Informe de residus sòlids urbans.  
De data 16 de gener de 2008, informa que:  
«Gestió Integral de Residus Sòlids, SA., (GIRSA) com a gestor actual dels residus sòlids urbans generats en el municipi de Calles, sent principalment la gestió realitzada l'operació de transferència d'estos residus a la instal·lació de tractament propietat de la Diputació de València, sítia a Guadassuar, certifica la capacitat d'assumir la gestió actual i les previsions futures de la producció de residus sòlids urbans de l'esmentat municipi. No obstant això, a partir de la posada en funcionament de la solució transitòria del projecte de gestió de residus sòlids del pla zonal de les zones VI, VII i IX, GIRSA deixarà de realitzar la gestió dels residus, i el Consorci a través del projecte de gestió adjudicat, passarà a ser el responsable de la gestió d'estos residus.»  
  
Afeccions legals  
1. Xarxa Natura 2000 i Espais Naturals Protegits en la Comunitat Valenciana.  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000, s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari, denominats LIC, proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000.  
Es tracta del LIC Alt Túria, àrea bàsicament fluvial estructurada al voltant del llit del riu Túria, que alberga importants exemples de boscos galeria i penyes escarpades -els congosts del Túria.  
Esta zona està qualificada en el PGOU com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, de protecció de llits i de protecció natural.  
També en el nord del terme hi ha dos microreserves, ombria del Rodeno Tormé, en el límit est amb Domeño, i la rambla d'Alcotas, recentment declarada com a tal. Ambdós estan qualificades com a sòl no urbanitzable de protecció forestal. A més, apareixen en el Catàleg de Béns i Espais Protegits.  
2. Forest  
Les muntanyes públiques i privades gestionades per l'administració es troben regulades per la Llei 43/2003, de 21 de desembre, de la Forest, i per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
El PGOU fa menció de dos muntanyes d'utilitat pública, en el nord del terme la muntanya Los Rodenos i al sud les caigudes del riu Túria, però en realitat són cinc muntanyes d'utilitat pública:  
  
  
  
Ambdós estan qualificats com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, excepte una part de la muntanya de Los Rodenos, que es reclassifica a urbanitzable com a part del sector 5, que va destinat a un futur camp de golf i residencial.  
A més, les muntanyes incloses en el catàleg de muntanyes d'utilitat pública es consideren sòl forestal de protecció.   
En l'informe emés per la Secció Forestal, basant-se en la legislació vigent, independentment de la urbanística i des del punt de vista forestal, no seria compatible la realització de l'activitat prevista (camp de golf i residencial) amb la utilitat pública de la muntanya.  
La Diputació de València realitza un informe d'aclariments, de data 17 de febrer de 2007, a fi d'esmenar allò que s'ha indicat en l'esmentat informe de la Secció Forestal.  
3. Domini públic hidràulic.  
La major part del terme de Calles pertany a la conca de drenatge del riu Túria. El terme és travessat pel riu Túria i pel riu de Toixa (o riu de Xelva), que s'unixen a Domeño.  
El Túria, a uns 6 km del poble pel sud, creua el terme per la part més meridional, en direcció oest-est. El riu de Toixa travessa el terme en direcció nord-oest-sud-oest, passant junt al nucli urbà de Calles, rebent a la seua altura la rambla d'Alcotas.  
Completen la xarxa de drenatge del municipi:  
- Barranc del Hocico.  
- Barranc del Zurdo.  
- Barranc de mas del Herrero.  
- Barranc del Tio Roque.  
- Barranc de l'Arenal.  
- Barranc d'Agua Salada.  
- Rambles de Tuesa i la Salceda.  
El riu Túria, el riu de Toixa i la rambla d'Alcotas estan qualificats com a sòl no urbanitzable de protecció de llits i barrancs (SNUPB).  
La resta de barrancs els qualifica com el seu entorn immediat. S'ha de qualificar tota la xarxa hidrogràfica, incloent-hi tots els barrancs del municipi, com a SNUPB.  
En la documentació remesa al novembre de 2006, l'Ajuntament proposa aplicar a tota la xarxa hidrogràfica allò que s'ha indicat per a la zona de protecció de llits i barrancs (SNUPB), capítol IX, secció 7, de la NU. Per a això, es grafia la xarxa hidrogràfica en els plans de classificació (OE-1 i OE-2) conforme estava assenyalada en el plànol I-4, i es modifica el següent punt de l'article 9.7.1 de les NU, referent a l'esmentada zona:  
- Comprén els llits d'aigua principals (els rius de Toixa i Túria i la rambla d'Alcotas) i el seu entorn immediat, i la resta de la xarxa hidrogràfica en el municipi. El llit del Túria està inclòs en l'àrea proposada com LIC de l'Alt Túria.   
A més, proposen afegir les condicions indicades a l'article 9.1.9 de les NU, que en part ja estaven recollides en ell, en els punts següents:  
  
a) Qualsevol activitat o ús que es pretenguen realitzar en les zones de servitud o de policia assenyalades en la Llei d'Aigües i el Reglament del Domini Públic Hidràulic haurà de comptar amb informe favorable de l'organisme de conca competent i complir allò que s'ha establit en eixes normes. Fins que no s'haja efectuat la delimitació de les zones de màxima avinguda dels llits per l'esmentat organisme, qualsevol ús o activitat a una distància menor de 100 metres a partir de qualsevol dels límits de llit dels llits públics, necessitarà l'esmentada autorització.  
b) Els llits i drenatges naturals s'hauran de mantindre nets i lliure de tot obstacle per a l'ús públic en la zona de servitud de 5 metres a cada costat d'estos, comprovant-ho amb la periodicitat requerida.  
  
c) Vies pecuàries.  
Les vies pecuàries estan regulades per la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, en què s'indica com a fi principal el manteniment de la integritat superficial de les vies, la idoneïtat dels itineraris i traçats, junt amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb este.  
Les vies pecuàries existents en el terme i la seua amplària de protecció legal són les següents:  
  
  
  
El PGOU les qualifica com a sòl no urbanitzable de protecció viària.  
S'aporta plànol OE-1b de classificació del sòl, corregint les vies pecuàries conforme sol·licita la Unitat de Vies Pecuàries de la Conselleria de Territori i Habitatge, i l'informe favorable del Servici de Vies Pecuàries en relació al tractament de les vies pecuàries, de data 18 de juliol de 2007.  
4. Patrimoni cultural.  
El Patrimoni cultural s'analitza detalladament en el Catàleg de Béns i Espais Protegits del PGOU de Calles, que arreplega tots els jaciments arqueològics, excepte un denominat Villanueva. Es requerirà un informe de la Conselleria de Cultura que done la seua conformitat a la classificació atorgada a estos béns, i si és procedent o no establir una àrea de protecció i especificar els usos permesos i restringits als voltants.  
  
El sector 5, que es destina a camp de golf i residencial, conté part de la zona de protecció de l'aqüeducte de la penya Cortada. L'aqüeducte de la penya Cortada té declaració com a bé d'interés cultural (BIC) amb la categoria de monument, per mitjà de Decret 159/2004, de 3 de setembre, del Consell de la Generalitat.  
A més, es considera sòl forestal de protecció els terrenys forestals en què existisquen béns d'interés cultural i elements de patrimoni cultural i arqueològic i la seua àrea d'influència, que com a mínim serà de 500 metres des dels seus límits. S'ha de classificar com a sòl no urbanitzable de protecció forestal el sòl forestal en què existisquen béns d'interés cultural i elements de patrimoni cultural i arqueològic i la seua àrea d'influència, que com a mínim serà de 500 metres des dels seus límits  
El sector 3 conté el jaciment arqueològic Alot de la Rocha, per la qual cosa és condició per al seu desenrotllament urbanístic realitzar una prospecció arqueològica prèvia del seu àmbit per tècnic competent, autoritzada expressament per la Conselleria de Cultura.  
S'ha de presentar l'informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de Protecció del Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
5. Carreteres.  
La Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, indica en els seus articles 32 i 33, l'autorització prèvia de l'administració titular de la via,per a la realització d'obres o instal·lacions en la zona de domini públic (3 m) o zona de protecció (25 m), no relacionades amb la construcció, conservació o explotació de la via.  
  
Les principals vies de comunicació del terme:  
- La carretera CV-35 València-Ademús, que discorre pròxima al terme de Calles.  
- La carretera CV-3980, que partix del nucli urbà de Calles en direcció sud, coincidint amb la colada de Calles a Utiel i acabant en l'encreuament amb el riu Túria, en el paratge denominat La Cerrada.  
- La carretera CV-345, que connecta amb l'aldea d'Alcotas per mitjà d'una carretera de 2 km entre Higueruelas i La Yesa.  
A més, d'estes vies, el terme compta amb una xarxa de camins rurals, destacant per motius culturals PR-92, que comunica Calles amb la penya Cortada i Chelva.  
Es classifiquen com a sòl no urbanitzable de protecció viària (SNUPV), que comprén les carreteres, les vies pecuàries i les seues zones de protecció assenyalades en la seua legislació sectorial.  
6. Sòl forestal.  
Segons la cartografia de l'inventari forestal vigent en la Comunitat Valenciana (E 1:10.000) gran part del terme municipal correspon a terreny classificat com a «forestal».   
S'han classificat estes zones com a SNUPF i com a SNUPN.  
De les zones que es reclassifiquen, algunes contenen sòl forestal, i són les següents:  
- El sector 5, quasi la mitat de l'àrea correspon a sòl forestal de tres tipus: arbratge de plantació, matoll i arbratge natural.  
- El sector 4 industrial conté una franja d'arbratge natural i limita amb sòl forestal.  
- El sector 3 limita amb sòl forestal.  
- L'àrea AIS, AR-3c també limita amb sòl forestal.  
En la documentació remesa al novembre de 2006 proposen afegir esta condició en l'article 4.5 de la NU, sobre sectors en sòl urbanitzable, i en les fitxes de planejament i gestió, amb el text següent:  
  
Els sectors de sòl urbanitzable que continguen sòl forestal segons l'Inventari Forestal hauran de mantindre i millorar per mitjà de tractaments silvícoles i control de plagues, i incorporar-los com a parc natural. Si esta condició suposara canvis en la seua ordenació prevista, hauran d'arreplegar-se en plans parcials de millora previs o simultanis a la seua programació.  
El sector 5 conté sòl forestal de protecció, per contindre muntanya inclosa en el catàleg de muntanyes d'utilitat pública, i els plans generals i les seues modificacions hauran d'establir classificacions urbanístiques que garantisquen la protecció per raons forestals dels terrenys classificats com a àrees de sòl forestal de protecció.   
A més, en les zones edificades, així com en els establiments industrials, limítrofs o interiors a àrees forestals, hauran de complir-se les condicions de l'informe del Servici de Prevenció. En la documentació remesa al novembre de 2006, proposen afegir estes condicions en l'article 4.10 de les NU sobre projectes d'urbanització.  
7. Incendis forestals  
En el terme municipal de Calles s'han produït diversos incendis forestals: en 1994, que va afectar pràcticament el terç sud de Calles, i en 1999 de 25,60 ha.  
A la vista de la cartografia disponible de la Conselleria, no es reclassifiquen estes zones incendiades en el PGOU de Calles, i estan classificades com a sòl no urbanitzable.  
8. Risc d'inundació  
El Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) és un pla d'acció territorial de caràcter sectorial dels previstos en la Llei 6/1989, d'Ordenació del Territori de la Comunitat Valenciana.  
L'entorn immediat del riu de Toixa i la rambla d'Alcotas està sotmés a risc d'inundació de nivell 1, el més alt, amb una freqüència menor de 25 anys i calat major de 0,8 m.  
El PGOU classifica com a sòl no urbanitzable de protecció de risc d'inundació SNUPI, que comprén les zones amb risc d'inundació 1, i no incloses en sòl urbà.  
Segons establix l'article 21 del PATRIVOCA, els plans generals classificaran com a sòl no urbanitzable d'especial protecció el domini públic hidràulic de conformitat amb la seua legislació reguladora, així com les zones d'inundació de risc 1 delimitades en el PATRICOVA, excepte aquelles que estiguen classificades com a sòl urbà, supòsit este en què mantindran tal consideració. En estes zones es prohibix qualsevol tipus d'edificació.  
A més, segons l'article 22 del PATRICOVA, el sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable.   
El Servici d'Ordenació Territorial emet un informe de data 17 de novembre de 2006, sobre l'estudi d'inundabilitat, en què considera necessari que es complete.   
En data 4 de juliol de 2007 el Servici d'Ordenació Territorial emet un segon informe, que és favorable, sobre l'estudi d'inundabilitat, del qual es conclou que l'aprovació de l'estudi es considera subsumida en la de l'instrument de planejament que habilita l'actuació (PGOU). Havent de constar en l'acord aprovatori l'obligatorietat que qualsevol nova proposta de reclassificació del sòl que afecte les zones inundables, quede en suspens fins a l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat que analitze els seus efectes sobre estes.  
En la documentació remesa al novembre de 2006 afirmen que no reclassifiquen cap àrea amb risc 1, que no figura en este àmbit cap sòl urbanitzable i el sòl urbà inclòs en ell estava ja classificat com a tal en el planejament anterior, d'acord amb l'article 21.1 del PATRICOVA. Es prohibix tot tipus d'edificació excepte les previstes en el planejament municipal anterior al PATRICOVA. En les àrees urbanes amb este risc no s'incrementen les condicions d'edificabilitat respecte al planejament anterior, i s'ha procurat ubicar únicament sòls dotacionals sense edificació, excepte el ja consolidat, evitant construccions que pogueren suposar obstacle al pas de les aigües. Es prohibixen a més en elles la construcció de soterranis o semisoterranis, i l'emmagatzematge de productes tòxics en planta baixa. Es proposa afegir per a més claredat remissió expressa al PATRICOVA en estos àmbits.   
Per a això es modifiquen els articles relatius a este risc en les zones afectades: article 7.2.3, 7.3.4, 7.4.5 i 7.6.4 de les NU, amb el text següent:  
En la zona grafiada amb risc d'inundació hauran de complir-se els condicionants específics d'edificació assenyalats en l'article 21.2 del PATRICOVA. No s'admet la construcció de soterranis ni semisoterranis, ni emmagatzematge de productes tòxics en planta baixa, ni obres d'infraestructures que siguen vulnerables o puguen modificar negativament el procés d'inundació.  
S'assenyala una zona verda en l'àmbit amb risc 1, adscrita a les noves zones d'expansió però com a xarxa primària en sòl no urbanitzable, per la qual cosa no suposa la seua reclassificació, i es limiten a més les actuacions en ella a allò que s'ha permés en la zona de protecció per risc d'inundació (capítol IX, secció 8, de les NU).  
L'única àrea reclassificada limítrofa amb l'assenyalada amb este risc, encara que fora d'ella, és l'AR-2, que en part ja estava classificada com a urbana en el planejament anterior i limita amb la zona de risc amb vials, augmentant la franja de seguretat.  
Consideracions ambientals  
1. A continuació se citen les afeccions ambientals més importants detectades per mitjà de la cartografia temàtica i les visites de camp:  
- Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació: el de nivell alt en la mitat sud i el terç nord del terme, principalment en les zones conegudes com les caigudes del riu Túria i Los Rodenos. De nivell mitjà en la part central del terme, entorn al llit del riu de Toixa. De nivell baix en àrees reduïdes de la mitat nord del terme.  
- Risc d'esllavissada-despreniment: el risc actual és alt en el marge esquerre del riu de Toixa i xicotetes àrees aïllades de pendent acusada en les zones de muntanya de les caigudes del riu Túria i Los Rodenos.  
  
- Risc d'esllavissada puntual: l'àrea de repartiment AR-3c està sotmesa a este risc, sent una zona de danys que afecten béns i persones.  
  
- Risc de subsidència i col·lapse: és alt en la vora nord i est del llit del riu de Toixa, per l'existència de roques evaporítiques.  
- Risc d'erosió actual: el risc actual és molt alt en la zona de xaragalls i carst en algeps, en la vora nord i est del llit del riu de Toixa.  
  
- Risc d'erosió potencial: és alt en el sistema de relleus carbonatats moderadament carstificats.  
2. Vegetació.  
Hi ha dos microreserves de flora: ombria del Rodeno Tormé i la rambla d'Alcotas.   
Es pot dividir el terme en tres zones amb diferents valors per a la conservació de les comunitats vegetals:  
- Cultius agrícoles de la part central del terme.  
- Relleus de la porció SO del terme, dominada per matolls serials de romer i argelaga en recuperació després de l'incendi.  
- La mitat NE del terme, on abunden les formacions forestals i els savinars sobre litosols, destacant les pinedes de pinastre sobre arenoses, amb sotabosc d'estepa greixosa.  
3. Fauna: la notable diversitat d'ambients que presenta el terme de Calles en el seu conjunt condiciona un destacat valor per a la conservació del seu component faunístic. Si bé en la zona de cultius trobem moltes espècies antropòfiles i cosmopolites, la diversitat i qualitat d'ambients de l'extensa zona de muntanya i de riberes propicien una acceptable qualitat de la fauna en general i en particular de l'ornitofauna, principal bioindicador de la qualitat ambiental.  
4. Explotació dels recursos naturals.  
Abastiment d'aigua potable: segons establix l'EIA, l'aprovisionament urbà d'aigua potable procedix dels brolladors de la Torre de Castro i de la penya Uncel, ubicats al nord de la població, prop de la rambla d'Alcotas, i d'un pou situat en el nucli urbà, en l'àrea de les piscines junt al riu Toixa.  
La gestió de l'aigua la realitza l'Ajuntament de Calles, realitzant el control analític per mitjà de conveni amb l'empresa Egevasa i per la Secció de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
  
S'aporta certificat de l'Ajuntament de Calles en què calcula les necessitats hídriques per als nous increments de població previstos en el PGOU, obtenint 1.364.210 litres/dia. També s'aporta un informe tècnic de l'Ajuntament de Calles, com a entitat gestora del servici per a abastiment i distribució d'aigua potable, respecte a la suficiència de recursos hídrics.  
Segons l'EIA, dels actuals pous obté una quantitat total de 993.600 litres/dia, per la qual cosa preveu l'obertura d'un nou pou que suplisca este dèficit. Amb este nou pou, preveu obtindre un mínim de 370.610 litres/dia, i d'esta manera cobrir les necessitats del municipi.   
Segons l'informe tècnic, per a atendre la demanda futura de 163.871 m³/any, s'han d'ampliar les concessions existents, ja que amb l'actual no es pot atendre la demanda; passant dels 79.001 m³/any als 163.871 m³/any.  
Atés que la concessió conjunta del pou Los Molinos i el brollador La Torre, on el volum màxim actualment és de 1.001 m³/any, es preveu sol·licitar l'ampliació de cabals d'estos pous, deixant en la mateixa situació la del brollador de la penya Uncel. S'ha de sol·licitar l'autorització a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de l'ampliació dels cabals del pou Los Molinos i el brollador La Torre per a satisfer la demanda prevista.  
Aigües residuals  
El nucli de Calles compta amb una xarxa de sanejament col·lectiva, que arreplega les aigües residuals de la població, connectada a una estació depuradora d'aigües residuals recentment realitzada, situada a l'est del nucli urbà, que aboca les aigües depurades al riu de Toixa.  
La xarxa de sanejament consta d'uns quants ramals principals, que arreplega les aigües residuals de la població, bàsicament d'origen domèstic. El cabal tractat, segons dades de desembre de 2004, va ser de 137.086 m³/dia. L'empresa EPSAR realitza un control de funcionament de l'estació.  
El pla preveu la implantació de sistemes de sanejament separatiu per a totes les àrees de nova creació, per a evitar sobrecarregar la xarxa i assegurar la seua depuració en època de pluges torrencials, aprofitant la proximitat dels llits entorn de la població per a abocar directament les aigües de pluja.  
Per a l'abocament de les aigües pluvials recollides en el sector a llit públic, s'haurà d'obtindre l'autorització corresponent de l'organisme de conca. Previ al punt d'abocament de les aigües pluvials, s'haurà de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja.  
  
En la documentació remesa en contestació al requeriment, proposen incloure esta condició en els articles 4.2 i 4.10.5.b de les NU del PGOU, amb càrrec a les noves àrees a urbanitzar proposades en el pla.  
  
També hi proposen afegir la condició «que la xarxa de sanejament siga completament estanca i estiga connectada a estació depuradora, article 4.10.5.b de les NU, sobre condicions generals d'urbanització en les noves unitats d'execució, eliminant l'eximent del text anterior, que queda com de la manera següent:  
1. Els projectes d'urbanització d'unitats d'execució hauran de:  
  
b) Comptar amb sistema de sanejament separatiu que permeta un tractament diferenciat d'aigües pluvials i fecals. La xarxa de fecals haurà de ser completament estanca i estar connectada a estació depuradora, i la de pluvials a instal·lació de pretractament previ al punt d'abocament, a fi d'eliminar sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les pluges. Per a tot això hauran de comptar amb autorització de l'organisme de conca corresponent.»  
Presenten un informe de l'EPSAR que gestiona l'EDAR de Calles en què descriu que l'EDAR de Calles està dissenyada per a tractar 400 m³/dia, i la modificació generarà un cabal de 798 m³/dia d'aigua residual urbana i un cabal de 68 m³/dia d'aigua residual industrial.  
Estes dades confirmen que no té prou capacitat per a assumir els nous cabals generats. Però el II Pla director de Sanejament d'Aigües de la Comunitat Valenciana preveu actuacions de millora per a la depuradora de Calles en 2008. L'EPSAR informa la viabilitat del tractament en l'EDAR de Calles, sempre que es coordine la necessària ampliació de la planta amb els desenrotllaments urbanístics segons vagen tenint lloc estos.   
Residus sòlids urbans  
La Mancomunitat de La Serranía gestiona el tractament de RSU, per mitjà de conveni amb l'empresa GIRSA, que arreplega diàriament els residus sòlids depositats en contenidors. Els residus són transportats a Chelva, des d'on es distribuïxen a abocador o planta de tractament de residus autoritzada.  
La quantitat de residus sòlids urbans generats en Calles s'estima en 158 tm/any, a raó d'un quilogram per habitant i dia aplicat a la població resident. Amb la previsió de creixement estimada, 4.424 habitants, esta quantitat passaria a 1.615 tm/any. El Pla Zonal VII preveu un creixement prou inferior, amb una població estimada per a 2010 de 1.005 habitants.  
Remeten certificat en què l'entitat gestora GIRSA assumix la gestió dels residus sòlids urbans.  
5. Abocador de residus sòlids inerts: en la documentació remesa al novembre de 2006, eliminen l'emplaçament proposat per a l'abocador inert, proposant que es resolga de forma mancomunada amb els municipis de la comarca.  
6. Àrees degradades: entre les actuacions en sòl no urbanitzable amb major incidència ambiental destaquen:  
La planta de tractament de llots, ubicada en l'àrea de muntanya de Los Rodenos (al nord-est del terme). Compta amb el seu corresponent declaració d'impacte ambiental.  
Les explotacions mineres existents al nord del terme. Són les concessions de mines extractives de Josefina, Las Peñas i del Padre Vicente. S'extrau d'elles caolí, algeps i argiles. Estes activitats han de comptar amb declaració d'impacte ambiental.  
L'abocador de residus sòlids inerts del municipi.  
El runam (abocador clandestí) del municipi. Està sobre un barranc i sobre sòl forestal.  
7. Ocupació del sòl: es resumix a continuació les principals afeccions dels canvis d'ús del sòl proposats pel PGOU de Calles.  
  
Zona ADO-1: La part oest d'esta zona estava classificada com a urbana, i la resta com a no urbanitzable. Està afectat per risc d'inundació 1, i ubiquen en esta banda les zones verdes i equipaments. Al nord del sector hi ha un barranc, que s'ha de qualificar com a sòl no urbanitzable de protecció de llits, i a més, s'ha de respectar i realitzar el delimitació del domini públic hidràulic, que a la vista dels plans presentats no es realitza.  
AIS  
AR-3a: reclassifica a urbà una part del sector. Al sud passa un barranc, i l'àrea es troba en la zona de policia del barranc, per la qual cosa necessita autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos.  
AR-3b: a uns 30 metres al nord hi ha un barranc, per la qual cosa necessita autorització de la Confederació per als nous usos. Una franja està afectada per risc d'inundació 1, i ja estava classificada com a urbà en les anteriors NS, per la qual cosa pot mantindre esta classificació. Però està prohibit qualsevol tipus d'edificació en la franja afectada per risc d'inundació.  
AR-3c: està afectada per risc d'esllavissada puntual, contenint una zona de danys que afecten béns i persones; i per risc d'esllavissada gran. En la documentació remesa al novembre de 2006 proposen mesures correctores i protectores per a pal·liar este risc.  
  
AR-3d: no té cap afecció de caràcter ambiental, excepte el canvi de l'ús del sòl que passa d'agrícola a urbà.  
Sector 1: limita al nord amb la CV-35, per la qual cosa ha de respectar la zona de protecció de l'autovia. En el seu marge este limita amb un barranc, per la qual cosa s'ha de respectar el domini públic hidràulic d'este. És travessat per la via pecuària Cordel de Chelva a Domeño.  
Sector 2: la part nord-est del sector està afectada per risc d'esllavissada gran. Proposen mesures correctores per a pal·liar este risc.  
Sector 3: este sector està afectat per risc d'esllavissada alt en una franja sud-est i baix en una altra franja nord-oest. És travessat per una via pecuària. Una altra important afecció ambiental és que limita amb sòl forestal, per la qual cosa s'hauran d'aplicar les mesures de protecció del sòl forestal abans mencionades. També té una rellevant afecció cultural, ja que dins del sector es troba el jaciment arqueològic Alot de la Rocha, que està arreplegat en el Catàleg de Béns i Espais Protegits.   
  
Sector 4 industrial: a sol·licitud de l'Ajuntament, per a ubicar indústries locals es proposa la zona oest del terme, junt a l'antiga CV-35, per la seua facilitat d'accés i separació amb les zones d'ús residencial. La seua afecció ambiental més rellevant és que limita amb sòl forestal i conté una franja de sòl forestal, que s'haurà de destinar a zona verda. La zona que limita amb el sòl forestal haurà de complir les condicions abans mencionades.  
En resposta a la sol·licitud de documentació realitzada, en què se'ls demana la qualificació de les activitats del sector, responen que d'acord amb allò que s'ha indicat en la fitxa de la zona INA, en esta s'assenyala com a ús dominant l'industrial. L'article 5.5.3 de les NU aclarix que l'ús global industrial comprén els usos detallats indústria 1, 2 i 3, és a dir, indústries excloses activitats nocives, perilloses o insalubres de grau 4 o 5, i les qualificades per radiacions ionitzants, emmagatzematge de substàncies explosives o que generen vapors inflamables, segons el Nomenclàtor d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses. Per tant, es complix allò que s'ha sol·licitat sense necessitat de modificar el document presentat pel que fa a este punt.  
Sector 5: comprén l'àrea destinada a un complex turisticorecreatiuresidencial situada al nord del nucli de Calles, que inclouria camp de golf, unes 500 vivendes unifamiliars i hotels. La principal afecció és que està sobre una muntanya pública, denominada Los Rodenos, i que té la major part del sector sòl forestal. A més, és travessat per dos barrancs i limita amb altres dos, i conté un tram de la via pecuària colada de Chelva a Domeño.  
Sector 6: correspon a dos parcel·les reclassificades després de l'exposició al públic del document, a sol·licitud dels seus propietaris, a fi de possibilitar el seu desenrotllament per a ús residencial. S'ha de realitzar la delimitació pública hidràulica del barranc que limita al nord amb el sector. També inclouen un tram de la colada de Chelva a Domeño.  
8. Contaminació acústica: l'estudi acústic és informat favorablement, de data 7 de novembre de 2006, pel tècnic d'Activitats Qualificades.  
9. Paisatge: la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, article 11, establix l'obligatorietat de presentar un estudi de paisatge junt amb plans d'ordenació del territori, els plans generals i els instruments de planificació urbanística. La Direcció General de Paisatge informa favorable la integració paisatgística del model de creixement proposat pel PGOU de Calles descrita en l'estudi de paisatge d'este, a excepció del sector S-5.  
  
10. Mesures correctores: l'EIA establix mesures correctores de defensa enfront del risc d'inundació, enfront de l'impacte sobre la vegetació i el paisatge, enfront de l'erosió i l'impacte sobre el sòl edàfic, protectores de la qualitat de les aigües, tractaments dels residus, enfront del risc sísmic; i mesures protectores per als diferents usos: activitats industrials, extractives, ramaderes, residencials i vies pecuàries.  
  
S'amplien les corresponents a protecció del sòl forestal i mesures per a pal·liar el risc d'esllavissada. En la documentació remesa al novembre de 2006, establixen mesures enfront del risc d'esllavissada, i són les següents:  
S'establix com a criteri d'ordenació l'adaptació a la topografia natural del terreny, evitant nous moviments de terres i consolidant els bancals existents, com a fre a l'erosió i a l'esllavissada, i evitant ocupar les àrees amb major risc, junt a barrancs o vessants de pendent acusada. La canalització subterrània de les aigües pluvials prevista en totes les àrees, evitant l'escolament actual en superfície, també es considera que reduirà estos riscos.  
Com a mesures addicionals es proposa protegir els sòls el pendent dels quals supere el talús natural amb làmines geotèxtils o semblants, i evitar nous desmunts sense estudis previs que garantisquen l'estabilitat del terreny resultants. Per a això, es proposa afegir a les condicions d'urbanització i desenrotllament per a totes les àrees de les fitxes de planejament i gestió, el text següent:  
- Adaptar la seua ordenació a la topografia, evitant moviments de terra.  
- Garantir la completa evacuació de les aigües pluvials per mitjà de la canalització subterrània, evitant escolaments en superfície.  
- Protegir els sòls el pendent dels quals supere el talús natural amb làmines geotèxtils o semblants.  
- Evitar nous desmunts sense estudis previs que garantisquen l'estabilitat del terreny resultant.  
- Prohibir el depòsit de materials potencialment contaminants en l'espai lliure interior de parcel·la.  
Com a ampliació a les mesures de defensa enfront del risc d'inundació, que afecta especialment les zones assenyalades amb este en el Pla 4.5 de l'EIA i en el PATRICOVA, es remet al que s'ha indicat en l'apartat 5 anterior, que recull els criteris aplicats per a reduir este risc en les zones urbanes o urbanitzables.  
Com a mesures de restauració de l'abocador il·legal i altres zones degradades en el municipi, es remet a allò que s'ha indicat en l'apartat 2.11 de l'EIA, que arreplega les mesures adoptades en el pla per a millorar estes àrees.  
Consideracions jurídiques  
L'objecte del projecte és la planificació del terme i ordenació del seu nucli urbà, per mitjà de la figura del pla general, i, havent acceptat l'autoritat competent substantiva l'esmentada tramitació, procedix l'aplicació del que disposa la disposició transitòria segona de la LOTPP. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article 16.2.m del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, es formula la declaració d'impacte ambiental següent.  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte PGOU de Calles, promogut per l'Ajuntament de Calles, sempre que es deplegue d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
  
Queda pendent d'avaluació i, per tant, s'exclou d'esta declaració la reclassificació proposta com a sector 5 fins a la resolució de l'expedient de permuta del MUP afectat per l'esmentat sector.  
Així mateix, d'acord amb l'informe del Servici de Gestió Forestal s'ha d'excloure totalment de qualsevol possibilitat d'explotació minera la muntanya 172, denominada Rebollo-Caseta Umbría-Torrecilla.  
   
Segon  
1. Previ al desenrotllament dels sòls urbanitzables proposats, amb ordenació detallada o sense, s'haurà de justificar la documentació següent:  
- Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, en el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
- La justificació de la disponibilitat de recursos hídrics necessaris per a abastir totes les necessitats que es plantegen amb el Pla General de Calles, complint amb la legislació vigent. En el cas que els informes o certificats per a l'esmentada justificació siguen desfavorables, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
  
- Que el sistema de depuració previst, segons informe de l'Entitat de Sanejament, es trobe executat i en funcionament per a tractar la totalitat de les aigües residuals.  
2. S'han de complir tots els condicionants de l'informe de la secció forestal, tenint en compte que les referències que en este es realitzen al PGOF ha d'entendre's referides a l'Inventari Forestal:  
Totes les muntanyes incloses en els catàlegs de muntanyes d'utilitat pública són zones de domini públic, segons establix la Llei 43/2003 de la Forest.  
S'ha d'excloure totalment de qualsevol possibilitat d'explotació minera la muntanya 172, denominada Rebollo-Caseta Umbría-Torrecilla.  
De l'article 9.3.2 règim general d'usos de la secció tercera zona de protecció forestal:  
S'haurà d'excloure les muntanyes de la Generalitat Valenciana de la subzona d'aprofitament miner, en l'apartat 1.g.  
En l'apartat 3 usos incompatibles s'ha d'anul·lar la prohibició de l'ús ramader, el traçat de nous camins, la introducció d'espècies no autòctones i les que suposen moviments de terra.  
Qualsevol aprofitament o activitat en terreny forestal es regularà per la seua legislació específica.  
S'ha d'incloure l'obligació de disposar de zones que permeten contindre els possibles incendis forestals quan hi ha nuclis de població pròxims a terreny forestal: açò es podrà realitzar per mitjà de faixes de seguretat amb reducció de la vegetació, carrers perimetrals al nucli de construccions, i la instal·lació d'hidrants contra incendis en l'esmentat cinturó perimetral.  
Haurà d'eliminar-se qualsevol reserva de sòl per a explotació minera.  
3. D'acord amb l'informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, s'han de complir els condicionants següents:  
Que s'indique expressament en la documentació l'existència del LIC Alt Túria, citant que qualsevol actuació pla o projecte que afecte la zona haurà de tindre en consideració la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la Conservació dels Hàbitats Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres, i en especial els apartats 2 a 4 del seu article 6.  
Que d'acord al PGOF, aprovat per Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat, en l'article 34 s'indica quins terrenys hauran de ser catalogats com a «àrees de sòl forestal de protecció», i que haurà de ser tinguda en compte a l'efecte de planificació en els nous plans generals i modificacions, d'acord amb l'article 62 del PGOF.  
  
Que als efectes del PGOF, hauran de ser catalogats com a àrees de sòl forestal de protecció, entre altres:  
Article 34.a «Les muntanyes incloses en el catàleg de muntanyes d'utilitat pública [...]».  
Article 34.d «Els terrenys forestals inclosos en la xarxa de microreserves de la Comunitat Valenciana i la seua àrea d'influència, que com a mínim serà de 250 metres des dels seus límits».  
Article 34.e «Els terrenys forestals que alberguen hàbitats protegits i zones d'especial protecció d'aus, propostes en desplegament de la normativa que regula la Xarxa Ecològica Europea Natura 2000».  
Quant a la identificació de terrenys forestals, es prendrà com a referència la cartografia de detall de l'Inventari Forestal.  
Que per tot això, unit a la proximitat del curs fluvial del Túria i de l'abrupta orografia que caracteritza a este LIC, s'haurà de canviar la qualificació d'aquells terrenys de caràcter forestal que queden inclosos dins del LIC Alt Túria, i hauran de ser qualificats com a sòl no urbanitzable protegit - sòl forestal de protecció, perquè part d'estos s'han proposat com a sòl no urbanitzable comú.  
Que s'indique expressament en el PGOU, textualment i cartogràficament, l'afecció de distintes parts del terme municipal al LIC Alt Túria, a les distintes muntanyes d'utilitat pública i a la zona perimetral de protecció de les microreserves de flora, així com la presència de vies pecuàries.  
Que haurà d'indicar-se expressament que, d'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals de la Comunitat Valenciana, es consideren protegides, amb caràcter general, totes la coves, avencs i la resta de cavitats subterrànies síties en el territori de la Comunitat Valenciana, prohibint-se tota alteració o destrucció de les seues característiques físiques, així com l'extracció no autoritzada de qualsevol classe de materials naturals o artificials del seu interior i la introducció de rebutjos i objectes de qualsevol tipus que puguen alterar les condicions d'equilibri ecològic existents.   
En cas de descobriment fortuït d'alguna cova, haurà de procedir-se d'acord amb el procediment previst en el Decret 65/2006, de 12 de maig.   
4. Qualsevol nova proposta de reclassificació del sòl que afecte les zones inundables, queda en suspens fins a l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat que analitze els seus efectes sobre estes.  
5. Abans de la recepció de la urbanització dels sectors de sòl urbanitzable, amb ordenació detallada o sense, l'Ajuntament de Calles serà l'encarregat de:   
- Obtindre autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament de les aigües pluvials a llits públics, d'acord amb l'article 9 del text refós de la Llei d'Aigües.  
- Autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'actuació en les zones de policia dels barrancs que travessen els sectors.  
- Assegurar la continuïtat i idoneïtat d'itineraris, amb la seua amplària legal, de totes les vies pecuàries que travessen terrenys qualificats com a urbanitzables en els termes que preveu la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.  
6. Serà obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o vivendes familiars aïllades no connectades a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, prohibint-se l'ocupació de sistemes individuals d'eliminació com són els pous cecs i fins i tot les fosses sèptiques, així com prohibir l'abocament de les aigües residuals sobre el terreny o en les rambles i barrancs adjacents.  
7. Els residus sòlids inerts, procedents de les activitats extractives o del desenrotllament del sòl urbanitzable, hauran de traslladar-se a abocador o a gestor autoritzat, exigint l'Ajuntament als productors d'este tipus de residus, els documents d'entrega corresponents.  
  
8. Correspon a l'òrgan competent en l'aprovació del pla el seguiment i vigilància del compliment dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental. L'òrgan ambiental podrà demanar informació respecte d'això i efectuar les comprovacions necessàries per a verificar el compliment del condicionat, per a la qual cosa la Comissió Territorial d'Urbanisme remetrà una còpia de l'acord d'aprovació del Pla General de Calles.  
9. Tota la normativa específica d'ordenació de zones industrials, totes les mesures preventives i correctores propostes i pressupostades i els condicionants exposats hauran de ser arreplegat per la normativa urbanística del pla general, tant en allò referent al propi plantejament en si, com en el corresponent a les respectives fases d'execució i funcionament.  
  
Tercer  
D'acord amb l'article 35 del Decret 162/1990, la vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades en la declaració d'impacte ambiental correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals.  
  
Quart  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quint  
Est declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
València, 8 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 91/2008-AIA.  
Títol: Modificació Puntual núm. 45 del PGOU de l'Alcora.  
Promotor: Ajuntament de l'Alcora.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de l'Alcora i CTU.   
Localització: en el Nucli Rural d'Araya.  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte de la modificació puntual sotmesa a avaluació d'impacte ambiental és la reserva d'un sòl dotacional de caràcter recreatiu i esportiu en sòl no urbanitzable comú en el nucli rural d'Araya.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'instrument de planejament actualment vigent en el municipi de l'Alcora el constituïx el Pla General d'Ordenació Urbana aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 29 de novembre de 1989 (BOP de Castelló de 09 06/1990/), sobre el qual s'han dut a terme successives modificacions puntuals.  
L'Ajuntament de l'Alcora ha remés recentment a l'òrgan ambiental un nou document de concert previ, iniciant així la revisió del planejament general esmentat, en què es proposa que este nucli rural es classifique com a sòl urbà residencial. L'àmbit de la reserva de sòl dotacional comprén una superfície total de 323,00 m² de sol no urbanitzable comú. Corresponen als terrenys ocupats per l'edifici que va constituir les antigues escoles d'esta pedania i que, en l'actualitat, alberga un centre social.  
La pedania Araya es troba situada en la zona oest del terme municipal junt a la CV-192 i està constituïda per unes quantes aldees de les quals esta és la de major entitat. L'àmbit afectat es troba limitat: al nord, sòl no urbanitzable comú exterior a l'aldea; a l'est, sòl urbà consolidat; al sud, la carretera CV-192, i a l'oest, per un camí rural de la pedania.  
  
Alternatives  
L'objecte del projecte està condicionat per la decisió d'adequar la legalitat urbanística a la situació real, en un àmbit en què hi ha un equipament des de fa temps. Les possibles alternatives resulten de les característiques i condicions pròpies d'este, i a l'últim es tracta de l'adequació i la reutilització d'una edificació existent en un nucli rural consolidat.   
  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 28 de febrer de 2008, la Direcció Territorial de Castelló remet una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental. El 21 d'agost de 2008, es remet una còpia del resultat de la informació pública relativa a la Modificació Puntual núm. 45 del PGOU de l'Alcora, i s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari El Mundo, de data 15 de març de 2007, i en el DOCV núm. 5.509, de 10 de maig de 2007, per un període d'un mes.   
Durant el període d'informació pública no es presenta cap al·legació a l'estudi d'impacte ambiental, segons consta en el certificat emés pel secretari accidental de l'Ajuntament de l'Alcora, de 26 de juliol de 2007, relatiu a l'aprovació provisional de la MP núm. 45 del PGOU.  
  
Informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els documents següents que guarden relació amb el procés d'avaluació ambiental:  
- Informe de FACSA (19/11/07), com a empresa concessionària del cicle de l'aigua a l'Alcora, que informa que es tracta de legalitzar un ús existent que disposa de pòlissa de subministrament en vigor, per la qual cosa no comporta increment de cabals.  
- Còpia de la sol·licitud (27/11/07) a la Confederació Hidrogràfica de l'informe regulat en l'article 19.2 de la LOTPP sobre disponibilitat de recursos hídrics per a l'actuació de referència, a la qual s'adjunta còpia de l'escrit l'empresa concessionària. No consta en l'expedient l'informe esmentat.  
- Còpia de la sol·licitud (21/11/07) a la Direcció General de Patrimoni de l'informe previst en l'article 11 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià, la qual du adjunt l'informe de l'arquitecte municipal (15/11/07), que diu: «...en cap cas es pretén dur a terme obra de construcció que puga afectar el patrimoni cultural, ja que l'objecte únic d'este document de modificació del planejament vigent és la legalització d'una activitat que s'està desenrotllant en un edifici pertanyent al patrimoni municipal de sòl, iniciada des d'antic».  
  
- Informe del Servici de Carreteres de la Diputació de Castelló (05/02/08), de caràcter favorable, relatiu a l'afecció a la carretera CV-192.  
- No consta en l'expedient l'informe de la Direcció General del Paisatge relatiu a l'estudi d'integració paisatgística que acompanya l'instrument urbanístic.   
Afeccions legals  
1. Infraestructures lineals. La parcel·la afectada per la modificació de planejament limita amb la carretera local CV-192, propietat de l'Excma. Diputació de Castelló.  
Consideracions ambientals  
Els terrenys de reserva de sòl dotacional se situen en sòl no urbanitzable comú, dins del nucli rural en el seu extrem nord. La revisió del pla general en tramitació preveu la classificació com a sòl urbà residencial de les aldees que componen la pedania d'Araya.   
Els terrenys disposen d'una fàcil connexió als servicis urbans requerits i l'accés es realitza des de la carretera CV-192, que comunica Araya amb el nucli urbà de l'Alcora.  
Quant a l'àmbit i/o la ubicació, per l'objecte de la modificació del planejament que es tracta, no resulta possible realitzar consideracions ambientals.  
Quant a l'activitat, al tractar-se d'un ús dotacional on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals en relació amb les infraestructures de depuració municipals. Igualment, la gestió de residus no ha de presentar cap inconvenient per als servicis d'arreplega del municipi.  
  
Ateses les característiques de l'actuació, l'estudi d'impacte ambiental no preveu efectes ambientals significatius i, per tant, no s'establixen mesures correctores ni el pla de vigilància ambiental corresponent.  
  
Finalment, l'àmbit de l'actuació urbanística, a la vista de les seues dimensions i funció dins del model territorial de l'Alcora, a causa dels seus efectes previsibles sobre el medi ambient, pot considerar-se com una zona de reduït àmbit territorial, per això resulta possible l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental.  
La legislació en matèria d'avaluació d'impacte ambiental a la Comunitat Valenciana establix entre els supòsits per als quals resulta preceptiva la declaració d'impacte ambiental les modificacions de plans urbanístics que afecten sòl no urbanitzable.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la Modificació Puntual núm. 45 del Pla General d'Ordenació Urbana de l'Alcora, promogut pel mateix Ajuntament de l'Alcora, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada.  
  
  
Segon  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Tercer  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 10 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica  
Expedient: 102/07 AIA.  
Títol: Homologació i Pla Parcial del Sector Molí Nou del Terme Municipal de Benaguasil (València).  
Promotor: Ajuntament de Benaguasil (València).  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de València .  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El Projecte d'Homologació i Pla Parcial del Sector Molí Nou proposa la reclassificació de 2.624.827,02 m² de sòl més la superfície adscrita de 82.405,70 m², dels quals 1.933.346,23 m² constituïxen la superfície computable i 691.480,70 m² corresponen al camp de golf, que en les Normes Subsidiàries de Benaguasil es classifica com a sòl no urbanitzable de protecció d'horta, a excepció de l'adscrita al sector que se situa al sud-oest d'este i es qualifica com a sòl rústic sense protecció, en sòl urbanitzable d'activitat recreativa i esportiva. El canvi d'ordenació previst comportaria un increment aproximat de 12.866 habitants respecte a la població municipal actual (considerant 2,9 habitants per vivenda).  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
L'àrea d'estudi es localitza en el sud-est del terme municipal de Benaguasil, en la comarca denominada el Camp de Túria.  
En l'actualitat l'accés principal al sector el constituïx la carretera CV-373 que unix el nucli urbà de Benaguasil amb la urbanització Vilanova, via que, al seu torn, definix el límit nord de la zona avaluada. Concretament els principals límits de l'actuació, són els següents:  
  
-Al nord, la carretera CV-373.  
-Per l'est limita amb el terme municipal de la Pobla de Vallbona.  
  
-Al sud i oest, amb sòl no urbanitzable de protecció d'horta del terme municipal de Benaguasil.  
Planejament vigent i proposat  
Les Normes Subsidiàries de Planejament Urbanístic, aprovades definitivament per la Resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport en data 23 de maig de 1995, davant dels canvis demogràfics, econòmics i urbans que s'anaven produint en el terme municipal de Benaguasil des de la seua aprovació, van propiciar la redacció d'un nou Pla General d'Ordenació Urbana (informació pública realitzada mitjançant un edicte publicat en el DOCV núm. 5.755 de data 05 de maig de 2008), i conseqüentment amb això, l'establiment d'un nou model territorial.  
Ordenació prevista i usos  
L'ús global que s'establix per al present sector és el residencial; no obstant això, la resta d'usos proposats a desenrotllar, per ser compatibles amb l'anterior per a un mateix àmbit (terciari, equipaments i zones verdes), s'han distribuït tenint en compte que el camp de golf previst, al constituir una activitat esportiva i recreativa de transcendència, condiciona en certa manera la distribució d'usos en el sector, els quals, presenten les superfícies següents :   
  
  
  
Quant als Índexs que s'establirien per als 2.624.827,02 m² de superfície de l'àrea de repartiment, vindrien definits per:   
- Índex d'Edificabilitat Bruta del Sector (sense golf), IEB: 0,28 m²t/m²s  
- Índex d'Edificabilitat Residencial (sense golf), IER: 0,25 m²t/m²s  
- Índex d'Edificabilitat Terciària (sense golf), IET: 0,033 m²t/m²s  
-Densitat en la zona d'ús residencial: 16,40 vivendes/ha (es constituïx un màxim de 4.437 vivendes)  
- Quant a l'ordenació respecte de la situació del camp de golf, es plantegen dos alternatives:  
- Camp de golf central: consistix a desenrotllar l'àrea esportiva entorn d'una àrea funcional central, conformada per parcel·les residencials, terciari-hoteler i terciari-recreatiu. Este anell verd es completa amb la reserva de sòl dotacional per a parc públic, que s'ubica en continuïtat amb el camp de golf. Les altres parcel·les residencials definixen les vores perimetrals, excepte en el costat nord-oest on s'implanten les reserves de sòl dotacional per a equipaments.  
- Camp de golf contigu: s'establix una disposició de l'àrea esportiva al llarg del límit sud-est de l'àmbit d'ordenació, de tal manera que es genera una zona de transició cap al sòl rústic i, inclús, cap al parc metropolità del riu Túria.   
Respecte d'això, i així s'arreplega també en l'informe del Servici de Parcs Naturals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua i Urbanisme, de data 11 de juny de 2008, resulta triada la segona proposta d'ordenació, que presenta respecte a la primera opció una sèrie d'avantatges, entre els quals cal mencionar:  
- Augmenta les reserves de sòl dotacional de zona verda i integra els eixos de circulació.  
- Incrementa la importància del parc públic.  
- Integra el viari secundari en l'ordenació i en el sistema d'espais verds.   
- Es pretén la compatibilització de l'ordenació amb la conservació del patrimoni etnològic existent en el sector.   
Les elevades dimensions del camp de golf permeten distingir dins d'este un camp normal de 18 clots (535.532,45 m²), una àrea de Pitch & Putt i camp de pràctiques (86.734,13 m ²), i una àrea de refugi (69.214 m²).   
Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental no té un estudi d'alternatives pròpiament dita. Bàsicament pot considerar-se que s'ha justificat el projecte, indirectament, més des de l'òptica dels beneficis econòmics i socials que genera el turisme, principal demandant d'estos sectors esportius i residencials, que des del punt de vista de la necessitat de dotar el municipi d'un sector d'estes característiques en funció de la demanda real existent. Tampoc s'ha realitzat una valoració de diferents alternatives d'ubicació del sector.   
  
Tramitació administrativa  
En data 2 d'abril de 2007, la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València remet estudi d'impacte ambiental, document de síntesi, projecte i expedient administratiu municipal; s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent, amb l'objecte que s'emeta la declaració d'impacte ambiental corresponent, de conformitat amb el que establix l'article 21, apartat 8.g. de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
1. Informació pública  
El Projecte d'Homologació i Pla Parcial del Sector Molí Nou, va ser aprovat provisionalment pel Ple de l'Ajuntament de Benaguasil en la sessió realitzada en data 30 de gener de 2006.   
La documentació del programa d'actuació integrada, constituïda per memòria del programa, pla parcial i homologació, avantprojecte d'urbanització, estudi d'impacte ambiental, estudi de paisatge, estudi acústic i màster pla, va ser exposada al públic per mitjà de la publicació d'edicte en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5.162 de data 26 de desembre de 2005.   
Durant el dit termini d'informació pública es van presentar 17 al·legacions al programa esmentat, d'acord amb el que indica l'informe municipal de data 27 de desembre de 2006, del qual s'extrau el resum següent del contingut de les al·legacions formulades; igualment, s'indica la acceptació o desestimació corresponent de les al·legacions:  
  
- Al·legacions núm. 1: es desestimen per considerar-se infundades, atés que no formulen cap raonament respecte a la pretensió que estes efectuen.   
- Al·legacions núm. 2: els escrits que les constituïxen tenen en comú la sol·licitud de la modificació dels límits del sector, amb l'objecte d'incloure-hi parcel·les actualment excloses del seu àmbit o bé contindre-hi la totalitat de parcel·les que ara només s'hi inclouen parcialment. Estes al·legacions tampoc es consideren admissibles d'acord amb el especifica l'informe municipal, al considerar-se que, d'acord amb l'article 2.5 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística (LRAU), excedix del dret dels propietaris «...obtindre una concreta classificació, sectorització, qualificació o programació o que estes s'establisquen per conveniència particular». Així com per l'argumentació referida al que disposa l'article 20.2B de la llei esmentada, relativa a la determinació dels límits dels sectors, per la qual s'establix «...que mai es determinarà amb l'exclusiu propòsit d'ajustar-lo a límits de terme municipal o a límits de propietat...».   
  
- Al·legació núm. 3: es desestimen els escrits presentats en esta, al considerar-se que, en contra del que disposa el contingut de l'al·legació:   
- L'avantprojecte d'urbanització presentat, junt amb l'alternativa tècnica del programa, s'ha sotmés a informació pública, ha sigut completat amb el projecte d'urbanització en què, en contra del que s'ha al·legat, acredita la viabilitat tècnica del programa.   
Paral·lelament, la documentació juridicoeconòmica es presentarà en el moment processalment oportú, i determinarà el cost d'urbanització, que no ha de ser igual al d'altres sectors del municipi, perquè les obres que s'hi executen, així com altres obligacions objecte del programa, tampoc són les mateixes.   
- En relació amb la sol·licitud de la reducció de la superfície mínima de la parcel·la proposada i l'adjudicació de la ubicació el més pròxima possible a l'aportada, es fa referència a la modificació de certs aspectes relatius a esta al·legació efectuats en l'informe emés per l'arquitecte municipal (no se'n detalla el contingut). Quant al segon plantejament constituent de la present al·legació, s'indica que el projecte de reparcel·lació haurà de complir els criteris d'adjudicació de finques previstos en la legislació que resulta aplicable.   
  
- La sol·licitud de pagament en metàl·lic de les quotes d'urbanització s'haurà de formular en el moment processalment pertinent (article 71.3 de la LRAU i 167.3 de la Llei Urbanística Valenciana).  
- Al·legació núm. 4: igual que les al·legacions núm. 2, també es planteja la inclusió en el sector de terrenys propietat dels al·legants, per haver quedat exclosos en la documentació exposada al públic. No es consideren admissibles els dits plantejaments, basant-se en les argumentacions ja indicades en el contingut de les al·legacions núm. 2 anteriorment exposades.   
Una segona part de la present al·legació desestimada proposa la inclusió de noves finques en el sector inicialment delimitat i efectua una anàlisi sobre l'adequació a la legalitat de l'ampliació del sector fins a fer-lo limítrof amb la via pecuària Assegador Reial de les Alcubles. En resposta a esta s'argumenta que el límit d'eixa via pecuària podria haver servit de límit al sector, però s'ha optat per complir les disposicions de l'article 20 de la LRAU, de manera que el sòl que es reclassifique tinga una dimensió justificada i congruent amb la transformació urbanística que es pretén per raó de l'ús i aprofitament que se li vulga atorgar. Així mateix, s'aconseguix una major preservació de la via pecuària respecte als nous usos a implantar, la qual cosa implica una major finalitat protectora per a este tipus de béns.   
  
- Al·legacions núm. 5: els seus continguts versen sobre les qüestions que resumidament a continuació s'exposen:  
- Es proposa una gestió directa del programa, per a la qual cosa se suggerix la fórmula de finançament municipal del cost de gestió i desenrotllament per mitjà dels beneficis resultants de la venda de les parcel·les d'ús terciari.   
La resposta de desestimació que se li dóna es fonamenta en el fet que amb esta al·legació s'està presumint la capacitat de gestió de l'Ajuntament, el que constituïx una solució ineficaç i il·legal, perquè no considera la forma en què l'Ajuntament finançarà la gestió i el desenrotllament del programa fins que s'efectue la venda de les parcel·les proposada; així com tampoc es té en compte amb la proposta efectuada que el producte de l'alienació dels béns de l'Ajuntament, siguen patrimonials o estiguen integrats en el patrimoni municipal del sòl, no es poden destinar a cobrir gastos de gestió, per estar afectats per la Llei Reguladora de les Hisendes Locals i la legislació del sòl a altres destins.   
  
- Es planteja una modificació de l'ordenació presentada, consistent en una reducció de la superfície de camp de golf i dels sòls dotacionals públics de la xarxa secundària, i s'establixen els mínims indispensables per a fer complir el Reglament de Planejament de la Comunitat Valenciana.  
La desestimació d'esta proposta es basa en la consideració que esta només tindria en compte la ciutat des del punt de vista del propietari, ignorant que la ciutat s'ordena i construïx per a tots, també per als que no són propietaris que tenen dret a reclamar espais d'ús col·lectius concordes amb el desenrotllament de la persona i la qualitat de vida, d'acord amb l'article 1 de la Llei reguladora de l'Activitat Urbanística; i que no complix el que disposa l'article 2.5 de la LRAU, mencionat abans en relació amb altres qüestions d'índole semblant.   
- Respecte a la tercera al·legació, en l'informe municipal presentat no s'especifica el contingut de l'informe emés per l'arquitecte municipal en resposta a esta.  
- La quarta sol·licitud fa referència al fet que no es pot establir el sistema de quotes d'urbanització en funció de l'edificabilitat.  
La resposta a esta es basa a considerar que la manera en què es repartixen les quotes d'urbanització està arreplegada en l'article 72.2 de la LRAU, en funció, no de l'edificabilitat, sinó de l'aprofitament objectiu i, conseqüentment, l'Ajuntament ha d'ajustar-se a la que fixa el dit precepte. No obstant això, el fet que sí que es puguen aplicar coeficients correctors, també s'hauria de realitzar des del marc de la legalitat.   
- Es formula la sol·licitud de l'ampliació dels límits del sector per a incloure-hi íntegrament part de les parcel·les que només estan en part dins de l'àmbit del sector.   
La resposta donada a esta qüestió es fonamenta en el que disposen els articles 2.5 i 20.2.B) de la LRAU.  
- La sexta al·legació es basa en el fet que en la documentació exposada al públic no s'haja inclòs el pressupost d'execució material de les obres.  
L'Ajuntament no considera que este fet constituïsca cap infracció legal, perquè l'alternativa conté obligatòriament un avantprojecte d'urbanització al qual la llei no exigix que continga este pressupost.   
  
- Al·legacions núm. 6: per estar desestimades basant-se en argumentacions semblants a les exposades en les al·legacions núm. 3, no es desenrotllarà de nou el contingut de la resposta que s'ha donat.   
  
- Al·legacions núm. 7: es proposa la inclusió dins del sector de dos parcel·les propietat de l'al·legant; la seua desestimació es fonamenta d'acord amb el que establixen els articles 2.5 i 20 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística.   
- Al·legacions núm. 8: queden desestimades per considerar que no es fonamenten en cap precepte legal; el resum de la resposta municipal donada a estes al·legacions és el que es desenrotlla a continuació, no se n'especifica el contingut per no redundar en continguts ja exposats en les respostes i que aclarixen prou les propostes presentades:  
- L'alternativa tècnica s'ha formulat amb empara en l'ordenament vigent.  
- El termini per a formular al·legacions fixat en l'anunci d'informació pública està ajustat al dret, per la qual cosa no cal efectuar cap objecció per part de l'al·legant.  
- En l'escrit d'al·legacions es fa referència, entre altres qüestions, a la procedència d'una sèrie d'actuacions que són perfectament practicables en el termini d'informació pública. No és admissible que totes estes actuacions s'efectuen, com se suggerix, sense límits de temps, la qual cosa seria una manera de procedir contrari a la seguretat jurídica (article 9 de la Constitució Espanyola).   
- Al·legacions núm. 9: el seu contingut és idèntic a l'exposat en l'anterior al·legació núm. 5, per això no es torna a desenrotllar i es remet a la lectura del subapartat mencionat de la present declaració per a una major informació respecte d'això.  
- Al·legacions núm. 10: es desestimen els escrits presentats. El seu contingut és coincident amb l'exposat en les al·legacions núm. 3.  
  
- Al·legacions núm. 11: es proposa la inclusió dins del sector de la superfície total de diverses parcel·les, que es troben incloses només parcialment; la seua desestimació es fonamenta d'acord amb el que establixen els articles 2.5 i 20.2.B) de la Llei 6/1994, de 15 de novembre de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística.   
  
La resta d'al·legacions presentades té el mateix contingut que les indicades en l'al·legació núm. 1, a la qual cal remetre de manera íntegra.   
- Al·legacions núm. 12: en resposta a estes es consideren les argumentacions següents:   
- La conselleria corresponent efectuarà la tutela dels valors culturals, històrics i artístics presents en l'àmbit de l'actuació en la intervenció que tindrà lloc abans de l'aprovació definitiva del planejament.  
  
- Els valors paisatgístics han sigut analitzats en l'estudi d'impacte ambiental, i també seran tutelats per la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, quan emeta la declaració corresponent.   
  
- Al·legacions núm. 13 i 14: no es desenrotlla el text de les al·legacions presentades, per no considerar-se de caràcter mediambiental el seu contingut.  
- Al·legacions núm. 15: es proposa la inclusió dins del sector d'una parcel·la propietat de l'al·legant; la seua desestimació es fonamenta en el que establixen els articles 2.5 i 20.2.B) de la Llei 6/1994, de 15 de novembre de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística.  
- Al·legacions núm. 16: s'han desestimat basant-se en les argumentacions següents (es fa referència únicament a aquelles de caràcter mediambiental):   
- Respecte a l'ús sostenible de l'aigua, encara que l'al·legant fa referència als articles 17 i 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, no demostra que s'incomplisca el dit precepte que, d'acord amb els estudis efectuats per a redactar l'alternativa tècnica, té assegurat el seu compliment.  
- La conservació dels elements patrimonials d'interés cultural o etnogràfic contra els quals no es produïx, a pesar del que s'ha al·legat, queda garantida per mitjà de la participació en el procediment de la conselleria competent en la matèria a què correspon identificar els valors a preservar.  
- El reg del camp de golf s'efectuarà per mitjà d'aigua reutilitzada.   
- Els impactes ambientals estan estudiats i proposades les mesures correctores pertinents, no obstant això, serà la conselleria en matèria de medi ambient, la que fixe per al cas que siga necessari les modificacions que considere convenients en l'estudi d'impacte ambiental presentat.   
  
- Al·legacions núm. 17: s'han desestimat per considerar-se que han sigut presentades fora del termini corresponent a la formulació d'al·legacions.  
2. Requeriment d'informació o documentació complementària  
- El 2 d'octubre de 2007, Mª Jesús Diego Carrillo, en qualitat de consellera delegada de la mercantil Benaguacil Urbana, SL, remet informe favorable relatiu a la consulta efectuada sobre afeccions paleontològiques, realitzat per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, amb data 30 de novembre de 2006, així com còpia de l'escrit de presentació en la Inspecció Territorial de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, amb data 2 de maig de 2007, de la memòria tècnica resultant de la prospecció arqueològica realitzada en el sector, per al seu corresponent informe per part d'eixe organisme.   
- El 20 de desembre de 2007, la del Servici Territorial d'Ordenació del Territori, de la Direcció Territorial de València, remet estudi d'afecció al domini públic hidràulic i al règim de l'escolament superficial del sector.   
- El 19 de febrer de 2008, el Sr. Francisco J. Timoner, en representació de la mercantil Benaguacil Urbana, SL, remet documentació complementària constituïda pels informes i certificats següents:  
- Certificat de l'Entidad Gestora, Sociedad Española de Abastecimientos, SA, (SEASA), relatiu a la capacitat i suficiència de recursos hídrics, de data 28 de setembre de 2007.  
- Informe favorable, de data 3 de desembre de 2007, de de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València relatiu a l'afecció a vies pecuàries.  
- Informe de la Secció Forestal, de data 6 de novembre de 2006, referent a la classificació de sòl forestal en l'àmbit del sector.  
- Certificats de gestió i tractament de residus sòlids urbans; l'arreplega i el transport l'efectua Europea de Servicios i TETMA.   
  
- Informe de la directora general d'Ordenació del Territori, de data 21 de febrer de 2007, respecte a l'aprovació de l'informe de l'annex del concert previ en què s'arreplega Molí Nou com a sector de sòl urbanitzable.  
- Informe de l'EPSAR sobre l'admissió i gestió d'aigües residuals.  
- Posteriorment, el 7 de març de 2008, es remet al Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica documentació corresponent al projecte d'urbanització, constituïda per plans relatius a demolicions, reposició de séquies, xarxa de drenatge, sanejament, connexió amb l'EDAR, línies aèries de mitja tensió i xarxa d'aigua potable.   
- El 8 de maig de 2008, l'Ajuntament de Benaguasil remet documentació constituïda per sol·licitud d'informe a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, relatiu a la concessió d'aigües subterrànies en la partida Nahora del mateix terme municipal, així com còpia de l'informe i assaig dels bombaments realitzats als pous Nahora I i II, respectivament.   
- El 13 de maig de 2008, el Sr. Francisco J. Timoner, en representació de la mercantil Benaguacil Urbana, SL, remet documentació complementària constituïda per:  
- Còpia de la sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 10 de setembre de 2007, relativa a l'autorització de reutilització d'aigües depurades del llit efluent de l'EDAR Camp de Túria I, amb destinació a reg de zones verdes i camp de golf.   
- El 18 de juny de 2008, la mercantil Benaguacil Urbana, SL, remet una còpia de l'informe relatiu a la prospecció arqueològica i etnològica de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de data 26 de maig de 2008.   
- En dates 1 i 10 de juliol de 2008, després d'haver revisat tota la documentació remesa fins aleshores, es reiteren tots aquells aspectes que es considera que han de ser ampliats i/o justificats prèviament a l'emissió de la present declaració d'impacte ambiental del projecte. Se sol·liciten al Servici Territorial de Planificació i Ordenació el Territori, i es notifica i se n'envia còpia a l'Ajuntament de Benaguasil, els informes i la documentació complementària següents:  
-Quant a la documentació que ha de remetre el Servici Territorial:  
  
1. Informe de la Direcció Territorial de València, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, en què que s'indique la capacitat d'ús del sòl dels terrenys afectats per la present actuació; a més, haurà de justificar si estos presenten valors rústics o agraris dignes de protecció.   
2. Informe del Servici Territorial d'Energia de València, de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, relatiu a les afeccions derivades de les línies elèctriques de mitja tensió i torres de conversió aeri-subterrània, existents en l'àmbit del sector, així com qualsevol altra consideració que s'estime pertinent respecte d'això.   
- Quant a documentació que ha de remetre el promotor:  
1. Informe favorable de Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a l'autorització de la reutilització de les aigües depurades del llit efluent de l'EDAR Camp de Túria I, amb destinació a reg de zones verdes i camp de golf; també s'hauran d'obtindre les corresponents autoritzacions de canvi d'ús i remetre còpia de les sol·licituds, prèviament a l'emissió dels informes esmentats.   
2. Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sobre la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenrotllament del sector plantejat, tal com arreplega l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. Prèviament a la seua obtenció, es remetrà una còpia de la dita sol·licitud.  
  
3. En l'informe de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA, de data 28 de setembre de 2007, s'indica, entre altres qüestions, que les actuals infraestructures d'abastiment de Benaguasil no compten amb capacitat d'emmagatzematge suficient per a garantir el subministrament d'aigua a l'actuació proposada. Per això, per a assegurar la capacitat i suficiència al sector Molí Nou, cal executar noves infraestructures que comuniquen la xarxa d'abastiment de l'actual població amb el sector, construir un depòsit de 4.300 m³, a quota 175 m.s.n.m., instal·lar-hi una planta desnitrificant, adequar el centre de transformació dels pous per a treballar simultàniament i restaurar la columna del pou Nahora I o realitzar una nova perforació en la mateixa parcel·la, deixant el pou Nahora I sense ús. Per la qual cosa s'haurà d'ampliar el contingut del dit informe per mitjà d'un annex que arreplegue el desenrotllament de les actuacions i condicions desenrotllades en este, el qual es remetrà al Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica, amb l'informe favorable corresponent de la concessionària d'aigües del municipi.   
  
4. S'hauran d'analitzar diferents alternatives d'emplaçament del projecte proposat, així com justificació de la solució adoptada.   
5. Atés que el terme municipal es troba travessat per una àmplia xarxa de drenatge, s'hauran d'aportar els informes favorables de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer relatius a l'afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i de policia i a la incidència de l'actuació en el règim de corrents. Prèviament a la seua obtenció, es remetran les sol·licituds respectives.  
  
6. S'haurà de justificar el que disposa la disposició transitòria segona de la Llei 9/2006, de 5 de desembre de 2006, reguladora de camps de golf a la Comunitat Valenciana, que és d'aplicació al present projecte, i caldrà justificar el compliment i, si és el cas, l'adaptació a les exigències relatives a l'aptitud dels terrenys, capacitat d'acollida i vulnerabilitat ambiental d'estos, integració paisatgística, disponibilitat de recursos hídrics i respecte als corredors ambientals, establides en els articles 14, 15, 16, apartats 1 al 5 de l'article 17, 18 i 19 d'esta llei.  
  
7. Informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998 d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià. No obstant això, prèviament a la seua obtenció, es remetrà justificant d'haver efectuat la dita sol·licitud, així com justificació de la remissió de l'estudi arqueològic.   
8. S'hauran d'esmenar en la documentació aportada les deficiències assenyalades en l'informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, de data 9 de juliol de 2007, i obtindre el corresponent informe favorable sobre l'estudi acústic (i annex d'esmena) presentat, en compliment de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de Protecció contra la Contaminació Acústica.   
  
9. S'haurà de concretar el destí i punt d'abocament de les aigües pluvials, si seran abocades a la xarxa de sanejament municipal, o s'efectuarà el seu abocament a llit públic; en este cas s'haurà d'obtindre l'autorització corresponent de l'organisme de conca i s'hauran de grafiar els punts d'abocament de les aigües.   
- Còpia en format digital de l'estudi d'impacte ambiental remés en dates 17 i 28 de juliol de 2008, es remet documentació per part de la mercantil Benaguacil Urbana, SL, i la Direcció Territorial de Medi Ambient, en resposta al requeriment anteriorment realitzat; no obstant això, la documentació només respon parcialment als aspectes indicats en este, i no s'han complit la totalitat dels aspectes indicats des del Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica.  
  
Informes sectorials  
1. Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, de data 30 de novembre de 2006, relatiu a la consulta efectuada per part del promotor de l'actuació, sobre les possibles afeccions paleontològiques derivades del projecte avaluat, en què indica que no s'han detectat afeccions d'esta naturalesa, per la qual cosa no cal abordar cap tipus d'actuació prèvia per a la salvaguarda d'este patrimoni concret, sense perjuí de justificar el compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic present en l'àrea d'actuació.   
2. Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de la Conselleria de Cultura i Esport, de data 26 de maig de 2008, relatiu a la prospecció arqueològica i etnològica realitzada, en què establix, entre altres, les consideracions que a continuació es desenrotllen:   
  
- La prospecció realitzada no ha pogut definir amb claredat la presència o absència de jaciments arqueològics; no obstant això, s'han detectat restes ceràmiques en superfície i es tenen indicis de troballes romanes en la zona. Es destaquen les restes detectades en l'entorn del jaciment de l'Alteró, així com la presència del jaciment de l'Olivereta, on la troballa d'una inscripció romana al seu moment es va produir a gran profunditat, la qual cosa podria explicar la inexistència de restes visibles en superfície.  
- En el document tècnic aportat es proposa com a única mesura correctora la realització d'un seguiment arqueològic de les obres d'urbanització, mesura que es considera insuficient. Com a premissa principal, s'hauria d'evitar tota afecció al patrimoni cultural valencià, ja que altres troballes durant les actuacions podrien determinar la incompatibilitat del projecte. En cas de no estimar-se esta possibilitat s'hauran d'adoptar mesures correctores més àmplies que permeten un estudi adequat de l'àmbit a afectar. En concret, en l'estudi d'impacte ambiental s'hauran de preveure les mesures següents:  
- Realització d'un estudi de detall de tots els elements detectats per mitjà de la recollida selectiva de materials i la realització de campanyes de sondejos arqueològics per a valorar de manera clara l'afecció al patrimoni arqueològic.  
- Realització de campanyes d'excavació en extensió allí on la realització de sondejos ho determine.  
- La modificació del projecte d'urbanització en cas d'aparició de restes arqueològiques d'interés. Les dites modificacions hauran de permetre l'ús arqueològic de les dites restes.  
- Realització de seguiments arqueològics de totes les obres d'urbanització per a evitar l'afecció al patrimoni arqueològic no detectat en superfície.  
- Tots els projectes arqueològics hauran de ser degudament autoritzats per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. A la vista dels resultats es podran determinar condicionants per a les obres, inclús la seua incompatibilitat, la qual cosa s'indicarà en l'autorització d'obres prevista en l'article 62 de la llei esmentada. El projecte d'urbanització, a més d'estar condicionat a seguiment arqueològic, s'haurà de sotmetre a la dita autorització i s'haurà d'aportar un estudi previ que contrastarà els resultats arqueològics amb les obres previstes a fi que es puga avaluar la seua afecció.  
- Sense perjuí d'això, en l'estudi d'impacte ambiental s'haurà de preveure que l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres determinarà l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a esta conselleria a l'efecte que es determinen les mesures oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
- Quant al patrimoni etnològic, els nostres servicis tècnics han manifestat que en els resultats de la prospecció es fa referència que s'han constatat els punts d'interés següents:  
  
- Sistema tradicional de reg: Séquia Major, Séquia de l'Alguasil, Roll de Molí de Quelo, Roll de l'Alteró i altres séquies secundàries. Sifó Rollet.  
- Abeurador del Camí de Riba-roja.  
- Murs de contenció de terrasses.  
- Camins rurals.  
- Casetes d'apers.  
- Molí de Quelo i Molí de Pallardó.  
- Es proposen diverses mesures correctores per al patrimoni etnològic relatiu als molins i al sistema de reg. Els molins no podran ser afectats i s'hauran de plantejar mesures de posada en valor i protecció. Quant a la xarxa de distribució d'aigües de reg amb tots els seus elements, el nou projecte haurà de garantir el reg cap a altres parcel·les que queden fora de l'àmbit afectat. D'altra banda, i a causa del gran impacte que es produirà sobre el paisatge, se n'haurà de realitzar un estudi, documentant exhaustivament el sistema de reg amb tots els seus elements incloent-hi els molins afectats. Este estudi s'haurà d'integrar en l'estudi d'impacte ambiental.  
- Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte resulta procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que s'haurà d'haver elaborat a partir de les actuacions realitzades i que haurà d'integrar-les, així com els seus resultats i programes de vigilància i/o mesures correctores, si és el cas, i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià, a l'efecte que s'aporte en el procediment d'impacte ambiental corresponent davant de l'òrgan administratiu competent. Qualsevol document anterior no s'admetrà a tràmit i es tornarà mentres no s'esmene tenint en compte la informació assenyalada.   
  
3. Informe favorable relatiu a vies pecuàries, subscrit per enginyer tècnic i cap de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 3 de desembre de 2007; es transcriu a continuació el que es desenrotlla en el dit informe:  
- Amb dates 19 de gener de 2007 i 22 d'octubre de 2007 esta unitat va emetre dos informes desfavorables a l'homologació i pla parcial del sector, quant a les vies pecuàries. En el projecte no es respectava el caràcter de domini públic de la via pecuària denominada Assegador Reial de les Alcubles, de 75,22 metres d'amplària legal i 20 metres d'amplària necessària, la classificació de la qual va ser aprovada per Orde Ministerial de 10 de juliol de 1975, ja que part del sector denominat Mas de Sampa s'assentava sobre terrenys de la via pecuària.  
- En la nova documentació presentada, consistent en el pla núm. Pl-4 Infraestructures i xarxes generals de servicis. Afeccions sectorials, que s'hi adjunta, s'observa que s'ha grafiat l'Assegador Reial de les Alcubles, amb una amplària de 20 metres, que és la considerada com necessària en el projecte de classificació, i s'observa que el sector Mas de Sampa no afecta els terrenys pertanyents al domini públic de la via pecuària.   
- Per això, vist que s'ha esmenat l'error que va motivar el sentit dels informes anteriors, i a sol·licitud de l'interessat, s'emet un informe favorable a l'instrument de planejament proposat, pel que fa a vies pecuàries.  
- La promoció d'un pla parcial que afecte el domini públic de les vies pecuàries tindrà idèntics efectes als de la seua delimitació, i es podran desafectar els sobrants alienables si així ho disposa la seua Classificació, d'acord amb el que preceptua la Llei 3/95 en l'article octau i la Llei 14/2003, de 10 d'abril, de Patrimoni de la Generalitat Valenciana.  
  
- En el present pla, l'amplària resultant de la via pecuària és de 20 metres, i l'amplària restant (de 55,22 metres, repartida en dos mitats a un costat i a l'altre de la via pecuària), declarada com innecessària per la classificació, implica l'existència d'uns terrenys, inclosos en l'actuació urbanística, que hauran de ser aportats per la Generalitat com finques inicials a la reparcel·lació que s'efectue, aconseguint amb això com a benefici d'esta uns solars edificables i assumint les càrregues urbanístiques que pertoquen com un particular més. Esta participació de la Generalitat haurà de ser tinguda en compte en la reparcel·lació.  
  
- D'altra banda, es recorda l'obligat compliment dels condicionants següents:  
- Primer: el tractament que es done a la via pecuària haurà d'adequar-se al trànsit ramader i als usos compatibles i complementaris previstos per la Llei 3/95 en els articles 16 i 17. En concret, no són acceptables obres de pavimentat asfàltic, o semblant.  
- Segon: el tram de via pecuària haurà de ser senyalitzat com a tal. No està permés el trànsit de vehicles motoritzats que no siguen de caràcter agrícola, o no compten amb autorització expressa.  
4. Informe subscrit per la delegada d'aigua potable de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA, de data 28 de setembre de 2007, en què se certifica:  
- El nombre de vivendes previst en el sector és de 4.437, amb una ocupació mitjana de 3,5 habitants per vivenda i una dotació per habitant i dia de 240 litres, resultant un consum diari d'aigua per a abastiment de 3.727 m³.  
- L'abastiment a la població de Benaguasil s'efectua per mitjà de dos captacions d'aigües subterrànies ubicades en el terme municipal de la dita localitat, en la parcel·la número 25 del polígon 19, denominats pous Nahora1 i Nahora 2, ambdós de propietat municipal.  
  
En el mes de juny de 2007 s'ha realitzat una inspecció amb cambra de vídeo per a conéixer l'estat de la columna de cada un dels pous. Cal ressenyar que el pou Nahora 1, el més antic, té la columna trencada a partir del metre 80.  
- El volum d'aigua que actualment se subministra a la xarxa se situa entorn dels 4.200 m³/dia de mitjana anual. A esta demanda cal afegir la corresponent a l'expedient d'homologació modificativa sectorial NNSS i PP Sector SR-10 i la modificació núm. 3 de les Normes Subsidiàries de Benaguasil amb unes dotacions respectives de 2.272 m³/dia i 152 m³/dia.   
- Per a l'abastiment actual s'utilitzen els pous de manera alterna, que podria ser simultània si es realitzaren les modificacions necessàries en el centre de transformació. Amb la finalitat d'avaluar la disponibilitat dels recursos, en el mes de juny de 2007 s'ha realitzat el corresponent assaig de bombament dels pous, en el què s'ha considerat l'explotació simultània i s'ha obtingut un cabal d'explotació de 166 lps.   
  
S'hi adjunta el resultat del dit assaig, en què es conclou que la capacitat d'explotació simultània és de 14.342 m³/dia.   
- La qualitat de l'aigua subministrada a la xarxa d'aigua domiciliària de la població de Benaguasil complix el que establix el RD 140/2003, de 7 de febrer, amb l'excepció dels paràmetres de nitrats i sulfats.  
  
El paràmetre sulfats va ser exceptuat per la Comissió de Control i Vigilància de les Aigües de Consum Públic de la Comunitat Valenciana el 13 de novembre de 1997.   
- Del punt mencionat anteriorment es deriva la necessitat d'una planta desnitrificant, ja que l'aigua de les captacions té més de 50 mg/l de nitrats, que d'acord amb la informació facilitada tindrà una capacitat de producció de 6.900 m³/dia d'aigua osmotitzada.  
- Les actuals infraestructures de l'abastiment de Benaguasil no compten amb capacitat d'emmagatzematge suficient per a garantir el subministrament d'aigua a l'actuació objecte de l'informe. Per a assegurar la capacitat i suficiència al sector Molí Nou de Benaguasil cal executar noves infraestructures que comuniquen la xarxa d'abastiment de l'actual població amb el sector, construir un depòsit de 4.300 m³, a cota 175 m.s.n.m., instal·lar-hi una planta desnitrificant, adequar el centre de transformació dels pous per a treballar simultàniament i restaurar la columna del pou Nahora I o realitzar una nova perforació en la mateixa parcel·la, deixant el pou Nahora I sense ús.   
- Per tot això, es conclou informant que una vegada executades les infraestructures necessàries, es disposa de recursos suficients per a l'abastiment al Sector Molí Nou.   
Posteriorment, es remet un segon informe, de data 2 de juliol de 2008, relatiu a la previsió de noves infraestructures per a la xarxa d'abastiment d'aigua potable al sector, en què s'indica el que a continuació es transcriu:  
- En l'informe realitzat per esta Societat amb data 28 de setembre de 2007, es va indicar la necessitat de construir un depòsit de 4.300 m³ de capacitat, la instal·lació d'una planta desnitrificant, l'adequació del centre de transformació dels pous Nahora per a treballar simultàniament i restaurar el pou Nahora I o realitzar una perforació en la mateixa parcel·la que substituïsca el pou Nahora II, perquè el sector puga disposar de recursos hídrics suficients.  
- La ubicació del depòsit a la quota 175 m.s.n.m., respon a la quota mínima d'ubicació per a garantir el funcionament correcte de la xarxa assegurant unes pressions mínimes de servici, ja que en el mateix punt es troba l'actual depòsit des del qual s'abastix l'actual població de Benaguasil.  
- Per això, i a la vista de les necessitats indicades en l'informe emés i la solució proposada per a l'execució d'estes infraestructures en el projecte d'urbanització redactat per Benaguacil Urbana per al sector Molí Nou, s'ha d'indicar que la solució prevista i proposada per a la xarxa d'aigua potable reunix els requisits i condicionants necessaris.   
  
5. Informe del Servici de Planificació de la Direcció General de Transports, de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, de data 30 de novembre de 2006, pel qual s'informa desfavorablement fins que no s'arrepleguen en el pla les observacions formulades a continuació; es transcriu textualment el seu contingut:  
Primer: atesa l'entitat del nou sector, l'estudi de mobilitat, que forma part de la documentació aportada, hauria de parar especial atenció en l'ús i potenciació dels modes no motoritzats i el transport públic. En este sentit i atés l'elevat volum de desplaçaments associat al nou desenrotllament seria convenient incloure-hi una connexió de transport públic amb la línia 1 de FGV. A més, i a càrrec del sector, s'haurà d'incloure un aparcament dissuasori (park and ride) al costat de l'estació de FGV, que facilite la transferència de desplaçaments privats al transport públic.   
  
En referència als modes no motoritzats, el document incorpora l'execució de carrils bici que vertebren el nou sector. En este sentit s'hauria de programar també un carril bici/itinerari de vianants que unira el nou sector amb el nucli urbà consolidat de Benaguasil.  
  
Segon: el terme municipal de Benaguasil es troba travessat per l'antiga línia ferroviària de rodalia de RENFE (actualment Adif) València-Riba-roja, el nou sector és limítrof al dit traçat, per això s'hauran d'atendre les obligacions derivades de les limitacions d'usos en els terrenys pròxims al ferrocarril. Així han de definir-se amb precisió, i d'acord amb el que prescriu el Reglament de la Llei del Sector Ferroviari (Reial Decret 2387/2004), les zones de policia ferroviària.   
  
Posteriorment, es remet informe favorable del Servici de Planificació de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, de data 17 d'abril de 2007, en què, d'acord amb el que disposa l'informe de mobilitat de març de 2007 remés per part de l'Ajuntament de Benaguasil al dit servici, s'informa:  
- S'ha proposat la implementació d'un servici de transport públic que connectarà el sector Molí Nou i el sector R-10 amb el nucli urbà tradicional i l'estació de la línia 1 de FGV.  
En relació amb el dit servici, s'assenyala la conveniència que el projecte d'urbanització que es redacte habilite els espais necessaris per a la parada i estacionament dels autobusos, especialment en aquells vials amb carril únic per sentit en què s'ha de garantir que les dites parades no produïxen interrupció del trànsit viari.  
- En relació amb l'itinerari ciclista proposat en l'interior del sector, es considera que convindria donar-li continuïtat fins a la seua connexió amb la xarxa exterior en la rotonda situada al nord-oest para d'esta manera afavorir l'accés ciclista des de la xarxa interna proposada fins a les zones d'equipament SET i terciari Tco-2. El carril bici així configurat haurà de quedar grafiat en els plans d'ordenació del document urbanístic. D'altra banda, es garantirà l'execució, de forma independent al desenrotllament o no del sector R-10, de la xarxa ciclista externa al sector Molí Nou en la seua connexió amb el nucli tradicional i amb l'estació ferroviària. Alhora que es garantirà de la mateixa manera l'execució de l'aparcament dissuasori junt amb l'estació de la línia 1 de FGV.  
  
- En la documentació presentada s'assenyalen uns itineraris principals per a vianants que acompanyen el viari principal de distribució interior del sector. Respecte d'això, pareixeria convenient que s'ampliaren les amplàries de les voreres en els dits itineraris principals, de manera que disposaren d'una amplària mínima de 3 o inclús 4 metres, especialment a un costat i a l'altre del bulevard central, atesa l'entitat i l'amplitud de la dita via i el fet que en la pràctica el parterre central realitza funcions d'escampament mentres que el vianant, en els seus desplaçaments, utilitza voreres exteriors.  
- En relació amb l'antiga plataforma ferroviària de la línia Riba-roja-Llíria, s'aporta acta de desafectació del domini públic de la mateixa.   
6. Informe subscrit pel cap de la Segona Demarcació Forestal, amb la conformitat del cap de la Secció Forestal, de data 6 de novembre de 2006, pel qual es determina que no hi ha terreny classificat com forestal en l'àmbit del sector Molí Nou, excepte una xicoteta zona a l'oest del sector, que, aparentment, pareix estar fora dels límits del sector.   
   
7. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de data 19 de juny de 2006, en què se certifica que l'EDAR de Camp de Túria I dóna servici als municipis de Benaguasil, Benissanó, Llíria i la Pobla de Vallbona, està dissenyada per a tractar 14.400 m³/dia, i actualment tracta un cabal mitjà de 9.184 m³/dia. Després de revisar la documentació rebuda de l'Ajuntament de la dita localitat, el cabal generat previst s'estima en 2.831,4 m³/dia; no obstant això, en el II Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana es preveuen actuacions d'ampliació de les instal·lacions, per tant, l'EPSAR informa de la viabilitat del tractament en l'EDAR de Camp de Túria I, sempre que es complisquen els condicionants següents:  
  
- Al seu dia, el promotor del desenrotllament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
-En tot cas, l'abocament generat pel desenrotllament urbanístic de referència haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A estos efectes, l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments de la xarxa municipal de clavegueram editat per esta Entitat de Sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament.   
- Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, s'hauran d'executar les actuacions d'ampliació previstes en la planta, a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.   
- Abans d'executar la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament la quantitat resultant de 2.311.838,10 euros, a estos efectes s'haurà d'establir, si és el cas, el conveni oportú entre l'Entitat de Sanejament i l'Ajuntament de Benaguasil.  
8. Informe de la Direcció Territorial de València de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, de data 15 de gener de 2007, pel qual es determina que no hi ha actuacions en matèria de modernització d'estructures agràries en la zona d'actuació. Per això s'emet un informe favorable a la present homologació i pla parcial.   
9. Certificat subscrit per representant d'Europea de Servicios Públicos, SA, de data 2 de novembre de 2006, pel qual s'establix que la dita empresa es troba plenament capacitada per a gestionar l'arreplega i transport a centre autoritzat dels residus sòlids urbans i inerts previstos amb el desenrotllament del present projecte, sempre que l'Ajuntament de Benaguasil acorde l'increment de preus necessari per a atendre l'ampliació de la demanda.   
10. Certificat subscrit pel gerent de Técnicas y Tratamientos Medioambientales, TETMA SA, adjudicatària de la gestió de la planta de tractament de residus sòlids urbans de Guadassuar, de data 17 de novembre de 2006, pel qual s'establix el compromís de donar un correcte tractament als residus urbans generats en el municipi de Benaguasil, així com als que es generen com a conseqüència de les actuacions que realitze la mercantil Benaguacil Urbana, SL, en el sector Molí Nou, atés que les instal·lacions previstes disposen de la capacitat de tractament necessària.   
11. Informe relatiu a l'estudi de paisatge del projecte, elaborat pel Servici de Suport Tècnic de la Direcció General del Paisatge, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 28 de desembre de 2007, en què s'informa, entre altres, de les qüestions següents:  
- El paisatge actuarà com a criteri condicionant de tots aquells instruments de planejament de desenrotllament que impliquen nous creixements urbans o la implantació d'infraestructures, sempre que la seua exposició pública s'haja produït després de l'entrada en vigor de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, 3 de juliol de 2004, i haja conclòs abans de l'entrada en vigor de la Llei Urbanística Valenciana, 1 de febrer de 2006.   
- Atés que el tràmit d'informació pública de la present homologació i pla parcial, va concloure abans de entrada en vigor de la Llei Urbanística Valenciana, 1 de febrer de 2006, no li és exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjuí que el paisatge actue com a criteri condicionant.   
12. D'acord amb el que establix l'article 18 del Reglament per a l'execució de la Llei de la Generalitat Valenciana 2/1.989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, es va consultar al Servici Parcs Naturals, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua i Urbanisme, perquè informara sobre la compatibilitat del projecte amb el Parc Natural del Túria. L'11 de juny de 2008 es remet a l'Àrea d'Avaluació Ambiental l'informe esmentat que, entre altres consideracions, establix les que a continuació s'indiquen:   
- Una part dels terrenys de la zona de Molí Nou es troba situada dins de l'àmbit del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals (PORN) del Parc Natural del Túria, concretament l'Àrea d'Influència 2 (Al-2); i respecte d'això el PORN establix:  
- Article 91. Caracterització de l'Àrea d'Influència 2 (Al-2):   
En esta categoria d'ordenació s'inclouen zones el règim d'usos i aprofitaments del sòl i els recursos naturals de les quals i, en particular, el seu règim urbanístic, estaran determinats en cada cas pels respectius planejaments urbanístics municipals.   
- Article 92. Criteris d'ordenació:  
Es consideren usos compatibles aquells previstos en el planejament urbanístic municipal, d'acord amb les classificacions i qualificacions del sòl que este establisca.  
- L'informe mencionant conclou establint que el projecte de classificació de terrenys del present sector és compatible amb el PORN del Parc Natural del Túria.   
13. Informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 26 de maig de 2008, pel qual s'establix que, revisat el contingut de l'estudi acústic remés al dit organisme, es considera que la documentació és insuficient, per la qual cosa s'hauria de completar amb la justificació tècnica de l'efectivitat de les mesures correctores, tal com establix el Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica; tot això, respectant els objectius de qualitat establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica:   
Posteriorment, el 17 de juny de 2008, el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric remet un segon informe que conclou que després d'avaluar i valorar l'estudi acústic aportat al dit Servici (a pesar que s'indica en l'escrit de remissió que s'hi adjunta còpia de l'annex núm. 2 de l'estudi, no es té constància en este Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica de la seua remissió), la documentació es considera suficient i s'adequa al que establix el Decret 104/2006, de 14 de juliol, en planificació en gestió en matèria de contaminació acústica.   
  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000, no s'ha constatat en l'àmbit d'actuació l'existència de llocs d'importància comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a la seua integració en la Xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionades per l'administració, que puguen veure's afectats pel desenrotllament de la present actuació.  
2. No consta en l'expedient administratiu ni en la documentació complementària aportada durant la tramitació del present projecte, el corresponent informe definitiu vinculant regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià; no obstant això, sí que s'hi adjunta còpia de l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de la Conselleria de Cultura i Esport, de data 26 de maig de 2008, relatiu a la prospecció arqueològica i etnològica realitzada.   
3. Pel terme municipal de Benaguasil discorren dos vies pecuàries, classificades com a tals per l'Orde de 10 de Juliol de 1975, sent estes:  
  
- Assegador Reial de les Alcubles  
- Camí Boval.  
No obstant això, d'acord amb l'informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 3 de desembre de 2007, s'informa favorablement sobre l'instrument de planejament proposat, pel que fa a vies pecuàries, després que promotor del projecte haja esmenat diversos errors en l'ordenació del sector que, en un principi, no respectava el caràcter de domini públic de la via pecuària Assegador Reial de les Alcubles, de 75,22 metres d'amplària legal i 20 metres d'amplària necessària.   
4. En l'estudi d'impacte ambiental s'enumeren una sèrie d'estructures hidràuliques, localitzades en l'àmbit d'actuació, que són:   
  
- Séquia Major o de Benaguasil: constituïx l'artèria principal de la xarxa hidràulica de distribució de l'aigua del terme municipal de Benaguasil, i la seua importància transcendix l'àmbit municipal ja que és la derivació del riu Túria més important de la comarca del Camp de Túria, tant pel seu cabal com pel seu recorregut. El tram de la séquia que discorre dins de l'àmbit d'estudi té una longitud aproximada de 853 metres, i actualment està en funcionament.   
- Séquia de l'Alguasil: té el seu origen en el molí del Molinet o de Ferràndiz (localitzat fora de l'àmbit d'estudi en la partida Entre Dos Séquies, polígon 30, parcel·la 001) i per mitjà de comportes pren l'aigua de la Séquia Major. El tram que discorre per l'àmbit del sector, amb una longitud aproximada de 924 metres, ho fa al nord de la Séquia Major. Constituïx una obra nova, que es troba en ús i en molt bones condicions de conservació, a causa de les contínues obres de manteniment i neteja que es realitzen.  
Rolls i Agulles que naixen en el costat est de la Séquia Major: Roll del Gallipont, Roll de l'Om, Roll del Massil, Roll de Ballestar, Roll de l'Alteró i Fila de l'Aldaia.  
- Molí de Quelo o de Betlem   
- Molí de Pallardó o La Màquina  
En la documentació tècnica presentada, respecte a les actuals séquies i els seus rolls presents en l'àmbit del PAI, es preveu que s'executaran obres de rescat i integració paisatgística d'estes. Concretament, les séquies de majors dimensions com la Séquia Major i la de l'Alguasil, es reposaran per mitjà de marcs per a poder donar continuïtat a l'abastiment d'aigua per a reg dels regadius que queden fora de l'àmbit d'actuació, així com la reposició de la resta de séquies esmentades anteriorment.   
Quant als molins que s'ubiquen dins de l'àmbit d'afecció del projecte, s'indica que hauran de ser respectats.   
No obstant això, respecte d'això s'haurà d'obtindre l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
5. La zona del Mas de Sampa, es troba dins de l'àmbit del PORN del parc natural del Túria, concretament, es troba dins de l'Àrea d'Influència 2 (Al-2), la superfície de la qual es qualificarà com a ús dotacional en sòl no urbanitzable, i els seus usos seran regulats pels previstos en el planejament urbanístic municipal, atenent els articles 91 i 92 del PORN mencionat abans. No obstant això, i d'acord amb l'informe elaborat pel Servici de Parcs Naturals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua i Urbanisme, de data 11 de juny de 2008, la classificació de terrenys del sector Molí Nou és compatible amb el PORN del Parc Natural del Túria; en l'apartat de la present declaració relatiu a informes sectorials es detalla més el seu contingut.  
  
Consideracions ambientals  
1. Benaguasil pertany a la comarca del Camp de Túria, és un municipi ubicat a 25 quilòmetres de València, fora per tant de l'àrea metropolitana de València. El seu terme municipal té una extensió de 12 km², amb una forma molt irregular, delimitat per un costat pel riu Túria, que tanca el terme d'oest a est, pel nord limita amb el terme de Llíria, a només 400 metres del nucli urbà, i pel nord-est, limita amb la Pobla de Vallbona, situada a tan sols 900 metres en línia recta.  
  
2. En l'estudi d'impacte ambiental presentat s'ha realitzat una descripció generalista del medi biòtic i abiòtic de l'entorn on es desenrotllarà l'actuació; posteriorment es descriuen els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: edafologia, climatologia, geologia, vegetació, fauna, hidrologia, patrimoni arqueològic i etnològic, vies pecuàries i paisatge. Els aspectes ambientals més rellevants observats en la Cartografia Temàtica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge són els següents:   
  
- El risc d'erosió potencial és baix en la totalitat de la superfície d'actuació i en les zones limítrofs.  
- Quant al risc d'erosió actual és de grau molt baix en tot l'àmbit del pla i la topografia del terreny és molt plana.  
- La zona no presenta risc d'inundació.  
- Segons el mapa geocientífic de la província de València, la zona d'estudi presenta risc sísmic relatiu de grau mitjà baix.  
- La topografia plana de la zona determina la inexistència de risc associat a lliscaments i despreniments.   
- La totalitat de la superfície d'estudi té risc baixl de contaminació dels aqüífers.   
- En l'àmbit avaluat l'accessibilitat als recursos hídrics presenta grau mitjà, i la disponibilitat del recurs és mitjana.  
3. En general, la zona d'actuació està dedicada totalment a l'agricultura, hi predomina el cultiu de tarongers i d'hortalisses. Aproximadament, un 80% de la zona d'actuació es destina a cultiu de cítrics, a més, es detecta un xicotet enclavament de palmeres (Washingtonia sp.) en l'àmbit del sector i una xicoteta parcel·la forestal amb pi blanc (Pinus halepensis) en l'entorn, fora dels límits d'actuació. També s'observen espècies nitròfiles en les vores de camins, carreteres i solars.   
  
4. Quant a la xarxa viària projectada per al sector es distingixen:  
L'accés principal es realitzarà a través de la rotonda nord-est.  
Un eix transversal que travessa el complex residencial central a manera de rambla i que discorre fins a la parcel·la hotelera.  
L'accés secundari s'efectuarà a través de la rotonda nord-oest, donant accés als equipaments i parcel·les d'ús terciari. A partir d'esta zona es desenrotllen dos eixos longitudinals, en primer lloc el nord-est, que discorre paral·lel amb el límit nord-est del sector fins a culminar en el punt de connexió amb el terme municipal de la Pobla de Vallbona. I, d'altra banda, l'eix longitudinal sud-oest, que igual que l'anterior s'inicia en la rotonda nord-oest i discorre paral·lel al límit nord-oest del sector, caracteritzat per una zona verda que discorre paral·lela a este.   
  
5. En l'actualitat, el subministrament d'aigua a la població de Benaguasil es realitza a través de dos captacions d'aigua subterrània (Nahora 1 i Nahora 2), situades en la parcel·la cadastral núm. 25 del polígon 19. L'increment en el consum d'este recurs, derivat de l'actuació urbanística proposada, determinaria la realització d'una sèrie d'actuacions consistents en l'ampliació del bombament, adequant-se el centre de transformació existent i impulsant l'aigua fins a un depòsit d'acumulació projectat en les proximitats de l'actual depòsit d'aigua potable municipal. Prèviament a l'emmagatzematge d'aigua potable, es millorarà la qualitat de l'aigua de captació en una planta potabilitzadora. No obstant això, s'haurà d'obtindre la concessió d'aigües subterrànies per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
Paral·lelament, tal com s'indica en l'informe de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA, de data 28 de setembre de 2007, perquè el sector puga disposar de recursos hídrics suficients s'haurà de construir un depòsit de 4.300 m³ de capacitat, instal·lar-hi una planta desnitrificant, adequar-se el centre de transformació dels pous Nahora per a treballar simultàniament i restaurar el pou Nahora I o realitzar una perforació en la mateixa parcel·la que substituïsca el pou Nahora II.  
  
6. Les aigües destinades per al reg de tot el sector procediran íntegrament d'aigües depurades procedents de l'EDAR Camp de Túria I, gestionada per l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), i es preveu un tractament terciari que permeta donar a les aigües depurades d'una qualitat òptima per al reg. Entre la documentació administrativa aportada al llarg de la tramitació del present expedient, s'inclou informe de l'entitat esmentada, de data 19 de juny de 2006, en què constata la viabilitat del tractament del cabal previst amb el desenrotllament del present sector en l'EDAR de Camp de Túria I. S'ha d'obtindre per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer la corresponent concessió d'aigua per a reg de zones verdes i camp de golf.   
  
7. En matèria de subministrament elèctric, en l'estudi d'impacte ambiental remés s'indica que es desenrotllarà una xarxa elèctrica des de la subestació de Riba-roja de Túria; no obstant això, no s'adjunta entre la documentació administrativa l'informe corresponent de l'organisme competent en la dita matèria.   
8. Respecte a l'abocament d'aigües pluvials, d'acord amb el que disposa la documentació complementària remesa al llarg de la tramitació del present expedient, s'indica que no s'efectuarà a llit públic, per tant, no serà necessària l'autorització de l'organisme de conca. No obstant això, es preveu l'abocament de les aigües pluvials a la xarxa de séquies existents, concretament a la canalització prevista per a la seua reposició al sud del sector; per a això, s'ha dissenyat una bassa de laminació en l'àmbit del camp de golf amb una superfície de 20.000 m² i una capacitat d'emmagatzematge de 86.683 m³ on s'arreplegaran les aigües pluvials i permetrà el seu abocament gradual a la séquia, evitant en tot moment que esta veja desbordada la seua capacitat.   
9. En l'apartat corresponent de l'estudi d'impacte ambiental relatiu a les mesures preventives i correctores a adoptar, cal destacar, entre altres, algunes de les que a continuació es detallen:  
- Control del moviment de la maquinària:  
- La maquinària haurà de limitar els seus moviments als camins existents o a la zona estrictament d'obres, a fi d'evitar afeccions innecessàries a la xarxa de drenatge natural, característiques dels sòls, i vegetació i fauna de l'entorn d'actuació.  
- No s'ocuparà més sòl del necessari; per a això se senyalitzaran per mitjà de bandes i balises tota la zona d'obres incloent-hi les àrees d'instal·lacions auxiliars, de manera que tot el trànsit i maniobres es realitzen dins de la zona fitada per estes. Estes zones, així com les d'ús i maneig de peces de maquinària pesada, habitacles mòbils de persones i servicis, s'hauran d'ubicar en els llocs apropiats a este efecte dins de l'àrea en què es preveu la construcció d'edificis. S'exclourà de qualsevol tipus d'ocupació auxiliar temporal els marges i el llit del riu Túria.  
  
- Protecció de la qualitat atmosfèrica:   
- S'evitaran els treballs nocturns, disminuint d'esta manera l'afecció als assentaments pròxims, i les comunitats animals, per emissió de soroll així com per l'efecte de la lluminositat, fonamentalment sobre la fauna.   
- Per a minimitzar estes emissions de pols a l'atmosfera, s'estudiarà en cada cas l'aplicació d'alguna de les mesures següents:  
- Compactat de camins d'obra, afegint si fóra necessari, una capa de llast en la seua superfície. No és recomanable el pavimentat de camins temporals, ja que suposaria uns impactes afegits per pèrdua de sòl, sent necessària la seua posterior demolició i retirada a abocador.  
  
- Regs periòdics superficials amb aigües netes per mitjà de camió cisterna, en aquelles zones on es realitzen moviments de terres i explanacions, de forma periòdica, per a assentar les partícules més fines i evitar el seu pas a l'atmosfera.   
- Quant al soroll produït pel trànsit de camions, es recomana que la velocitat de circulació siga moderada, inferior a 30 km/h, amb una correcta planificació de l'itinerari; en tot cas, s'ajustarà a allò que han disposat quant a rutes i accessos els tècnics municipals de l'Ajuntament de Benaguasil.  
- Mesures per a garantir la qualitat de les aigües:   
Respecte al possible problema dels nitrats, es verificarà per mitjà de la realització d'una anàlisi d'aigua a l'eixida del depòsit d'abastiment; en cas de no aconseguir-se els nivells acceptables per a abastiment humà s'instal·larà una planta desnitrificant de capacitat adequada.  
  
- Per a garantir la qualitat de les aigües superficials i subterrànies que es poden veure afectades pels usos derivats de la implantació del sector, se sol·licitarà l'autorització d'abocament d'aigües pluvials a l'organisme de conca competent, en este cas la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, d'acord amb l'article 101 del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües.  
- Amb caràcter general, es complirà al que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, quant a l'aplicació de mesures per a la protecció, conservació, difusió, foment i investigació del patrimoni cultural valencià.   
  
- L'abastiment dels materials necessaris per a l'execució de les obres es realitzarà a partir de les pedreres identificades com actives prèviament al començament de les obres, les dites explotacions hauran d'estar degudament legalitzades. Al seu torn, els materials procedents de les excavacions de l'obra, les runes i la resta de residus inerts s'han d'abocar en llocs destinats a això, amb realització prèvia d'una anàlisi de detall coordinada amb els tècnics responsables de l'Ajuntament de Benaguasil.   
- Els residus procedents de la fase de construcció i explotació classificats com a residus tòxics i perillosos, com ara olis usats i greixos, seran degudament transportats i gestionats per una entitat gestora autoritzada per la Generalitat Valenciana. S'han d'evitar, excepte episodis accidentals, que durant l'execució de les obres es verifiquen operacions de reparació o manteniment in situ. A este efecte, es podrà comptar amb empreses col·laboradores que garantisquen el manteniment de la seua maquinària en les seues pròpies instal·lacions, o en tallers mecànics legalment autoritzats.  
No obstant això, si en qualsevol moment foren necessàries operacions de manteniment de maquinària a peu d'obra, els olis usats, filtres generats s'arreplegaran en condicions controlades, sobre una superfície impermeabilitzada prèviament ubicada en l'obra, sempre allunyada de séquies i cursos d'aigua, per a després entregar-los a un gestor autoritzat per la Generalitat Valenciana.  
- Un dels principals impactes identificats en l'actuació és l'increment en el consum d'aigua, per la qual cosa, per a reduir en la mesura que siga possible este consum, es plantegen algunes de les mesures següents:  
- Dissenyar els jardins amb espècies rústiques, de baixes necessitats hídriques, minimitzant les superfícies amb gespa. En un clima mediterrani i amb forta sequera estival com el d'esta zona, és preferible tendir a l'ocupació de mates baixes i recobriments de graveta que a plantar gespa.  
- Per a les zones enjardinades es dissenyaran de les xarxes de reg amb sistema de goteig, evitant els regs per aspersió, de molta menor eficiència.  
- Quant a la protecció del paisatge, la majoria de les mesures protectores destinades a la integració paisatgística de l'obra s'associen a la correcta execució de les mesures de revegetació, especialment en la creació del camp de golf. A més, per a minimitzar l'impacte que s'origina com a disminució de la qualitat visual del paisatge durant la fase de construcció, per emmagatzematge de materials, residus i utilització de maquinària, fonamentalment, es procuraran realitzar les arreplegues en les zones amb menor impacte visual, principalment des de carreteres i camins, excloent-ne els sòls pròxims als marges del riu Túria.  
  
10. El programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'avaluació d'impacte ambiental consta d'un conjunt de controls, mesuraments i anàlisi dels paràmetres, referits a les diferents fases d'execució i explotació del projecte, que permeten detectar les possibles desviacions de les previsions efectuades i que puguen generar efectes negatius de rellevància sobre el medi ambient. Poden destacar-se, entre altres, els controls següents:  
- Relatius a l'execució d'obres:  
- Es realitzaran inspeccions visuals periòdiques a la zona d'obres, analitzant especialment els núvols de pols que pogueren produir-se, i es controlarà visualment l'execució de regs establits com a mesura protectora, en especial durant les labors que afecten l'entorn del riu Túria.  
  
- S'assegurarà que les labors d'eliminació de cítrics i les pròpies de l'execució de les obres no afecten:  
- Arbustos i exemplars arboris, ja siguen espècies autòctones o naturalitzades, presents en l'interior dels cultius o com a límits de les parcel·les que formaran part del camp de golf.  
- Peus de tarongers i altres espècies que es decidisca preservar dins de la zona a urbanitzar. En especial, es controlarà que durant les obres de construcció dels vials s'eviten possibles danys als exemplars arboris.  
- Es controlarà que no es realitzen moviments incontrolats de maquinària, a fi d'evitar afeccions innecessàries a la xarxa de drenatge natural, de séquies, a les característiques dels sòls, als recursos culturals i a la vegetació. Amb caràcter bimensual es realitzaran inspeccions de tota la zona d'obres, a fi de verificar que es troba en perfecte estat i no haja experimentat alteracions degudes a circulació incontrolada de maquinària.  
- De forma prèvia a l'execució dels desbrossaments es realitzarà una inspecció a fi de verificar la no existència de nius o llocs de concentració d'animals que puguen ser eliminats de forma directa. En cas d'existir, s'identificarà l'espècie en qüestió i es realitzarà un estudi d'alternatives per al canvi d'ubicació de les operacions que comprén el projecte i si açò no fóra viable, s'estudiarà el canvi de localització dels nius a altres llocs de característiques semblants. En les proximitats del riu Túria es verificarà que no es realitzen moviments de terra, desbrossaments o qualsevol actuació els increments sonors dels quals puguen pertorbar la fauna de l'entorn, durant els mesos de març a juliol.  
  
- Es verificarà que la desviació de les séquies es realitza d'acord amb la trajectòria i els paràmetres establits, es comprovarà la correcta execució de la col·locació de les barreres de retenció de sediments i els dispositius de decantació i desbast. D'altra banda, se supervisarà la correcta col·locació de la conducció d'aigües residuals. En cas que es detecte la formació d'aterraments o disminució en la qualitat de l'aigua, o fenòmens erosius en les eixides dels drenatges, s'elaborarà un Pla de mesures preventives i correctores que s'haurà d'aplicar tan prompte com siga possible.  
- Els residus es gestionaran adequadament durant tota la fase d'obres, en especial aquells qualificats com perillosos (substàncies sobrants i envasos que els hagen contingut). Una vegada finalitzada la construcció de l'actuació proposada, i en qualsevol moment si es considera convenient, es vigilaran les labors de neteja. Paral·lelament, es controlarà que els sobrants d'obra són traslladats a abocadors autoritzats, i que en cap cas queden abandonats als voltants de l'actuació o carreteres i camins veïnals, no sols per l'alteració paisatgística que suposa sinó també pels riscos d'incendi i d'obstrucció dels sistemes de drenatge que poden afectar el règim hídric i a la qualitat de les aigües. Es controlarà que s'arrepleguen i gestionen de forma separativa els diferents RSU, d'acord amb els establiments municipals de l'Ajuntament de Benaguasil.  
- Durant la fase de funcionament el programa de vigilància i seguiment ambiental se centrarà en:  
- Determinar les afeccions reals del funcionament del sistema urbà, comprovant la seua adequació a l'estudi de la incidència ambiental.  
  
- Detectar afeccions no previstes i articular les mesures necessàries per a evitar-les o corregir-les.  
- Comprovar l'efectivitat de les mesures protectores i correctores aplicades.  
Es desenrotllaran, entre altres, les actuacions de vigilància i seguiment següents:  
Determinar el consum real d'aigua, electricitat i gas, i la generació d'aigües residuals, i comparar-lo amb les previsions.  
Determinar el volum de residus sòlids generat i la seua adequació a les previsions; se sol·licitarà al servici de neteja de l'Ajuntament les dades sobre arreplega de fems.   
Determinar la contaminació lumínica, i en especial els focus emissors que resulten innecessaris.  
Determinar la idoneïtat dels sistemes de reg, de les espècies emprades i de les dotacions de reg, evitant regs excessius.  
- Verificar l'estat i grau d'evolució de la coberta vegetal implantada.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 8.a de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pel particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, basant-se en tot això i, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'homologació i pla parcial del sector Molí Nou en el terme municipal de Benaguasil (València), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada fins ara, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits en l'apartat segon de la present declaració.   
  
No obstant això, la present declaració d'impacte ambiental no inclou l'avaluació del projecte del camp de golf previst, que per a la seua aprovació requerix que s'efectue el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, així com el Reglament que la desplega. Així mateix, independentment de l'avaluació ambiental del camp de golf, que haurà d'efectuar-se en el seu moment, el reg del camp, així com el de les zones verdes enjardinades, haurà d'efectuar-se, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental presentat, amb aigües residuals adequadament depurades i, amb caràcter previ a la seua aprovació definitiva, s'haurà de disposar la justificació sobre la disponibilitat de recursos hídrics suficients.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants que es desenrotllen a continuació:   
1. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte:  
a) Haurà de justificar-se davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'adequat sotmetiment a informació pública (període d'exposició i mitjans de difusió) de la documentació íntegra constitutiva del projecte.   
b) Els pous Nahora 1 i Nahora 2, ubicats en la parcel·la 25 del polígon 19, es protegiran per mitjà de la classificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció i s'establirà un perímetre de protecció de 300 metres comptats des del límit exterior del punt de captació, conforme a l'article 18 de la Llei 4/2.004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.   
2. Prèviament a l'inici de les obres d'urbanització (i així es disposarà en les fitxes de planejament del sector corresponents):  
a) S'haurà de justificar la disponibilitat de recursos hídrics suficients.  
b) S'haurà d'obtindre l'informe favorable de la Conselleria de Cultura sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, i s'hauran de complir les determinacions que, si és el cas, continga l'informe preceptiu i vinculant esmentat. En el cas que el dit informe resulte desfavorable, així s'haurà d'entendre també la present declaració d'impacte ambiental.  
c) Respecte a la reutilització de les aigües depurades (amb destinació a regs) que es planteja en el projecte, i d'acord amb el que establix l'article 109 (Règim jurídic de la reutilització) del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües, s'hauran d'obtindre les corresponents autoritzacions que se li apliquen, adequant-se a les condicions que en s'hi establisquen quant a abocament i qualitats exigibles basant-se en els usos a què es destinen les aigües depurades, que tal com consta en la documentació complementària aportada al llarg de la tramitació de la present declaració, s'emprarien per a efectuar el reg del camp de golf i la resta de zones verdes previstes en el sector.  
d) Atés que el terme municipal es troba travessat per una àmplia xarxa de drenatge, s'haurà d'obtindre informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, respecte als aspectes que a continuació s'indiquen, i adequar-se al que dicte la Confederació respecte als procediments de concessió i autorització pertinents:  
- Afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i de policia.   
- Incidència de l'actuació en el règim de corrents  
e) Atés que es preveu l'abocament de les aigües pluvials a la xarxa de séquies existents, se sol·licitarà informe la Comunitat de Regants de la Séquia Major de Benaguasil i al Sindicat de Regs de la Pobla de Vallbona, així com autorització d'abocament a l'organisme de conca competent, Confederació Hidrogràfica del Xúquer, d'acord amb el que disposa el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües.   
f) Es compliran els condicionants establits en l'informe de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA, de data 2 de juliol i 28 de setembre de 2008..  
g) S'hauran de complir als condicionants establits en l'informe elaborat per l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de data 19 de juny de 2006, relatius a la viabilitat en l'EDAR de Camp de Túria I, quant al tractament de les aigües residuals generades pel desenrotllament del present projecte.   
h) Es presentarà davant del Servici de Conservació de la Biodiversitat d'esta conselleria, amb l'objecte que emeta informe favorable, un estudi en què es detallen les espècies de flora a utilitzar en parcs, jardins públics i zones esportives, i caldrà adequar-se en tot moment a les consideracions i indicacions que el dit servici efectue respecte d'això.   
  
i) Atés que en la documentació complementària aportada al llarg de la tramitació de la present declaració, no s'ha concretat prou este aspecte, haurà de justificar-se el que disposa la disposició transitòria segona de la Llei 9/2006, de 5 de desembre de 2006, reguladora de campo de golf a la Comunitat Valenciana, que s'aplica al present projecte; s'haurà de justificar el compliment i, si és el cas, l'adaptació a les exigències relatives a l'aptitud dels terrenys, capacitat d'acollida i vulnerabilitat ambiental d'estos, integració paisatgística, disponibilitat de recursos hídrics i respecte als corredors ambientals, establides en els articles 14, 15, 16, apartats 1 al 5 de l'article 17, 18 i 19 de la llei esmentada.   
  
j) Haurà de complir al que establix l'apartat segon de la disposició transitòria tercera (Règim transitori dels programes per al desenrotllament d'actuacions integrades), de la Llei 9/2006, de 5 de desembre de 2006, reguladora de camps de golf a la Comunitat Valenciana.   
  
k) S'haurà d'obtindre informe favorable del Servici Territorial d'Energia de València de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, relatiu a les afeccions derivades de les línies elèctriques de mitja tensió i torres de conversió aeri-subterrània, existents en l'àmbit del sector, i s'haurà d'adequar en tot moment a les consideracions i indicacions que s'hi establisquen respecte d'això.   
l) Haurà de complir els condicionants establits en l'informe del Servici de Planificació de la Direcció General de Transports, de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, de data 17 d'abril de 2007.   
  
m) S'haurà d'obtindre informe de la Direcció Territorial de València, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, en què es justifique si els terrenys afectats per la present actuació presenten valors rústics o agraris dignes de protecció, així com qualsevol altra consideració que es crega oportuna respecte d'això; en este cas, les dites consideracions es consideraran com pròpies del contingut de la present declaració i s'hauran de complir.   
  
3. Abans que s'atorguen les llicències d'ocupació dels usos residencials i esportius en el sector, es comprovarà que:  
a) La xarxa d'abastiment d'aigua estiga en funcionament i que l'aigua presente la qualitat adequada d'acord amb el RD 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'establixen els criteris sanitaris relatius a la qualitat de l'aigua per al consum.  
b) Es garantisca el ple funcionament de les instal·lacions de depuració en el moment de l'inici d'ocupació i l'abocament complisca els valors límit d'emissió que fixe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte d'això.   
c) El depòsit d'aigua i la planta desnitrificant, s'executaran a càrrec del sector. L'Ajuntament comprovarà, abans de la recepció de la urbanització del nou sector, que ambdós es troben totalment executats, dimensionats amb capacitat suficient i preparada per a entrar en servici. La construcció de les infraestructures serà, per tant, anterior al final d'obra de la urbanització. Així mateix, l'Ajuntament comprovarà que es verifiquen els paràmetres de qualitat de l'aigua potable, conforme al Reial Decret 140/2.003, de 7 de febrer.   
4. Es compliran els condicionants establits en l'informe favorable relatiu a vies pecuàries, subscrit per enginyer tècnic i cap de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 3 de desembre de 2007.  
5. Tots els elements de depuració i drenatge s'integraran convenientment en l'entorn amb zones enjardinades i denses barreres vegetals.  
  
6. En cas d'haver de dur-se a terme ocupacions temporals de les vies pecuàries presents i/o pròximes al sctor, no previstes durant la fase d'execució de les obres d'urbanització, se sol·licitarà l'autorització corresponent de l'organisme competent en la matèria.  
7. L'Ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
  
8. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplega dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
9. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i queda prohibida la incineració in situ d'estos o de qualsevol altre tipus de residu.  
10. Durant la fase d'execució del sector, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es portaran cap les labors de neteja i manteniment de les màquines. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat  
11. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades, atesa la seua elevada qualitat agrària i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que esta terra no perda les seues condicions d'humitat i les seues característiques edàfiques.  
12. S'integraran en el sector, en la mesura que siga possible, o bé en altres àrees del municipi, els exemplars arboris existents actualment disseminats en l'àrea d'actuació i s'haurà d'establir un programa adequat per al seu manteniment que assegure la seua pervivència.   
13. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provindre de pedrera o zona de préstec autoritzada, s'haurà de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada, i s'haurà de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
14. Totes les actuacions que es desenrotllen en el sector s'adequaran, en la mesura que siga possible, al pendent natural del terreny, de manera que esta s'altere en el menor grau possible, es propiciarà l'adequació a la seua topografia natural, tant del perfil edificat com del parcel·lari, de la xarxa de camins i de les infraestructures lineals. A més es disminuirà l'impacte de les edificacions sobre l'entorn per mitjà de l'ocupació de colors en sostres i fatxades que permeten una major mimetització.   
  
15. S'hauran de preveure en la urbanització llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que vénen tractant-se habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla Integral de Residus.  
16. El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el compromís de presentar puntualment el promotor davant de l'administració una memòria o informe anual que concrete: el desenrotllament i l'avanç de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, els controls realitzats i qualsevol incidència de caràcter mediambiental que puga produir-se durant el seu desenrotllament.   
  
17. Serà necessària la reposició de tots els servicis i infraestructures de regs afectats i funcionalment necessaris per part de l'urbanitzador. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels seus límits. Qualsevol desviació o alteració de les dites instal·lacions haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, el qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
18. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en este condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental, en el document de síntesi i les labors de vigilància que corresponguen al programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i al de construcció, i es valoraran adequadament i pressupostàriament els gastos derivats del seu compliment.  
19. D'acord amb el que disposa l'article 35 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental: la vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades per l'Agència del Medi Ambient correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals.  
  
20. Altres condicionants de caràcter ambiental que es deriven de les preceptives autoritzacions sectorials que se li apliquen.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 10 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 227/07-AIA  
Títol: Legalització d'escorxador industrial d'aus, sala d'especejament i magatzem frigorífic.  
Promotor: Antonio Pamies, SL.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Granja de Rocamora (Alacant).  
Objecte del projecte: obtindre la llicència ambiental per a l'activitat d'escorxador.  
Localització: paratge Brazal del Cabrero, c/ La Huerta S/N, al terme municipal de la Granja de Rocamora (Alacant).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre la llicència ambiental per a legalitzar un escorxador industrial d'aus, les característiques del qual segons la documentació aportada són:   
L'activitat es localitza en una superfície de 34.382 m² i 7.803,5 m² corresponen a la superfície ocupada, distribuïts en les edificacions i instal·lacions següents:  
- Edifici principal de 4.852,5 m²  
- Nau d'envasos de 600 m²  
- Aparcament de 475 m²  
- Nau de taller de 405 m²  
- Sala de bombes de 72 m²  
- Depuradora d'aigües residuals de 612 m²  
- Aljub de 77 m²  
- Bassa de reg de 710 m²  
El procés industrial de l'escorxador consistix en la recepció d'aus, atordiment, sacrifici, sagnat, escaldat, plomat eviscerat tradicional i automàtic, classificació envasament i expedició. El procés industrial de la sala d'especejament es basa en l'especejament de canals amb destinació a fresc o amb destinació a congelat, i l'obtenció de carn industrial congelada.  
Es processen 9.646,88 t/any de pollastres i 8.062,03 t/any de gallines. Els productes acabats són 6.559,88 t/any de canals de pollastre que van a la venda directa o a l'especejament, i 5.482,18 t/any de canals de gallina, amb semblant destí. Els subproductes comestibles ascendixen a 497,65 t/any. Els desperdicis ascendixen a 6.185,85 t/any. El fem generat ascendix a 85,75 t/any. Les baixes ascendixen a 54 t/any.  
  
Els subproductes no comestibles resultants de l'activitat són: plomes, vísceres i menuts quan no s'aprofiten, potes, decomissos (s'inclouen aus vives rebutjades, mortes en el transport, canals no aptes en la inspecció postmortem), fem i altres (s'inclou els produïts en la fase d'escorxar). Tots estos són retirats per gestor autoritzat.  
  
El combustible utilitzat en l'activitat és gasoil C (per a donar servici al cremador de la caldera d'aigua calenta, i als cremadors marmites de cocció de sang, així com al cremador llavadora envasos i palets) i gasoil A (per a donar servici als camions de l'empresa).  
El subministrament d'aigua procedix de la xarxa municipal i és subministrada per Gestagua, SA. El consum previst a ple rendiment és de 301,0 m³/dia.  
Les aigües residuals generades procedixen dels processos d'escorxador, sala d'especejament, neteja i lavabos de personal. Se sotmeten a tractament previ a l'abocament a la xarxa de clavegueram municipal, i es disposa d'autorització d'abocament d'aigües residuals a la xarxa municipal.  
El procés de depuració d'aigües residuals, es basa en un tamisat, desgreixatge, homogeneïtzació, tractament biològic, evacuació d'aigua tractada i tractament de fangs.  
Els residus tòxics i/o perillosos generats són olis usats dels carretons elevadors i altres equips hidràulics, olis usats dels vehicles de l'empresa, filtres, bateries, draps, anticongelants, líquid de frens, sabates i semblants, i són retirats al taller mecànic de manteniment de vehicles de l'empresa i retirats al seu torn per gestor autoritzat.  
  
Les emissions sonores associades a l'activitat, sobrepassen en alguns casos els nivells legalment establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica de la Generalitat Valenciana (nivells permesos d'emissions a l'exterior durant el dia de 70 dBA i de nit de 60 dBA), i es detalla l'adopció de mesures que disminuïsquen el dit impacte en l'apartat de mesures correctores d'esta declaració d'impacte ambiental. Les olors estan associades al processat de l'escorxador, l'existència de desperdicis orgànics i el tractament d'aigües residuals. Les emissions gasoses estan associades a la caldera d'aigua calenta, llavadora d'envasos, llavadora de palets, caldera de sang, caldera d'aigua calenta, i es definixen punts d'emissió per a cada una d'estes.  
La distància al nucli urbà de la Granja de Rocamora és de 570 m.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient es va iniciar el 24 d'octubre de 2007, amb la remissió per part de la Direcció Territorial a Alacant del projecte bàsic, l'estudi d'impacte ambiental i el resultat d'informació pública. Amb data de Registre d'Eixida 5 de febrer de 2008 es va sol·licitar a l'Ajuntament la presentació de l'expedient administratiu municipal, el qual es rep amb data de Registre d'Entrada 5 de maig de 2008.  
Informació pública en el BOP núm. 151, de 13 de juliol de 2007, durant un període de 20 dies, tauler d'edictes de l'Ajuntament, així com als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
  
A més, la informació pública es realitza en el DOGV núm. 5.585 de 28 d'agost de 2007, durant un període de 30 dies, sense la presentació d'al·legacions.   
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària.  
Amb data de Registre d'Eixida 5 de febrer de 2008 es va sol·licitar al promotor, a través de l'Ajuntament, l'ampliació de la documentació constitutiva de l'expedient, amb la presentació de:  
Documents justificatius de les empreses encarregades de la gestió dels residus i els abocaments que es generen en l'escorxador.  
Caracterització dels llots deshidratats de la depuradora, de manera que quede justificat el seu destí com a abonament agrícola.  
Document justificatiu del contracte subscrit amb l'empresa que produïx d'aigua potable l'escorxador.  
Amb data de Registre d'Entrada 5 de maig de 2008 el promotor remet la documentació sol·licitada, en la qual s'identifica les empreses gestores de residus, i recorren a una empresa gestora per a la retirada de llots, i es desestimen el destí dels llots com a fertilitzant agrícola descrit en l'estudi d'impacte ambiental. L'empresa que declara que realitza la dita gestió no té, en eixe moment, autorització com a gestor de residus d'esta Conselleria, per la qual cosa amb data de Registre d'Eixida 1 de juliol de 2008 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la justificació de la gestió dels llots per empresa gestora autoritzada.  
  
Amb data de Registre d'Entrada 22 d'agost de 2008 el promotor remet contracte subscrit amb empresa gestora autoritzada per a la retirada de llots procedents del tractament biològic d'aigües residuals industrials.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal arreplega els informes següents:  
- Informe favorable municipal de compatibilitat urbanística.  
- Informe favorable del tècnic municipal.  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme de 10 de gener de 1992.  
- Llicència d'obres municipal de 10 de juny de 1991.  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
Afectacions legals  
El sòl on s'exercirà l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons el Pla General d'Ordenació Municipal Urbana.  
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província d'Alacant ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de la Granja de Rocamora no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
L'inventari ambiental arreplegat en l'estudi d'impacte ambiental descriu, com a mitjà inert: sòl, aigua, clima, aire; com a mitjà biòtic: fauna, flora, vegetació, relacions ecològiques. Medi perceptual: paisatge, patrimoni històric, artístic i arqueològic, medi socioeconòmic i cultural.  
La identificació d'impactes s'ha realitzat a partir de la identificació dels valors ambientals més representatius de l'entorn, i es passa a identificar les accions del projecte susceptibles de modificar el medi, en les etapes de construcció, operació i desmantellament, a partir de les quals s'identifiquen els factors ambientals susceptibles de ser afectats per estes accions.  
La identificació d'impactes més rellevants, per a l'etapa de funcionament (ja que s'avalua una activitat existent), arreplegats en l'estudi d'impacte ambiental, són:  
Aire:  
Emissió de sorolls associats a la pròpia activitat en l'escorxador, transport de matèries primeres i productes acabats, tractament d'aigües residuals. Segons l'estudi d'impacte ambiental el nivell d'emissions complix els màxims establits, excepte per al cas de:  
- Sala de màquines, nivell d'emissió sonora màxima produïda en l'arrancada dels compressors.  
- Sitja de desperdicis (nit), nivell d'emissió sonora màxima produïda en l'obertura de les comportes de les sitges per a la descàrrega a camió.   
- Condensadors frigorífics (nit).  
- Depuradora aigües residuals. Fase biològica-fangs (nit).  
Emissió d'olors associats a la presència dels animals, operacions d'escorxador, existència de desperdicis orgànics procedents de les operacions d'escorxador i tractament d'aigües residuals.  
Emissió de gasos associats als fums procedents dels equips de combustió de la caldera d'aigua calenta, del llavadora d'envasos de plàstic, de la llavadora de palets de plàstic, de les dos calderes de sang.  
  
Aigua:  
Disminució de la qualitat de l'aigua.  
Sòl:  
Contaminació per infiltració per abocaments accidentals i emmagatzematge de residus.  
S'ha realitzat una caracterització qualitativa d'impactes, i es procedix a determinar la magnitud d'este, com a estimació quantitativa de l'efecte que este tindrà sobre el valor ambiental.  
Entre les mesures correctores arreplegades en l'estudi d'impacte ambiental s'inclou, per a la fase de funcionament:  
Per a minimitzar l'emissió d'olors associades a l'activitat, es procedirà a la neteja i la desinfecció de tots els locals i equips en contacte amb els animals sacrificats. Els vehicles de transport d'aus vives i els gabiots contenidors d'estes són llavats i desinfectats en el moment en què es produïx la descàrrega.  
Per a minimitzar l'emissió d'olors associades als residus orgànics generats, estos es retiraran diàriament per gestors autoritzats. L'emissió d'olors associada a la depuració d'aigües residuals, es minimitzarà proporcionant ventilació suficient en els recintes de desgreixatge, homogeneïtzació i reacció biològica. L'emmagatzematge dels fangs es realitzarà en depòsit tancat previ al seu tractament. Es deshidratarà els fangs per centrifugació en màquina i es procedirà a la retirada diària.  
  
Per a controlar les emissions gasoses produïdes en l'activitat, s'establixen mesures de control basades en la col·locació de boques de mostreig de manera que l'empresa col·laboradora d'esta Conselleria tinga accés a la boca de mostreig, i s'establix un llibre de registre amb el resultat de les preses de mostres efectuades.  
- Per a mitigar l'emissió de sorolls i vibracions associats al funcionament de l'activitat, es conferirà un nivell d'aïllament necessari en els elements de tancaments de l'activitat, per tal que es complisca la normativa vigent sobre soroll i vibracions.  
Per a mitigar l'emissió de sorolls, es programarà la descàrrega dels animals en horari diürn en què els nivells admesos són de 70 dBA.  
  
Per a mitigar l'emissió de sorolls, es programa la planta depuradora perquè el tractament de fangs es realitze en horari de 7 a 23 hores, i només funcione el reactor biològic, amb la qual cosa el nivell d'emissió és de 55 dBA.  
Per a assegurar la qualitat de les aigües, es procedirà al tractament de les aigües residuals dels processos productius, neteja de la planta i equips i dels servicis higiènics de personal, per mitjà de la instal·lació de la planta depuradora d'aigües residuals per a tractar el cabal rebut.  
  
Per a evitar abocaments accidentals d'aigües residuals, se subscriu control de manteniment preventiu amb l'empresa instal·ladora de la planta. En previsió que ocórrega un abocament accidental, tota la zona d'emplaçament de la planta depuradora es pavimenta amb llosa de formigó armat, sobre subbase de llast, que dificulta la infiltració en el terreny.  
Per a previndre la proliferació de vectors i plagues s'aplicarà el pla de desratització i desinsectació de les instal·lacions, per al qual se subscriu contracte amb l'empresa autoritzada per a l'eliminació d'este tipus de vectors. Es retirarà diàriament els residus orgànics i es farà la neteja i la desinfecció diària dels recipients d'emmagatzematge, així com de les instal·lacions interiors, de manera que s'assegure la no proliferació dels dits vectors.  
El programa de vigilància ambiental arreplegat en l'estudi d'impacte ambiental inclou el procediment per a controlar les mesures correctores, basat entre altres mesures, en l'elaboració d'un informe anual de mesures correctores que incloga una proposta de noves mesures correctores en el cas que s'haja constatat la insuficiència de les mesures correctores ja implantades, s'hagen detectat nous impactes ambientals no previstos, o els avanços tecnològics permeten l'aplicació de procediments de correcció més eficaç. Es proposa la realització d'autocontrols acústics, almenys cada cinc anys o en un termini inferior si així s'establira en el procediment d'avaluació d'impacte ambiental o en el de qualificació de l'activitat.  
Les deficiències acústiques detectades en la instal·lació obliguen a realitzar controls acústics amb una periodicitat superior a la marcada en l'estudi d'impacte ambiental. La resta de mesures correctores es consideren acceptables, sempre que es justifique la seua adequació amb el seguiment periòdic que es duga a terme com a programa de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I apartat 1.j.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la legalització de l'escorxador d'aus, localitzat al terme municipal de la Granja de Rocamora (Alacant) promoguda per Antonio Pamies, SL, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establides a continuació:  
- Atés la proximitat de l'activitat al nucli urbà, es controlarà l'emissió d'olors amb una periodicitat semestral, de manera que es comprove l'afectació a la població, i s'apliquen mesures correctores complementàries a les adoptades, en cas existir la dita afectació.  
  
- Atés la proximitat de l'activitat al nucli urbà, es controlarà l'emissió de sorolls amb una periodicitat trimestral, de manera que s'apliquen mesures correctores complementàries a les adoptades, en cas de percebre's la dita afecció.  
- Es comunicarà a esta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el destí dels residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 9 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica  
Expedient: 291/07 AIA  
Títol: Modificació del Pla General d'Ordenació Urbana de València en les parcel·les emplaçades als carrers Cercle de Belles Arts, Reina Violant i Evarist Crespo Azorín.  
Promotor: Ajuntament de València (València).  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte   
L'objecte d'esta modificació és el canvi de qualificació jurídica de les parcel·les actualment qualificades com a dotacionals amb destinació a ús escolar (Sistema Local Escolar, EC 6-) situades, als carrers Reina Violant, Evarist Crespo Azorín i Cercle de Belles Arts, per a destinar-les a ús residencial plurifamiliar (edificació oberta/bloc). S'al·ludix a la innecessarietat de les dotacions educatives-culturals de les tres parcel·les considerades, a causa, fonamentalment dels anys transcorreguts des que es va aprovar la dita determinació en l'ordenació vigent i no haver-se produït este destí, ni existir cap previsió per a la materialització del dit ús.   
Paral·lelament, es proposa una altra modificació consistent en el canvi de classificació i qualificació dels terrenys localitzats en el sector nord-oest de la ciutat, al nord de la pedania de Beniferri, en la confluència de l'avinguda Mestre Rodrigo amb la Ronda Nord, recentment executada, i passa de sòl no urbanitzable de protecció agrícola i d'infraestructures (SNU-PA-1 i PI) a urbà amb destinació a dotacions públiques (zona verda esportiva recreativa, SJL/RD), dins de la xarxa secundària de dotacions, amb l'objecte de compensar el canvi de qualificació de les tres parcel·les anteriorment citades que es preveuen destinar a ús residencial, i conseqüentment, l'increment de l'edificabilitat.   
  
Amb esta modificació passarien a tindre ús residencial i un aprofitament en conjunt, d'una superfície de 50.000 m² aproximadament.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
L'àmbit de la modificació es correspondria amb el de les parcel·les referenciades en l'apartat anterior d'esta declaració, les característiques i l'ordenació urbanística actual del qual, segons el planejament vigent, són les següents :   
- Parcel·la 1, Codi 1.S1.15.311, amb referència cadastral 7048902YJ2774G0001RJ, de sòl urbà, d'una superfície de 5.002,54 m²s. Ubicada formant cantó amb els carrers Dolores Marqués i Cercle de Belles Arts.   
Es troba ubicada dins de l'àmbit del Pla Parcial Orriols (Sector PRR-3), aprovat definitivament al febrer de 1998; tenint en l'actualitat la condició de sòl urbà, ja que està ja executada l'obra urbanitzadora i consolidada l'edificació circumdant.  
- Parcel·la 2, codi 1.S1.04.340, amb referència cadastral 3541602YJ2734B0001EW, de 8.001,70 m²s de superfície. De forma rectangular, amb façanes orientades per l'oest al carrer Reina Violant, i per l'est amb el carrer Port de Santa Maria, i confronta al sud amb un carrer de vianants en projecte que la separa d'una zona verda; i pel nord amb una parcel·la qualificada com a Servici Públic Esportiu.  
Es troba ubicada dins de l'àmbit del Pla Parcial Ademús (Sector PRR-1), aprovat definitivament a l'abril de 1994, provinent de l'execució de la unitat B de l'esmentat sector, tenint actualment la condició de sòl urbà, ja que està ja executada l'obra urbanitzadora i consolidada l'edificació circumdant. Concretament, el seu ús correspon a dotacional; i estàt integrada en el Sistema Local Educatiu-Cultural (EC), dins de la zona de qualificació urbanística d'edificació oberta (EDA).  
  
- Parcel·la 3, Codi 1.S1.04.298, amb referència cadastral 3434101YJ2733C0001IJ, d'una superfície de 2.646,40 m², confronta amb els carrers Jorge Comín, Evarist Crespo Azorín i Hernández Lázaro. Es troba ubicada dins de l'àmbit del Pla Parcial Campanar Sud (sector PRR-12) aprovat definitivament al maig de 1977, provinent del desplegament i l'execució de l'esmentat sector, tenint actualment la condició de sòl urbà, concretament dotacional, i està la parcel·la integrada en el Sistema Local Educatiu-Cultural (EC), dins de la zona de qualificació urbanística d'edificació oberta (EDA).  
Paral·lelament, la resta de terrenys objecte de la modificació estan situats en l'extrem nord de la pedania de Beniferri, amb una superfície de 19.280 m², i constituïx un enclavament localitzat entre el carrer Favanella, la subestació elèctrica Sant Pau i xarxa viària d'infraestructura primària, que constituïx la confluència i connexió entre la Ronda Nord i la prolongació de l'avinguda del Mestre Rodrigo i sòl ja edificat (Alqueria de Tos).   
D'acord amb les determinacions del PGOU vigent, estos terrenys tenen la consideració de sòl no urbanitzable, en part qualificats com a protecció agrícola (PA-1) i en part com a protecció d'infraestructures (Pl-1) si, bé en el document de concert previ a la revisió del pla general, tota la zona en què es troben estos terrenys, entre la Ronda Nord i el sòl delimitat com a urbà i urbanitzable, s'ha proposat la seua inclusió com a sòl urbà amb destinació a espais lliures d'ús esportiu.  
  
Esta modificació no introduïx una nova normativa urbanística, sinó que es remet a les Normes Urbanístiques del vigent PGOU de València. Pel qual les parcel·les 1, 2 i 3, d'acord amb la tipologia atribuïda, es regiran per les Normes Urbanístiques del PGOU, així com per les ordenances generals i particulars referides a la qualificació urbanística d'edificació oberta (EDA).   
D'altra banda, la normativa urbanística aplicable a les noves zones verdes serà l'establida en les Normes Urbanístiques del PGOU de València per als Espais Lliures d'Ús Esportiu (EL-4). Esta qualificació d'espais lliures és la qualificació equivalent a la qualificació de jardí (SJL/RD), que s'utilitza en esta modificació per a adequar-la a la terminologia del ROGTU.   
Anàlisi d'alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental no té un estudi d'alternatives d'ubicació pròpiament dita; ja que bàsicament s'ha justificat el projecte i s'al·ludix a la innecessarietat de les dotacions educatives culturals de les tres parcel·les anteriorment referides. Es fonamenta la dita justificació en el fet dels molts anys que han transcorregut des que es va aprovar esta determinació en l'ordenació vigent, i que encara, no s'ha culminat en este destí educatiu, i no existix tampoc, cap previsió per a la materialització del referit ús.   
Tramitació administrativa  
Amb data 12 de desembre de 2007, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori de València remet l'estudi d'impacte ambiental junt amb la documentació tècnica, i s'incoa l'expedient corresponent d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons el certificat municipal subscrit pel secretari de l'Ajuntament de València, de 23 de juliol de 2007, en la sessió plenària realitzada eixa data, s'acorda:  
- Sotmetre a informació pública pel termini d'un mes, i amb l'efecte suspensiu de llicències previst en l'article 102 de la LUV, este projecte de modificació del PGOU, per mitjà dels corresponents anuncis en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i en un diari no oficial d'àmplia difusió a la localitat.  
- Sotmetre a informació pública pel termini d'un mes l'estudi d'impacte ambiental i remetre'l a la Regidoria de Qualitat Mediambiental, Energies Renovables i Canvi Climàtic, perquè es demanen els informes oportuns.  
Requerir a l'Entitat Metropolitana de Servicis Hidràulics (EMSHI) als efectes previstos en l'Orde de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual s'establix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental.  
- Requerir, en compliment d'esta orde, l'informe de la Conselleria de Cultura i Esport sobre la compatibilitat de la modificació exposada al públic amb la protecció del patrimoni cultural.  
- Requerir informe del Servici Municipal de Parcs i Jardins en relació amb l'estudi de paisatge.  
- Sol·licitar a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, l'expedició de la Cèdula Territorial d'Urbanització, i remetre-li la documentació descrita en l'article 227 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.   
1. Informació pública  
Este projecte de Modificació Puntual del Pla General d'Ordenació Urbana de València, va ser sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV), número 5577, de 14 d'agost de 2007, i en el diari Las Provincias de l'1 d'agost d'eixe mateix any.  
Durant el dit termini d'informació pública es van presentar al·legacions al referit programa, i no es considera cap d'estes de caràcter ambiental, a excepció d'aquelles referides als efectes derivats de la presència d'instal·lacions elèctriques d'alta tensió i una via ràpida. A continuació es resumix el contingut d'estes, així com la resposta desestimatòria emesa per l'Ajuntament de València respecte d'això:  
  
- S'al·lega, que no hi ha correspondència entre les característiques de les parcel·les reclassificades i les dels terrenys situats al nord de la pedania de Beniferri, entre altres, pels motius següents:  
- Perquè no s'establix en estes l'ús escolar sinó el de zona verda.  
  
- Per la ubicació en la nova parcel·la, d'instal·lacions elèctriques d'alta tensió aèries i subterrànies, que limiten la possibilitat de situar construccions esportives, i es recomana per tant, no destinar-les a zona verda.   
- Perquè confronten amb una carretera que és una via ràpida de quatre carrils, separats amb mitjana i amb carrils d'acceleració en què la velocitat màxima permesa és de 100 km/h.  
- Es desestimen les al·legacions basades en les dites argumentacions, basant-se en un raonament fonamentat en les consideracions que es resumixen a continuació:  
- L'exigència de mantindre l'equilibri de dotacions públiques (article 94 de la LUV) obliga l'administració a no eliminar sòl destinat a qualsevol dotació pública sense substituir-lo per una nova superfície de sòl destinada a ús dotacional públic. La legislació no exigix que l'ús del nou sòl dotacional siga idèntic a l'ús del qua es canvia la qualificació.  
  
- Respecte a l'existència d'instal·lacions elèctriques d'alta tensió aèries i subterrànies, que recomanen no destinar la parcel·la reclassificada a zona verda, s'informa que efectivament, el projecte d'urbanització de la zona verda haurà de preveure el soterrament d'estes xarxes, ja que el seu manteniment, és incompatible amb l'ús que es pretén instal·lar.   
  
- Quant a les característiques del vial limítrof a la zona verda, forma part de la Ronda Nord de la ciutat de València, tenint, tota esta, la consideració de via urbana de caràcter estructural d'acord amb les determinacions del pla general vigent, a la qual no se li ha exigit cap servitud de protecció, i està vinculada, segons els trams, al sòl urbà o a l'urbanitzable, en els quals, a més, ha format part del sector i de l'àrea de repartiment als efectes de la seua gestió, com és el cas dels PAI de Benicalap Nord, Benicalap Sud, Orriols i Benimaclet.   
  
2. Requeriment d'informació o documentació complementària  
  
- En dates 12 i 27 de febrer de 2008, respectivament, s'efectua requeriment de documentació al Servici Territorial d'Ordenació del Territori de València, i es remet la còpia d'este a l'Ajuntament de València; i se sol·liciten els informes i la documentació complementària següents:  
   
a). Informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
b). Previsió justificada del volum d'aigua potable necessari per al desenrotllament de les actuacions previstes en esta modificació; i s'adjunta l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o d'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable del municipi, sobre la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenrotllament de la Modificació al PGOU proposada, tal com arreplega l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
c) Informe del Servici Territorial d'Energia, de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, respecte a l'existència d'instal·lacions d'alta tensió aèries i subterrànies ubicades en terrenys al nord de la pedania de Beniferri.   
d) Informe del Servici Municipal de Parcs i Jardins respecte a l'estudi de paisatge presentat.  
f) Informe de la Direcció General corresponent de la Conselleria d'Educació en què s'indique la innecessarietat de destinar a ús escolar, tal com estava previst inicialment, les parcel·les proposades.   
  
g) Anàlisi d'alternatives i justificació de l'elecció dels terrenys al nord de la pedania de Beniferri proposats a reclassificar com a sòl urbà de dotacions públiques (zona verda esportiva recreativa, SJL/RD). Justificant-se igualment, la pèrdua de valors a què s'al·ludix en la documentació remesa, que van fer als dits terrenys mereixedors d'esta protecció (no urbanitzable de protecció agrícola), considerant-se, que al seu torn, també s'hagen qualificats com a no urbanitzable de protecció d'infraestructures.   
h) S'haurà de presentar un estudi acústic, el qual, serà informat per l'òrgan competent en la matèria, en compliment de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica; a causa del contacte amb la xarxa viària dels terrenys proposats al nord de la pedania de Beniferri.  
i) Certificat d'organisme gestor en què s'assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids generats com a conseqüència del desenrotllament dels terrenys previstos a executar-se com a urbans amb destinació a dotacions públiques (zona verda esportiva recreativa, SJL/RD); atés que entre la documentació aportada, únicament s'adjunta informe favorable de la Secció de Neteja i Arreplega de Residus Urbans, de 17 de setembre de 2007, referit a les parcel·les localitzades en els carrers Cercle de Belles Arts, Reina Violant i Evarist Crespo Azorín.   
  
j) Informe de l'entitat gestora a què es preveja connectar els habitatges previstos en els terrenys a requalificar, respecte a la viabilitat de gestió de les aigües residuals generades.   
k) El 6 de maig de 2008, l'Ajuntament de València remet la documentació complementària constituïda pels informes següents:   
- Informe del cap de la Secció de Neteja i Arreplega de l'Ajuntament de València, de 17 de setembre 2007.  
- Informe de la Secció de Planificació i Projectes, del 5 de setembre de 2007.  
- Informe del Servici del Laboratori Municipal i del Medi Ambient, de l'Ajuntament de València, de 14 de setembre de 2007.  
  
- Informe favorable del Servici de Proveïment de l'Entitat Metropolitana de Servicis Hidràulics (emshi), de 17 d'octubre de 2007.   
  
- Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de 17 d'octubre de 2007.  
- Informe del Servici del Laboratori Municipal i del Medi Ambient, de l'Ajuntament de València, de data 14 de setembre de 2007.   
  
Atés que la documentació aportada només constituïx una resposta parcial al contingut dels requeriments anteriorment efectuats, es reiteren estos novament amb data 9 de maig i 12 de juny de 2008.  
- El 10 de juliol de 2008, atés que no s'ha aportat fins a la data la documentació sol·licitada, es remet advertència de caducitat al Servici Territorial d'Ordenació del Territori, així com còpia d'esta a l'Ajuntament de València, i es comunica que transcorregut el termini de tres mesos sense rebre la dita documentació en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica, es procedirà al tancament de l'expedient iniciat, segons determinen els articles 87.1 i 92 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (BOE, núm. 285, de 27 de novembre de 1992).   
- Amb data 21 d'agost de 2008, la Conselleria d'Infraestructures i Transport remet la documentació aportada pel Servici de Planejament de l'Ajuntament de València, constituïda per:  
- Sol·licitud d'informe i autorització a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Sol·licitud d'informe el Servici Territorial d'Energia.  
- Còpia dels informes de la Direcció General de Règim Econòmic de la Conselleria d'Educació.  
- Còpia d'informe de la Direcció General de Planejament justificant l'elecció dels terrenys.  
- Estudi acústic.  
- Informe del Servici del Cicle Integral de l'Aigua, respecte a la viabilitat de gestió de les aigües residuals generades.  
Informes sectorials  
1. Informe de la Secció d'Obres de Jardineria, Zona Nord, de l'Ajuntament de València, de 31 d'agost de 2007, pel qual s'emet un informe favorable, en l'àmbit de les seues competències, basant-se en la documentació complementària remesa a eixe organisme, allò que s'ha desenrotllat en esta respecte a la vegetació existent i el subministrament d'aigua per a reg; i s'indica en l'esmentat informe, entre altres, les consideracions que a continuació es resumixen:  
- Parcel·les la reclassificació de les quals són objecte d'esta proposta de modificació:  
- Parcel·la carrer Cercle de Belles Arts: parcel·la tancada exempta d'edificació amb moltes males herbes seques. Es constata l'existència de tres arbres al costat del carrer Dolores Marqués, una olivera, una mèlia i un fals pebre, dels quals, els dos primers, l'olivera i la mèlia, s'hauran de respectar o trasplantar-se per ser espècies protegides en el PGOU de València.   
- Parcel·la carrer Reina Violant i Evarist Crespo Azorín: parcel·les tancades, sense edificacions i sense arbratge, plenes de males herbes seques.   
- Terrenys situats en l'extrem nord de la pedania de Beniferri:  
  
- Es constata l'existència, entre Mestre Rodrigo, la Ronda Nord i la subestació elèctrica, d'una gran parcel·la enjardinada amb praderia, tal vegada, com a conseqüència del condicionament dels veïns de la Ronda Nord i Mestre Rodrigo.  
La resta de la parcel·la, tal com s'indica en l'estudi, està completament degradada pels moviments de terra de les obres de la Ronda Nord.  
- El paisatge hortícola dels terrenys és inexistent per estar rodejat d'infraestructures i el convertix pràcticament en urbà i que donaran lloc a modificacions paisatgístiques a causa, entre altres, dels enjardinaments derivats de les zones verdes previstes en este projecte, tenint estes, un disseny específic i una normativa urbanística concreta.  
  
- Les mesures previstes per a la correcció d'impactes paisatgístics, com són: restaurar superfícies desproveïdes de vegetació i dissenyar-les per a aconseguir una elevada qualitat del paisatge urbà i integrar les edificacions en l'entorn per mitjà d'enjardinaments, zones verdes i pantalles vegetals, utilitzant espècies autòctones; es consideren correctes.  
- Les necessitats hídriques es calcularan, tenint en compte que el subministrament es farà, necessàriament, des de la xarxa de baixa pressió sol·licitant en el seu moment informe al Servici del Cicle Integral de l'Aigua, Servici competent en les connexions i la infraestructura necessària fins a connectar amb la mencionada xarxa de baixa pressió.   
2. Informe favorable de la Secció de Neteja i Arreplega, de 17 de setembre de 2007, pel qual s'estima que este projecte de modificació, no suposarà increments ni variacions substancials que impliquen considerar revisions en els servicis actualment consignats respecte d'això.   
  
3. Informe del cap de la Secció de Planificació i Projectes, de l'Ajuntament de València, de 5 de setembre de 2007, pel qual es subscriu, entre altres consideracions, el següent:   
- No hi ha cap inconvenient, d'acord amb la xarxa existent, en la modificació del PGOU proposada, atés que les zones en qüestió estan dotades amb suficiència per a assumir tant les aigües pluvials (drenatge) com les residuals o negres que es generen.  
- En l'apartat de séquies, s'han detectat caixers fora d'ús, els quals, poden ser demolits, i altres en servici que hauran de respectar-se com a servitud, atés que actualment proveïxen de reg els camps de cultiu. Si arribat el cas l'execució de planejament es vera afectat pel seu traçat seria necessari incorporar les corresponents desviacions amb l'objecte de mantindre el seu ús.  
4. Informe favorable del Servici de Proveïment de l'Entitat Metropolitana de Servicis Hidràulics (EMSHI), de 17 d'octubre de 2007, en el qual s'indica per a esta actuació que no es preveu cap augment de consum d'aigua potable; fins i tot disminuirà el consum d'aigua per a regadius, la qual cosa suposarà un augment de l'aigua de servicis, que normalment s'usa per al reg de zones verdes i neteja de carrers. No obstant això, en el mateix també s'indica que hauria de tramitar-se davant de l'autoritat de conca, el canvi d'ús dels cabals, així com el destinatari de la concessió, i passar-la de reg agrícola, a ús urbà. Informant-se, per tant, favorablement l'actuació sempre que es complisquen les condicions que en este s'indiquen; i són estes les que es transcriuen, parcialment, a continuació:  
  
- Proveir els mitjans necessaris per a assegurar que, tota l'aigua que no siga estrictament de consum humà, es realitzarà amb aigua diferent de la potable. Entre estos es considera fonamental dotar totes les zones verdes presents i futures, tant públiques com privades amb possible zona verda de doble presa d'aigües (potable i servicis).  
- Aportar compromís ferm, i amb terminis d'actuacions que permeten el canvi de destí de cabals.  
- Executar el reforç de les instal·lacions EMSHI necessàries per a atendre el consum requerit, i particularment les preses i portades. Estes instal·lacions, es realitzaran en tot moment amb la més estricta supervisió de l'EMSHI, a càrrec del peticionari, que en finalitzar-les, les entregarà a l'EMSHI.  
- Se sol·licitarà informe al concessionari de la gestió de la Xarxa Metropolitana, sobre la suficiència general de les infraestructures de l'EMSHI. Per a afrontar este consum,  
- Es recorda l'obligació dels sol·licitants de:  
- Tan ràpidament com siga possible, i en tot cas abans de començar qualsevol obra:  
- Presentar projecte, reglamentàriament visat i aprovat, amb les infraestructures hídriques, tant potables com de reg que se sol·liciten.  
  
- Este almenys haurà de contindre:  
- Els detalls de les infraestructures metropolitanes del veïnat, preses, i en general elements hidràulics d'este. Estos detalls podran ser modificats per esta administració a l'efecte d'uniformitzar elements i facilitar el manteniment de la Xarxa Metropolitana; però seran a càrrec del peticionari tots els gastos que comporten.  
  
- Detalls de les xarxes que se sol·liciten. Molt en especial, es remetrà replantejament, compromís de fons (pressupost), i pla d'obra.  
- Abans del començament de les obres:  
- Avís a esta administració del fet, i comunicació de l'entitat del director facultatiu de les obres, perquè puga supervisar-les.  
  
- Abans de la connexió a xarxes:  
- Presentar permís definitiu i/o concessió per a la presa de cabals per al reg.  
- Avís amb documents de fi d'obra, subscrits pel director facultatiu per a la seua supervisió.  
- Presentació de memòria d'actuacions realitzades, amb la seua efectivitat pràctica per a produir els estalvis necessaris per a este proveïment. Haurà d'estar firmada i visada per tècnic competent.  
- No es donarà permís de connexió i cap subministrament, si no es complixen els anteriors requisits.  
5. Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de 17 d'octubre de 2007; pel qual:   
s'emet un informe favorable al canvi de qualificació jurídica de les parcel·les qualificades com a dotacionals amb destinació a ús escolar situades als carrers Reina Violant, Evarist Crespo Azorín i Cercle de Belles Arts, per al seu destí a ús residencial plurifamiliar, i la modificació de la classificació i qualificació de la parcel·la situada en la confluència de l'avinguda Mestre Rodrigo amb la Ronda Nord, de sòl no urbanitzable a urbà amb destinació a dotacions públiques, tot això proposat en la modificació del Pla General d'Ordenació Urbana de València, redactat pel cap de Servici de l'Ajuntament de València, Delegació d'Urbanisme Habitatge i Qualitat Urbana. Servici de Planejament, Juan A. Altés, amb data de sotmetiment a informació pública de 27 de juliol de 2007, tenint en compte que els nous usos proposats des del punt de vista patrimonial s'entenen compatibles amb els valors del municipi.  
  
La valoració patrimonial expressada, es realitza sense perjuí de les conclusions finals dels informes (en aplicació de la normativa urbanística, article 83.2b de la Llei 16/2005, de 30 de desembre de la Generalitat, Urbanística Valenciana), que emet la Conselleria competent en matèria d'educació, ja que les modificacions proposades en les esmentades parcel·les afecten el canvi d'ús, d'educatiu a residencial i que s'apliquen les mesures compensatòries previstes en l'article 94 de la Llei 16/2005, de 30 de desembre de la Generalitat, Urbanística Valenciana, derivades de l'increment d'aprofitament lucratiu privat fruit de la modificació.   
  
6. Informe del Servici del Laboratori Municipal i del Medi Ambient, de l'Ajuntament de València, de 14 de setembre de 2007, en el qual es determina que, en referència al projecte examinat, no hi ha objecció a este en l'àmbit de les seues competències.   
7. Informe de la Secció de Planificació i Projectes de l'Ajuntament de València, de 28 de juliol de 2008, en el qual s'establix el següent:  
  
D'acord amb la modificació plantejada és previsible que encara existint xarxa de sanejament als voltants de les parcel·les que es requalifiquen i sent viable la gestió d'aigües residuals, previ a l'inici de les obres, serà preceptiva la presentació del corresponent projecte d'urbanització, on, en funció de les necessitats concretes, es podrà plantejar des d'este Servici la inclusió d'actuacions com ara:  
  
- Ampliació d'alguns punts de la xarxa o, si és el cas, mallar la disposició actual.  
- Desviacions de conduccions, ja siga de col·lectors unitaris com de séquies, desplaçant-les fora dels límits de les parcel·les.  
- Adequació i alineació per via pública d'algun tram d'infraestructura existent.  
Tot això, així com la urbanització en superfície per al seu drenatge de pluvials (connexions, embornals, engolidors, etc.) estarà suficientment explicitat en l'esmentat projecte que haurà de tindre dictamen favorable, emés en el seu moment, per este Servici del Cicle Integral de l'Aigua de l'Ajuntament de València.   
Consideracions ambientals   
1. Les tres parcel·les afectades per esta modificació, estan lliures d'edificació, amb els seus fronts de parcel·la que donen sobre vials públics completament urbanitzats. Al contrari, els terrenys al nord de la pedania de Beniferri, presenten dos zones diferenciades: la zona compresa entre la subestació elèctrica i l'avinguda del Mestre Rodrigo està enjardinada; mentre que la zona pròxima a la Ronda està actualment ocupada per moviments de terres corresponents a l'execució d'obres, i persistix la traça d'un vial de caràcter provisional que creuava el traçat de la Ronda que connecta ara amb l'enllaç situat en la intersecció de la Ronda amb l'avinguda del Mestre Rodrigo.   
  
2. En l'estudi d'impacte ambiental remés s'ha realitzat una descripció molt generalista respecte als efectes i la valoració dels impactes susceptibles de produir-se sobre el paisatge derivats de l'execució d'esta modificació. En primer lloc es destaca que durant la fase de moviment de terres, i fins que no s'instaura la vegetació prevista, els efectes paisatgístics solen ser més evidents. El que es posa de manifest al·ludint que este fet ja s'ha evidenciat amb l'execució de la Ronda Nord; per la qual cosa es considera que per a aconseguir minimitzar l'impacte s'hauria de reduir el temps transcorregut entre les dos fases. No obstant això, i encara que es considera que en este tipus d'actuacions l'impacte una vegada es produïx, té caràcter irreversible, si que pot atenuar-se, ja que el nou paisatge a constituir introduirà un elevat i singular valor, donat l'estat de degradació preoperacional que presenten algunes de les parcel·les; al seu torn, la dotació de zones verdes introduïx un major atractiu i integració paisatgística a l'àmbit que es pretén urbanitzar.  
  
3. En l'apartat relatiu a les mesures preventives i correctores a adoptar, únicament s'han considerat les següents:   
- Realització de regs periòdics en les àrees on existisquen materials pulverulents o es realitzen moviments de terres.  
- Les arreplegues de materials es localitzaran en zones resguardades de vents dominants i si és possible en llocs de reduïda visibilitat.  
- Posteriorment a l'execució de les obres, o durant estes si fóra possible, seran restaurades aquelles superfícies desproveïdes de vegetació i susceptibles d'erosionar-se.   
- Els materials, tractaments superficials del vial, lluminària, mobiliari, tanques, etc., s'adequaran a l'ambient urbà i seran de qualitat adequada per a evitar impactes visuals i estètics.  
- Les edificacions s'integraran en l'entorn per mitjà de la creació d'enjardinaments, zones verdes i pantalles vegetals. En estes s'empraran espècies autòctones o característiques de l'entorn.  
- El disseny de la zona; equipaments, vials i enjardinament es realitzarà de forma integral.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 8.a de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, i concordants del seu reglament.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tant, basant-se en tot l'anteriorment exposat i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la Modificació del Pla General d'Ordenació Urbana de València en les parcel·les emplaçades en els carrers Cercle de Belles Arts, Reina Violant i Evarist Crespo Azorín al terme municipal de València (València); sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada fins a la data, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb les condicions establides en l'apartat segon d'esta declaració.   
  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment de les condicions que es desenrotllen a continuació:   
1. Prèviament a l'inici de les obres d'urbanització (i així es disposarà en les corresponents fitxes de planejament):  
a) S'obtindrà l'informe relatiu a l'estudi acústic presentat, en compliment de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.   
b) S'haurà d'obtindre l'informe favorable de la Conselleria de Cultura sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià; i complirà les determinacions que, si és el cas, continga l'esmentat informe preceptiu i vinculant.   
c) S'obtindrà les corresponents autoritzacions de l'organisme de conca competent (i s'adequaran al que dicte la Confederació respecte als procediments de concessió i autorització pertinents), respecte al canvi d'ús dels cabals, de reg agrícola a ús urbà.   
d) S'haurà d'obtindre els informes favorables del Servici Cicle Integral de l'Aigua de l'Ajuntament de València, relatius al sistema de depuració proposat per a les aigües residuals que es generen com a conseqüència del desenrotllament del sector; i la solució que es considere més apropiada, donades les característiques del projecte, respecte a l'evacuació de les aigües pluvials.   
2. Haurà de complir les consideracions, relatives a la vegetació i al subministrament d'aigua per a reg, indicades en l'informe de la Secció d'Obres de Jardineria, Zona Nord, de l'Ajuntament de València, de 31 d'agost de 2007.  
3. Es complirà el que establix l'Informe del cap de la Secció de Planificació i Projectes, de l'Ajuntament de València, de 5 de setembre de 2007.  
4. Es compliran les condicions establides en l'informe favorable del Servici de Proveïment de l'Entitat Metropolitana de Servicis Hidràulics (EMSHI), de 17 d'octubre de 2007.   
  
5. S'haurà de considerar el que establix l'informe de la Secció de Planificació i els Projectes de l'Ajuntament de València, de 28 de juliol de 2008.   
6. Les infraestructures necessàries en matèria de depuració d'aigües residuals, s'executaran de manera que es garantisca el ple funcionament d'estes en el moment de l'inici d'ocupació.  
7. Serà necessària la reposició de tots els servicis i les infraestructures de reg afectat i funcionalment necessari per part de l'urbanitzador. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'este. Qualsevol desviació o alteració de les dites instal·lacions haurà de tindre l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, que determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
8. L'Ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
  
9. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplega dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
10. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i queda prohibida la incineració in situ d'estos o de qualsevol altre tipus de residu.  
11. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es portaran a cap les labors de neteja i manteniment d'esta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
12. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades, donada l'elevada qualitat agrària d'estes, i es destinarà al feblert de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que la dita terra no perda les seues condicions d'humitat i les seues característiques edàfiques.  
13. El material necessari per a realitzar l'esplanada de l'àmbit d'actuació haurà de provindre de pedrera o zona de préstec autoritzada, i haurà de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada; i haurà de disposar-se de les preceptives autoritzacions sectorials.  
14. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en estes condicions, les establides en l'estudi d'impacte ambiental, en el document de síntesi i les labors de vigilància que corresponguen al programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i al de construcció; i es valoraran adequadament als efectes de pressupost, els gastos derivats del seu compliment.  
15. D'acord amb el que establix l'article 35 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental: «La vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades per l'Agència del Medi Ambient correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals».  
  
16. Les altres condicions de caràcter ambiental que es deriven de les preceptives autoritzacions sectorials que se li apliquen.   
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 11 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno,



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6815, del 10-07-2012 (2012/6539)

RESOLUCIÓN de 11 de mayo de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de La Font d'En Carròs,Calles, L'Alcora, Benaguasil, Granja de Rocamora y Valencia. Expediente número 009/07 AIA y otros.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6815

Fecha DOGV
:   10-07-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/6539

CVE


Fecha del documento
:   11-05-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Granja de Rocamora](javascript:void(0))
    * [València](javascript:void(0))
    * [Font d'en Carròs, la](javascript:void(0))
    * [Benaguasil](javascript:void(0))
    * [Calles](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 11 de mayo de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de La Font d'En Carròs,Calles, L'Alcora, Benaguasil, Granja de Rocamora y Valencia. Expediente número 009/07 AIA y otros. [2012/6539]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes; 009/07 AIA La Font d'En Carròs; 98/206 AIA Calles; 91/08 AIA L'Alcora; 102/07 AIA Benaguasil; 227/07 AIA Granja de Rocamora; 291/07 AIA Valencia.  
  
Valencia, 11 de mayo de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 009/2007-AIA.  
Título: Homologación modificativa y Plan Parcial del Área de Reparto 1.   
Promotor: Ayuntamiento de La Font d'En Carròs.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de La Font d'En Carròs y Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: Término municipal de La Font d'En Carròs.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El proyecto del Plan Parcial del Área de Reparto 1 propone el desarrollo de una bolsa de 117.900,70 m² de suelo urbanizable, en el término municipal de La Font d'En Carròs, con ordenación pormenorizada, clasificado por el planeamiento vigente como suelo urbanizable residencial intensivo, suelo urbanizable residencial extensivo y suelo no urbanizable de protección agrícola. Por tanto, el proyecto supone la reclasificación de un total de 80.045,65 m² de suelo no urbanizable de protección agrícola a suelo urbanizable de uso residencial.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Mediante la modificación del planeamiento propuesta se persigue urbanizar la zona oeste limítrofe con el actual casco urbano. Los límites del sector son:  
Al norte, linda con una superficie agrícola, clasificada como zona verde según el concierto previo, y la carretera CV-683.  
Al sur, limita con una zona clasificada como urbanizable residencial extensiva según el concierto previo, ocupada en gran parte por viviendas unifamiliares aisladas.  
Al este, casco urbano del municipio.  
Al oeste, parcelas de uso agrícola.  
El uso actual es el cultivo de cítricos. Puede observarse una red de acequias en el sector. Además, dentro del ámbito, en el extremo sur y sudoeste, se encuentran numerosas viviendas unifamiliares aisladas de tipo rural.   
La ordenación propone una transición gradual entre las viviendas del casco urbano del municipio y las viviendas unifamiliares aisladas dispersas en el suelo no urbanizable. De los equipamientos, cabe destacar una manzana calificada con uso educativo-escolar. El enlace del sector se realiza a través del vial estructural de la red primaria. También existe un vial perimetral, de doble dirección, con dos carriles por sentido, zona peatonal y carril bici.   
La actuación supone la construcción de 369 viviendas (de las que 38 son de protección oficial), lo que equivale a un incremento de población de 1.033 habitantes.   
Se constituye una única área de reparto, conformada por la superficie del sector (de 117.900,7 m²) más la red primaria adscrita (de 5.300 m², zona de uso recreativo-deportivo). Se trata de gestión directa, a través de dos unidades de ejecución (U.E. 3 y U.E. 4). La ejecución de las obras está prevista tres meses después de la aprobación definitiva. El plazo de ejecución desde el inicio de las obras es de 24 meses.  
El planeamiento vigente en el municipio son las Normas Subsidiarias de 1982. En la actualidad se está tramitando el Concierto Previo del Plan General de La Font d'En Carròs, que contempla, entre otras, la presente actuación.   
3. Alternativas:  
El estudio de impacto ambiental carece de un estudio de alternativas de la ubicación del sector; en cuanto a la ordenación, simplemente se justifica la propuesta en el documento:  
Se produce una transición en la calificación de las manzanas: residencial plurifamiliar en manzana cerrada, en la zona más próxima al casco urbano, residencial unifamiliar en vivienda adosada en la posición intermedia y residencial unifamiliar en vivienda aislada coincidiendo con las ya existentes.  
Las zonas verdes se encuentran localizadas al sur del viario de la red primaria, en la separación entre las manzanas de edificación densa y la edificación adosada y en la separación entre la edificación adosada y la vivienda aislada.   
El trazado del viario se adapta a los viales del actual suelo urbano, siendo una continuación de estos.   
Tramitación administrativa  
1. Procedimiento de evaluación ambiental  
En fecha 30 de abril de 2006 entró en vigor la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente (LEAE).  
La Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente y la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, son complementarias.   
De acuerdo a la LEAE, los planes y programas, así como sus modificaciones, que puedan tener efectos significativos en el medio ambiente y que sean promovidos o aprobados por la administración, son objeto de esta evaluación ambiental estratégica.   
Por otra parte, la LEAE define en su artículo 2 como zonas de reducido ámbito territorial, aquellas que por sus escasas dimensiones, el nivel de protección del medio ambiente y la integración ambiental puede garantizarse mediante la aplicación de la evaluación de impacto ambiental de proyectos.   
La modificación presentada, en principio, debería ajustarse a lo establecido en la LEAE. Visto que el ámbito de las normas urbanísticas sólo afecta a la Zona XIV y vistos los efectos previsibles sobre el medio ambiente, puede considerarse como una zona de reducido ámbito territorial y resulta posible la aplicación de la evaluación de impacto ambiental.   
Dentro del procedimiento de evaluación de impacto ambiental, el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990 de 15 de octubre.   
Por todo lo anteriormente expuesto, el procedimiento de evaluación ambiental para este caso será el correspondiente al de la evaluación de impacto ambiental.   
2. Admisión a trámite  
En fecha 16 de enero de 2007, tiene entrada en el Registro General de la Conselleria de Territorio y Vivienda, una copia remitida por la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Valencia de la documentación técnica, del estudio de impacto ambiental y del expediente administrativo tramitado en el Ayuntamiento de La Font d'En Carròs, relativos a la Homologación modificativa y Plan Parcial del Área de Reparto 1, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.   
3. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, según anuncio publicado en el Diario Levante, de 6 de diciembre de 2005, y en el DOCV nº 5.156, de 16 de diciembre de 2005.  
Durante el período de información pública se presentó una única alegación de carácter medioambiental, realizada por D. Cecilia Monzó Pastor y D. Jesús Monzó Pastor. En ella, se solicita la recogida y encauzamiento de las aguas pluviales, provenientes de los desagües naturales de la zona montañosa. El informe de las alegaciones indica que ya están consideradas en el anteproyecto de urbanización y que, por lo tanto, se desestima la alegación.   
Con fecha 13 de marzo de 2007, se requiere a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, remitiéndose, asimismo, dicho requerimiento al Ayuntamiento de La Font d'En Carròs, para que complete el expediente con la documentación siguiente:  
1. Informe de afección al patrimonio histórico y cultural conforme a la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.   
2. Respecto de la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos en el plan parcial, informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar o entidad colaboradora, regulado en el artículo 19.2 de la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
3. Autorización otorgada por la Confederación Hidrográfica del Júcar para el vertido de las aguas pluviales a cauce público, puesto que se proyecta el vertido de éstas aguas a barrancos o escorrentías adyacentes al sector.  
4. Certificado de la empresa suministradora de agua potable, respecto de la capacidad de la red de abastecimiento, para satisfacer la demanda establecida en el proyecto.   
5. Informe sobre la conformidad con el proyecto presentado por la Diputación Provincial de Valencia, como titular de la carretera CV-683.   
6. Cartografía de la calificación y clasificación actual, previa a la presente homologación modificativa, de los suelos incluidos en el sector.  
7. En cuanto a los residuos urbanos:  
Certificado de la empresa encargada de la recogida y transporte de los residuos sólidos urbanos, en el que se detalle la capacidad de realizar el servicio.   
La gestión de los mismos, acompañado del certificado del Consorcio adjudicatario del Plan Zonal X, XI y XII, en el que se detalle las instalaciones en las que se gestionarán los residuos, sus principales características y la capacidad total y la disponible en las mismas.   
8. Coste del establecimiento de las medidas correctoras de forma que se especifiquen las medidas presupuestarias que deben adoptarse para la ejecución de las mismas.  
9. Compromiso de presentar puntualmente el explotador ante la administración una memoria o informe anual dando cuenta: del desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración prevista, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma.  
10. En caso de que existan pozos de captación del acuífero Solana-Almirante-Mustalla, se adjuntará plano en que se detalle su ubicación.  
11.Anejo explicativo del sistema de riego de las zonas agrícolas colindantes actuales, indicando, en el caso de que las canalizaciones y tuberías que atraviesen el sector tengan funcionalidad más allá de los límites del mismo, la propuesta de reposición de las infraestructuras de riego.  
12. Se remitirá una copia de la memoria justificativa del Plan General de Ordenación Urbana de La Font d'En Carrós o, en su defecto, del concierto previo, para comprobar la coherencia entre ambos planeamientos. En especial, se detallarán los usos industriales permitidos al norte del sector.   
Con fecha 23 de abril de 2007, se requiere a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, remitiéndose, asimismo, al Ayuntamiento de La Font d'En Carròs, aclaraciones respecto de los servicios de agua potable y gestión de residuos sólidos urbanos.   
Informes sectoriales  
1. Analizadas las distintas afecciones ambientales, se aprecia el paso del barranco de la Plana a través del sector. En fecha 1 de enero de 2007, se realizó consulta a la Confederación Hidrográfica del Júcar, para que informase sobre la viabilidad del proyecto y la necesidad de proteger o corregir el encauzamiento del barranco de La Plana. Sin embargo, no se ha recibido informe hasta la fecha.  
2. No se dispone de informe sobre el estudio de paisaje, puesto que por la fecha de información pública del proyecto, no es necesario que se acompañe de instrumento de paisaje, conforme al artículo 74 de la Ley Urbanística Valenciana.   
3. El Ayuntamiento de la Font d'En Carròs ha remitido el oficio denominado Notificación de vista de condiciones del expediente de concesión de aguas subterráneas en la partida Putja de Gualde del término municipal de La Font d'En Carròs con destino a abastecimiento, de fecha 22 de octubre de 2007. La Confederación Hidrográfica del Júcar comunica las características y condiciones bajo las que se otorga la concesión al Ayuntamiento de La Font d'En Carròs el aprovechamiento de un volumen máximo anual de 350.000 m³/año con destino a abastecimiento de la población [...]  
4. Informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas, emitido en fecha 10 de enero de 2007, en el que se informa respecto de la viabilidad del tratamiento de las aguas residuales generadas en el Sector AR-1 en la estación depuradora de aguas residuales de Gandia-La Safor siempre y cuando:  
El urbanizador solicite en su día la conexión al sistema público de saneamiento y depuración y efectúe por su cuenta y riesgo las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas.  
Los vertidos generados cumplan los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento de Aguas, se disponga de una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado antes del punto de conexión y con anterioridad a la ejecución de la conexión se ingrese la cantidad establecida en el oportuno convenio entre la Entidad de Saneamiento de Aguas y el Ayuntamiento de La Font d'En Carròs.  
5. Certificado de la empresa Joaquín Lerma, SA., concesionaria del servicio de recogida de residuos sólidos urbanos, de fecha 13 de noviembre de 2006, en el que se indica que se dispone de capacidad suficiente y de los medios necesarios para la gestión de los residuos sólidos urbanos inertes en el área de reparto nº1 del municipio de La Font d'En Carròs.   
6. Informe de Aquagest Levante, SA. de fecha 3 de julio de 2007. En dicho informe se indica:  
«Se han aplicado las dotaciones correspondientes para obtener el caudal demandado una vez las previsiones del plan parcial estén consolidadas, se le ha añadido la demanda actual de la población, obteniéndose un caudal a suministrar en el día de máximo consumo de unos 106 m³/h. El abastecimiento cuenta con una captación capaz de suministrar 240 m³/h.   
Al efectuar el balance entre los recursos y la demanda (240 m³/h-106 m³/h), obtenemos un excedente de 134 m³/h que supone un 56%, al ser un excedente superior al 25% queda garantizado el suministro incluso en situaciones de sequía. Por lo tanto el abastecimiento de La Font d'en Carròs contará con la disponibilidad de recursos hídricos una vez consolidadas las previsiones del plan parcial del área de reparto nº1.   
El agua para abastecimiento de la población de La Font d'En Carròs se obtiene de un pozo de propiedad municipal, situado en la partida denominada Putxa de Gualde. Las coordenadas UTM de la parcela donde se ubica la perforación son X:745228,65 Y:4310069,38. La perforación cuenta con una profundidad de 104 m., nivel estático de 46 m y dinámico de 49,49 m.   
Cuenta con un equipo electro-bomba de 125 CV que impulsa el agua al depósito de cabecera mediante una tubería de Dn 250 mm. La altura manométrica es de 36 mca. El caudal que proporciona la bomba en el punto de funcionamiento es de 240 m³/h.   
Se adjunta análisis completo del agua de abastecimiento. En el depósito de cabecera se efectúa la desinfección del agua mediante hipoclorito sódico.»  
7. Se dispone de informe del director general de Régimen Económico de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de fecha 22 de febrero de 2007. En su contenido se recoge: «En el Plan de Infraestructuras Escolares Creaescola está incluida la reposición del C.P. La Font d'En Carròs. Dado que la construcción de este nuevo colegio es muy necesario por razones de escolarización, en condiciones dignas, debido a la situación en que se encuentran las actuales instalaciones escolares, someto a su consideración la necesidad de la urgente aprobación del Plan Parcial que permita la disponibilidad del solar oportuno para la construcción del centro de referencia.»  
8. En fecha 14 de agosto de 2008 se recibe escrito del Ayuntamiento de La Font d'En Carròs, respecto de la acumulación de expedientes en el Concierto Previo del Plan General.   
Asimismo, sobre la acumulación de los expedientes que se encuentran abiertos en estos momentos y que guardan relación con la tramitación de su plan general, entendiendo que este último, por su envergadura, podría dilatar su aprobación en el tiempo, se quiere dejar constancia de la necesidad que tiene este ayuntamiento de finalizar cuanto antes el trámite de la homologación sectorial modificativa y Plan Parcial AR-1, con referencia ante el órgano ambiental 9/2007-AIA, por estar incluida en la misma una dotación escolar que resulta estratégica y necesaria para ofrecer un correcto servicio a los ciudadanos y cuya construcción está pendiente de licitación concursal en el momento en que se apruebe el correspondiente plan urbanístico.   
Es importante hacer constar que dicha dotación ya estaba prevista en el planeamiento vigente, pero al encontrarse en el ámbito de un sector que modifica su superficie con motivo de una variación de dos de los principales viarios de ronda, y dicho sector se encuentra en tramitación, no resulta posible en estos momentos proceder a su ejecución hasta que se apruebe definitivamente aquél. La modificación propuesta es realmente reducida, sin incrementar sustancialmente la actual trama urbana y su capacidad, motivo por el cual este ayuntamiento solicita ante el órgano ambiental que reconsidere la decisión de acumulación de dicho expediente en concreto y que, de resultar posible, continúe con su evaluación ambiental con el objetivo de finalizar cuanto antes su tramitación a través de la aprobación por el órgano sustantivo.   
Para ello, el Ayuntamiento de La Font d'En Carròs pone a disposición del órgano ambiental todos aquellos recursos técnicos que resulten necesarios para la pronta consecución del expediente, esperando que por parte de aquél sea considerado el presente escrito y, por tanto, se proceda a la tramitación de la homologación sectorial modificativa y Plan Parcial AR-1 de forma independiente a la del plan general en atención a las circunstancias particulares que acontecen.   
Afecciones legales  
Hidrografía. Conforme al artículo 2 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, aprobado por Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, constituye dominio público hidráulico los cauces de corrientes naturales, continuas o discontinuas. Conforme al artículo 6, las márgenes de los cauces están sujetas, en toda su extensión longitudinal:   
a) A una zona de servidumbre de 5 metros de anchura, para uso público que se regulará reglamentariamente.   
b) A una zona de policía de 100 metros de anchura en la que se condicionará el uso del suelo y las actividades que se desarrollen.  
Plan Zonal de Residuos de las Zonas X, XI Y XII. Mediante este plan zonal se distribuye el conjunto de las instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad en la gestión y tratamiento de residuos. Dicho plan no prevé en el ámbito del sector ninguna reserva para futuras instalaciones de infraestructuras de tratamiento de residuos urbanos.   
Carretera CV-683. Conforme a la modificación de la Ley 6/1991, de Carreteras de la Comunitat Valenciana, introducida por la Ley 14/2005 de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa y de Organización de la Generalitat, la zona de protección de carreteras será, como mínimo, de 25 m. Los terrenos incluidos en la zona de protección de la carretera no computarán a efectos de las reservas dotacionales mínimas exigibles por la legislación urbanística. En ellos no se podrán realizar obras ni edificaciones.  
Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje. Conforme al apartado 2 del artículo 19, la implantación de usos residenciales que impliquen un incremento del consumo de agua, requerirá la previa obtención de informe favorable del organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro, sobre su disponibilidad y compatibilidad de dicho incremento con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afectación o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados. Conforme a la doctrina establecida por la Sala de lo Contencioso-administrativo del Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana, en el auto que levanta la suspensión cautelar que pesaba sobre el Plan Parcial El Pinaret de Ador, el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar no tiene carácter vinculante. Asimismo, dicha doctrina establece el contenido del informe en caso de emisión por parte de la entidad colaboradora para justificar la disponibilidad de recursos hídricos, en calidad y cantidad suficientes.  
Presentación de un informe de la empresa que gestiona el servicio de suministro de agua potable en la población con un contenido que tiene carácter de mínimo y, que es el siguiente:  
1. Estudio de la población prevista por la actuación, y, el cálculo de necesidades hídricas para abastecimiento y riego.  
2. Origen del agua, identificación de los pozos, titularidad, así como la autorización o concesión otorgada por el organismo de cuenca, e, inscripción en los registros correspondientes.  
3. Disponibilidad presente y futura de los recursos.  
4. Aforo, para saber la cantidad de agua y la previsión del artículo 52.2 del Texto Refundido de la Ley de Aguas y el artículo 84 de su Reglamento, según se sobrepasen o no los 7.000 m³ de volumen anual.  
5. Calidad de las aguas, teniendo en cuenta si son para el consumo humano. La calidad del suministro humano, en el fondo, determinará la cantidad de agua disponible para este uso esencial. El artículo 40.1.a) del Decreto 67/06, se remite al R.D 140/03, de 7 de febrero, desarrollando en la Orden SCO/1 591/2005, de 30 de mayo, sobre el Sistema de Información Nacional de Agua de Consumo y, el Plan de Autocontrol aprobados por las autoridades sanitarias. La normativa sobre la calidad de las aguas en la Comunitat Valenciana ha sido desarrollada por Decreto 58/2006, de 5 de mayo, del Consell, por el que se desarrolla, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, el R.D 140/2003, de 7 de febrero, por el que se establecen los criterios sanitarios de la calidad del agua de consumo humano.  
6. Necesidad o no de tratamiento.  
7. Necesidad o no de hacer obras de infraestructura.  
8. Al informe se adjuntarán, como anexos, cuantos certificados o documentos justificativos resulten de interés.   
Justificación de haber solicitado, ante el organismo de cuenca competente, el informe sobre disponibilidad de recursos hídricos. Si pasados tres meses desde que el Ayuntamiento o el órgano sustantivo para aprobar el expediente de planeamiento solicitase al organismo de cuenca competente el informe sobre disponibilidad de recursos hídricos, éste no se ha emitido o no ha habido requerimiento alguno por parte del organismo en cuestión, el expediente de planeamiento puede seguir su curso, ya que, según la doctrina de la Sala del Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana, el informe del organismo de cuenca competente es determinante pero no vinculante, en virtud de lo establecido en los artículos 83 y 45 de la Ley 30/1992.   
Ley del Suelo No Urbanizable. Conforme a su artículo 4, los planes urbanísticos con capacidad para clasificar calificarán y ordenarán como suelo no urbanizable protegido los terrenos que tengan la condición de bienes del dominio público hidráulico.   
Patrimonio. Conforme al artículo 11 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, los estudios de impacto ambiental relativos a toda clase de proyectos, deberán incorporar el informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
Consideraciones ambientales  
El municipio de La Font d'En Carròs se halla situado al sudeste de Valencia, próximo al litoral, ocupando 9,9 km², con una población de 3.899 habitantes según datos oficiales de 2007. La actuación supone la construcción de 369 viviendas, lo que equivale a un incremento de población de 1.033 habitantes. Se trata de un incremento poblacional de 26,5%. La propuesta se justifica para:   
Satisfacer la necesidad de viviendas de uso habitual del municipio  
Atraer a población de municipios colindantes  
Satisfacer la demanda de vivienda aislada y adosada  
En el ámbito geográfico analizado se establece el cuaternario como el material que ocupa la mayor parte del espacio litológico imperante. Dominan los limos arenosos grises y parduzcos, que bajan en suave pendiente hacia la costa.   
Gran parte del término de la Font d'En Carròs se encuentra en el Anticlinal de Oliva, en el que aflora el jurásico medio y en cuyo flanco meridional se dispone una serie continua que alcanza el cretácico superior. Se trata de una estructura de charnela apretada y fallada en el flanco septentrional, originando un flanco corto truncado, mientras al S se desarrolla un flanco largo con algunas inflexiones. La zona de estudio se caracteriza por la ausencia de inflexiones, con una pendiente que nunca sobrepasa el 5%.   
Dentro del sector sometido a estudio se presenta un único taxón edáfico, definido por los fluvisoles. En concreto, se trata de fluvisoles calcáreos, con un contenido en materia orgánica que oscila entre el 1.14% y 1.75% y su contenido en carbonatos entre el 18.10% y el 27.2%.  
No discurre por el sector ningún cauce natural con caudal permanente, aunque en procesos de escorrentía superficial destacables el tramo final del barranco de La Plana queda incluido en el sector, como puede observarse en el plano de afecciones ambientales, sin llegar a intersectar con el camino de la Font a Potries. Este hecho propicia que el sector presente un ámbito con mayor susceptibilidad al avenamiento superficial. En la actualidad, tras el cruce del camino la zona de avenamiento es regulada por la acequia de Rebollet. El estudio de impacto ambiental establece:   
- La desaparición de estos elementos de riego deberá ir refrendada por estudio técnico que garantice que su actual funcionalidad no se vea mermada,  
- La necesidad de integrar estos aparatos hidrológicos en la ordenación del sector, obligando a la red residual a ser separativa, y a determinar técnicamente el punto de vertido más adecuado,   
- No se autorizará el aterramiento del barranco sin que exista un proyecto debidamente aprobado por el organismo de cuenca competente.  
Según el Plan de Acción Territorial contra el Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana, no se ha delimitado ningún riesgo de inundación, aunque según el estudio de impacto ambiental, puede establecerse en la zona de estudio un riesgo probable de inundación inducido por avenamiento precario, con capacidad de ser resuelto técnicamente, con motivo de sucesos pluviométricos de media y fuerte intensidad horaria.   
Con motivo de estas observaciones, el 1 de marzo de 2007, se realiza consulta a la Confederación Hidrográfica del Júcar, sin que hasta la fecha se haya pronunciado.  
El sector se asienta sobre terrenos pertenecientes al Sistema acuífero 50.1 perteneciente al Prebético de Valencia-Alicante, en particular sobre el subsistema acuífero Solana-Almirante-Mustalla. Ocupa una superficie de 560 km². La calidad del agua es adecuada, empleándose en abastecimiento urbano, industrial y agrícola. No se han detectado captaciones de agua destinadas al consumo humano en el área de estudio.  
La parcela se caracteriza por un riesgo de erosión actual muy bajo y riesgo de erosión potencial bajo. La categoría de vulnerabilidad de los acuíferos es media y alta. Analizado el riesgo sísmico, éste se evalúa como medio o alto, aunque compatible con el cumplimiento de la legislación vigente y común a todo el entorno del ámbito de estudio.   
La mayor parte de la zona de estudio se encuentra ocupada por tierras de cultivo en activo o abandonadas, favoreciendo por tanto la instalación de flora predominantemente nitrófila y halonitrófila debido a las características del suelo. La vegetación hallada, excepto los árboles de cultivo, es de porte herbáceo, normalmente inferior al metro. La característica que los define es la nitrofilia, incorporando el nitrógeno por los productos químicos empleados en los campos en cultivo y por la acumulación de escombros en los bordes de las parcelas. La presión antrópica constituye un factor básico en la vegetación y flora.   
La fauna presente tiene igualmente carácter antrópico, debido a la naturaleza agraria de la misma y su proximidad al casco urbano. Se trata de grupos muy comunes, como fringílidos entre la avifauna (jilguero, verdecillo, verderón, etc.), las comunidades orníticas (verdecillo, gorrión común, mirlo, verderón), las comunidades invertebradas (mantis, abejas, tábanos, grillos, etc.), mamíferos como conejos o liebres...   
El sector no queda incluido dentro de los límites de ninguna figura de protección ambiental. Asimismo, se evidencia la no presencia de vías pecuarias.   
Se realiza una descripción climática de la zona, destacando que se trata de un clima mediterráneo con temperaturas suaves todo el año, con un régimen pluviométrico marcado por la irregular distribución de las lluvias, y la torrencialidad de las mismas, con una marcada estación seca.  
Respecto de los niveles sonoros, el estudio indica que para la fase de construcción se prestará especial atención a la vida útil y mantenimientos de la maquinaria utilizada, hasta alcanzar los niveles legalmente establecidos. Durante la fase de uso, las fuentes de ruido más significativas se corresponden con las carreteras CV-683 y CV-682. Para evaluar los niveles de ruido se ha realizado un estudio mediante modelización matemática. Se concluye que el vial proyectado sí puede llegar a generar niveles que excedan los límites aconsejados, aunque se entiende compatible con la aplicación de ciertas medidas correctoras.   
En cuanto al paisaje, se trata de un paisaje agrícola de regadío con componente antrópica. Se encuentra fragmentado por diversos caminos agrícolas que dan acceso al núcleo, lo que favorece la intrusión visual. El paisaje sometido a estudio no presenta ninguna peculiaridad que lo diferencie del resto de los que se disponen en zonas próximas, de ahí que sea considerado como de calidad intrínseca media, de calidad visual del entorno inmediato baja y calidad del fondo escénico variable, que en algunas orientaciones puede ser considerada de buena. No presenta en su interior formas de relieve prominentes. Las visuales y las cuencas visuales asociadas no presentan una notable variabilidad con respecto al factor de posición. Con la gradación de densidades de edificación de forma creciente hacia el casco urbano se consigue una transición equilibrada entre áreas rurales y áreas urbanas. Prácticamente la mayor parte del territorio se mantiene visible, por lo que es necesario un correcto tratamiento visual del espacio sometido a estudio.   
En cuanto al Patrimonio, las fuentes consultadas no sitúan ningún elemento patrimonial dentro del sector estudiado. El estudio recoge que el impacto sobre el Patrimonio podría ser nulo. Sin embargo, la proximidad del yacimiento romano de Les Jovades podría implicar la presencia de restos arqueológicos relacionados con dicho yacimiento dentro del sector. (Las villas romanas, al tratarse de grandes explotaciones agropecuarias, contaban con construcciones aisladas dispersas por el territorio). Hasta la fecha no consta la emisión del informe vinculante por de la Conselleria competente en la materia.   
Los datos censales y procedentes de los distintos padrones municipales indican que la evolución de la población es muy moderada con respecto al entorno circundante. No obstante, destaca el texto que la tendencia es que los procedentes del extranjero animen las evoluciones de la población. La vocación eminentemente agrícola del municipio ha favorecido un alto porcentaje de explotaciones hortofrutícolas en regadío. Recientemente se han observado inversiones en el sector industrial. El sector turístico, pese a la proximidad al litoral, no es una rama de actividad económica excesivamente desarrollada en la zona.  
Respecto al abastecimiento de agua potable al sector, se establece la conexión a la red municipal. Se considera una dotación de 250 litros/habitante y día. El informe de Aquagest indica que incluyendo la demanda total se dispone de un excedente superior al 25%, con origen en la concesión de aguas subterráneas de la partida Putja de Gualde.  
Respecto a la recogida de aguas residuales, se procederá a la eliminación de una red de saneamiento insuficiente (coincidiendo con las viviendas unifamiliares y con el límite con el casco urbano) y a la construcción de una red de carácter separativo y posterior depuración en la estación depuradora de aguas residuales de Gandia-La Safor. El informe remitido por la EPSAR, informa la viabilidad del tratamiento de las aguas residuales generadas en el Sector AR-1 en dicha EDAR siempre y cuando se cumpla unos condicionantes en él incluidos.   
El riego de las zonas verdes se realizará mediante la reutilización de las aguas residuales urbanas.   
La red de acequias que transcurre por el interior del sector será sustituida y deberá contemplarse su desvío en caso que fuera necesario.   
Para el aumento proporcional de la generación de residuos sólidos urbanos está prevista la ampliación de las infraestructuras de servicio de recogida de residuos urbanos, contrastado con el correspondiente certificado, y el destino al vertedero autorizado. Visto el incremento poblacional que implica la actuación, debería extenderse la recogida selectiva a todo el municipio. Según la información relativa al concierto previo, la gestión de los residuos corresponde a la empresa Girsa. Asimismo se comunica que en la actualidad se emplea la planta de tratamiento de RSU de Ador, cuya clausura está prevista en breve, la planta de tratamiento de envases ligeros en Alzira y la eliminación de residuos urbanos se realiza en vertederos de residuos (situados fuera del ámbito del plan zonal).   
La zona está atravesada por diversas líneas eléctricas: una de media tensión y otra de baja tensión conectada a la primera. Se procederá al soterramiento de las líneas.  
Las principales medidas correctoras se apoyan en el control de los impactos sobre el medio físico, siendo de aplicación rigurosa todas y cada una de las medidas correctoras propuestas, que no entren en contradicción con la presente declaración de impacto ambiental. Entre las medidas correctoras más importantes cabe destacar:   
- Protección del viento de los materiales pulverulentos mediante su guarda en estructuras de fábrica o cubrimiento mediante toldos correctamente anclados.  
- Búsqueda de materiales, colores y elementos constructivos visualmente acordes con el entorno.   
- Plantación y mantenimiento de pantallas vegetales en distintas áreas del proyecto  
- Colocación de apantallamiento visual y acústico con arbolado autóctono en la zona verde SJL1.  
- Reutilización de las aguas pluviales recuperadas para riego de zonas verdes.  
- Instalación de sistemas de generación eléctrica o de calefacción en forma de paneles solares, integrados en las cubiertas de las construcciones y ocultos a la visión de los habitantes  
Para reducir los niveles sonoros:   
- Limitar la velocidad máxima de circulación de vehículos  
- Diseño de una red vial que distribuya el tráfico  
- Utilización de asfalto absorbente  
- Limitar las actividades la emisión de niveles de potencia sonora al exterior  
Para impedir un aumento de los niveles lumínicos:  
- Se colocarán luminarias orientadas hacia el suelo y no contaminantes  
- Diseñar las instalaciones con el máximo factor de utilización  
- Apagar el alumbrado ornamental, deportivo y de anuncios luminosos  
Del programa de vigilancia ambiental cabe destacar:  
- Realización de mediciones de ruido cada 6 meses, en horario diurno y nocturno, durante una semana, en las proximidades a las edificaciones residenciales y al colegio existente, con objeto de comprobar que las previsiones del estudio acústico son acertadas o, en caso contrario, adoptar medidas de corrección.  
- Seguimiento de los parámetros de calidad de las aguas aportadas para el riego de las zonas verdes.   
- Denuncia y paralización de todas aquellas actividades, instalaciones, vertidos, etc., derivados de la ejecución del proyecto en las distintas fases del mismo, que generen modificaciones de los valores y condicionado ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/.2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2 m), del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.   
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente Declaración de impacto ambiental  
  
Primero   
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Homologación Modificativa y Plan Parcial del Área de Reparto 1 en el término municipal de La Font d'En Carròs, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.   
  
Segundo   
Condicionantes para la aprobación del proyecto:  
1. El barranco de la Plana deberá clasificarse como suelo no urbanizable protegido y, por lo tanto, deberá excluirse del proceso de reclasificación. Asimismo, deberá dejarse libre de ordenación la zona de servidumbre, cuyos usos quedan reglamentariamente establecidos.   
2. En cumplimiento del artículo 25 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, aprobado por Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, deberá obtenerse informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar pronunciándose acerca de los usos establecidos en la zona de policía de 100 metros de anchura, pues en ella se condicionan el uso del suelo y las actividades que se desarrollen.   
3. Deberá obtenerse informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, conforme al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, modificada por la Ley 5/2007, de 9 de febrero, acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
Condicionantes para el desarrollo del proyecto:  
4. Se presentará ante el órgano ambiental el trazado de la red separativa, sus datos de diseño (indicando período de retorno y características técnicas) y se determinará técnicamente el punto de vertido más adecuado para cada una de las redes. Asimismo se obtendrá la autorización por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar de vertido a cauce público de la red de residuales y pluviales, conforme al artículo 55, del Texto Refundido de la Ley de Aguas, aprobado por Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio.   
5. Se realizarán estudios geotécnicos detallados para cada actuación que se pretenda desarrollar, debido a la capacidad de carga baja o media y la distribución de materiales, que varía para cada punto.  
6. Se procederá al desvío y soterramiento de las diversas líneas aéreas de media y baja tensión que atraviesan el sector.  
7. Todas las conducciones e instalaciones de los distintos servicios urbanos se ejecutarán simultáneamente.  
8. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes. En caso de almacenamiento temporal de materiales pulverulentos, se indicarán las medidas a adoptar para evitar la formación de nubes de polvo debido a la acción del viento.  
9. Las tierras que se utilicen para el terraplenado del sector procederán de préstamos autorizados. Si fuese necesario la apertura de nuevos préstamos, deberán ser tramitados adecuadamente y obtenida la autorización pertinente, así como la correspondiente declaración de impacto ambiental.  
10. El Ayuntamiento exigirá a la empresa adjudicataria entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para su gestión.   
  
11. Al cabo del año de la firma del acta de recepción de las obras de urbanización, se comprobará el nivel sonoro transmitido en el entorno. En caso de que se superen los niveles fijados en la normativa autonómica, el Ayuntamiento de La Font d'En Carròs comunicará este hecho al órgano ambiental.   
12. Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas y las derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística del planeamiento parcial.   
  
Tercero   
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto   
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
  
Valencia, 15 de septiembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica:  
Expediente: 98/2006-AIA.  
Título: Plan General de Ordenación Urbana de Calles.  
Promotor: Ajuntament de Calles.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Localización: Calles (Valencia).  
Descripción del proyecto.  
Objeto del Proyecto  
Éste consiste en la planificación del término y ordenación de su núcleo urbano, mediante la figura del plan general.  
El modelo territorial propuesto viene estructurado por los siguientes elementos:  
a) El núcleo de población.  
b) El área destinada a usos industriales.  
c) El núcleo de Alcotas.  
d) El suelo no urbanizable.  
Las directrices de la Ordenación del PG son las siguientes:  
a) El núcleo de población.  
- Proteger el ambiente urbano del núcleo histórico.  
- Mejorar la integración de este núcleo en su entorno.  
- Homogeneizar la volumetría del núcleo urbano.  
- Propiciar la creación de viviendas de protección pública.  
- Mejorar los accesos a la población, con cargo a los nuevos sectores.  
- Completar la urbanización y edificación en las zonas de borde urbano.  
- Completar las dotaciones urbanas  
- Mejorar la dotación de plazas de aparcamientos.  
b) El área destinada a usos industriales.  
- Evitar su extensión hacia las zonas residenciales.  
- Acceso independiente.  
- Destinar el suelo de la vía pecuaria Cordel de Chelva a Domeño a zona verde.  
- Reservar únicamente parcelas en la salida de la población a la carretera CV-3980.  
- Red de saneamiento separativa.  
- No superación de los parámetros de vertido.  
c) El núcleo de Alcotas.  
- Definir reservas dotacionales para red viaria, zonas verdes y equipamientos.  
- Limitar el número de plantas a dos.  
d) El suelo no urbanizable.  
- Establecer las protecciones adecuadas para la conservación de los valores ambientales.  
- Evitar la implantación de actividades calificadas susceptibles de producir perjuicios a la población.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
- Localización  
El municipio está situado en la comarca de Los Serranos. El término linda por el noroeste con Andilla, por el noreste con Higueruelas y por el sureste con Domeño.  
El casco urbano de Calles se encuentra en el valle del río Tuéjar, en la parte central del término. Cuenta con un segundo núcleo de población, la aldea de Alcotas, que forma parte de Calles aunque enclavada en término de Chelva, siendo muy escasas las viviendas dispersas.  
El término de Calles ocupa una extensión de unos 64,5 km², y cuenta con una población de 434 habitantes.  
- Planeamiento vigente y propuesto  
Calles cuenta en la actualidad con Normas Subsidiarias Homologadas a la LRAU. En éstas figuran los siguientes datos de superficies:  
  
  
  
En el anterior plan no se clasificaba suelo como urbanizable, ni se delimitaban unidades de actuación.  
El nuevo plan general clasifica el suelo del término partiendo de la clasificación del plan anterior, pasando a urbanos los suelos de borde ya consolidados por la urbanización y edificación, y previendo suelo urbanizable para dar cabida a las expectativas de crecimiento planteadas.  
  
  
  
Comparándolas con las superficies correspondientes a los mismos tipos de suelo en el planeamiento anterior, los principales cambios son los siguientes:  
- Un incremento de suelo urbano, debido principalmente a la inclusión de la zona ADO-1 con esta clasificación, ya que las demás zonas se mantienen e incluso disminuyen por la desclasificación de áreas junto a la rambla de Alcotas, señaladas con alto riesgo de inundación.  
- La creación de una amplia bolsa de suelo urbanizable residencial (Sectores 1, 2, 3, 5 y 6) e industrial (Sector 4), que no existían en el planeamiento anterior.  
- Disminución de suelo no urbanizable. Aunque hay un sensible incremento de la superficie protegida, disminuye la superficie de suelo no urbanizable. Aparecen nuevas zonas de protección.   
  
  
  
El suelo no urbanizable cuenta con diferentes niveles de protección:  
- Suelo no urbanizable común (SNUC), formado por terreno rústico sin características especiales que motiven su protección, destinado básicamente a usos agrícolas. Dentro de él se distinguen dos áreas:  
- Común A. Constituye la mayor parte del suelo no urbanizable común entorno al núcleo urbano actual.  
- Común B. Situado al sur de la zona anterior, lindante con el área de protección natural entorno a las Hoces del Turia.  
- Suelo no urbanizable de protección forestal (SNUPF), formado por el suelo natural, seminatural o inculto con vegetación de interés para la conservación. Comprende básicamente los montes de utilidad pública de Los Rodenos y Las Caídas del Río Turia, al norte y sur respectivamente.  
- Suelo no urbanizable de protección natural (SNUPN), que comprende el resto de la zona de monte de la parte central mitad del término, al norte del río Turia, con interés para la conservación de los valores y riesgos ambientales.  
- Suelo no urbanizable de protección paisajística (SNUPJ), que comprende la ladera norte del Alto de la Rocha (o Cortado del Mirador), al sur del casco.  
- Suelo no urbanizable de protección cultural (SNUPC), que comprende el área en suelo rústico entorno a los elementos señalados en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos.  
- Suelo no urbanizable de protección de cauces y barrancos (SNUPN), que comprende los cauces de agua principales y su entorno inmediato.  
- Suelo no urbanizable de protección por riesgo de inundación (SNUPI), que comprende las zonas con riesgo de inundación alto señaladas en el PATRICOVA y no incluidas en urbano, en el entorno inmediato del río Tuéjar y la rambla de Alcotas.  
- Suelo no urbanizable de protección de pozos y fuentes (SNUPP), que comprende el área entorno a ellos con un radio de 50 m contados desde el límite exterior del punto de captación.  
- Suelo no urbanizable de protección viaria (SNUPV), que comprende las carreteras, las vías pecuarias, y sus zonas de protección señaladas por la legislación sectorial correspondiente.  
- Suelo no urbanizable de reserva dotacional (SNURD), que comprende las áreas reservadas para la implantación de dotaciones necesarias fuera de los ámbitos urbanos o urbanizables.  
Alternativas.  
Las posibles alternativas se plantean respecto a las áreas de expansión del suelo a edificar y su clasificación urbanística, y para las protecciones del suelo no urbanizable.  
Tramitación administrativa  
En fecha 29 de diciembre de 2005, el Pleno del Ayuntamiento de Calles acuerda aprobar provisionalmente el PGOU de Calles.  
En fecha 24 de marzo de 2006 se recibe en la Conselleria de Territorio y Vivienda la documentación remitida por el Ayuntamiento de Calles, solicitando que se emita la preceptiva declaración de impacto ambiental, por lo que se incoa el correspondiente expediente.   
Información pública  
En Pleno, en sesión ordinaria, del Ayuntamiento de Calles celebrado el día 29 de julio de 2005 se adopta, entre otros, el acuerdo para someter el PGOU y su estudio de impacto ambiental a exposición pública.  
La documentación se expuso al público en el DOGV nº 5.047 de 12 de julio de 2.005 y mediante anuncio publicado en el diario Levante del día 11 de julio de 2005.  
Resumen de alegaciones  
Durante el periodo de información pública se presentan siete alegaciones y un dictamen del Ayuntamiento de Higueruelas.  
Las alegaciones de carácter ambiental son las siguientes:  
- Ayuntamiento de Higueruelas, que solicita que se respeten las previsiones de su planeamiento y la coherencia con él en el área colindante entre ambos municipios.   
El Plan de Higueruelas opta por desproteger el área con concesión minera y desautorizar el uso minero en el resto, en el de Calles se mantiene la protección forestal para todo el ámbito con valores para ello, admitiendo como compatible el uso minero en una amplia área que engloba las zonas con concesiones aprobadas para ello.  
Para evitar que estos usos pudieran afectar negativamente a los valores a proteger, el Plan de Calles establece condiciones recogidas en el art. 9.3.3 de las NNUU.  
Solicitan al Ayuntamiento de Higueruelas que indique los usos o condiciones para su implantación admitida en el Plan de Calles que considere incoherentes con su planeamiento, y su ubicación, a fin de contribuir a la consecución de los objetivos comunes antes mencionados.  
- Calles Golf Club SL manifiestan varias cuestiones de carácter urbanístico y otras de carácter ambiental, que se resumen a continuación:  
- Alegan que contarán con EDAR propia por lo que no es necesaria adscribir suelo para la ampliación de la EDAR municipal.  
- Alegan que no es necesario realizar un nuevo EIA junto al PP del Sector 5. Se desestima aduciendo que la reclasificación de 990.692 m² de suelo conlleva la realización de su correspondiente EIA.  
- Alegan que no les parece oportuno que en una zona de 600.000 m² se les obligue a destinar en su totalidad a zonas verdes los suelos forestales interiores al sector señalado en el PGOF. Se desestima.  
Parte de las alegaciones de carácter urbanístico las estima parcialmente, por lo que se realizan las siguientes modificaciones:  
- Se modifica la tipología de viviendas en la zona ADO-2.  
- Se señala como vial el camino que une el borde de la zona AIS por debajo de la ermita con el vial superior.  
- Se ajusta el área adscrita de la reserva de jardines de la red primaria a los mínimos establecidos en el RPCV.  
- Se recalcula el aprovechamiento tipo y las dotaciones adscritas a los diferentes sectores.  
- Se corrige el error detectado en el área de protección grafiada del acueducto de peña Cortada como bien de interés cultural, con una franja de 100 m de anchura a cada lado del eje del acueducto y un círculo de radio 200 m con centro en la intersección con la rambla Alcotas, como se indicaba en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos y conforme a su declaración mediante el Decreto 159/2004.  
Consultas  
El Ayuntamiento de Calles presenta la siguiente documentación:  
- Solicitud de informe a la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte acreditando que no se afecta a bienes de valor cultural.  
- Solicitud de certificado que justifique la capacidad de gestión de residuos sólidos urbanos e inertes a la Mancomunidad La Serrería.  
Peticiones de información ó documentación complementaria  
En fecha de salida 24 de octubre de 2006 se realiza el siguiente requerimiento de documentación:  
1. Informe favorable relativo al tratamiento de las vías pecuarias del municipio del Servicio Territorial de Medio Ambiente de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
2. Informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
3. El PGOU señala sólo tres cursos de agua como de protección de cauces y barrancos (SNUPB), y esta protección se debe aplicar a toda la red hidrográfica.  
Se debe clasificar como SNUPB todos los cursos de agua del municipio, incluyendo todas las ramblas y barrancos.  
4. A los cursos de agua que discurren por término municipal, le son de aplicación el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
En la red de barrancos, independientemente de la protección genérica establecida, se deberá mantener libre de todo obstáculo para el uso público la zona de servidumbre de 5 m a cada lado del cauce del barranco afectado.  
Asimismo, se deberá disponer de autorización administrativa previa de la Confederación Hidrográfica del Júcar para los nuevos usos propuestos en el PGOU en la zona de policía de cauces del barranco afectado, como establece el Reglamento del Dominio Público Hidráulico.  
5. Se estará a lo dispuesto en el art. 22 del Patricova, que establece que no se puede reclasificar el suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación como suelo urbano ó urbanizable.  
En las zonas sometidas a riesgo de inundación de nivel 1 se prohíbe cualquier tipo de edificación.  
6. En cumplimiento de los art. 22 y 23 del PATRICOVA, en su documento de normativa urbanística, se deberá presentar el estudio de inundabilidad cuyo contenido se ajuste a lo definido en los art. 16 y 17 del mismo documento. Además se presentará copia del informe favorable realizado por el Servicio de Ordenación Territorial.  
7. Hay una escombrera ó vertedero clandestino localizado en un barranco, al noreste del municipio, de camino al vertedero de residuos sólidos inertes previsto en el PGOU.  
Según establece el art. 34 del Decreto 67/2006, los cauces públicos y privados deberán mantenerse expeditos. No se autorizará su aterramiento o reducción del lecho mayor de los cauces sin que exista un proyecto debidamente autorizado por el organismo de cuenca competente.  
Además le es de aplicación el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
8. Para el emplazamiento previsto para el vertedero de residuos sólidos inertes se requiere autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar, por encontrarse en la zona de policía de un barranco. Se deben buscar áreas degradadas y con poca incidencia visual, y que se encuentren a más de 500 m del núcleo urbano.  
Aunque este tipo de actuación requerirá un proyecto y un estudio de impacto ambiental propio, la ubicación del vertedero propuesta en el Plan General y el EIA debería estar justificada de una manera más concreta, con al menos un estudio de alternativas y, una justificación de la alternativa elegida, que incluyera la incidencia visual del vertedero.  
Además este vertedero no está correctamente ubicado en los planos del EIA. Se debe aportar un plano con la ubicación exacta del vertedero.  
9. La red de saneamiento será separativa de la red de pluviales, siendo completamente estanca, y conectada a la correspondiente estación depuradora.  
Para el vertido de las aguas pluviales recogidas en el sector a cauce público, se deberá obtener la autorización correspondiente del organismo de cuenca. Previo al punto de vertido de las aguas pluviales, se deberá disponer una instalación de pretratamiento con el fin de eliminar los sólidos en suspensión, aceites o grasas arrastrados por las aguas de lluvia.  
10. Se debe detallar el sistema de tratamiento previsto para los residuos sólidos urbanos y presentar certificado en el que la correspondiente entidad gestora asuma la gestión de los residuos sólidos urbanos.  
11. Estudio de paisaje e informe favorable sobre él emitido por el Área de Urbanismo de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial.  
12. Estudio acústico según el art. 25 de la Ley de Protección contra la Contaminación Acústica 7/2002, de 3 de diciembre de 2002, o Informe sobre el mismo realizado por la Dirección General de Calidad Ambiental de esta Conselleria.  
13. El área de reparto AR-3c está sometido a riesgo puntual de deslizamiento, en concreto una zona de daños que afectan a bienes y personas, y el sector 2 y 3 están afectados por riesgo de deslizamiento. Se deben proponer medidas preventivas y correctoras para paliar este riesgo.  
Se deben ampliar las medidas de defensa para disminuir el riesgo de inundación. También se deben proponer medidas de restauración de la zona del vertedero ilegal y otras zonas degradadas del municipio.  
14. Los sectores que contienen terreno clasificado como suelo forestal según el PGOF, como el Sector 4 y 5, deben mantener dicho suelo forestal e incluso mejorarlo mediante tratamientos selvícolas y control de plagas, para ser incorporado como zona verde, a modo de parque natural en los respectivos planes parciales.  
15. Además, en las zonas edificadas, así como en los establecimientos industriales, limítrofes o interiores a áreas forestales (área de reparto AR-3c y sectores 3, 4 y 5), deberán cumplirse las condiciones especificadas en informe que se adjunta.  
16. El sector 5 contiene parte del monte de utilidad pública Los Rodenos, y según establece el PGOF en su art. 34.a. los montes incluidos en el catálogo de montes de utilidad pública se consideran suelo forestal de protección.  
Se debe clasificar como suelo no urbanizable de protección forestal la parte del monte de utilidad pública que contiene el sector 5.  
17. Se debe realizar un análisis de la contaminación atmosférica en el término municipal e incrementos previsibles de la misma derivada de la implantación de actividades propuestas en el plan general.   
18. Se debe presentar la zonificación numérica del polígono industrial, a efectos de compatibilizar y armonizar las citadas actividades con el planeamiento urbanístico y de acuerdo con las categorías y/o grados de intensidad relacionados en el Decreto 54/1990, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Nomenclátor de Actividades Molestas, Insalubres, Nocivas y Peligrosas.  
En fecha de salida 19 de febrero de 2007, en base a la documentación recibida, se realiza el siguiente requerimiento de documentación:  
1. Informe favorable relativo al tratamiento de las vías pecuarias del municipio del Servicio Territorial de Medio Ambiente de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
2. Informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
3. Autorización administrativa de la Confederación Hidrográfica del Júcar, para la apertura del nuevo pozo, con el que se prevé obtener un mínimo de 370.610 l/día.  
4. Autorización administrativa previa de la Confederación Hidrográfica del Júcar para los nuevos usos propuestos en el PGOU en la zona de policía de cauces de los barrancos afectados, como establece el Reglamento del Dominio Público Hidráulico.  
5. Para el vertido de las aguas pluviales recogidas a cauce público, se deberá obtener la autorización correspondiente del organismo de cuenca.   
6. Se debe presentar informe favorable sobre el estudio de inundabilidad.  
- Se deben cumplir los condicionantes establecidos en el informe del Área de Conservación de Espacios Naturales, de fecha 28 de noviembre de 2006.  
- Se deben subsanar los aspectos mencionados en el informe de la Sección Forestal de fecha 9 de noviembre de 2006.  
- Se debe detallar el sistema de tratamiento previsto para los residuos sólidos urbanos y presentar certificado en el que la correspondiente entidad gestora asuma la gestión de los residuos sólidos urbanos.  
- Según lo dispuesto en el informe de fecha 21 de diciembre de 2006, del Área de Urbanismo, se debe aportar nuevo documento de estudio de paisaje con el contenido y documentación de los artículos 29 y 44 del Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana, y el informe favorable sobre él emitido por el Área de Urbanismo de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial.  
- Estudio acústico según el art. 25 de la Ley de Protección contra la Contaminación Acústica 7/2002, de 3 de diciembre de 2002, o Informe sobre el mismo realizado por la Dirección General de Calidad Ambiental de esta Conselleria.  
- El sector 5 contiene parte del monte de utilidad pública Los Rodenos, y según establece el PGOF en su art. 34.a. los montes incluidos en el catálogo de montes de utilidad pública se consideran suelo forestal de protección.  
Se debe clasificar como suelo no urbanizable de protección forestal la parte del monte de utilidad pública que contiene el sector 5.  
En fecha de salida 14 de noviembre de 2007, sobre la base de la documentación recibida, se realiza el siguiente requerimiento de documentación:  
1. Informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
2. Autorización administrativa de la Confederación Hidrográfica del Júcar, para la apertura del nuevo pozo, con el que se prevé obtener un mínimo de 370.610 l/dia.   
3. Autorización administrativa previa de la Confederación Hidrográfica del Júcar para los nuevos usos propuestos en el PGOU en la zona de policía de cauces de los barrancos afectados, como establece el Reglamento del Dominio Público Hidráulico.  
4. Para el vertido de las aguas pluviales recogidas a cauce público, se deberá obtener la autorización correspondiente del organismo de cuenca.   
5. Se debe detallar el sistema de tratamiento previsto para los residuos sólidos urbanos y presentar certificado en el que la correspondiente entidad gestora asuma la gestión de los residuos sólidos urbanos.  
6. Informe favorable sobre el estudio de paisaje emitido por el Área de Urbanismo de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial.  
7. El sector 5 contiene parte del monte de utilidad pública Los Rodenos, y según establece el PGOF en su art. 34.a. los montes incluidos en el catálogo de montes de utilidad pública se consideran suelo forestal de protección.  
Se debe clasificar como suelo no urbanizable de protección forestal la parte del monte de utilidad pública que contiene el sector 5.  
Documentación complementaria  
En fecha 14 de noviembre de 2006 se recibe documentación sobre el primer requerimiento realizado.  
En fecha 8 de mayo de 2007 se recibe documentación relativa al segundo requerimiento realizado.  
En fecha 17 de mayo de 2007 se recibe:  
- Informe de ampliación del Ayuntamiento de Calles.  
- Plano de clasificación del suelo, corrigiendo las vías pecuarias conforme solicita la Unidad de vías pecuarias de la Conselleria de Territorio y Vivienda. Se realiza consulta a Vías pecuarias en fecha 4/07/2007.  
- Subsanación del informe de la Conselleria de Cultura de fecha 27 de octubre de 2006.  
- Autorización de la Conselleria de Territori i Habitage para la realización del sondeo de investigación en terrenos forestales.  
- Solicitud a la Confederación Hidrográfica de Júcar sobre la dotación de abastecimiento de agua potable de consumo público.  
- Solicitud de autorización para vertidos de aguas pluviales a la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Inundaciones históricas. (Subsanaciones requeridas en el informe del estudio de inundabilidad). Se remite esto al SOT en fecha 4/07/2007.  
- Modificaciones a raíz del informe de la Sección Forestal. (Informe de aclaraciones, de fecha 17 de febrero de 2007)  
- Solicitud del informe de residuos sólidos urbanos.  
- Planos del estudio de paisaje. Se remiten al Servicio de apoyo técnico en fecha 4/07/2007.  
- Informe favorable sobre el estudio acústico de fecha 7 de noviembre de 2006.  
- Plano de ordenación pormenorizada OP-1b, donde se grafía la nueva ubicación de un equipamiento educativo.  
- Se recibe informe favorable del estudio de inundabilidad en fecha 16 de julio de 2007.  
- Se recibe informe favorable de vías pecuarias en fecha 26 de julio de 2007.  
- Se recibe certificado suficiencia recursos hídricos en fecha 9 de enero de 2008.  
- Se recibe certificado de residuos sólidos urbanos en fecha 30 de enero de 2008.  
- Se recibe informe condicionado el estudio de paisaje en fecha 19 de junio de 2008.  
Informes sectoriales  
Informe del Ayuntamiento de Calles sobre las necesidades de agua potable, con indicación de la cantidad, origen y calidad de las aguas.  
De fecha 2 de mayo de 2006, informa que:  
«Actualmente el abastecimiento de agua potable al núcleo urbano, se realiza desde tres depósitos de almacenamiento, uno situado al norte del casco urbano de 500 m³, el cual se abastece con agua procedente del pozo Fuente de la Torre, existe otro depósito de almacenamiento de 500 m³ situado en la fuente de la Losa, el cual se abastece de una fuente situada en la peña Uncel, y un depósito situado en la calle el Mirador de 100 m³. Con lo que se dispone de una capacidad de almacenamiento de agua de 1.100 m³.  
El consumo diario por habitante se estima en 200 l/habitante.  
La población aproximada actualmente es de 434 habitantes.  
- 464 X 200 l/hab//día = 86.800 l/ día.  
Se estima un número de habitantes potenciales de 3.667.  
- 3.667 habitantes X 200 l /hab/día = 733.400 l/día.  
- C. industrial (23.760 m²t X 0,003 P trab/m²t X 200 l/hab/día = 14.256 l/día.  
- Total consumo áreas no consolidadas = 747.690 l/día  
Si tomamos el número de habitantes estimado en 3.063.  
- 3.063 habitantes X200 l/hab/día = 612.645 l/día.  
- C. industrial (6.459 m²t X0, 003 p/m²t X 200 l/hab/día) = 3.875 l/día.  
- Total consumo áreas consolidadas = 616.521 l/día.  
Tenemos un consumo de 1.364.210 l/día para la edificación prevista.  
Necesidades de agua de riego campo de golf 465.660 l/día (J. Rafael Molina Nieto, ingeniero agrónomo). Se plantea que esta agua provenga de las aguas depuradas.  
Para abastecer este consumo diario previsto se dispone, como se ha mencionado de los siguientes abastecimientos:  
Pozo de las piscinas situado dentro del pueblo, aporta un caudal de 8 l/s.  
- 8 l/s X 86.400 s/día = 691.200 l/día.  
Pozo Fuente la Torre situado a 2 km al Norte del casco urbano con un caudal de 2,5.  
- 2,5 l/s X 86.400 s/día = 216.00 l/día.  
Fuente de la peña Uncel que aporta al depósito de la Fuente la Losa 1 l/s.  
- 1 l/s X 86.400 s/día = 86.400 l/día.  
Obtenemos con las captaciones existentes un total de 993.600 l/día.»  
Se realizó por parte de la empresa TEYCE SA el proyecto denominada Proyecto de sondeo de investigación pre explotación denominado El Bosque para la mejora del abastecimiento a la localidad de Calles (Valencia), el cual está promovido e incluido en los presupuestos de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes para su inmediata ejecución.  
Con la aportación de este pozo se prevé obtener un mínimo de 370.610 l/día que complete los 993.600 l/día que dispone en la actualidad el municipio y cubrir el máximo teórico de las necesidades que establece el plan.  
Con la realización del nuevo sondeo aprobado y los abastecimientos existentes, se considera que están justificadas las necesidades de abastecimiento previstas en el nuevo plan.  
Informe técnico del Ayuntamiento de Calles, como entidad gestora del servicio de abastecimiento y distribución de agua potable, respecto a la suficiencia de recursos hídricos  
De fecha diciembre de 2007, este informe concluye que:  
«...para atender la demanda futura de 163.871 m³/año, con una punta de 14,02 l/s, se deben ampliar las concesiones existentes, ya que con las actuales no se puede atender la demanda; pasando de los 79.001 m³/año a los 163.871 m³/año.  
Dado que la concesión conjunta del pozo «Los Molinos» y el manantial «La Torre» pueden proporcionar un caudal punta de 12,97 l/s, y el volumen máximo anual disponible actualmente es de 1.001 m³/año; se solicita la ampliación de caudales de estos puntos de suministro únicamente, dejando en la misma situación la del manantial de «Peña Uncel».  
Las nuevas concesiones solicitadas de las diferentes tomas para poder atender la demanda futura del municipio son de 85.871 m³/año, siendo la ampliación de 84.870 m³/año en el pozo Los Molinos y manantial Las Torres.....»  
Informe sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Calles para admitir los caudales de aguas residuales generados por el PGOU de Calles.  
De fecha 10 de noviembre de 2005, la EPSAR comunica lo siguiente:  
1. La EDAR de Calles da servicio a dicho municipio y está diseñada para tratar 400 m³/día. Actualmente trata caudales inferiores al de diseño, siendo en caudal medio de 374 m³/día en el año 2004.  
2. El II Plan director de Saneamiento de la Comunitat Valenciana contempla actuaciones de ampliación y mejora para esta depuradora para la anualidad 2008.  
3. Según datos aportados por el solicitante, la modificación descrita generará un caudal estimado en 798 m³/día de agua residual urbana y un caudal de 68 m³/día de agua residual industrial.  
4. De acuerdo con lo señalado en el Reglamento de Gestión Urbanística (RD 3.288/1978) en su artículo 59.1 b) los urbanizadores responsables de ejecutar la actuación deberán costear el importe de aquellas infraestructuras de saneamiento y depuración que precise la actuación; o de acuerdo con lo señalado en la LRAU, en su artículo 30.1.B, en caso de no resolver por su cuenta las necesidades de saneamiento y depuración que generen, y vayan a solicitar la conexión a sistemas públicos, deberán cubrir el objetivo imprescindible de que se suplementen las infraestructuras públicas en lo necesario para no menguar ni desequilibrar los niveles de calidad, cantidad o capacidad de servicio existentes o deseables.  
5. El coste estimado de este suplemento de infraestructuras se calculará en función de los habitantes equivalentes a servir, siendo un habitante equivalente aquel que ocasiona un vertido de 60 gr. de DBO5 por día, o bien, genera un volumen de agua residual de 200 litros por día. El importe, por cada desarrollo urbanístico, del citado suplemento de infraestructuras se establecerá en el momento en que se produzca la correspondiente solicitud de que se informe la viabilidad del tratamiento de las aguas residuales generadas por un determinado desarrollo en la infraestructura pública de depuración.  
Conclusión  
Por lo señalado anteriormente, y para el caso en que los urbanizadores decidan no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales mediante la realización de las obras públicas necesarias para suplementar las infraestructuras existentes, esta Entidad de Saneamiento de Aguas informa la viabilidad del tratamiento de la EDAR de Calles de las aguas residuales generadas por el desarrollo del PGOU de Calles (Valencia) siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes:  
1. En su día, los urbanizadores responsables de los desarrollos urbanísticos deberán realizar la correspondiente solicitud de conexión efectiva. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
2. En cualquier caso, el vertido generado por los desarrollos urbanísticos a que dé lugar el PGOU de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de La Entidad de Saneamiento de Aguas al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del afluente. A tales efectos los urbanizadores deberán prever que antes del punto de conexión, deben disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento de Aguas, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido. Asimismo, en la conexión de la zona industrial además de disponer de la mencionada arqueta de registro, se deberá prever la construcción sobre dicha arqueta de una caseta que permita la instalación de equipos de medida en continuo, cerrado con llave.  
3. Deberán coordinarse la necesaria ampliación de la planta con los desarrollos urbanísticos según vayan teniendo lugar éstos, ya que para que se pueda realizar la conexión efectiva de los desarrollos, deberán estar ejecutadas las obras de construcción de una planta depuradora con capacidad suficiente para admitir los caudales de aguas residuales generados por la población de Calles.  
4. Con anterioridad a la ejecución de la conexión, se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento de Aguas la cantidad resultante del cálculo del suplemento de Infraestructuras efectuado, a cuyos efectos deberá establecerse, en su caso, el oportuno convenio entre la Entidad de Saneamiento de Aguas y el Ayuntamiento de Calles.  
Informe del Servicio de Prevención de Incendios y Sanidad Forestal.  
De fecha 27 de octubre de 2006, responde a la solicitud de información relativa a un incendio forestal ocurrido el día 27 de abril de 2006, en la partida Los Llanos del término municipal de Calles, se informa que «Las coordenadas del punto de inicio del mencionado incendio son las siguientes X=673,381, Y=4.399,874, y la superficie afectada en parte provisional fue de 4 hectáreas de vegetación de ribera.»  
Primer informe desfavorable al estudio de inundabilidad relativo al Plan General de Calles emitido por el Servicio de Ordenación Territorial.  
De fecha 17 de noviembre de 2006, concluye lo siguiente:  
«Visto el contenido del estudio de inundabilidad del río Tuéjar a su paso por Calles y el informe emitido por el organismo de cuenca, se considera que no procede su aprobación al no estimar suficientemente cumplidas las previsiones del PATRICOVA.  
Por todo lo anteriormente expuesto se considera necesario que el técnico redactor del estudio de inundabilidad complete el mismo en los siguientes términos:  
1. Debe presentar un estudio de las inundaciones históricas para apoyar y confirmar los resultados del estudio geomorfológico y como elemento de calibración de la hidrología y la hidráulica, como prescribe el art 17 de la normativa del plan.  
2. Deberá completar el estudio realizado con los planos de concreción de riesgos de inundación.»  
Segundo informe favorable al estudio de inundabilidad relativo al Plan General de Calles emitido por el Servicio de Ordenación Territorial.  
De fecha 6 de julio de 2007, concluye lo siguiente:  
«Procede informar favorablemente la aprobación del estudio de inundabilidad correspondiente al ámbito del PGOU de Calles (Valencia), en lo referente a la concreción del riesgo de inundación, al considerarse suficientemente cumplidas las previsiones contenidas en el PATRICOVA.   
Aprobación del estudio que se considera subsumida en la del instrumento de planeamiento que habilita la actuación (PGOU). Debiendo constar en el acuerdo aprobatorio la obligatoriedad de que cualquier nueva propuesta de reclasificación del suelo que afecte a las zonas inundables, quede en suspenso hasta la elaboración de un estudio de inundabilidad que analice sus efectos sobre las mismas.»  
Informe favorable sobre vías pecuarias.  
De fecha 18 de julio de 2007, el técnico informa lo siguiente:  
Con fecha 2 de noviembre de 2006, se emitió por parte de este técnico, informe desfavorable al PGOU de Calles. El motivo del sentido del informe fue que la grafía de las vías pecuarias del término municipal, reflejada en el plano de clasificación del suelo correspondiente al plan presentado, no era correcta, puesto que presentaba varias disconformidades con el trazado expresado en el Proyecto de Clasificación de las Vías Pecuarias del término municipal de Calles, aprobado por Orden Ministerial de 3 de marzo de 1972. En el mismo informe se hacía constar que era correcta tanto la información sobre vías pecuarias reflejada en la memoria como la consideración de éstas como suelo no urbanizable protegido.  
En el día de hoy se observa nueva documentación, presentada por el interesado, consistente en un plano, denominado Nº OE-1b «Término municipal. Clasificación del suelo», fechado en 2007.  
En la nueva documentación se enmiendan los errores de trazado en las vías pecuarias que motivaron en anterior informe desfavorable, por lo que el trazado reflejado en el plano mencionado es correcto y conforme con las clasificación de las vías pecuarias. Por este motivo, y a solicitud del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, se emite informe favorable al plan urbanístico propuesto, en lo que respecta a vías pecuarias.  
Informe de la Sección Forestal de fecha 9 de noviembre de 2006  
Se recibe en fecha 27 de noviembre de 2006  
«En la zona en la que se pretende ubicar un campo de golf y diversas construcciones, parte de ella está clasificada como monte de utilidad pública propiedad del Ayuntamiento de Calles, en concreto 24,2530 ha.  
Basándonos en la legislación vigente, independientemente de la urbanística y desde el punto de vista forestal, no sería compatible la realización de la actividad prevista con la utilidad pública del monte. Tan sólo cabría comprobar si la zona en cuestión sigue cumpliendo las razones por las que se declaró de utilidad pública. Caso de que las razones mencionadas continuasen significaría la incompatibilidad desde el punto de vista forestal de las pretensiones que figuran en el proyecto del PGOU de Calles.  
En el plan general se hace mención a la existencia de dos únicos montes de utilidad pública cuando en realidad existen 5 MUP  
  
  
  
  
En el documento sólo se reconoce como zonas de dominio público las que como tales se reconocen en la Ley de Aguas, ó carreteras, a día de hoy según establece la Ley 43/2003 de Montes, todos los montes incluidos en los catálogos de montes de utilidad pública lo son de dominio público.  
En la distribución territorial que se hace se incluye parte del monte 172 dentro de la zona de aprovechamiento minero. Dada las características de ese monte se debe excluir totalmente de cualquier posibilidad de explotación minera.  
En el capítulo IX - Normas Particulares para uso del suelo no urbanizable  
Sección 3ª Zona de protección forestal.  
Artículo 9.3.3 Régimen general de usos.  
En el apartado 1.g, deberá excluir los montes de la Generalitat Valenciana de la subzona de aprovechamiento minero. Para el resto de la subzona no se deberán permitir nuevas explotaciones mineras en monte de utilidad pública.  
En el apartado 3 usos incompatibles se deben anular la prohibición de uso ganadero, el trazado de nuevos caminos, la introducción de especies no autóctonas y las que supongan movimientos de tierra. Bastaría con decir que cualquier aprovechamiento o actividad en terreno forestal o monte de utilidad pública se regulará por su legislación específica sin poner trabas a posibles actuaciones con normativa que complique el desarrollo o las actividades de la zona. Igualmente se debería suprimir los puntos a y b de dicho apartado al incluirse en el texto propuesto.  
En la legislación a tener en cuenta no se ha incluido la Ley 43/2003 de 21 de noviembre de Montes.  
Se debería incluir la obligación de disponer de zonas que permitan contener los posibles incendios forestales cuando hay núcleos de población cercanos a suelo forestal, conforme a lo establecido en la legislación vigente, esto se podrá realizar mediante fajas de seguridad con reducción de la vegetación, calles perimetrales al núcleo de construcciones, y la instalación de hidrantes contra incendios en dicho cinturón perimetral.  
Por último deberá de eliminarse cualquier reserva de suelo para explotación minera, de forma que las actuales estén en funcionamiento hasta la finalización de la ocupación de monte público, y no permitir ninguna explotación nueva.  
Se adjunta plano de la ubicación de los montes de utilidad pública del término municipal, es necesario advertir que si en algunos momentos el límite de dichos montes no coincide exactamente con el límite del término se debe a los tipos de cartografía utilizados en la mayor parte de los casos, no ocurre exactamente así en el monte 45 ya que una parte de dicho monte se encuentra dentro del término municipal de Higueruelas.»  
Informe de Área de Conservación de Espacios Naturales  
De fecha 28 de noviembre de 2006, propone:  
«1. Que se indique expresamente en la documentación la existencia del LIC Alto Túria, citando que cualquier actuación plan o proyecto que afecte a la zona deberá tener en consideración la Directiva 92/43/CEE, del Consejo de 21 de mayo, relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres, y en especial los apartados 2 a 4 de su artículo 6.  
2. Que de acuerdo al PGOF, aprobado por Decreto 106/2004, de 25 de junio, del Consell de la Generalitat, en su artículo 34 se indica qué terrenos deberán ser catalogados como «áreas de suelo forestal de protección», y que deberá ser tenida en cuenta a los efectos de planificación en los nuevos planes generales y modificaciones, de acuerdo al artículo 62 del PGOF.  
3. Que a los efectos del PGOF, deberán ser catalogados como «áreas de suelo forestal de protección», entre otros:  
- Art. 34.a «Los montes incluidos en el catálogo de montes de utilidad pública...»  
- Art. 34.d «Los terrenos forestales incluidos en la red de microrreservas de la Comunitat Valenciana y su área de influencia, que como mínimo será de 250 metros desde sus límites»  
- Art. 34.e «Los terrenos forestales que albergan hábitats protegidos y zonas de especial protección de aves, propuestas en desarrollo de la normativa que regula la Red Ecológica Europea Natura 2.000».  
4. Que, de acuerdo al artículo 11 del PGOF, sobre identificación de terrenos forestales en la cartografía del PGOF, se tomará como referencia la cartografía de detalle del PGOF y su documentación alfanumérica anexa.  
5. Que por todo ello, unido a la proximidad del curso fluvial del Turia y de la abrupta orografía que caracteriza este LIC, se deberá cambiar la calificación de aquellos terrenos de carácter forestal que queden incluidos dentro del LIC «Alto Turia», debiendo ser calificados como suelo no urbanizable protegido - suelo forestal de protección, pues parte de los mismos se han propuesto como «suelo no urbanizable común», resultando incoherente con el PGOF, como ya se ha indicado.  
6. Que se indique expresamente en el PGOU, textual y cartográficamente, la afección de distintas partes del término municipal a la LIC Alto Túria, a los distintos montes de Utilidad Pública y a la zona perimetral de protección de las microrreservas de flora, así como la presencia de vías pecuarias.  
7. Que deberá indicarse expresamente que, de acuerdo al art. 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales de la CV, se consideran protegidas, con carácter general, todas la cuevas, simas y demás cavidades subterráneas sitas en el territorio de la CV, prohibiéndose toda alteración ó destrucción de sus características físicas, así como la extracción no autorizada de cualquier clase de materiales naturales o artificiales de su interior y la introducción de desechos y objetos de cualquier tipo que puedan alterar las condiciones de equilibrio ecológico existentes. En caso de descubrimiento fortuito de alguna cueva, deberá procederse de acuerdo con el procedimiento previsto en el Decreto 65/2006, de 12 de mayo.»  
Informe sobre el estudio de paisaje del Área de Urbanismo.  
De fecha 21 de diciembre de 2006, concluye que:  
«Se considera que la documentación presentada resulta insuficiente y no se puede emitir un informe que valore la integración paisajística respecto del modelo de crecimiento urbanístico previsto en el estudio de paisaje del PGOU de Calles, debiendo aportarse nuevo documento de Estudio de Paisaje, con el contenido y documentación de los artículos 29 y 44 del Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana.»  
Informe estudio de paisaje del PGOU de Calles de la Dirección General del Paisaje  
De fecha 11 de junio de 2008, informa que:  
«....En fecha 6 de junio de 2008 se aporta nueva documentación relativa al estudio de paisaje.  
Analizada la nueva documentación obrante en este Servicio, se realizan las siguientes observaciones:  
1. Plan de participación pública.  
Dado el momento procedimental en que se encuentra el plan general, se considera garantizado, salvo criterio mejor fundado, el principio de gobernanza del territorio y paisaje establecido en el artículo 89 de la LOTPP, que exige la participación ciudadana en los procesos de decisión sobre planes territoriales. No obstante, de conformidad con el artículo 30.3 de la LOTPP y el régimen transitorio establecido en el RPJECV vigente (Disposición Transitoria Primera), cuando el municipio redacte su Catálogo de Paisaje con la delimitación de Sistema de Espacios Abiertos, deberá llevarse a cabo el correspondiente plan de participación pública.  
2. Información del territorio.  
El documento analiza las actividades y procesos que inciden en el paisaje, estimándose suficiente el análisis realizado,  
3. Caracterización y valoración del paisaje.  
- El estudio de paisaje contiene una adecuada delimitación del ámbito de estudio. En él se distinguen 6 unidades de paisaje con la caracterización y valoración de cada una de ellas, de manera que se corresponde con su definición en los planos.  
- El Estudio de paisaje contempla la caracterización y valoración de los recursos paisajísticos presentes en el ámbito de estudio, distinguiendo entre los que tienen interés medioambiental, interés visual, e interés cultural y patrimonial, así como su localización en plano.  
- Se aporta estudio de visibilidad identificando puntos de observación con sus respectivas cuencas visuales.  
- Todo ello se ha realizado en concordancia con los artículos 30.2, 30.3 y 32 de la LOTPP y la sección 1ª del capítulo III del título III del Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana, presentándose en un Texto Refundido del Estudio de Paisaje.  
4. Fijación de los objetivos de calidad paisajística.  
En el documento presentado se establecen objetivos de calidad paisajística del ámbito de estudio, de conformidad con el artículo 31 de la LOTPP.  
5. Medidas y acciones necesarias para el cumplimiento de los objetivos de calidad paisajística.  
- El estudio de paisaje del municipio se completará en su momento, de acuerdo con el compromiso de fecha 4 de abril de 2007 del Ayuntamiento de Calles, con la redacción de un Catálogo de Paisaje con delimitación del Sistema de Espacios Abiertos, todo ello de conformidad a los artículo 20.7, 30.2 y 30.3 de la LOTPP y la Disposición Transitoria Primera del RPJECV.  
- Se redactan Normas de Integración Paisajística adecuándose a los objetivos de calidad paisajística que se definen y a los artículos 32.c y 33 a 35 de la LOTPP. Dichas normas se completarán en su momento con la referidas al catálogo y al sistema de espacios abiertos cuando estos se elaboren, así como con las referidas al catálogo y al sistema de espacios abiertos cuando éstos se elaboren, así como con las referidas a los sectores de ampliación del casco urbano e industrial, que deberán concretarse cuando se redacten los correspondientes estudios de integración paisajística.  
- En la documentación se aporta una propuesta de programas de paisaje concretos, según los artículos 27.3 y 36 de la LOTPP, que son descritos y delimitados gráficamente según sus fichas.  
- Se deberá tener en cuenta que las medidas y acciones propuestas en el estudio de paisaje tienen carácter normativo y se deben incorporar a la correspondiente documentación del PG  
6. Ordenación del paisaje.  
A partir de la documentación aportada acerca del modelo territorial propuesto en el PG, se informa lo siguiente respecto al modelo de crecimiento urbano propuesto:  
- Una de las actuaciones que propone el PGOU es la clasificación como suelo urbanizable del sector S-5 de unos 990.000 m², en el que se prevé la construcción de un campo de golf y cuatro áreas edificables para diferentes tipologías incluyendo usos residenciales y terciarios, sin ofrecer más información, dado que se desarrollará más adelante mediante un plan parcial. Se deberá dejar libre de edificación toda la zona visible que se encuentre dentro de este sector, según la documentación gráfica del estudio de visibilidad aportado, siguiendo las normas de integración paisajística. Se puede observar que su localización no responde a una utilización racional del suelo según artículo 13.1 de la LOTPP ya que el sector abarca una zona perteneciente a suelo forestal monte de utilidad pública. Por tanto, se considera que debe revisarse y plantearse de nuevo el ámbito y la delimitación del sector S-5, de acuerdo con una utilización racional del suelo, y se informa desfavorable el ámbito del sector S-5.  
- Se considera justificada la localización del sector de suelo urbanizable de uso industrial próximo al río Chelva, según el estudio de visibilidad y las normas de integración paisajística que le afectan concretamente.  
- Queda justificado también en el desarrollo de los sectores urbanizable entorno al núcleo urbano, la protección de las vistas, siluetas y fachadas del mismo, siguiendo las normas de integración paisajística.  
Por ello se informa favorable la integración paisajística del modelo de crecimiento propuesto por le PGOU de Calles descrita en el estudio de paisaje del mismo, a excepción del sector S-5, debiendo aportar un Texto Refundido, en soporte papel y digital, que contenga el conjunto de la documentación del estudio de paisaje y su anexo posterior, así como los planos de ordenación aportados, todo ello de conformidad con lo establecido en la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.   
Informe favorable sobre el estudio acústico en el ámbito del PGOU de Calles  
«El estudio trata de diagnosticar el ambiente sonoro en el término municipal de Calles, debido a diferentes fuentes de ruido existentes.  
El objeto del estudio acústico es evaluar el impacto acústico del proyecto en cumplimiento del art. 25 de la ley 2/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
De acuerdo con la tabla I del Anexo II de la Ley, se establece que en el ambiente exterior, será un objetivo de calidad que no se superen los niveles sonoros de recepción, en función del uso dominante de cada zona.  
Se identifican las siguientes fuentes sonoras:  
- Vías principales de comunicación. Las principales vías de comunicación son la carretera CV-35 Valencia-Ademuz, la carretera CV-3980 y la CV-345.  
- Áreas industriales. Situadas junto a las salidas de la población, una al nordeste del casco urbano, y otra al suroeste.  
- Áreas destinadas a usos terciarios. Los usos terciarios se señalan como compatibles en la mayoría de las zonas, con limitaciones para evitar molestias en las zonas residenciales.  
- Áreas recreativas. Las actividades recreativas, englobadas en el uso terciario, se señalan como compatibles en la mayoría de las zonas, con limitaciones para evitar molestias en las zonas residenciales.  
- Áreas residenciales y comerciales. El área residencial se compone de las siguientes zonas: núcleo histórico, zona de ampliación del casco, zona de viviendas adosadas y zona de viviendas aisladas. Fuera del casco urbano también se señalan áreas residenciales: sector S-5 (residencial con campo de golf), S-6 y núcleo de Alcotas.  
Se realizan mediciones de ruido en 11 estaciones, centradas principalmente en la zona industrial y en suelo no urbanizable.  
El nivel medio de ruido registrado en la zona residencial es de 46,2 dB (A), en la zona industrial es más reducido aún 45,8 dB(A), y finalmente en la zona residencial golf el nivel medio es 38,8 dB (A).  
Como conclusión se indica que se proponen, en base al estudio acústico, tres zonas acústicas en el área urbana y urbanizable:  
a) Zona residencial casco.  
b) Zona industrial.  
c) Zona residencial urbanizaciones.  
Como conclusión se indica que la puesta en funcionamiento del plan incrementará los niveles de ruido de su entorno de ubicación, pudiendo superarse los criterios de calidad acústica, por lo que se han diseñado medidas correctoras par que dichos niveles de ruido se adapten a la legislación. Las medidas correctoras se basan en situar zonas verdes como separación de las principales fuentes sonoras, en la reducción y limitación de la velocidad de tránsito en las zonas residenciales; en la formación de terraplenes con pendientes del 25% al 30%, restricción de los niveles de emisión de las actividades industriales y ajardinamiento de zonas verdes en zonas industriales. Las futuras actuaciones, deberán ser compatibles, desde el punto de vista acústico con esta actuación.  
Con estas observaciones y teniendo en cuenta las medidas correctoras del estudio, el técnico que suscribe las considera aceptables e informa favorablemente el expediente a los solos efectos en cuento a acústica se refiere.»  
Informe de residuos sólidos urbanos  
De fecha 16 de enero de 2008 informa que:  
«Gestión Integral de Residuos Sólidos, SA (GIRSA) como gestor actual de los residuos sólidos urbanos generados en el municipio de Calles, siendo principalmente la gestión realizada la operación de transferencia de estos residuos a la instalación de tratamiento propiedad de la Diputación de Valencia, sita en Guadassuar, certifica la capacidad de asumir la gestión actual y las previsiones futuras de la producción de residuos sólidos urbanos del citado municipio. No obstante, a partir de la puesta en funcionamiento de la solución transitoria del Proyecto de Gestión de Residuos Sólidos del Plan Zonal de las Zonas VI, VII y IX GIRSA dejará de realizar la gestión de los residuos pasando a ser el Consorcio, a través del proyecto de gestión adjudicado, el responsable de la gestión de estos residuos.»  
Afecciones legales  
1. Red Natura 2000 y Espacios Naturales Protegidos en la Comunitat Valenciana  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de interés comunitario denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000.  
Se trata del LIC Alto Túria, área básicamente fluvial estructurada alrededor del lecho del río Túria, que alberga importantes ejemplos de bosques galería y peñas escarpadas -las Hoces del Túria-.  
Esta zona está calificada en el PGOU como suelo no urbanizable de protección forestal, de protección de cauces y de protección natural.  
También en el norte del término hay dos microrreservas, Umbría del Rodeno Tormé, en el límite este con Domeño, y la rambla de Alcotas, recientemente declarada como tal. Ambas están calificadas como suelo no urbanizable de protección forestal. Además aparecen en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos.  
2. Montes  
Los montes públicos y privados gestionados por la administración, se encuentran regulados por la Ley 43/2003, de 21 de diciembre, de Montes y por la Ley 3/1993 de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
El PGOU hace mención a dos montes de utilidad pública, en el norte del término el Monte Los Rodenos y al sur Las Caídas del Río Túria, pero en realidad son cinco montes de utilidad pública:  
  
  
  
Ambos están calificados como suelo no urbanizable de protección forestal, excepto una parte del monte de Los Rodenos, que se reclasifica a Urbanizable como parte del Sector 5, que va destinado a un futuro campo de golf y residencial.  
Además, los montes incluidos en el catálogo de montes de utilidad pública se consideran suelo forestal de protección.   
En el informe emitido por la Sección Forestal, basándose en la legislación vigente, independientemente de la urbanística y desde el punto de vista forestal, no sería compatible la realización de la actividad prevista (campo de golf y residencial) con la utilidad pública del monte.  
La diputación de Valencia realiza un informe de aclaraciones, de fecha 17 de febrero de 2007, con objeto de subsanar lo indicado en dicho informe de la Sección Forestal.  
3. Dominio público hidráulico  
La mayor parte del término de Calles pertenece a la cuenca de drenaje del río Túria. El término es atravesado por el río Túria y por el Tuéjar (o río Chelva), que se unen en Domeño.  
El Túria, a unos 6 km del pueblo por el Sur, cruza el término por la parte más meridional, en dirección oeste-este. El Tuéjar atraviesa el término en dirección noroeste-suroeste, pasando junto al casco urbano de Calles, recibiendo a su altura la rambla de Alcotas.  
Completan la red de drenaje del municipio:  
- Barranco del Hocico.  
- Barranco del Zurdo.  
- Barranco de más del Herrero.  
- Barranco del Tío Roque.  
- Barranco del Arenal.  
- Barranco de Agua Salada.  
- Ramblas de Tuesa y la Salceda.  
El río Túria, Tuéjar y la rambla de Alcotas están calificados como suelo no urbanizable de protección de cauces y barrancos. (SNUPB)  
El resto de barrancos los califica como su entorno inmediato. Se debe calificar toda la red hidrográfica, incluyendo todos los barrancos del municipio, como SNUPB.  
En la documentación remitida en noviembre de 2006, el Ayuntamiento propone aplicar a toda la red hidrográfica lo indicado para la zona de protección de cauces y barrancos (SNUPB), capítulo IX sección 7ª de la NNUU. Para ello, se grafía la red hidrográfica en los planos de clasificación (OE-1 y OE-2) conforme venía señalada en el plano I-4, y se modifica el siguiente punto del art. 9.7.1 de las NNUU, referente a la citada zona:  
- Comprende los cauces de agua principales (los ríos Tuéjar y Túria, y la rambla de Alcotas) y su entorno inmediato, y el resto de la red hidrográfica en el municipio. El cauce del Turia viene incluido en el área propuesta como LIC del Alto Turia.   
Además proponen añadir las condiciones indicadas al Art. 9.1.9 de las NNUU, que en parte ya venían recogidas en él, en los siguientes puntos:  
a) Cualquier actividad o uso que se pretendan realizar en las zonas de servidumbre o de policía señaladas en la L. De Aguas y el RDP Hidráulico, deberá contar con informe favorable del organismo de cuenca competente y cumplir lo establecido en esas normas. En tanto no se haya efectuado el deslinde de las zonas de máxima avenida de los cauces por el citado organismo, cualquier uso o actividad a una distancia menor de 100 m a partir de cualquiera de los límites de álveo de los cauces públicos, precisará la citada autorización.  
b) Los cauces y drenajes naturales se deberán mantener limpios y libre de todo obstáculo para el uso público en la zona de servidumbre de 5 m a cada lado de los mismos, comprobándolo con la periodicidad requerida.  
c) Vías pecuarias  
Las vías pecuarias están reguladas por la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, en la que se indica como fin principal el mantenimiento de la integridad superficial de las vías, la idoneidad de los itinerarios y trazados, junto con la continuidad del tránsito ganadero y el resto de usos complementarios y compatibles con éste.  
Las vías pecuarias existentes en el término y su ancho de protección legal son las siguientes:  
  
  
  
El PGOU las califica como suelo no urbanizable de protección viaria.  
Se aporta plano OE-1b de clasificación del suelo, corrigiendo las vías pecuarias conforme solicita la Unidad de Vías Pecuarias de la Conselleria de Territorio y Vivienda, y el informe favorable del Servicio de Vías Pecuarias en relación al tratamiento de las vías pecuarias, de fecha 18 de julio de 2007.  
4. Patrimonio cultural  
El Patrimonio cultural se analiza pormenorizadamente en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos del PGOU de Calles, que recoge todos los yacimientos arqueológicos, salvo uno denominado Villanueva. Se requerirá un informe de la Conselleria de Cultura que de su conformidad a la clasificación otorgada a estos bienes, y si procede o no establecer un área de protección y especificar los usos permitidos y restringidos en las inmediaciones.  
El sector 5, que se destina a campo de golf y residencial, contiene parte de la zona de protección del acueducto de la Peña Cortada. El acueducto de la Peña Cortada tiene declaración como bien de interés cultural (BIC) con la categoría de Monumento, mediante Decreto 159/2004, de 3 de septiembre, del Consell de la Generalitat.  
Además, se considera suelo forestal de protección los terrenos forestales en que existan bienes de interés cultural y elementos de patrimonio cultural y arqueológico y su área de influencia, que como mínimo será de 500 m desde sus límites. Se debe clasificar como suelo no urbanizable de protección forestal el suelo forestal en el que existan bienes de interés cultural y elementos de patrimonio cultural y arqueológico y su área de influencia, que como mínimo será de 500 m desde sus límites  
El sector 3 contiene el yacimiento arqueológico Alto de la Rocha, por lo que es condición para su desarrollo urbanístico realizar una prospección arqueológica previa de su ámbito por técnico competente, autorizada expresamente por la Conselleria de Cultura.  
Se debe presentar el informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
5. Carreteras  
La Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunitat Valenciana, indica en sus artículos 32 y 33, la previa autorización de la administración titular de la vía, para la realización de obras o instalaciones, en la zona de dominio público (3 m) o zona de protección (25 m), no relacionadas con la construcción, conservación o explotación de la vía.  
Las principales vías de comunicación del término:  
- La carretera CV-35 Valencia-Ademúz, que discurre próxima al término de Calles.  
- La carretera CV-3980, que parte del casco urbano de Calles en dirección sur, coincidiendo con la Colada de Calles a Utiel y terminando en el cruce con el río Turia, en el paraje denominado La Cerrada.  
- La carretera CV-345, que conecta con la aldea de Alcotas, mediante una carretera de 2 km entre Higueruelas y La Yesa.  
Además de estas vías, el término cuenta con una red de caminos rurales, destacando por motivos culturales PR-92, que comunica Calles con la Peña Cortada y Chelva.  
Se clasifican como suelo no urbanizable de protección viaria (SNUPV), que comprende las carreteras, las vías pecuarias y sus zonas de protección señaladas en su legislación sectorial.  
6. Suelo forestal.  
Según la cartografía del Inventario Forestal vigente en la Comunitat Valenciana (E 1:10.000) gran parte del término municipal corresponde a terreno clasificado como «forestal».   
Se han clasificado estas zonas como SNUPF y como SNUPN.  
De las zonas que se reclasifican, algunas contienen suelo forestal, y son las siguientes:  
- El sector 5, casi la mitad del área corresponde a suelo forestal, de tres tipos: arbolado de plantación, matorral y arbolado natural.  
- El sector 4 industrial contiene una franja de arbolado natural y limita con suelo forestal.  
- El sector 3 limita con suelo forestal.  
- El área AIS, AR-3c también limita con suelo forestal.  
En la documentación remitida en noviembre de 2006, proponen añadir esta condición al art. 4.5 de la NNUU, sobre sectores en suelo urbanizable, y en las fichas de planeamiento y gestión, con el siguiente texto:  
Los sectores de suelo urbanizable que contengan suelo forestal según el Inventario Forestal deberán mantener y mejorar mediante tratamientos silvícolas y control de plagas, e incorporarlos como parque natural. Si esta condición supusiera cambios en su ordenación prevista, deberán recogerse en planes parciales de mejora previos o simultáneos a su programación.  
El sector 5 contiene suelo forestal de protección, por contener monte incluido en el catálogo de montes de utilidad pública, debiendo los planes generales y sus modificaciones, establecer clasificaciones urbanísticas que garanticen la protección por razones forestales de los terrenos clasificados como áreas de suelo forestal de protección.   
Además, en las zonas edificadas, así como en los establecimientos industriales, limítrofes o interiores a áreas forestales, deberán cumplirse las condiciones del informe del Servicio de Prevención. En la documentación remitida en noviembre de 2006, proponen añadir estas condiciones al art. 4.10 de las NNUU sobre proyectos de urbanización.  
7. Incendios forestales  
En el término municipal de Calles se han producido varios incendios forestales: en 1.994, que afectó a prácticamente al tercio sur de Calles y en 1.999 de 25,60 ha.  
A la vista de la cartografía disponible de la Conselleria, no se reclasifican estas zonas incendiadas en el PGOU de Calles, y están clasificadas como suelo no urbanizable.  
8. Riesgo de inundación  
El Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) es un plan de acción territorial de carácter sectorial de los previstos en la Ley 6/1989, de Ordenación del Territorio de la Comunitat Valenciana.  
El entorno inmediato del río Tuéjar y la rambla de Alcotas está sometido a riesgo de inundación de nivel 1, el más alto, con frecuencia menor de 25 años y calado mayor de 0,8 m.  
El PGOU clasifica como suelo no urbanizable de protección de riesgo de inundación SNUPI, que comprende las zonas con riesgo de inundación 1, y no incluidas en suelo urbano.  
Según establece el art. 21 del Patrivoca, los planes generales clasificarán como suelo no urbanizable de especial protección el dominio público hidráulico de conformidad con su legislación reguladora, así como las zonas de inundación de Riesgo 1 delimitadas en el Patricova, salvo aquellas que estén clasificadas como suelo urbano, supuesto éste, en el que mantendrán tal consideración. En estas zonas se prohíbe cualquier tipo de edificación.  
Además, según el art. 22 del Patricova, el suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación no podrá ser objeto de reclasificación como suelo urbano o urbanizable.   
El Servicio de Ordenación Territorial emite informe de fecha 17 de noviembre de 2006, sobre el estudio de inundabilidad, en el que considera necesario que se complete.   
En fecha 4 de julio de 2007 el SOT emite un segundo informe, siendo favorable, sobre el estudio de inundabilidad, del que se concluye que la aprobación del estudio se considera subsumida en la del instrumento de planeamiento que habilita la actuación (PGOU). Debiendo constar en el acuerdo aprobatorio la obligatoriedad de que cualquier nueva propuesta de reclasificación del suelo que afecte a las zonas inundables, quede en suspenso hasta la elaboración de un estudio de inundabilidad que analice sus efectos sobre las mismas.  
En la documentación remitida en noviembre de 2006, afirman que no reclasifican área alguna con riesgo 1, que no figura en este ámbito ningún suelo urbanizable, y el suelo urbano incluido en él venía ya clasificado como tal en el planeamiento anterior, cumpliendo el art. 21.1 del Patricova. Se prohíbe todo tipo de edificación salvo las previstas en el planeamiento municipal anterior al Patricova. En las áreas urbanas con este riesgo no se incrementan las condiciones de edificabilidad respecto al planeamiento anterior, y se ha procurado ubicar únicamente suelos dotacionales sin edificación, salvo lo ya consolidado, evitando construcciones que pudieran suponer obstáculo al paso de las aguas. Se prohiben además en ellas la construcción de sótanos ó semisótanos, y el almacenamiento de productos tóxicos en planta baja. Se propone añadir para mayor claridad remisión expresa al Patricova en estos ámbitos.   
Para ello se modifican los artículos relativos a este riesgo en las zonas afectadas: art. 7.2.3, 7.3.4, 7.4.5 y 7.6.4 de las NNUU, con el siguiente texto:  
En la zona grafiada con riesgo de inundación deberán cumplirse los condicionantes específicos de edificación señalados en el art. 21.2 del Patricova. No se admite la construcción de sótanos ni semisótanos, ni almacenamiento de productos tóxicos en planta baja, ni obras de infraestructuras que sean vulnerables o puedan modificar negativamente el proceso de inundación.  
Se señala una zona verde en el ámbito con riesgo 1, adscrita a las nuevas zonas de expansión pero como red primaria en suelo no urbanizable, por lo que no supone su reclasificación, y se limitan además las actuaciones en ella a lo permitido en la zona de protección por riesgo de inundación (cap. IX sección 8º de las NNUU)  
La única área reclasificada colindante a la señalada con este riesgo, aunque fuera de ella, es el AR-2, que en parte ya venía clasificada como urbana en el planeamiento anterior y limita con la zona de riesgo con viales, aumentando la franja de seguridad.  
Consideraciones ambientales  
1. A continuación se citan las afecciones ambientales más importantes detectadas mediante la cartografía temática y las visitas de campo:  
- Vulnerabilidad de acuíferos a la contaminación: el de nivel alto en la mitad sur y el tercio norte del término, principalmente en las zonas conocidas como Las Caídas de río Túria y Los Rodenos. De nivel medio en la parte central del término, entorno al cauce del río Tuéjar. De nivel bajo en áreas reducidas de la mitad norte del término.  
- Riesgo de deslizamiento-desprendimiento: el riesgo actual es alto en la margen izquierda del río Tuéjar y pequeñas áreas aisladas de pendiente acusada en las zonas de monte de Las Caídas del Río Túria y Los Rodenos.  
- Riesgo de deslizamiento puntual: el área de reparto AR-3c está sometida a este riesgo, siendo una zona de daños que afectan a bienes y personas.  
- Riesgo de subsidencia y colapso: es alto en el borde norte y este del cauce del río Tuéjar, por la existencia de rocas evaporíticas.  
- Riesgo de erosión actual: el riesgo actual es muy alto en la zona de cárcavas y karst en yesos, en el borde norte y este del cauce del río Tuéjar.  
- Riesgo de erosión potencial: es alto en el sistema de relieves carbonatados moderadamente karstificados.  
2. Vegetación.  
Hay dos microrreservas de flora: umbría del Rodeno Tormé y la rambla de Alcotas.   
Se puede dividir el término en tres zonas con diferentes valores para la conservación de las comunidades vegetales:  
- Cultivos agrícolas de la parte central del término.  
- Relieves de la porción SW del término, dominada por matorrales seriales de romero y aliaga en recuperación tras el incendio.  
- La mitad NE del término, donde abundan las formaciones forestales y los sabinares negrales sobre litosuelos, destacando los pinares de pino rodeno sobre areniscas, con sotobosque de jara pringosa.  
3. Fauna: la notable diversidad de ambientes que presenta el término de Calles en su conjunto condiciona un destacado valor para la conservación de su componente faunístico. Si bien en la zona de cultivos encontramos muchas especies antropófilas y ubicuistas, la diversidad y calidad de ambientes de la extensa zona de monte y de riberas propician una aceptable calidad de la fauna en general y en particular de la ornitofauna, principal bioindicador de la calidad ambiental.  
4. Explotación de los recursos naturales.  
Abastecimiento de agua potable: según establece el EIA, el aprovisionamiento urbano de agua potable procede de los manantiales de la Torre de Castro y de la Peña Uncel, ubicados al norte de la población, cerca de la rambla de Alcotas, y de un pozo situado en el casco urbano, en el área de las piscinas junto al río Tuéjar.  
La gestión del agua la realiza el Ayuntamiento de Calles, realizando el control analítico mediante convenio con la empresa Egevasa y por la Sección de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Se aporta certificado del Ayuntamiento de Calles en el que calcula las necesidades hídricas para los nuevos incrementos de población previstos en el PGOU, obteniendo 1.364.210 l/día. También se aporta un informe técnico del Ayuntamiento de Calles, como entidad gestora del servicio para abastecimiento y distribución de agua potable, respecto a la suficiencia de recursos hídricos.  
Según el EIA, de los actuales pozos obtiene una cantidad total de 993.600 l/día, por lo que prevé la apertura de un nuevo pozo que supla este déficit. Con este nuevo pozo, prevé obtener un mínimo de 370.610 l/día, y de este modo cubrir las necesidades del municipio.   
Según el informe técnico, para atender la demanda futura de 163.871 m³/año, se deben ampliar las concesiones existentes, ya que con la actuales no se puede atender la demanda; pasando de los 79.001 m³/año a los 163.871 m³/año.  
Dado que la concesión conjunta del pozo «Los Molinos» y el manantial «La Torre», donde el volumen máximo actualmente es de 1.001 m³/año, se prevé solicitar la ampliación de caudales de estos pozos, dejando en la misma situación la del manantial de «Peña Uncel». Se debe solicitar la autorización a la CHJ de la ampliación de los caudales del pozo Los Molinos y el manantial La Torre para satisfacer la demanda prevista.  
Aguas residuales  
El núcleo de Calles cuenta con una red de saneamiento colectiva, que recoge las aguas residuales de la población, conectada a una estación depuradora de aguas residuales recientemente realizada, situada al Este del casco urbano, vertiendo las aguas depuradas al río Tuéjar.  
La red de saneamiento consta de varios ramales principales, recogiendo las aguas residuales de la población, básicamente de origen doméstico. El caudal tratado, según datos de diciembre de 2004, fue de 137.086 m³/día. La empresa EPSAR realiza un control de funcionamiento de la estación.  
El plan prevé la implantación de sistemas de saneamiento separativo para todas las áreas de nueva creación, para evitar sobrecargar la red y asegurar su depuración en época de lluvias torrenciales, aprovechando la proximidad de los cauces entorno a la población para verter directamente las aguas de lluvia.  
Para el vertido de las aguas pluviales recogidas en el sector a cauce público, se deberá obtener la autorización correspondiente del organismo de cuenca. Previo al punto de vertido de las aguas pluviales, se deberá disponer una instalación de pretratamiento con el fin de eliminar los sólidos en suspensión, aceites o grasas arrastrados por las aguas de lluvia.  
En la documentación remitida en contestación al requerimiento, proponen incluir esta condición en los art. 4.2 y 4.10.5.b de las NNUU del PGOU, con cargo a las nuevas áreas a urbanizar propuestas en el plan.  
También proponen añadir la condición de que «la red de saneamiento sea completamente estanca y esté conectada a estación depuradora al art. 4.10.5.b de las NNUU, sobre condiciones generales de urbanización en las nuevas unidades de ejecución, eliminando la eximente del texto anterior, quedando como sigue:  
1. Los proyectos de urbanización de unidades de ejecución deberán:  
b) Contar con sistema de saneamiento separativo, que permita un tratamiento diferenciado de aguas pluviales y fecales. La red de fecales deberá ser completamente estanca y estar conectada a Estación Depuradora, y la de pluviales a instalación de pretratamiento previo al punto de vertido, con el fin de eliminar sólidos en suspensión, aceites o grasas arrastrados por las lluvias. Para todo ello deberán contar con autorización del Organismo de Cuenca correspondiente.»  
Presentan un informe de la EPSAR que gestiona la EDAR de Calles en el que describe que la EDAR de Calles está diseñada para tratar 400 m³/día, y la modificación generará un caudal de 798 m³/día de agua residual urbana y un caudal de 68 m³/día de agua residual industrial.  
Estos datos confirman que no tiene suficiente capacidad para asumir los nuevos caudales generados. Pero el II Plan director de Saneamiento de Aguas de la CV contempla actuaciones de mejora para la depuradora de Calles en 2008. La EPSAR informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Calles, siempre y cuando se coordine la necesaria ampliación de la planta con los desarrollos urbanísticos según vayan teniendo lugar éstos.   
Residuos sólidos urbanos  
La Mancomunidad de La Serranía gestiona el tratamiento de RSU, mediante convenio con la empresa GIRSA, que recoge diariamente los residuos sólidos depositados en contenedores. Los residuos son transportados a Chelva, desde donde se distribuyen a vertedero o planta de tratamiento de residuos autorizada.  
La cantidad de residuos sólidos urbanos generados en Calles se estima en 158 Tm/año, a razón de 1 kg por habitante y día aplicado a la población residente. Con la previsión de crecimiento estimada, 4.424 habitantes, esta cantidad pasaría a 1.615 Tm/año. El Plan Zonal VII prevé un crecimiento bastante inferior, con una población estimada para 2.010 de 1.005 habitantes.  
Remiten certificado en el que la entidad gestora GIRSA asume la gestión de los residuos sólidos urbanos.  
5. Vertedero de residuos sólidos inertes: en la documentación remitida en noviembre de 2006, eliminan el emplazamiento propuesto para el vertedero de inertes, proponiendo que se resuelva de forma mancomunada con los municipios de la comarca.  
6. Áreas degradadas: entre las actuaciones en suelo no urbanizable con mayor incidencia ambiental destacan:  
La Planta de tratamiento de lodos, ubicada en el área de Monte de Los Rodenos (al Noreste del término). Cuenta con su correspondiente declaración de impacto ambiental.  
Las explotaciones mineras existentes al norte del término. Son las concesiones de minas extractivas de Josefina, Las Peñas y del Padre Vicente. Se extrae de ellas caolín, yesos y arcillas. Estas actividades deben contar con declaración de impacto ambiental.  
El vertedero de residuos sólidos inertes del municipio.  
La escombrera (vertedero clandestino) del municipio. Está sobre un barranco y sobre suelo forestal.  
7. Ocupación del suelo: Se resume a continuación las principales afecciones de los cambios de uso del suelo propuestos por el PGOU de Calles.  
Zona ADO-1: La parte oeste de esta zona venía clasificada como urbana, y el resto como no urbanizable. Está afectado por riesgo de inundación 1, y ubican en esta banda las zonas verdes y equipamientos. Al norte del sector hay un barranco, que se debe calificar como suelo no urbanizable de protección de cauces, y además, se debe respetar y realizar el deslinde del dominio público hidráulico, que a la vista de los planos presentados no se realiza.  
AIS  
AR-3a: reclasifica a urbano una parte del sector. Al sur pasa un barranco, y el área se encuentra en la zona de policía del barranco, por lo que necesita autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para los nuevos usos.  
AR-3b: a unos 30 m al norte hay un barranco, por lo que necesita autorización de la Confederación para los nuevos usos. Una franja está afectada por riesgo de inundación 1, y ya estaba clasificada como urbano en las anteriores NNSS, por lo que puede mantener esta clasificación. Pero está prohibido cualquier tipo de edificación en la franja afectada por riesgo de inundación.  
AR-3c: está afectada por riesgo de deslizamiento puntual, conteniendo una zona de daños que afectan a bienes y personas; y por riesgo de deslizamiento alto. En la documentación remitida en noviembre de 2006 proponen medidas correctoras y protectoras para paliar este riesgo.  
AR-3d: no tiene ninguna afección de carácter ambiental, salvo el cambio del uso del suelo que pasa de agrícola a urbano.  
Sector 1: limita al norte con la CV-35, por lo que debe respetar la zona de protección de la autovía. En su margen este limita con un barranco, por lo que se debe respetar el dominio público hidráulico de éste. Es atravesado por la vía pecuaria Cordel de Chelva a Domeño.  
Sector 2: la parte noreste del sector está afectada por riesgo de deslizamiento alto. Proponen medidas correctoras para paliar este riesgo.  
Sector 3: este sector está afectado por riesgo de deslizamiento alto en una franja sureste y bajo en otra franja noroeste. Es atravesado por una vía pecuaria. Otra importante afección ambiental es que limita con suelo forestal, por lo que se tendrán que aplicar las medidas de protección del suelo forestal antes mencionadas. También tiene una relevante afección cultural, ya que dentro del sector se encuentra el yacimiento arqueológico Alto de la Rocha, que viene recogido en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos.   
Sector 4 Industrial: a solicitud del Ayuntamiento, para ubicar industrias locales se propone la zona oeste del término, junto a la antigua CV-35, por su facilidad de acceso y separación con las zonas de uso residencial. Su afección ambiental más relevante es que limita con suelo forestal y contiene una franja de suelo forestal, que se deberá destinar a zona verde. La zona que limita con el suelo forestal deberá cumplir las condiciones antes mencionadas.  
En respuesta a la solicitud de documentación realizada, en la que se les pide la calificación de las actividades del sector, responden que conforme a lo indicado en la ficha de la zona INA, en ella se señala como uso dominante el industrial. El art. 5.5.3 de las NNUU aclara que el uso Global Industrial comprende los usos pormenorizados Industria 1, 2 y 3, es decir, industrias excluidas actividades nocivas, peligrosas o insalubres de grado 4 o 5, y las calificadas por radiaciones ionizantes, almacenamiento de sustancias explosivas o que generen vapores inflamables, según el Nom. Acr. MINP. Por tanto, se cumple lo solicitado sin necesidad de modificar el documento presentado en lo referente a este punto.  
Sector 5: comprende el área destinada a un complejo turístico-recreativo-residencial situada al norte del núcleo de Calles, que incluiría campo de golf, unas 500 viviendas unifamiliares y hoteles. La principal afección es que está sobre un monte público, denominado Los Rodenos, y que tiene la mayor parte del sector suelo forestal. Además es atravesado por dos barrancos y limita con otros dos, y contiene un tramo de la vía pecuaria Colada de Chelva a Domeño.  
Sector 6: corresponde a dos parcelas reclasificadas tras la exposición al público del documento, a solicitud de sus propietarios, con objeto de posibilitar su desarrollo para uso residencial. Se debe realizar el deslinde público hidráulico del barranco que limita al norte con el sector. También incluyen un tramo de la Colada de Chelva a Domeño.  
8. Contaminación acústica: el estudio acústico es informado favorablemente, de fecha 7 de noviembre de 2006, por el técnico de Actividades Calificadas.  
9. Paisaje: la ley 4/2004, de 30 de junio de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, artículo 11, establece la obligatoriedad de presentar un estudio de paisaje junto a planes de ordenación del territorio, los planes generales y los instrumentos de planificación urbanística. La Dirección General de Paisaje informa favorable la integración paisajística del modelo de crecimiento propuesto por le PGOU de Calles descrita en el estudio de paisaje del mismo, a excepción del sector S-5.  
10. Medidas correctoras: el EIA establece medidas correctoras de defensa frente al riesgo de inundación, frente al impacto sobre la vegetación y el paisaje, frente a la erosión y el impacto sobre el suelo edáfico, protectoras de la calidad de las aguas, tratamientos de los residuos, frente al riesgo sísmico; y medidas protectoras para los diferentes usos: actividades industriales, extractivas, ganaderas, residenciales y vías pecuarias.  
Se amplían las correspondientes a protección del suelo forestal y medidas para paliar el riesgo de deslizamiento. En la documentación remitida en noviembre de 2006, establecen medidas frente al riesgo de deslizamiento, y son las siguientes:  
Se establece como criterio de ordenación la adaptación a la topografía natural del terreno, evitando nuevos movimientos de tierras y consolidando los bancales existentes, como freno a la erosión y al deslizamiento, y evitando ocupar las áreas con mayor riesgo, junto a barrancos o laderas de pendiente acusada. La canalización subterránea de las aguas pluviales prevista en todas las áreas, evitando la escorrentía actual en superficie, también se considera que reducirá estos riesgos.  
Como medidas adicionales se propone proteger los suelos cuya pendiente supere el talud natural con láminas geotextiles o similares, y evitar nuevos desmontes sin estudios previos que garanticen la estabilidad del terreno resultantes. Para ello, se propone añadir a las condiciones de urbanización y desarrollo para todas las áreas de las fichas de planeamiento y gestión, el siguiente texto:  
- Adaptar su ordenación a la topografía, evitando movimientos de tierra.  
- Garantizar la completa evacuación de las aguas pluviales mediante la canalización subterránea, evitando escorrentías en superficie.  
- Proteger los suelos cuya pendiente supere el talud natural con láminas geotextiles o similares.  
- Evitar nuevos desmontes sin estudios previos que garanticen la estabilidad del terreno resultante.  
- Prohibir el depósito de materiales potencialmente contaminantes en el espacio libre interior de parcela.   
Como ampliación a las medidas de defensa frente al riesgo de inundación, que afecta especialmente a las zonas señaladas con el mismo en el Plano 4.5 del EIA y en el Patricova, se remite a lo indicado en el apartado 5 anterior, que recoge los criterios aplicados para reducir este riesgo en al zonas urbanas o urbanizables.  
Como medidas de restauración del vertedero ilegal y otras zonas degradadas en el municipio, se remite a lo indicado en el apartado 2.11 del EIA, que recoge las medidas adoptadas en el plan para mejorar estas áreas.  
Consideraciones jurídicas  
El objeto del proyecto es la planificación del término y ordenación de su núcleo urbano, mediante la figura del plan general, y, habiendo aceptado la autoridad competente sustantiva dicha tramitación, procede la aplicación de lo dispuesto en la D.T. 2ª de la LOTPP. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1.990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2.006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1.990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/.2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1.989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 16.2 m), del Decreto 131/2.007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.   
Por tanto y a la vista de todo lo anterior se formula la siguiente declaración de impacto ambiental.  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto PGOU de Calles, promovido por el Ayuntamiento de Calles, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo a lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.   
Queda pendiente de evaluación y, por tanto, se excluye de esta Declaración la reclasificación propuesta como Sector 5 hasta la resolución del expediente de permuta del MUP afectado por dicho sector.  
Asimismo, de acuerdo con el informe del Servicio de Gestión Forestal se debe excluir totalmente de cualquier posibilidad de explotación minera el monte 172, denominado Rebollo-Caseta Umbría-Torrecilla.  
  
Segundo  
1. Previo al desarrollo de los suelos urbanizables propuestos, con o sin ordenación pormenorizada, se deberá justificar la siguiente documentación:  
- Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, en el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
- La justificación de la disponibilidad de recursos hídricos necesarios para abastecer todas las necesidades que se plantean con el Plan General de Calles, cumpliendo con la legislación vigente. En caso de que los informes o certificados para la citada justificación sean desfavorables, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
- Que el sistema de depuración previsto, según informe de la Entidad de Saneamiento, se encuentre ejecutado y en funcionamiento para tratar la totalidad de las aguas residuales.  
2. Se deben cumplir todos los condicionantes del informe de la sección forestal, teniendo en cuenta que las referencias que en el mismo se realizan al PGOF debe entenderse referidas al Inventario Forestal:  
Todos los montes incluidos en los catálogos de montes de utilidad pública son zonas de dominio público, según establece la Ley 43/2003 de Montes.  
Se debe excluir totalmente de cualquier posibilidad de explotación minera el monte 172, denominado «Rebollo-Caseta Umbría-Torrecilla».  
Del artículo 9.3.2. Régimen general de usos de la Sección 3ª zona de protección forestal:  
Se deberá excluir los montes de la Generalitat Valenciana de la subzona de aprovechamiento minero, en el apartado 1.g.  
En el apartado 3 usos incompatibles se debe anular la prohibición del uso ganadero, el trazado de nuevos caminos, la introducción de especies no autóctonas y las que supongan movimientos de tierra.  
Cualquier aprovechamiento o actividad en terreno forestal se regulará por su legislación específica.  
Se debe incluir la obligación de disponer de zonas que permitan contener los posibles incendios forestales cuando hay núcleos de población cercanos a terreno forestal: esto se podrá realizar mediante fajas de seguridad con reducción de la vegetación, calles perimetrales al núcleo de construcciones, y la instalación de hidrantes contra incendios en dicho cinturón perimetral.  
Deberá eliminarse cualquier reserva de suelo para explotación minera.  
3. De acuerdo al informe del Área de Conservación de Espacios Naturales, se deben cumplir los siguientes condicionantes:  
Que se indique expresamente en la documentación la existencia del LIC Alto Túria, citando que cualquier actuación plan o proyecto que afecte a la zona deberá tener en consideración la Directiva 92/43/CEE, del Consejo de 21 de mayo, relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres, y en especial los apartados 2 a 4 de su artículo 6.  
Que de acuerdo al PGOF, aprobado por Decreto 106/2004, de 25 de junio, del Consell de la Generalitat, en su artículo 34 se indica qué terrenos deberán ser catalogados como «áreas de suelo forestal de protección», y que deberá ser tenida en cuenta a los efectos de planificación en los nuevos planes generales y modificaciones, de acuerdo al artículo 62 del PGOF.  
Que a los efectos del PGOF, deberán ser catalogados como áreas de suelo forestal de protección, entre otros:  
Art. 34.a «Los montes incluidos en el catálogo de montes de utilidad pública...»  
Art. 34.d «Los terrenos forestales incluidos en la red de microrreservas de la Comunitat Valenciana y su área de influencia, que como mínimo será de 250 metros desde sus límites»  
Art. 34.e «Los terrenos forestales que albergan hábitats protegidos y zonas de especial protección de aves, propuestas en desarrollo de la normativa que regula la Red Ecológica Europea Natura 2.000».  
En cuanto a la identificación de terrenos forestales, se tomará como referencia la cartografía de detalle del Inventario Forestal.  
Que por todo ello, unido a la proximidad del curso fluvial del Turia y de la abrupta orografía que caracteriza a este LIC, se deberá cambiar la calificación de aquellos terrenos de carácter forestal que queden incluidos dentro del LIC «Alto Turia», debiendo ser calificados como suelo no urbanizable protegido - suelo forestal de protección, pues parte de los mismos se han propuesto como suelo no urbanizable común.  
Que se indique expresamente en el PGOU, textual y cartográficamente, la afección de distintas partes del término municipal a la LIC Alto Túria, a los distintos montes de utilidad pública y a la zona perimetral de protección de las microrreservas de flora, así como la presencia de vías pecuarias.  
Que deberá indicarse expresamente que, de acuerdo al art. 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales de la CV, se consideran protegidas, con carácter general, todas la cuevas, simas y demás cavidades subterráneas sitas en el territorio de la CV, prohibiéndose toda alteración ó destrucción de sus características físicas, así como la extracción no autorizada de cualquier clase de materiales naturales o artificiales de su interior y la introducción de desechos y objetos de cualquier tipo que puedan alterar las condiciones de equilibrio ecológico existentes.   
En caso de descubrimiento fortuito de alguna cueva, deberá procederse de acuerdo con el procedimiento previsto en el Decreto 65/2006, de 12 de mayo.   
4. Cualquier nueva propuesta de reclasificación del suelo que afecte a las zonas inundables, queda en suspenso hasta la elaboración de un estudio de inundabilidad que analice sus efectos sobre las mismas.  
5. Antes de la recepción de la urbanización de los sectores de suelo urbanizable, con o sin ordenación pormenorizada, el Ayuntamiento de Calles será el encargado de:   
- Obtener autorización administrativa de la CHJ para el vertido de las aguas pluviales a cauces públicos, de acuerdo con el artículo 9 del Texto Refundido de la Ley de Aguas.  
- Autorización administrativa de la CHJ para la actuación en las zonas de policía de los barrancos que atraviesen los sectores.  
  
- Asegurar la continuidad e idoneidad de itinerarios, con su anchura legal, de todas las vías pecuarias que atraviesan terrenos calificados como Urbanizables en los términos previstos en la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
6. Será obligatorio instalar en aquellas actividades aisladas o viviendas familiares aisladas no conectadas a redes de saneamiento, para los nuevos usos, sistemas de oxidación total, prohibiéndose el empleo de sistemas individuales de eliminación como son los pozos ciegos e incluso las fosas sépticas, así como prohibir el vertido de las aguas residuales sobre el terreno o en las ramblas y barrancos adyacentes.  
7. Los residuos sólidos inertes, procedentes de las actividades extractivas o del desarrollo del suelo urbanizable, deberán trasladarse a vertedero o a gestor autorizado, exigiendo el Ayuntamiento a los productores de este tipo de residuos, los documentos de entrega correspondientes.  
8. Corresponde al órgano competente en la aprobación del plan el seguimiento y vigilancia del cumplimiento de los condicionantes de la declaración de impacto ambiental. El órgano ambiental podrá recabar información al respecto y efectuar las comprobaciones necesarias para verificar el cumplimiento del condicionado, para lo que la Comisión Territorial de Urbanismo remitirá copia del acuerdo de aprobación del Plan General de Calles.  
9. Toda la normativa específica de ordenación de zonas industriales, todas las medidas preventivas y correctoras propuestas y presupuestadas y los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística del plan general, tanto en aquello referente al propio planteamiento en sí, como en lo correspondiente a las respectivas fases de ejecución y funcionamiento.  
  
Tercero  
De acuerdo con el art. 35 del Decreto 162/90, la vigilancia del cumplimiento por parte del titular del proyecto de las condiciones impuestas en la declaración de impacto ambiental corresponde al órgano con competencia sustantiva y a las Corporaciones Locales en el ejercicio de sus atribuciones legales.  
  
Cuarto  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Quinto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
  
Valencia, 8 de septiembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración deC impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 91/2008-AIA.  
Título: Modificación Puntual Nº 45 del PGOU de L'Alcora.  
Promotor: Ayuntamiento de L'Alcora.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de L'Alcora y CTU.   
Localización: en el Núcleo Rural de Araya.  
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
El objeto de la modificación puntual sometida a evaluación de impacto ambiental es la reserva de un suelo dotacional de carácter recreativo-deportivo en suelo no urbanizable común en el núcleo rural de Araya.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El instrumento de planeamiento actualmente vigente en el municipio de L'Alcora lo constituye el Plan General de Ordenación Urbana aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo el 29 de noviembre de 1989 (BOP de Castellón de 09/06/1990), sobre el que se han llevado a cabo sucesivas modificaciones puntuales.  
El Ayuntamiento de L'Alcora ha remitido recientemente al órgano ambiental un nuevo documento de concierto previo, iniciando así la revisión del citado planeamiento general en el que se propone que este núcleo rural se clasifique como suelo urbano residencial.   
El ámbito de la reserva de suelo dotacional abarca una superficie total de 323,00 m² de suelo no urbanizable común. Corresponden a los terrenos ocupados por el edificio que constituyó las antiguas escuelas de esta pedanía y que, en la actualidad, alberga un centro social.  
La pedanía Araya se encuentra situada en la zona oeste del término municipal junto a CV-192 y está constituida por varias aldeas siendo ésta la de mayor entidad. El ámbito afectado se encuentra limitado por: al norte, suelo no urbanizable común exterior a la aldea; al este, suelo urbano consolidado; al sur, la carretera CV-192; y al oeste, por un camino rural de la pedanía.  
Alternativas  
El objeto del proyecto está condicionado por la decisión de adecuar la legalidad urbanística a la situación real, en un ámbito en el que existe un equipamiento desde hace tiempo. Las posibles alternativas resultan de las propias características y condiciones del mismo, tratándose en último fin de la adecuación y la reutilización de una edificación existente en un núcleo rural consolidado.   
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 28 de febrero de 2008, la Dirección Territorial de Castellón remite una copia de la documentación técnica, incluido el estudio de impacto ambiental. El 21 de agosto de 2008, se remite copia del resultado de la información pública relativa a la Modificación Puntual Nº 45 del PGOU de L'Alcora, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el Diario El Mundo, de fecha 15 de marzo de 2007, y en el DOCV nº 5.509, de 10 de mayo de 2007, por un periodo de un mes.   
Durante el periodo de información pública no se presenta ninguna alegación al estudio de impacto ambiental, según consta en el certificado emitido por el Secretario Accidental del Ayuntamiento de L'Alcora, de 26 de julio de 2007, relativo a al aprobación provisional de la MP nº45 del PGOU.  
Informes sectoriales  
En el expediente incoado se incluyen los siguientes documentos que guardan relación con el proceso de evaluación ambiental:  
- Informe de FACSA (19/11/07), como empresa concesionaria del ciclo del agua en L'Alcora, que informa que se trata de legalizar un uso existente que dispone de póliza de suministro en vigor, por lo que no comporta incremento de caudales.  
- Copia de la solicitud (27/11/07) a la Confederación Hidrográfica del informe regulado en el artículo 19.2 de la LOTPP sobre disponibilidad de recursos hídricos para la actuación de referencia, a la que se adjunta copia del escrito la empresa concesionaria. No consta en el expediente el citado informe.  
- Copia de la solicitud (21/11/07) a la Dirección General de Patrimonio del informe previsto en el artículo 11 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano, junto a la que se adjunta el informe de la Arquitecto municipal (15/11/07), que dice: «...en ningún caso se pretende llevar a cabo obra de construcción alguna que pudiera afectar al patrimonio cultural, ya que el objeto único de este documento de modificación del planeamiento vigente es la legalización de una actividad que se está desarrollando en un edificio perteneciente al patrimonio municipal de suelo, iniciada desde antiguo».  
- Informe del Servicio de Carreteras de la Diputación de Castellón (05/02/08), de carácter favorable, relativo a la afección a la carretera CV-192.  
- No consta en el expediente el informe de la Dirección General del Paisaje relativo al estudio de integración paisajística que acompaña al instrumento urbanístico.   
Afecciones legales  
1. Infraestructuras lineales. La parcela afectada por la modificación de planeamiento limita con la carretera local CV-192, propiedad de la Excma. Diputación de Castellón.  
Consideraciones ambientales  
Los terrenos de reserva de suelo dotacional se sitúan en suelo no urbanizable común, dentro del núcleo rural en su extremo norte. La revisión del plan general en tramitación prevé la clasificación como Suelo Urbano Residencial de las aldeas que componen la pedanía de Araya.   
Los terrenos disponen de una fácil conexión a los servicios urbanos requeridos y el acceso se realiza desde la carretera CV-192, que comunica Araya con el núcleo urbano de L'Alcora.  
En cuanto al ámbito y/o la ubicación, por el objeto de la modificación del planeamiento que se trata, no resulta posible realizar consideraciones ambientales.  
En cuanto a la actividad, al tratarse de un uso dotacional donde no se prevé un incremento de la población residente ni estacional, no se estima adecuado suponer una mayor demanda de agua potable o un mayor volumen de aguas residuales con relación a las infraestructuras de depuración municipales. Igualmente, la gestión de residuos no debe presentar ningún inconveniente para los servicios de recogida del municipio.  
Dadas las características de la actuación, el estudio de impacto ambiental no prevé efectos ambientales significativos y, por tanto, no se establecen medidas correctoras ni el correspondiente plan de vigilancia ambiental.  
Finalmente, el ámbito de la actuación urbanística, a la vista de sus dimensiones y función dentro del modelo territorial de L'Alcora, debido a sus efectos previsibles sobre el medio ambiente puede considerarse como una zona de reducido ámbito territorial, por lo que resulta posible la aplicación de la evaluación de impacto ambiental.  
La legislación en materia de evaluación de impacto ambiental en la Comunitat Valenciana establece entre los supuestos para los que resulta preceptiva la declaración de impacto ambiental las modificaciones de planes urbanísticos que afectan a suelo no urbanizable.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Modificación Puntual Nº 45 del Plan General de Ordenación Urbana de L'Alcora, promovido por el propio Ayuntamiento de L'Alcora, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada.  
  
Segundo  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Tercero  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 10 de septiembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica  
Expediente: 102/07 AIA.  
Título: Homologación y Plan Parcial del Sector Molí Nou del Término Municipal de Benaguasil (Valencia).  
Promotor: Ayuntamiento de Benaguasil (Valencia).  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda. Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia .  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El Proyecto de Homologación y Plan Parcial del Sector Molí Nou propone la reclasificación de 2.624.827,02 m² de suelo más la superficie adscrita de 82.405,70 m²,de los cuales, 1.933.346,23 m² constituyen la superficie computable y 691.480,70 m² corresponden al campo de golf, que en las Normas Subsidiarias de Benaguacil se clasifica como suelo no urbanizable de protección de huerta, a excepción de la adscrita al sector que se sitúa al Suroeste del mismo y se califica como suelo rústico sin protección, en Suelo Urbanizable de actividad recreativa y deportiva. El cambio de ordenación previsto conllevaría un incremento aproximado de 12.866 habitantes respecto a la población municipal actual (considerándose 2,9 habitantes por vivienda).  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Localización  
El área de estudio se localiza en el sureste del término municipal de Benaguacil, en la comarca denominada El Camp del Turia.  
En la actualidad el acceso principal al Sector lo constituye la carretera CV-373 que une el núcleo urbano de Benaguacil con la urbanización Vilanova, vía que a su vez define el límite norte de la zona evaluada. Concretamente los principales límites de la actuación, son los siguientes:  
- Al norte: la carretera CV-373.  
- Por el este limita con el término municipal de La Pobla de Vallbona.  
- Al sur y oeste con suelo no urbanizable de protección de huerta del término municipal de Benaguacil.  
Planeamiento vigente y propuesto  
Las Normas Subsidiarias de Planeamiento Urbanístico, aprobadas definitivamente por la Resolución del conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte en fecha 23 de mayo de 1995, ante los cambios demográficos, económicos y urbanos que se iban produciendo en el término municipal de Benaguacil desde la aprobación de las mismas; propiciaron la redacción de un nuevo Plan General de Ordenación Urbana (información pública realizada mediante edicto publicado en el DOCV nº 5.755 de fecha 05 de mayo de 2008), y consecuentemente con ello, el establecimiento de un nuevo modelo territorial.  
Ordenación prevista y usos  
El uso global que se establece para el presente sector, es el residencial; no obstante, el resto de usos propuestos a desarrollar, por ser compatibles con el anterior para un mismo ámbito (terciario, equipamientos y zonas verdes), se han distribuido deteniendo en cuenta que el campo de golf previsto, al constituir una actividad deportiva y recreativa de trascendencia, condiciona en cierta manera la distribución de usos en el sector; los cuales, presentan las siguientes superficies:   
  
  
  
En cuanto a los Índices que se establecerían para los 2.624.827,02 m² de superficie del área de reparto, vendrían definidos por:   
- Índice de Edificabilidad Bruta del Sector (sin golf), IEB: 0,28 m²t/m²s  
- Índice de Edificabilidad Residencial (sin golf), IER: 0,25 m²t/m²s  
- Índice de Edificabilidad Terciaria (sin golf), IET: 0,033 m²t/m²s  
- Densidad en la zona de uso residencial: 16,40 viviendas/ ha (constituyéndose un máximo de 4.437 viviendas)  
- En cuanto a la ordenación respecto de la situación del campo de golf, se plantean dos alternativas:  
- Campo de golf central: consiste en desarrollar el área deportiva en torno a un área funcional central, conformada por parcelas residenciales, terciario-hotelero y terciario-recreativo. Este anillo verde se completa con la reserva de suelo dotacional para parque público, que se ubica en continuidad con el campo de golf. Las demás parcelas residenciales definen los bordes perimetrales, excepto en su lado noroeste donde se implantan las reservas de suelo dotacional para equipamientos.  
- Campo de golf contiguo: se establece una disposición del área deportiva a lo largo del límite sureste del ámbito de ordenación, de tal manera que se genera una zona de transición hacia el suelo rústico, e incluso, hacia el parque metropolitano del río Turia.   
Al respecto, y así se recoge también en el informe del Servicio de Parques Naturales de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua y Urbanismo, de fecha 11 de junio de 2008; resulta escogida la segunda propuesta de ordenación; presentando respecto a la primera opción una serie de ventajas, entre las que cabe citar:  
- Aumenta las reservas de suelo dotacional de zona verde e integra los ejes de circulación.  
- Incrementa la importancia del parque público.  
- Integra el viario secundario en la ordenación y en el sistema de espacios verdes.   
- Se pretende la compatibilización de la ordenación con la conservación del patrimonio etnológico existente en el Sector.   
Las elevadas dimensiones del campo de golf permiten distinguir dentro del mismo un campo normal de 18 hoyos (535.532,45 m²), un área de Pitch & Putt y campo de prácticas (86.734,13 m²) y, un área de refugio (69.214 m²).   
Alternativas  
El estudio de impacto ambiental carece de un estudio de alternativas propiamente dicho; ya que básicamente puede considerarse que se ha justificado el proyecto, indirectamente, más desde la óptica de los beneficios económicos y sociales que genera el turismo, principal demandante de estos sectores deportivo-residenciales; que desde el punto de vista de la necesidad de dotar al municipio de un Sector de tales características en función de la demanda real existente. Tampoco se ha realizado una valoración de diferentes alternativas de ubicación del mismo.   
Tramitación administrativa  
En fecha 2 de abril de 2007 la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Valencia remite estudio de impacto ambiental, documento de síntesis, proyecto y expediente administrativo municipal; incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental; con el objeto de que se emita la correspondiente declaración de impacto ambiental, de conformidad con lo establecido en el artículo 21, apartado 8.g. del Anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
1. Información pública  
El Proyecto de Homologación y Plan Parcial del Sector Molí Nou, fue aprobado provisionalmente por el Pleno del Ayuntamiento de Benaguacil en la sesión celebrada en fecha 30 de enero de 2006.   
La documentación del programa de actuación integrada, constituida por memoria del programa, plan parcial y homologación, anteproyecto de urbanización, estudio de impacto ambiental, estudio de paisaje, estudio acústico y máster-plan; fue expuesta al público mediante la publicación de edicto en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5.162 de fecha 26 de diciembre de 2005.   
Durante dicho plazo de información pública se presentaron 17 alegaciones al referido programa; de acuerdo con lo indicado en el informe municipal de fecha 27 de diciembre de 2006; de cual se extrae el siguiente resumen del contenido de las alegaciones formuladas, indicándose, igualmente, la correspondiente aceptación o desestimación de las mismas:  
- Alegaciones Nº 1: se desestiman por considerarse infundadas, dado que no formulan ningún razonamiento respecto a la pretensión que efectúan las mismas.   
- Alegaciones Nº 2: los escritos constituyentes de las mismas, tienen en común la solicitud de la modificación de los límites del sector, con el objeto de incluir parcelas actualmente excluidas de su ámbito, o bien, contener en él, la totalidad de parcelas que ahora, sólo se incluyen parcialmente. Dichas alegaciones tampoco se consideran admisibles de acuerdo con lo especificado en el informe municipal, al considerarse que, de acuerdo con el artículo 2.5 de la Ley 6/1994, de 15 de noviembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de la Actividad Urbanística (LRAU), se excede del derecho de los propietarios...obtener una concreta clasificación, sectorización, calificación o programación o que éstas se establezcan por conveniencia particular. Así como, por la argumentación referida a lo dispuesto en el artículo 20.2B de la citada Ley, relativa a la determinación de los límites de los sectores, por la cual se establece ...que nunca se determinará con el exclusivo propósito de ajustarlo a límites de término municipal o a lindes de propiedad....   
- Alegación Nº 3: desestimándose los escritos presentados en la misma; al considerarse que, en contra de lo dispuesto en el contenido de la alegación:   
- El anteproyecto de urbanización presentado, junto con la alternativa técnica del programa, habiéndose sometido a información pública, ha sido completado con el proyecto de urbanización en el que, en contra de lo alegado, acredita la viabilidad técnica del programa.   
Paralelamente, la documentación jurídico-económica se presentará en el momento procesalmente oportuno, y determinará el coste de urbanización, que no tiene que ser igual al de otros sectores del municipio, porque las obras que se ejecutan, así como otras obligaciones objeto del Programa, tampoco son las mismas.   
- En relación con la solicitud de la reducción de la superficie mínima de la parcela propuesta y la adjudicación de la ubicación lo más próxima posible a la aportada; se hace referencia a la modificación de ciertos aspectos relativos a esta alegación efectuados en el informe emitido por el arquitecto municipal (no detallándose el contenido del mismo); así como, en cuanto al segundo planteamiento constituyente de la presente alegación, se indica que el proyecto de reparcelación deberá cumplir con los criterios de adjudicación de fincas previstos en la legislación que resulta de aplicación.   
- La solicitud de pago en metálico de las cuotas de urbanización deberá formularse en el momento procesalmente pertinente (Art. 71.3 de la LRAU y 167.3 de la Ley Urbanística Valenciana).  
- Alegación Nº 4: Al igual que las Alegaciones Nº 2, también se plantea la inclusión en el sector de terrenos propiedad de los alegantes, por haber quedado excluidos en la documentación expuesta al público. No considerándose admisibles dichos planteamientos, en base a las argumentaciones ya indicadas en el contenido de las Alegaciones Nº 2 anteriormente expuestas.   
Una segunda parte de la presente alegación desestimada, propone la inclusión de nuevas fincas en el sector inicialmente delimitado, efectuándose un análisis acerca de la adecuación a la legalidad de la ampliación del sector hasta hacerlo limítrofe con la vía pecuaria Real de Alcublas. En respuesta a la misma se argumenta que el límite de esa vía pecuaria podría haber servido de límite al sector; pero se ha optado por cumplir con las disposiciones del artículo 20 de la LRAU, de forma que el suelo que se reclasifique tenga una dimensión justificada y congruente con la transformación urbanística que se pretende en atención al uso y aprovechamiento que se le quiera otorgar. Asimismo, se consigue una mayor preservación de la vía pecuaria con respecto a los nuevos usos a implantar, lo que implica una mayor finalidad protectora para este tipo de bienes.   
- Alegaciones Nº 5: los contenidos de las mismas versan sobre las cuestiones que resumidamente a continuación se exponen:  
- Se propone una gestión directa del programa, para lo cual se sugiere la fórmula de financiación municipal del coste de gestión y desarrollo mediante los beneficios resultantes de la venta de las parcelas de uso terciario.   
La respuesta desestimatoria dada a la misma se fundamenta en que con dicha alegación se está presumiendo la capacidad de gestión del Ayuntamiento, constituyendo una solución ineficaz e ilegal; porque no considera la forma en que se realizará financiación por parte del Ayuntamiento de la gestión y desarrollo del programa hasta que se efectuase la venta de las parcelas propuesta; asi como tampoco se tiene en cuenta con la propuesta efectuada que el producto de la enajenación de los bienes del Ayuntamiento, sean patrimoniales o estén integrados en el patrimonio municipal del suelo, no se pueden destinar a cubrir gastos de gestión, por estar afectados, por la Ley Reguladora de las Haciendas Locales y la legislación del suelo, a otros destinos.   
- Se plantea una modificación de la ordenación presentada; consistente en una reducción de la superficie de campo de golf y de los suelos dotacionales públicos de la red secundaria, estableciéndose los mínimos indispensables para dar cumplimiento al Reglamento de Planeamiento de la Comunitat Valenciana.  
La desestimación de dicha propuesta se basa en considerar que ésta sólo consideraría la ciudad desde el punto de vista del propietario, ignorando que la ciudad se ordena y construye para todos, también para quienes no son propietarios que tienen derechos a reclamar espacios de uso colectivos acordes con el desarrollo de la persona y la calidad de vida; de acuerdo con el artículo 1 de la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística; no dándose cumplimiento a lo dispuesto en el artículo 2.5 de la LRAU; citado anteriormente en relación a otras cuestiones de índole similar.   
- Respecto a la tercera alegación, no se especifica en el informe municipal presentado, el contenido del informe emitido por el Arquitecto municipal en respuesta a la misma.  
- La cuarta solicitud hace referencia a que no se puede establecer el sistema de cuotas de urbanización en función de la edificabilidad.  
La respuesta a la misma se basa en considerar que el modo en que se reparten las cuotas de urbanización está recogido en el artículo 72.2 de la LRAU, en función, no de la edificabilidad, sino del aprovechamiento objetivo y, consecuentemente, el Ayuntamiento debe ajustarse a la que fija dicho precepto. No obstante, el que sí se puedan aplicar coeficientes correctores, también debería realizarse desde el marco de la legalidad.   
- Se formula la solicitud de la ampliación de los límites del sector para incluir íntegramente en él parte parcelas que sólo están en parte dentro del ámbito del sector.   
La respuesta dada a dicha cuestión se fundamenta en lo dispuesto en los artículos 2.5 y 20.2.B) de la LRAU.  
- La sexta alegación se basa en el hecho que en la documentación expuesta al público no se haya incluido el presupuesto de ejecución material de las obras.  
No considerándose por parte el Ayuntamiento que este hecho constituya infracción legal alguna, porque la alternativa contiene obligatoriamente un anteproyecto de urbanización al que la Ley no exige que contenga dicho presupuesto.   
- Alegaciones Nº 6: dado que la respuesta dada a las mismas, por estar desestimadas en base a argumentaciones similares a las expuestas en las Alegaciones Nº 3, no se desarrollará nuevamente el contenido de las mismas.   
- Alegaciones Nº 7: se propone la inclusión dentro del sector de dos parcelas propiedad de la alegante; estando la desestimación de las mismas fundamentada de acuerdo con lo establecido en los artículos 2.5 y 20 de la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística.   
- Alegaciones Nº 8: quedan desestimadas por considerarse que no se fundamentan en ningún precepto legal; siendo el resumen de la respuesta municipal dada a las mismas, el que se desarrolla a continuación, no especificándose el contenido de las alegaciones por no redundar en los contenidos ya expuestos en las respuestas, y que clarifican suficientemente las propuestas presentadas:  
- La alternativa técnica se ha formulado con amparo en el ordenamiento vigente.  
- El plazo para formular alegaciones fijado en el anuncio de información pública, está ajustado al derecho; por lo que no cabe efectuar ninguna objeción por parte del alegante.  
- En el escrito de alegaciones se hace referencia, entre otras cuestiones, a la procedencia de una serie de actuaciones que son perfectamente practicables en el plazo de información pública. No siendo admisible que todas estas actuaciones se efectúen, como se sugiere, sin límites de tiempo, lo que sería un modo de proceder contrario a la seguridad jurídica (artículo 9 de la Constitución Española).   
- Alegaciones Nº 9: el contenido de las mismas es idéntico al expuesto en la anterior Alegación Nº 5, por lo que no se volverá a desarrollar, remitiéndose a la lectura de dicho subapartado de la presente declaración para una mayor información al respecto.  
- Alegaciones Nº 10: se desestiman los escritos presentados en la misma; siendo el contenido de los mismos coincidentes con los expuestos en las Alegaciones Nº 3.  
- Alegaciones Nº 11: se propone la inclusión dentro del sector de la superficie total de diversas parcelas, que se encuentran incluidas sólo parcialmente; estando la desestimación de las mismas fundamentada de acuerdo con lo establecido en los artículos 2.5 y 20.2.B) de la Ley 6/1994, de 15 de noviembre de la Generalitat Valenciana, Reguladora de la Actividad Urbanística.   
El resto de alegaciones presentadas, tiene el mismo contenido que las indicadas en la Alegación Nº 1, a la que cabe remitir de modo íntegro.   
- Alegaciones Nº 12: en respuesta a las mismas se consideran las siguientes argumentaciones:   
- La tutela de los valores culturales, históricos y artísticos presentes en el ámbito de la actuación, será efectuada por la Conselleria correspondiente en la intervención, que tendrá lugar antes de la aprobación definitiva del planeamiento.  
- Los valores paisajísticos han sido analizados en el estudio de impacto ambiental, y también serán tutelados por la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, cuando emita la declaración correspondiente.   
- Alegaciones Nº 13 y 14: no se desarrolla el texto de las alegaciones presentadas, por no considerarse de carácter medioambiental el contenido de las mismas.  
- Alegaciones Nº 15: se propone la inclusión dentro del sector de una parcela propiedad del alegante; estando la desestimación de las mismas fundamentada en lo establecido en los artículos 2.5 y 20.2.B) de la Ley 6/1994, de 15 de noviembre de la Generalitat Valenciana, Reguladora de la Actividad Urbanística.  
- Alegaciones Nº 16: se han desestimado en base a las siguientes argumentaciones (haciéndose referencia únicamente a aquellas de carácter medioambiental):   
- Respecto al uso sostenible del agua, aunque el alegante hace referencia a los artículos 17 y 19 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del territorio y protección del Paisaje; no demuestra que se incumpla dicho precepto que, conforme a los estudios efectuados para redactar la alternativa técnica, tiene asegurado su cumplimiento.  
- La conservación de los elementos patrimoniales de interés cultural o etnográfico contra los que no se produce, pese a lo alegado, queda garantizada mediante la participación en el procedimiento de la Conselleria competente en la materia a la que corresponde identificar los valores a preservar.  
- El riego del campo de golf se efectuará mediante agua reutilizada.   
- Los impactos ambientales están estudiados y propuestas las medidas correctoras pertinentes, no obstante, será la Conselleria en materia de Medio Ambiente, la que fije para el caso que resulte necesario las modificaciones que considere convenientes en el estudio de impacto ambiental presentado.   
- Alegaciones Nº 17: se ha procedido a su desestimación por considerarse que ha sido presentada fuera del plazo correspondiente a la formulación de alegaciones.  
2. Requerimiento de información o documentación complementaria  
- El 2 de octubre de 2007, Mª Jesús Diego Carrillo en calidad de consejera delegada de la mercantil Benaguacil Urbana, SL., remite informe favorable relativo a la consulta efectuada sobre afecciones paleontológicas, realizado por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, con fecha 30 de noviembre de 2006; así como copia del escrito de presentación en la Inspección Territorial de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, con fecha 2 de mayo de 2007, la memoria técnica resultante de la prospección arqueológica realizada en el sector, para su correspondiente informe por parte de ese organismo.  
- El 20 de diciembre de 2007, la el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio, de la Dirección Territorial de Valencia, remite estudio de afección al dominio público hidráulico y al régimen de la escorrentía superficial del sector.   
- El 19 de febrero de 2008, D. Francisco J. Timoner, en representación de la mercantil Benaguacil Urbana SL., remite documentación complementaria constituida por los siguientes informes y certificados:  
- Certificado de la Entidad Gestora, Sociedad Española de Abastecimientos, SA, (SEASA), relativo a la capacidad y suficiencia de recursos hídricos, de fecha 28 de septiembre de 2007.  
- Informe favorable, de fecha 3 de diciembre de 2007, de de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Valencia relativo a la afección a vías pecuarias.  
- Informe de la Sección Forestal, de fecha 6 de noviembre de 2006, referente a la clasificación de suelo forestal en el ámbito del sector.  
- Certificados de gestión y tratamiento de residuos sólidos urbanos; efectuándose la recogida y transporte por Europea de Servicios y TETMA.   
- Informe de la directora general de Ordenación del Territorio, de fecha 21 de febrero de 2007, respecto a la aprobación del informe del anexo del concierto previo en el que se recoge Molí Nou como sector de suelo urbanizable.  
- Informe de la EPSAR acerca de la admisión y gestión de aguas residuales.  
- Posteriormente, el 7 de marzo de 2008, se remite al Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica documentación correspondiente al proyecto de urbanización, constituida por planos relativos a demoliciones, reposición de acequias, red de drenaje, saneamiento, conexión con la EDAR, líneas aéreas de media tensión y red de agua potable.   
- El 8 de mayo de 2008, el Ayuntamiento de Benaguacil remite documentación constituida por solicitud de informe a la Confederación Hidrográfica del Júcar relativo a la concesión de aguas subterráneas en la partida Nahora del mismo término municipal; así como copia del informe y ensayo de los bombeos realizados a los pozos Nahora I y II, respectivamente.   
- El 13 de mayo de 2008, D. Francisco J. Timoner, en representación de la mercantil Benaguacil Urbana SL., remite documentación complementaria constituida por:  
- Copia de la solicitud a la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 10 de septiembre de 2007, relativa a la autorización de reutilización de aguas depuradas del cauce efluente de la EDAR Camp de Turia I, con destino a riego de zonas verdes y campo de golf.   
- El 18 de junio de 2008, la mercantil Benaguacil Urbana SL., remite copia del informe relativo a la prospección arqueológica y etnológica de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 26 de mayo de 2008.   
- En fechas 1 y 10 de julio de 2008, habiéndose revisado toda la documentación remitida hasta la fecha, se reiteran todos aquellos aspectos que se considera deben ser ampliados y/o justificados previamente a la emisión de la presente declaración de impacto ambiental del proyecto; solicitándose al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación el Territorio, así como notificación de copia del mismo al Ayuntamiento de Benaguacil, los siguientes informes y documentación complementaria:  
- En cuanto a la documentación a remitir por el Servicio Territorial:  
1. Informe de la Dirección Territorial de Valencia, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación; en el que se indique la capacidad de uso del suelo de los terrenos afectados por la presente actuación; debiéndose justificar, además, si los mismos, presentan valores rústicos o agrarios dignos de protección.   
2. Informe del Servicio Territorial de Energía de Valencia de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte; relativo a las afecciones derivadas de las líneas eléctricas de media tensión y torres de conversión aéreo-subterránea, existentes en al ámbito del sector; asi como cualquier otra consideración que se estime pertinente al respecto.   
- En cuanto a documentación a remitir por el promotor:  
1. Informe favorable de Confederación Hidrográfica del Júcar respecto a la autorización de la reutilización de las aguas depuradas del cauce efluente de la EDAR Camp de Turia I, con destino a riego de zonas verdes y campo de golf; debiendo obtenerse también las correspondientes autorizaciones de cambio de uso; remitiéndose copia de las solicitudes, previamente a la emisión de los citados informes.   
2. Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, sobre la disponibilidad de agua en cantidad y calidad suficiente para la previsión de consumos que se desprende del desarrollo del Sector planteado, tal y como recoge el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje. Previamente a la obtención del mismo, se remitirá copia de dicha solicitud.  
3. En el informe de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA., de fecha 28 de septiembre de 2007, se indica, entre otras cuestiones, que las actuales infraestructuras de abastecimiento de Benaguasil no cuentan con capacidad de almacenamiento suficiente para garantizar el suministro de agua a la actuación propuesta. Por lo que para asegurar la capacidad y suficiencia al sector Molí Nou es necesario ejecutar nuevas infraestructuras que comuniquen la red de abastecimiento de la actual población con el sector, construir un depósito de 4.300 m³, a cota 175 m.s.n.m., instalar una planta desnitrificadora, adecuar el centro de transformación de los pozos para trabajar simultáneamente y restaurar la columna del pozo Nahora I o realizar una nueva perforación en la misma parcela, dejando el pozo Nahora I sin uso. Por lo que deberá ampliarse el contenido de dicho informe mediante un anexo que recoja el desarrollo de las actuaciones y condiciones desarrolladas en el mismo; el cual, se remitirá al Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica, justo con el correspondiente informe favorable de la concesionaria de aguas del municipio.   
4. Deberán analizarse diferentes alternativas de emplazamiento del proyecto propuesto, así como justificación de la solución adoptada.   
5. Dado que el término municipal se encuentra atravesado por una amplia red de drenaje, deberá aportarse los informes favorables de la Confederación Hidrográfica del Júcar relativos a la afección de la actuación al dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y de policía y a la Incidencia de la actuación en el régimen de corrientes. Previamente a la obtención de los mismos, se remitirán las respectivas solicitudes.  
6. Deberá justificarse lo dispuesto en la Disposición Transitoria Segunda de la Ley 9/2006, de 5 de diciembre de 2006, reguladora de Campos de Golf en la Comunitat Valenciana, que es de aplicación por lo que respecta al presente proyecto, debiendo justificar el cumplimiento, y, en su caso, adaptación a las exigencias relativas a la aptitud de los terrenos, capacidad de acogida y vulnerabilidad ambiental de los mismos, integración paisajística, disponibilidad de recursos hídricos y respeto a los corredores ambientales, establecidas en los artículos 14, 15, 16, apartados 1 al 5 del artículo 17, 18 y 19 de esta Ley.  
7. Informe favorable de la Conselleria de Cultura y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, según lo establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano. No obstante, previamente a la obtención del mismo, se remitirá justificante de haberse efectuado dicha solicitud, así como, justificación de la remisión del estudio arqueológico.   
8. Deberán subsanarse las deficiencias en la documentación aportada señaladas en el informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, de fecha 9 de julio de 2007; obteniéndose el correspondiente informe favorable sobre el estudio acústico (y anexo subsanatorio) presentado, en cumplimiento de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.   
9. Deberá concretarse el destino y punto de vertido de las aguas pluviales, si serán vertidas a la red de saneamiento municipal, o se efectuará su vertido a cauce público; en cuyo caso deberá obtenerse la correspondiente autorización del organismo de cuenca; debiendo grafiarse los puntos de vertido de las mismas.   
- Copia en formato digital del estudio de impacto ambiental remitido: en fechas 17 y 28 de julio de 2008, se remite documentación por parte de la mercantil Benaguacil Urbana SL, y la Dirección Territorial de Medio Ambiente, en respuesta al requerimiento anteriormente realizado; no obstante, la documentación sólo responde parcialmente a los aspectos indicados en el mismo, no dándose por cumplimentados la totalidad de los aspectos indicados desde el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica.  
Informes sectoriales  
1. Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, de fecha 30 de noviembre de 2006, relativo a la consulta efectuada por parte del promotor de la actuación, sobre las posibles afecciones paleontológicas derivadas del proyecto evaluado; indicándose que no se han detectado afecciones de esta naturaleza, por lo que no es necesario abordar ningún tipo de actuación previa para la salvaguarda de este patrimonio concreto, sin perjuicio de justificar el cumplimiento de las exigencias que se deriven de la protección del patrimonio arquitectónico, arqueológico y etnológico presente en el área de actuación.   
2. Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de la Conselleria de Cultura y Deporte, de fecha 26 de mayo de 2008, relativo a la prospección arqueológica y etnológica realizada; estableciéndose, entre otras, las consideraciones que a continuación se desarrollan:   
- La prospección realizada no ha podido definir con claridad la presencia o ausencia de yacimientos arqueológicos, no obstante, se han detectado restos cerámicos en superficie y se tienen indicios de hallazgos romanos en la zona. Destacándose los restos detectados en el entorno del yacimiento de L'Alteró, así como la presencia del yacimiento de La Olivereta, donde el hallazgo de una inscripción romana en su momento se produjo a gran profundidad, lo que podría explicar la inexistencia de restos visibles en superficie.  
- En el documento técnico aportado se propone como única medida correctora la realización de un seguimiento arqueológico de las obras de urbanización, medida que se considera insuficiente. Debería, como premisa principal, evitarse toda afección al patrimonio cultural valenciano, puesto que otros hallazgos durante las actuaciones podrían determinar la incompatibilidad del proyecto. En caso de no estimarse esta posibilidad deberán adoptarse medidas correctoras más amplias que permitan un estudio adecuado del ámbito a afectar. En concreto, en el estudio de impacto ambiental deberán preverse las siguientes medidas:  
- Realización de un estudio de detalle de todos los elementos detectados mediante la recogida selectiva de materiales y la realización de campañas de sondeos arqueológicos para valorar de manera clara la afección al patrimonio arqueológico.  
- Realización de campañas de excavación en extensión allí donde la realización de sondeos lo determine.  
- La modificación del proyecto de urbanización en caso de aparición de restos arqueológicos de interés. Dichas modificaciones deberán permitir el uso arqueológico de dichos restos.  
- Realización de seguimientos arqueológicos de todas las obras de urbanización para evitar la afección al patrimonio arqueológico no detectado en superficie.  
- Todos los proyectos arqueológicos deberán ser debidamente autorizados por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano. A la vista de los resultados se podrán determinar condicionantes para las obras, incluso su incompatibilidad, lo que se indicará en la autorización de obras prevista en el artículo 62 de la citada ley. El proyecto de urbanización, además de estar condicionado a seguimiento arqueológico, deberá someterse a dicha autorización aportándose un estudio previo que contrastará los resultados arqueológicos con las obras previstas con el fin de que se pueda evaluar su afección.  
- Sin perjuicio de lo anterior, en el estudio de impacto ambiental deberá preverse que la aparición de restos arqueológicos o paleontológicos en el curso de las obras determinaría la obligación de suspender la actuación, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a esta Conselleria al efecto de que se determinen las medidas oportunas, de conformidad con lo previsto en la ley de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- En cuanto al patrimonio etnológico, por nuestros servicios técnicos se ha puesto de manifiesto que en los resultados de la prospección se hace referencia a que se han constatado los siguientes puntos de interés:  
- Sistema tradicional de riego: Acequia Mayor, Acequia del Alguacil, Roll de Molí de Quelo, Roll de Alteró y otras acequias secundarias. Sifón Rollet.  
- Abrevadero del Camí de Riba-Roja.  
- Muros de contención de terrazas.  
- Caminos rurales.  
- Casetas de aperos.  
- Molí de Quelo y Molí de Pallardó.  
- Se proponen varias medidas correctoras para el patrimonio etnológico relativo a los molinos y sistema de riego. Los molinos no podrán ser afectados y se deberá plantear medidas de puesta en valor y protección. En cuanto a la red de distribución de aguas de riego con todos sus elementos el nuevo proyecto deberá garantizar el riego hacia otras parcelas que quedan fuera del ámbito afectado. Por otra parte, y debido al gran impacto que se producirá sobre el paisaje deberá realizarse un estudio del mismo, documentando exhaustivamente el sistema de riego con todos sus elementos incluyendo en él los molinos afectados. Este estudio deberá integrarse en el estudio de impacto ambiental.  
- Una vez analizadas todas las posibles afecciones patrimoniales del proyecto resulta procedente aportar el estudio de impacto ambiental, documento que deberá haberse elaborado a partir de las actuaciones realizadas y que deberá integrarlas así como sus resultados y programas de vigilancia y/o medidas correctoras, en su caso, y sobre el que se emitirá el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano, al efecto de que se aporte en el correspondiente procedimiento de impacto ambiental ante el órgano administrativo competente. Cualquier documento anterior no se admitirá a trámite y se procederá a su devolución en tanto en cuanto no se subsane contemplando la información señalada.   
3. Informe favorable relativo a vías pecuarias, suscrito por ingeniero técnico y jefe de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de fecha 3 de diciembre de 2007; transcribiéndose a continuación lo que en el mismo se desarrolla:  
- Con fechas 19 de enero de 2007 y 22 de octubre de 2007 se emitió por esta unidad dos informes desfavorables a la homologación y plan parcial del sector, en lo relativo a las vías pecuarias. En el proyecto no se respetaba el carácter de dominio público de la vía pecuaria denominada Cañada Real de Alcublas, de 75,22 metros de anchura legal y 20 metros de anchura necesaria, cuya clasificación fue aprobada por Orden Ministerial de 10 de julio de 1975, puesto que parte del sector denominado Mas de Zampa se asentaba sobre terrenos de la vía pecuaria.  
- En la nueva documentación presentada, consistente en el plano nº Pl-4 Infraestructuras y redes generales de servicios. Afecciones sectoriales, que se adjunta, se observa que se ha grafiado la Cañada Real de Alcublas, con una anchura de 20 metros, que es la considerada como necesaria en el proyecto de clasificación, y se observa que el sector Mas de Zampa no afecta a los terrenos pertenecientes al dominio público de la vía pecuaria.   
- Por lo anteriormente expuesto, visto que se ha subsanado el error que motivó el sentido de los anteriores informes, y a solicitud del interesado, se emite informe favorable al instrumento de planeamiento propuesto, en lo que a vías pecuarias se refiere.  
- La promoción de un plan parcial que afecte al dominio público de las vías pecuarias tendrá idénticos efectos a los de su deslinde, pudiéndose desafectar los sobrantes enajenables si así lo dispone su Clasificación, acorde con lo preceptuado por la Ley 3/95 en su artículo octavo y por la Ley 14/2003, de 10 de abril, de Patrimonio de la Generalitat Valenciana.  
- En el presente plan, la anchura resultante de la vía pecuaria es de 20 metros, y la anchura restante (de 55,22 metros, repartida en dos mitades a ambos lados de la vía pecuaria), declarada como innecesaria por la clasificación, implica la existencia de unos terrenos, incluidos en la actuación urbanística, que deberán ser aportados por la Generalitat como fincas iniciales a la reparcelación que se efectúe, consiguiendo con ello como beneficio de la misma unos solares edificables y asumiendo las cargas urbanísticas que procedan como un particular más. Esta participación de la Generalitat deberá ser tenida en cuenta en la reparcelación.  
- Por otra parte, se recuerda el obligado cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
- Primero: el tratamiento que se dé a la vía Pecuaria deberá adecuarse al tránsito ganadero y a los usos compatibles y complementarios previstos por la Ley 3/95 en sus artículos 16 y 17. En concreto, no son aceptables obras de pavimentado asfáltico, o similar.  
- Segundo: el tramo de vía pecuaria deberá ser señalizado como tal. No está permitido el tránsito de vehículos motorizados que no sean de carácter agrícola, o no cuenten con autorización expresa.  
4. Informe suscrito por la delegada de agua potable de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA., de fecha 28 de septiembre de 2007, en el que se certifica lo siguiente:  
- El número de viviendas previsto en el Sector es de 4.437, con una ocupación media de 3,5 habitantes por vivienda y una dotación por habitante y día de 240 litros, resultando un consumo diario de agua para abastecimiento de 3.727 m³.  
- El abastecimiento a la población de Benaguasil se efectúa mediante dos captaciones de aguas subterráneas ubicados en el término municipal de dicha localidad, en la parcela número 25 del polígono 19, denominados Pozos Nahora1 y Nahora 2; siendo ambos, de propiedad municipal.  
En el mes de junio de 2007 se ha realizado una inspección con cámara de vídeo para conocer el estado de la columna de cada uno de los pozos. Hay que reseñar que el pozo Nahora 1, el más antiguo, tiene la columna rota a partir del metro 80.  
- El volumen de agua que actualmente se suministra a la red se sitúa en torno a los 4.200 m³/día de media anual. A esta demanda hay que añadir la correspondiente al expediente de homologación modificativa sectorial NNSS y PP Sector SR-10 y la modificación nº 3 de las Normas Subsidiarias de Benaguasil con unas dotaciones respectivas de 2.272 m³/día y 152 m³/día.   
- Para el abastecimiento actual se utilizan los pozos de manera alterna, pudiendo ser simultánea si se realizaran las modificaciones necesarias en el centro de transformación. Con la finalidad de evaluar la disponibilidad de los recursos, en el mes de junio de 2007 se ha realizado el correspondiente ensayo de bombeo de los pozos, en el que se ha considerado la explotación simultánea, obteniendo un caudal de explotación de 166 lps.   
Se adjunta el resultado de dicho ensayo, en el que se concluye que la capacidad de explotación simultánea es de 14.342 m³/día.   
- La calidad del agua suministrada a la red de agua domiciliaria de la población de Benaguasil cumple con lo establecido en el RD 140/2003, de 7 de febrero, con la excepción de los parámetros de nitratos y sulfatos.  
El parámetro sulfatos fue excepcionado por la Comisión de Control y Vigilancia de las Aguas de Consumo Público de la Comunitat Valenciana el 13 de noviembre de 1997.   
- Del punto mencionado anteriormente se deriva la necesidad de una planta desnitrificadora, ya que el agua de las captaciones tiene más de 50 mg/l de nitratos, que de acuerdo a la información facilitada tendrá una capacidad de producción de 6.900 m³/día de agua osmotizada.  
- Las actuales infraestructuras del abastecimiento de Benaguasil no cuentan con capacidad de almacenamiento suficiente para garantizar el suministro de agua a la actuación objeto del informe. Para asegurar la capacidad y suficiencia al sector Molí Nou de Benaguasil es necesario ejecutar nuevas infraestructuras que comuniquen la red de abastecimiento de la actual población con el Sector, construir un depósito de 4.300 m³, a cota 175 m.s.n.m., instalar una planta desnitrificadora, adecuar el centro de transformación de los pozos para trabajar simultáneamente y restaurar la columna del pozo Nahora I o realizar una nueva perforación en la misma parcela, dejando el pozo Nahora I sin uso.   
- Por todo ello, se concluye informando que una vez ejecutadas las infraestructuras necesarias, se dispone de recursos suficientes para el abastecimiento al Sector Molí Nou.   
Posteriormente, se remite un segundo Informe, de fecha 2 de julio de 2008, relativo a la previsión de nuevas infraestructuras para la red de abastecimiento de agua potable al Sector; indicándose en el mismo lo que a continuación se transcribe:  
- En el informe realizado por esta Sociedad con fecha 28 de septiembre de 2007, se indicó la necesidad de construir un depósito de 4.300 m³ de capacidad, la instalación de una planta desnitrificadora, la adecuación del centro de transformación de los pozos Nahora para trabajar simultáneamente y restaurar el pozo Nahora I o realizar una perforación en la misma parcela que sustituya al pozo Nahora II, para que el sector pueda disponer de recursos hídricos suficientes.  
- La ubicación del depósito a la cota 175 m.s.n.m., responde a la cota mínima de ubicación para garantizar el correcto funcionamiento de la red asegurando unas presiones mínimas de servicio, ya que en el mismo punto se encuentra el actual depósito desde el que se abastece a la actual población de Benaguacil.   
- Por lo anteriormente expuesto, y a la vista de las necesidades indicadas en el informe emitido y la solución propuesta para la ejecución de estas infraestructuras en el proyecto de urbanización redactado por Benaguacil urbana para el sector Molí Nou, se ha de indicar que la solución prevista y propuesta para la red de agua potable reúne los requisitos y condicionantes necesarios.   
5. Informe del Servicio de Planificación de la Dirección General de Transportes, de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, de fecha 30 de noviembre de 2006, por el que se informa desfavorablemente en tanto no se recojan en el plan las observaciones formuladas a continuación; transcribiéndose textualmente el contenido del mismo:  
Primero: dada la entidad del nuevo sector, el estudio de movilidad, que forma parte de la documentación aportada, debería poner especial atención, en el uso y potenciación de los modos no motorizados y el transporte público. En este sentido y dado el elevado volumen de desplazamientos asociado al nuevo desarrollo sería conveniente incluir una conexión de transporte público con la línea 1 de FGV. Además, y con cargo al sector, se deberá incluir un aparcamiento disuasorio (park and ride) junto a la estación de FGV, que facilite la transferencia de desplazamientos privados al transporte público.   
En referencia a los modos no motorizados, el documento incorpora la ejecución de carriles bici que vertebran el nuevo Sector. En este sentido debería también programarse un carril-bici/itinerario peatonal que uniera el nuevo Sector con el núcleo urbano consolidado de Benaguacil.  
Segundo: el término municipal de Benaguacil se encuentra atravesado por la antigua línea ferroviaria de Cercanías de RENFE (actualmente el Adif) Valencia-Ribarroja, siendo el nuevo sector colindante a dicho trazado, por lo que deberán atenderse las obligaciones derivadas de las limitaciones de usos en los terrenos próximos al ferrocarril. Así deben definirse con precisión y de acuerdo a lo prescrito en el Reglamento de la Ley del Sector Ferroviario (Real Decreto 2387/2004), las zonas de policía ferroviaria.  
Posteriormente, se remite informe favorable del Servicio de Planificación de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, de fecha 17 de abril de 2007, en el que, de acuerdo con lo dispuesto en el informe de movilidad de marzo de 2007 remitido por parte del Ayuntamiento de Benaguasil a dicho Servicio, se informa lo siguiente:  
- Se ha propuesto la implementación de un servicio de transporte público que conectará el sector Molí Nou y el sector R-10 con el casco urbano tradicional y la estación de la línea 1 de FGV.  
En relación con dicho servicio, se señala la conveniencia de que el proyecto de urbanización que se redacte habilite los espacios necesarios para la parada y estacionamiento de los autobuses, especialmente en aquellos viales con carril único por sentido en los que debe garantizarse que dichas paradas no producen interrupción del tránsito viario.  
- En relación con el itinerario ciclista propuesto en el interior del sector, se considera que convendría dar continuidad al mismo hasta su conexión con la red exterior en la rotonda situada al noroeste para de esta forma favorecer el acceso ciclista desde la red interna propuesta hasta las zonas de equipamiento SED y terciario Tco-2. El carril-bici así configurado deberá quedar grafiado en los planos de ordenación del documento urbanístico. Por otra parte, se garantizará la ejecución, de forma independiente al desarrollo o no del sector R-10, de la red ciclista externa al sector Molí Nou en su conexión con el núcleo tradicional y con la estación ferroviaria. Al mismo tiempo que se garantizará del mismo modo la ejecución del aparcamiento disuasorio junto a la estación de la línea 1 de FGV.  
- En la documentación presentada se señalan unos itinerarios principales para viandantes que acompañan el viario principal de distribución interior del sector. A este respecto parecería conveniente se ampliasen las anchuras de las aceras en dichos itinerarios principales, de forma que las mismas dispusieran de una anchura mínima de 3 o incluso 4 metros, especialmente a ambos lados del bulevar central, dada la entidad y amplitud de dicha vía y el hecho de que en la práctica, el parterre central realiza funciones de esparcimiento mientras que el peatón, en sus desplazamientos, utiliza aceras exteriores.  
- En relación con la antigua plataforma ferroviaria de la línea Ribarroja-Llíria, se aporta acta de desafectación del dominio público de la misma.   
6. Informe suscrito por el jefe de la Segunda Demarcación Forestal, con la conformidad del jefe de la Sección Forestal, de fecha 6 de noviembre de 2006, por el que se determina que no hay terreno clasificado como forestal en el ámbito del sector Molí Nou, salvo una pequeña zona al oeste del sector, que, aparentemente, parece estar fuera de los límites del sector.   
7. Informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas (EPSAR), de fecha 19 de junio de 2006, en el que se certifica que la EDAR de Camp de Turia I da servicio a los municipios de Benaguasil, Benisanó, Llíria y La Pobla de Vallbona, y está diseñada para tratar 14.400 m³/día, tratando actualmente un caudal medio de 9.184 m³/día. Tras revisar la documentación recibida del Ayuntamiento de dicha localidad, el caudal generado previsto se estima en 2.831,4 m³/día; no obstante, en el II Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunitat Valenciana se contemplan actuaciones de ampliación de las instalaciones; por lo tanto, la EPSAR informa de la viabilidad del tratamiento en la EDAR. de Camp de Turia I, siempre y cuando se de cumplimiento a los siguientes condicionantes:  
- En su día, el promotor del desarrollo urbanístico deberá realizar la correspondiente solicitud de la conexión efectiva. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
- En cualquier caso, el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos el urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Red Municipal de Alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.   
- Para que se pueda realizar la conexión efectiva, y dado el funcionamiento actual de la EDAR., deberán ejecutarse las actuaciones de ampliación previstas en la planta, con el fin de adecuarla para el tratamiento del nuevo caudal generado.   
- Con anterioridad a la ejecución de la conexión al sistema público de saneamiento y depuración, se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento la cantidad resultante de 2.311.838,10 euros, a cuyos efectos deberá establecerse, en su caso, el oportuno convenio entre la Entidad de Saneamiento y el Ayuntamiento de Benaguasil.  
8. Informe de la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, de fecha 15 de enero de 2007, por el que se determina que no hay actuaciones en materia de modernización de estructuras agrarias en la zona de actuación. Por lo que se emite informe favorable a la presente homologación y plan parcial.   
9. Certificado suscrito por representante de Europea de Servicios Públicos, SA., de fecha 2 de noviembre de 2006; por el que se establece que dicha empresa se encuentra plenamente capacitada para gestionar la recogida y transporte a centro autorizado de los residuos sólidos urbanos e inertes previstos con el desarrollo del presente proyecto, siempre que por el Ayuntamiento de Benaguacil se acuerde el incremento de precios necesario para atender la ampliación de la demanda.   
10. Certificado suscrito por el gerente de Técnicas y Tratamientos Medioambientales, TETMA SA., adjudicataria de la gestión de la planta de tratamiento de residuos sólidos urbanos de Guadassuar, de fecha 17 de noviembre de 2006; por el que se establece el compromiso de dar un correcto tratamiento a los residuos urbanos generados en el municipio de Benaguacil, así como los que se generen como consecuencia de las actuaciones que realice la mercantil Benaguacil Urbana SL. en el Sector Molí Nou, dado que las instalaciones previstas disponen de la capacidad de tratamiento necesaria.   
11. Informe relativo al estudio de paisaje del proyecto, elaborado por el Servicio de Apoyo Técnico de la Dirección General del Paisaje de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de fecha 28 de diciembre de 2007; en el que se informa, entre otras, de las siguientes cuestiones:  
- El paisaje actuará como criterio condicionante de todos aquellos instrumentos de planeamiento de desarrollo que impliquen nuevos crecimientos urbanos o la implantación de infraestructuras, siempre y cuando su exposición pública se haya producido con posterioridad a la entrada en vigor de la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, 3 de julio de 2004, y haya concluido con anterioridad a la entrada en vigor de la Ley Urbanística Valenciana, 1 de febrero de 2006.   
- Dado que el trámite de información pública de la presente homologación y plan parcial, concluyó con anterioridad a la entrada en vigor de la Ley Urbanística Valenciana, 1 de febrero de 2006, no le es, por tanto, exigible el estudio de integración paisajística, sin perjuicio de que el paisaje actúe como criterio condicionante.   
12. Conforme a lo establecido en el artículo 18 del Reglamento para la ejecución de la Ley de la Generalitat Valenciana 2/1.989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, se consultó al Servicio Parques Naturales de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua y Urbanismo, para que informara sobre la compatibilidad del proyecto con el parque natural del Turia. El 11 de junio de 2008 se remite al Área de Evaluación Ambiental el citado informe, estableciéndose, entre otras consideraciones, las que a continuación se indican:   
- Una parte de los terrenos de la zona de Molí Nou se encuentra situada dentro del ámbito del Plan de Ordenación de Recursos Naturales (PORN) del parque natural del Turia, concretamente el Área de Influencia 2 (Al-2); estableciendo el PORN al respecto, lo siguiente:  
- Artículo 91. Caracterización del Área de Influencia 2 (Al-2):   
En esta categoría de ordenación se incluyen zonas cuyo régimen de usos y aprovechamientos del suelo y los recursos naturales y, en particular, su régimen urbanístico, vendrán determinados en cada caso por los respectivos   
- Artículo 92. Criterios de ordenación:  
Se consideran usos compatibles aquellos previstos en el planeamiento urbanístico municipal, con arreglo a las clasificaciones y calificaciones del suelo que éste establezca.  
- Se concluye el referido informe estableciéndose que el proyecto de clasificación de terrenos del presente sector es compatible con el PORN del parque natural del Turia.   
13. Informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico del Área de Calidad Ambiental de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de fecha 26 de mayo de 2008, por el que se establece que, revisado el contenido del estudio acústico remitido a dicho organismo, se considera que la documentación es insuficiente, por lo que debería completarse con la justificación técnica de la efectividad de las medidas correctoras; tal y como se establece en el Decreto 104/2006, de 14 de julio, de planificación y gestión en materia de contaminación acústica; todo ello, respetando los objetivos de calidad establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica:   
Posteriormente, el 17 de junio de 2008, se remite un segundo informe desde el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, por el que se concluye, que tras evaluar y valorar el estudio acústico aportado a dicho Servicio (pese a que se indica en el escrito de remisión que se adjunta copia del Anexo nº2 del estudio, no se tiene constancia en este Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de la remisión del mismo), la documentación se considera suficiente, adecuándose a lo que establece el Decreto 104/2006, de 14 de julio, en planificación en gestión en materia de contaminación acústica.   
Afecciones legales  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado en el ámbito de actuación la existencia de lugares de importancia comunitario denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 ni ZEPAs designadas para su integración en la Red Natura 2000. Tampoco aparecen zonas húmedas catalogadas, microrreservas vegetales, montes de utilidad pública o gestionados por la administración, que puedan verse afectados por el desarrollo de la presente actuación.  
2. No consta en el expediente administrativo ni en la documentación complementaria aportada durante la tramitación del presente proyecto, el correspondiente informe definitivo vinculante regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano; no obstante, sí se adjunta copia del informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de la Conselleria de Cultura y Deporte, de fecha 26 de mayo de 2008, relativo a la prospección arqueológica y etnológica realizada.   
3. Por el término municipal de Benaguacil discurren dos vías pecuarias, clasificadas como tal por la Orden de 10 de Julio de 1975, siendo éstas:  
- Cañada Real de Alcublas  
- Vereda del Bobal.  
No obstante, de acuerdo con el informe de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de fecha 3 de diciembre de 2007, se informa favorable al instrumento de planeamiento propuesto, en lo que a vías pecuarias se refiere, tras haberse subsanado por parte del promotor del proyecto diversos errores en la ordenación del Sector que en un principio, no respetaba el carácter de dominio público de la vía pecuaria Cañada Real de Alcublas, de 75,22 metros de anchura legal y 20 metros de anchura necesaria.   
4. En el estudio de impacto ambiental se enumeran una serie de estructuras hidráulicas, que se localizan en el ámbito de actuación; siendo éstas:   
- Acequia Mayor o de Benaguacil: Constituye la arteria principal de la red hidráulica de distribución del agua del término municipal de Benaguacil, y su importancia trasciende el ámbito municipal ya que es la derivación del Río Turia más importante de la Comarca del Camp de Túria, tanto por su caudal como por su recorrido. El tramo de la acequia que discurre dentro del ámbito de estudio tiene una longitud aproximada de 853 metros, estando actualmente en funcionamiento.   
- Acequia del Alguasil: tiene su origen en el Molí del Molinet o de Ferràndiz (localizado fuera del ámbito de estudio en la partida Entre Dos Sequies. Polígono 30, parcela 001) y mediante compuertas toma el agua de la Acequia Mayor. El tramo que discurre por el ámbito del sector, con una longitud aproximada de 924metros, lo hace al norte de la Acequia Mayor. Constituye una obra nueva, que se encuentra en uso y en muy buenas condiciones de conservación, debido a las continuas obras de mantenimiento y limpieza que se realizan.  
Rolls y Files que nacen en el lado este de la Acequia Mayor: Roll de Gallipont, Roll de L'Olm, Roll de Misil, Roll de Ballestar, Roll del Alteró y Fila de L'Aldaia.  
- Molino de Quelo o de Belén   
- Molino de Pallardó o La Máquina  
Contemplándose en la documentación técnica presentada, respecto a las actuales acequias y sus rolls presentes en el ámbito del PAI, que se ejecutarán obras de rescate e integración paisajística de las mismas. Concretamente, las acequias de mayores dimensiones como la Acequia Mayor y la del Alguasil, se repondrán mediante marcos para poder dar continuidad al abastecimiento de agua para riego de los regadíos que quedan fuera del ámbito de actuación, así como la reposición del resto de acequias citadas anteriormente.   
En cuanto a los Molinos que se ubican dentro del ámbito de afección del proyecto, se indica que deberán ser respetados.   
No obstante, a este respecto deberá obtenerse el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.  
5. La zona del Mas de Zampa, se encuentra dentro del ámbito del PORN del parque natural del Turia, concretamente, se halla dentro del Área de Influencia 2 (Al-2), cuya superficie se calificará como uso dotacional en suelo no urbanizable; y cuyos usos vendrán regulados por los previstos en el planeamiento urbanístico municipal, atendiendo a los artículos 91 y 92 del PORN citado anteriormente. No obstante, y de acuerdo con el informe elaborado por el Servicio de Parques Naturales de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua y Urbanismo, de fecha 11 de junio de 2008, la clasificación de terrenos del sector Molí Nou es compatible con el PORN del parque natural del Turia; detallándose más pormenorizadamente el contenido del mismo, en el apartado de la presente declaración relativo a informes sectoriales.   
Consideraciones ambientales  
1. Benaguacil pertenece a la provincia del Camp de Túria, es un municipio ubicado a 25 kilómetros de Valencia, fuera, por tanto del área metropolitana de Valencia. Su término municipal tiene una extensión de 12 km², con una forma muy irregular, delimitado por un lado por el río Turia, que cierra el término de oeste a este. Y por el norte, limita con él término de Lliria, a solo 400 metros del casco urbano, y por el Noreste, linda con la Pobla de Vallbona, situada a tan solo 900 metros en línea recta.  
2. En el estudio de impacto ambiental presentado se ha realizado una descripción generalista del medio biótico y abiótico del entorno donde se desarrollará la actuación; describiéndose posteriormente los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: edafología, climatología, geología, vegetación, fauna, hidrología, patrimonio arqueológico y etnológico, vías pecuarias y paisaje. Siendo los aspectos ambientales más relevantes observados en la Cartografía Temática de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, los siguientes:   
- El riesgo de erosión potencial es bajo en la totalidad de la superficie de actuación y en las zonas colindantes.  
- En cuanto al riesgo de erosión actual, es de grado muy bajo en todo el ámbito del plan, siendo la topografía del terreno muy llana.  
- La zona no presenta riesgo de inundación.  
- Según el mapa geocientífico de la Provincia de Valencia, la zona de estudio presenta riesgo sísmico relativo de grado medio-bajo.  
- La topografía llana de la zona determina que la inexistencia de riesgo asociado a deslizamientos y desprendimientos.   
- La totalidad de la superficie de estudio, tiene riesgo bajo de contaminación de los acuíferos.   
- En el ámbito evaluado la accesibilidad a los recursos hídricos presenta grado medio, siendo la disponibilidad del recurso media.  
3. En general, la zona de actuación está dedicada totalmente a la agricultura, predominando el cultivo de naranjos y de hortalizas. Aproximadamente, un 80% de la zona de actuación se destina a cultivo de cítricos; detectándose además, un pequeño enclave de palmeras (Washingtonia sp.) en el ámbito del Sector y una pequeña parcela forestal con pino carrasco (Pinus halepensis) en el entorno, fuera de los límites de actuación. También se observan especies nitrófilas, en los bordes de caminos, carreteras y solares.   
4. En cuanto a la red viaria proyectada para el sector se distinguen:  
El acceso principal se realizará a través de la rotonda noreste.  
Un eje transversal que atraviesa el complejo residencial central a modo de rambla y que discurre hasta la parcela hotelera.  
El acceso secundario se efectuará, a través de la rotonda noroeste, dando acceso a los equipamientos y parcelas de uso terciario. A partir de esta zona se desarrollan dos ejes longitudianes, en primer lugar el noreste, que discurre paralelo con el límite noreste del sector hasta culminar en el punto de conexión con el término municipal de La Pobla de Vallbona. Y, por otro lado, el eje longitudinal Suroeste, que al igual que el anterior se inicia en la Rotonda Noroeste y discurre paralelo al límite noroeste del sector, caracterizado por una zona verde que discurre paralela al mismo.   
5. En la actualidad, el suministro de agua a la población de Benaguacil se realiza a través de dos captaciones de agua subterránea (Nahora 1 y Nahora 2), situadas en la parcela catastral nº 25 del polígono 19.  
El incremento en el consumo de este recurso, derivado de la actuación urbanística propuesta, determinaría la realización de una serie de actuaciones consistentes en la ampliación del bombeo, adecuándose el centro de transformación existente e impulsando el agua hasta un depósito de acumulación proyectado en las proximidades del actual depósito de agua potable municipal. Previamente al almacenamiento de agua potable, se mejorará la calidad del agua de captación en una planta potabilizadora. No obstante, deberá obtenerse la concesión de aguas subterráneas por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar.   
Paralelamente, tal y como se indica en el informe de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA., de fecha 28 de septiembre de 2007, para que el Sector pueda disponer de recursos hídricos suficientes se deberá construir un depósito de 4.300 m 3 de capacidad, instalarse una planta desnitrificadora, adecuarse el centro de transformación de los pozos Nahora para trabajar simultáneamente y restaurar el pozo Nahora I o realizar una perforación en la misma parcela que sustituya al pozo Nahora II.  
6. Las aguas destinadas para el riego de todo el Sector procederán íntegramente de aguas depuradas procedentes de la E.D.A.R. Camp de Turia I, gestionada por la Entidad de Saneamiento de Aguas (EPSAR); previéndose un tratamiento terciario que permita dar a las aguas depuradas de una calidad óptima para el riego. Entre la documentación administrativa aportada a lo largo de la tramitación del presente expediente, se incluye Informe de la citada entidad, de fecha 19 de junio de 2006, en el que constata la viabilidad del tratamiento del caudal previsto con el desarrollo del presente Sector en la E.D.A.R. de Camp de Turia I. Debiendo obtenerse por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar la correspondiente concesión de agua para riego de zonas verdes y campo de golf.   
7. En materia de suministro eléctrico, se indica en el estudio de impacto ambiental remitido, que se desarrollará una red eléctrica desde la subestación de Riba-Roja de Turia; no obstante, no se adjunta entre la documentación administrativa el correspondiente informe del organismo competente en dicha materia.   
8. Respecto al vertido de aguas pluviales, de acuerdo con lo dispuesto en la documentación complementaria remitida a lo largo de la tramitación del presente expediente, se indica que no se efectuará a cauce público; no siendo, por lo tanto, necesaria la autorización del organismo de cuenca. No obstante, se prevé el vertido de las aguas pluviales a la red de acequias existentes, concretamente a la canalización prevista para su reposición al sur del sector, para lo cual, se ha diseñado una balsa de laminación en el ámbito del campo de golf con una superficie de 20.000 m² y una capacidad de almacenamiento de 86.683 m³ donde se recogerán las aguas pluviales permitiendo su vertido gradual a la acequia, evitando en todo momento que ésta vea desbordada su capacidad.   
9. En el apartado correspondiente del estudio de impacto ambiental relativo a las medidas preventivas y correctoras a adoptar, cabe destacar, entre otras, algunas de las que seguidamente se detallan:  
- Control del movimiento de la maquinaria:  
- La maquinaria deberá limitar sus movimientos a los caminos existentes o a la zona estrictamente de obras, con el fin de evitar afecciones innecesarias a la red de drenaje natural, características de los suelos, y vegetación y fauna del entorno de actuación.  
- No se ocupará más suelo del necesario; para ello se señalizarán mediante bandas y balizas toda la zona de obras incluyendo las áreas de instalaciones auxiliares, de forma que todo el tráfico y maniobras se realicen dentro de la zona acotada por las mismas. Estas zonas, así como las de uso y manejo de piezas de maquinaria pesada, habitáculos móviles de personas y servicios, deberán ubicarse en los lugares apropiados al efecto dentro del área en el que se prevé la construcción de edificios. Se excluirá de cualquier tipo de ocupación auxiliar temporal las márgenes y lecho del río Turia.  
- Protección de la calidad atmosférica:   
- Se evitarán los trabajos nocturnos, disminuyendo de este modo la afección a los asentamientos próximos, y las comunidades animales, por emisión de ruido así como por el efecto de la luminosidad, fundamentalmente sobre la fauna.   
- Para minimizar estas emisiones de polvo a la atmósfera, se estudiará en cada caso la aplicación de alguna de las siguientes medidas:  
- Compactado de caminos de obra, añadiendo si fuera preciso, una capa de zahorra en su superficie. No es recomendable el pavimentado de caminos temporales, ya que supondría unos impactos añadidos por pérdida de suelo, siendo precisa su posterior demolición y retirada a vertedero.  
- Riegos periódicos superficiales con aguas limpias por medio de camión cisterna, en aquellas zonas donde se realicen movimientos de tierras y explanaciones, de forma periódica, para asentar las partículas más finas, evitando su paso a la atmósfera.   
- En cuanto al ruido producido por el tránsito de camiones, se recomienda que la velocidad de circulación sea moderada, inferior a 30 km/h, con una correcta planificación del itinerario; atendiéndose, en todo caso, a lo dispuesto en cuanto a rutas y accesos por los técnicos municipales del Ayuntamiento de Benaguacil.  
- Medidas para garantizar la calidad de las aguas:   
Respecto al posible problema de los nitratos, éste se verificará mediante la realización de un análisis de agua a la salida del depósito de abastecimiento; en caso de no alcanzarse los niveles aceptables para abastecimiento humano se instalará una planta desnitrificadora de capacidad adecuada.  
- Para garantizar la calidad de las aguas superficiales y subterráneas que se pueden ver afectadas por los usos derivados de la implantación del sector, se solicitará la autorización de vertido de aguas pluviales al organismo de cuenca competente, en este caso la Confederación Hidrográfica del Júcar, de acuerdo con el artículo 101 del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
- Con carácter general, se dará cumplimiento a lo dispuesto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, en cuanto a la aplicación de medidas para la protección, conservación, difusión, fomento e investigación del patrimonio cultural valenciano.   
- El abastecimiento de los materiales necesarios para la ejecución de las obras se realizará a partir de las canteras identificadas como activas previamente al comienzo de las obras, debiendo estar dichas explotaciones, debidamente legalizadas. A su vez, los materiales procedentes de las excavaciones de la obra, escombros y demás residuos inertes, deben ser vertidos en lugares destinados a ello, previa realización de un análisis de detalle coordinado con los técnicos responsables del Ayuntamiento de Benaguacil.   
- Los residuos procedentes de la fase de construcción y explotación clasificados como residuos tóxicos y peligrosos, tales como aceites usados y grasas, serán debidamente transportados y gestionados por una entidad gestora autorizada por la Generalitat Valenciana. Debiendo evitarse, salvo episodios accidentales, que durante la ejecución de las obras se verifiquen operaciones de reparación o mantenimiento in situ. A tal efecto, para lo cual se podrá contar con empresas colaboradoras que garanticen el mantenimiento de su maquinaria en sus propias instalaciones, o en talleres mecánicos legalmente autorizados.  
No obstante, si en cualquier momento fueran precisas operaciones de mantenimiento de maquinaria a pie de obra, los aceites usados, filtros generados se acopiarán en condiciones controladas, sobre una superficie impermeabilizada previamente ubicada en la obra, siempre alejado de acequias y cursos de agua, para después entregarlos a un gestor autorizado por la Generalitat Valenciana.  
- Uno de los principales impactos identificados en la actuación es el incremento en el consumo de agua, por lo que, para reducir en la medida de lo posible este consumo, se plantean algunas de las siguientes medidas:  
- Diseñar los jardines con especies rústicas, de bajas necesidades hídricas, minimizando las superficies encespedadas. En un clima mediterráneo y con fuerte sequía estival como el de esta zona, es preferible tender al empleo de matas bajas y recubrimientos de gravilla que a encespedar.  
- Para las zonas ajardinadas se diseñarán de las redes de riego con sistema de goteo, evitando los riegos por aspersión, de mucha menor eficiencia.  
- En cuanto a la protección del paisaje, la mayoría de las medidas protectoras destinadas a la integración paisajística de la obra se asocian a la correcta ejecución de las medidas de revegetación, especialmente en la creación del campo de golf. Además, para minimizar el impacto que se origina como disminución de la calidad visual del paisaje durante la fase de construcción, por almacenamiento de materiales, residuos y utilización de maquinaria, fundamentalmente, se procurarán realizar los acopios en las zonas con menor impacto visual, principalmente desde carreteras y caminos, excluyendo los suelos próximos a los márgenes del río Turia.  
10. El programa de vigilancia ambiental propuesto en el estudio de evaluación de impacto ambiental consta de un conjunto de controles, mediciones y análisis de los parámetros, referidos a las diferentes fases de ejecución y explotación del Proyecto, que permiten detectar las posibles desviaciones de las previsiones efectuadas y que puedan generar efectos negativos de relevancia sobre el medio ambiente. Pudiendo destacarse, entre otros, los siguientes controles:  
- Relativos a la ejecución de obras:  
- Se realizarán inspecciones visuales periódicas a la zona de obras, analizando especialmente las nubes de polvo que pudieran producirse; controlándose visualmente la ejecución de riegos establecidos como medida protectora, en especial durante las labores que afecten al entorno del río Turia.  
- Se asegurará que las labores de eliminación de cítricos y las propias de la ejecución de las obras no afecten a:  
- Arbustos y ejemplares arbóreos, ya sean especies autóctonas o naturalizadas, presentes en el interior de los cultivos o como linderos de las parcelas que formarán parte del campo de golf.  
- Pies de naranjos y otras especies que se decida preservar dentro de la zona a urbanizar. En especial, se controlará que durante las obras de construcción de los viales se eviten posibles daños a los ejemplares arbóreos.  
- Se controlará que no se realicen movimientos incontrolados de maquinaria, con el fin de evitar afecciones innecesarias a la red de drenaje natural, de acequias, a las características de los suelos, a los recursos culturales y a la vegetación. Realizándose, con carácter bimensual, inspecciones de toda la zona de obras, a fin de verificar que se encuentra en perfecto estado y no haya experimentado alteraciones debidas a circulación incontrolada de maquinaria.  
- De forma previa a la ejecución de los desbroces se realizará una inspección a fin de verificar la no existencia de nidos o lugares de concentración de animales que puedan ser eliminados de forma directa. En caso de existir, se identificará la especie en cuestión y se realizará un estudio de alternativas para el cambio de ubicación de las operaciones que comprende el proyecto y si esto no fuese viable, se estudiará el cambio de localización de los nidos a otros lugares de similares características. En las proximidades del río Turia se verificará que no se realicen movimientos de tierra, desbroces o cualquier actuación cuyos incrementos sonoros puedan perturbar a la fauna del entorno, durante los meses de marzo a julio.  
- Se verificará que el desvío de las acequias se realiza conforme a la trayectoria y parámetros establecidos, se comprobará la correcta ejecución de la colocación de las barreras de retención de sedimentos y los dispositivos de decantación y desbaste. Por otra parte, se supervisará la correcta colocación de la conducción de aguas residuales. En caso que se detectase la formación de aterramientos o disminución en la calidad del agua, o fenómenos erosivos en las salidas de los drenajes, se elaborará un Plan de medidas preventivas y correctoras que deberá aplicarse a la mayor brevedad posible.  
- Los residuos se gestionarán adecuadamente durante toda la fase de obras, en especial aquellos calificados como peligrosos (sustancias sobrantes y envases que los hayan contenido). Una vez finalizada la construcción de la actuación propuesta, y en cualquier momento si se considerase conveniente, se vigilarán las labores de limpieza. Paralelamente, se controlará que los sobrantes de obra son trasladados a vertederos autorizados, y que en ningún caso quedan abandonados en las inmediaciones de la actuación o carreteras y caminos vecinales, no solo por la alteración paisajística que supone sino también por los riesgos de incendio y de obstrucción de los sistemas de drenaje que pudieran afectar al régimen hídrico y a la calidad de las aguas. Se controlará que se recogen y gestionen de forma separativa los diferentes RSU, de acuerdo con los establecimientos municipales del Ayuntamiento de Benaguacil.  
- Durante la fase de funcionamiento el programa de vigilancia y seguimiento ambiental se centrará en:  
- Determinar las afecciones reales del funcionamiento del sistema urbano, comprobando su adecuación al estudio de la incidencia ambiental.  
- Detectar afecciones no previstas y articular las medidas necesarias para evitarlas o corregirlas.  
- Comprobar la efectividad de las medidas protectoras y correctoras aplicadas.  
Desarrollándose, entre otras, las siguientes actuaciones de vigilancia y seguimiento:  
Determinar el consumo real de agua, electricidad y gas, y la generación de aguas residuales, y compararlo con las previsiones.  
Determinar el volumen de residuos sólidos generado, y su adecuación a las previsiones; solicitándose al servicio de limpieza del Ayuntamiento los datos sobre recogida de basuras.   
Determinar la contaminación lumínica, y en especial los focos emisores que resultan innecesarios.  
Determinar la idoneidad de los sistemas de riego, de las especies empleadas y de las dotaciones de riego, evitando riegos excesivos.  
- Verificar el estado y grado de evolución de la cubierta vegetal implantada.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 8.a del Anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
4. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por tanto, en base a todo lo anteriormente expuesto y, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la homologación y plan parcial del sector Molí Nou en el término municipal de Benaguacil (Valencia); siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta la fecha, con los Informes Sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos en el apartado Segundo de la presente declaración.   
No obstante, la presente declaración de impacto ambiental no incluye la evaluación del proyecto del campo de golf previsto, requiriendo para su aprobación, efectuar el procedimiento de evaluación de impacto ambiental establecido por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, así como el Reglamento que la desarrolla. Asimismo, independientemente de la evaluación ambiental del campo de golf, que deberá efectuarse en su momento, el riego del mismo, así como el de las zonas verdes ajardinadas, deberá efectuarse, tal y como se indica en el estudio de impacto ambiental presentado, con aguas residuales adecuadamente depuradas; debiendo disponerse, con carácter previo a su aprobación definitiva, la justificación sobre la disponibilidad de recursos hídricos suficientes.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los condicionantes que se desarrollan a continuación:   
1. Previamente a la aprobación definitiva del proyecto:  
a) Deberá justificarse ante la Comisión Territorial de Urbanismo, el adecuado sometimiento a información pública (periodo de exposición y medios de difusión) de la documentación íntegra constitutiva del proyecto.   
b) Los pozos Nahora 1 y Nahora 2, ubicados en la parcela 25 del polígono 19, se protegerán mediante la clasificación de suelo no urbanizable de especial protección y se establecerá un perímetro de protección de 300 metros contados desde el límite exterior del punto de captación; conforme al artículo 18 de la Ley 4/2.004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.   
2. Previamente al inicio de las obras de urbanización (y así se dispondrá en las correspondientes fichas de planeamiento del Sector):  
a) Deberá justificarse la disponibilidad de recursos hídricos suficientes.  
b) Deberá obtenerse el Informe favorable de la Conselleria de Cultura acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, según lo establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano; dándose cumplimiento a las determinaciones que, en su caso, contenga el citado informe preceptivo y vinculante. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
c) Respecto a la reutilización de las aguas depuradas (con destino a riegos) que se plantea en el Proyecto, y de acuerdo con lo establecido en el artículo 109 (Régimen jurídico de la reutilización) del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Aguas; deberá obtenerse las correspondientes autorizaciones que le sean de aplicación, adecuándose a las condiciones que en las mismas se establezcan en cuanto a vertido y calidades exigibles basándose en los usos a los que se destinen las aguas depuradas, que tal y como consta en la documentación complementaria aportada a lo largo de la tramitación de la presente declaración, se emplearían para efectuar el riego del campo de golf y demás zonas verdes previstas en el sector.  
d) Dado que el término municipal se encuentra atravesado por una amplia red de drenaje, deberá obtenerse Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, respecto a los aspectos que a continuación se indican, adecuándose a lo que dicte la Confederación respecto a los procedimientos de concesión y autorización pertinentes:  
- Afección de la actuación al dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y de policía.   
- Incidencia de la actuación en el régimen de corrientes  
e) Dado que se prevé el vertido de las aguas pluviales a la red de acequias existentes, se solicitará informe a la Comunidad de Regantes de la Sèquia Major de Benaguacil y al Sindicato de Riegos de la Pobla de Vallbona; así como autorización de vertido al organismo de cuenca competente, Confederación Hidrográfica del Júcar, de acuerdo con lo dispuesto en el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.   
f) Se dará cumplimiento a los condicionantes establecidos, en el informe de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA., de fecha 2 de Julio y 28 de septiembre de 2008..  
g) Se deberá dar cumplimiento a los condicionantes establecidos en el informe elaborado por la Entidad de Saneamiento de Aguas (EPSAR), de fecha 19 de junio de 2006, relativos a la viabilidad en la EDAR de Camp de Turia I, en cuanto al tratamiento de las aguas residuales generadas por el desarrollo del presente Proyecto.   
h) Se presentará ante el Servicio de Conservación de la Biodiversidad de esta Conselleria, con el objeto de que sea informado favorablemente por éste, un estudio en el que se detallen las especies de flora a utilizar en parques, jardines públicos y zonas deportivas; adecuándose en todo momento a las consideraciones e indicaciones que dicho Servicio efectúe al respecto.   
i) Dado que en la documentación complementaria aportada a lo largo de la tramitación de la presente declaración, no se ha concretado suficientemente éste aspecto, deberá justificarse lo dispuesto en la Disposición Transitoria Segunda de la Ley 9/2006, de 5 de diciembre de 2006, Reguladora de Campos de Golf en la Comunitat Valenciana, que es de aplicación al presente proyecto; debiendo justificar el cumplimiento, y en su caso, adaptación a las exigencias relativas a la aptitud de los terrenos, capacidad de acogida y vulnerabilidad ambiental de los mismos, integración paisajística, disponibilidad de recursos hídricos y respeto a los corredores ambientales, establecidas en los artículos 14, 15, 16, apartados 1 al 5 del artículo 17, 18 y 19 de la citada Ley.   
j) Deberá darse cumplimiento a lo establecido en el apartado Segundo de la Disposición Transitoria Tercera (Régimen transitorio de los programas para el desarrollo de actuaciones integradas), de la Ley 9/2006, de 5 de diciembre de 2006, reguladora de Campos de Golf en la Comunitat Valenciana.   
k) Deberá obtenerse Informe favorable del Servicio Territorial de Energía de Valencia de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, relativo a las afecciones derivadas de las líneas eléctricas de media tensión y torres de conversión aéreo-subterránea, existentes en al ámbito del Sector; adecuándose en todo momento a las consideraciones e indicaciones que en el mismo se establezcan al respecto.   
l) Deberá darse cumplimiento a los condicionantes establecidos en el informe del Servicio de Planificación de la Dirección General de Transportes, de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, de fecha 17 de abril de 2007.   
m) Deberá obtenerse Informe de la Dirección Territorial de Valencia, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación; en el que se justifique si los terrenos afectados por la presente actuación, presentan valores rústicos o agrarios dignos de protección; asi como cualquier otra consideración que se estime oportuna al respecto; en cuyo caso, dichas consideraciones se considerarán como propias del contenido de la presente declaración, debiendo proceder a su correspondiente cumplimiento.   
3. Previamente a que se otorguen las licencias de ocupación de los usos residenciales y deportivos en el Sector, se comprobará que:  
a) La red de abastecimiento de agua esté en funcionamiento y que el agua presente la calidad adecuada de acuerdo al RD 140/2003, de 7 de febrero, por el que se establecen los criterios sanitarios relativos a la calidad del agua para el consumo.  
b) Se garantice el pleno funcionamiento de las instalaciones de depuración en el momento del inicio de ocupación y el vertido cumpla con los valores límite de emisión que fije la Confederación Hidrográfica del Júcar al respecto.   
c) El depósito de agua y la planta desnitrificadora, se ejecutarán a cargo del sector. El Ayuntamiento comprobará, antes de la recepción de la urbanización del nuevo Sector, que ambos se encuentran totalmente ejecutados, dimensionados con capacidad suficiente y preparada para entrar en servicio. La construcción de las infraestructuras será, por tanto, anterior al final de obra de la urbanización. Asimismo, el Ayuntamiento comprobará que se verifican los parámetros de calidad del agua potable, conforme al Real Decreto 140/2.003, de 7 de febrero.   
4. Se dará cumplimiento a los condicionantes establecidos en el informe favorable relativo a vías pecuarias, suscrito por ingeniero técnico y jefe de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de fecha 3 de diciembre de 2007.  
5. Todos los elementos de depuración y drenaje se integrarán convenientemente en el entorno con zonas ajardinadas y densas barreras vegetales.  
6. En caso de tener que llevarse a cabo ocupaciones temporales de las vías pecuarias presentes y/o próximas al sctor, no previstas durante la fase de ejecución de las obras de urbanización, se solicitará la correspondiente autorización del organismo competente en la materia.  
7. El Ayuntamiento exigirá a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
8. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
9. Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de los terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o de cualquier otro tipo de residuo.  
10. Durante la fase de ejecución del sector, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado  
11. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas, dada la elevada calidad agraria de las mismas, y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto, a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización. Se definirá el lugar y las condiciones de almacenamiento del suelo eliminado, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones de humedad y sus características edáficas.  
12. Se integrarán en el sector, en la medida de lo posible, o bien en otras áreas del municipio, los ejemplares arbóreos existentes actualmente diseminados en el área de actuación; debiendo establecerse un programa adecuado para su mantenimiento que asegure su pervivencia.   
13. El material necesario para realizar la explanada del sector deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada; debiendo disponerse de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
14. Todas las actuaciones que se desarrollen en el sector se adecuarán, en la medida de lo posible, a la pendiente natural del terreno, de modo que ésta se altere en el menor grado posible, propiciándose la adecuación a su topografía natural, tanto del perfil edificado como del parcelario, de la red de caminos y de las infraestructuras lineales. Además se disminuirá el impacto de las edificaciones sobre el entorno mediante el empleo de colores en techos y fachadas que permitan una mayor mimetización.   
15. Deberán preverse, en la urbanización, lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunitat Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al Plan Integral de Residuos.  
16. El programa de vigilancia ambiental deberá incluir el compromiso de presentar puntualmente el Promotor ante la administración una memoria o informe anual concretando: el desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma.   
17. Será necesaria la reposición de todos los servicios e infraestructuras de riegos afectados y funcionalmente necesarios por parte del urbanizador. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesen el Sector y tengan una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
18. Los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del cumplimiento de las ordenanzas municipales, de la legislación sectorial de aplicación vigente, las medidas establecidas en este condicionado, las establecidas en el estudio de impacto ambiental, en el documento de síntesis y las labores de vigilancia que correspondan al programa de vigilancia ambiental, se incorporarán al preceptivo proyecto de urbanización y al de construcción; valorándose adecuadamente presupuestariamente los gastos derivados de su cumplimiento.  
19. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 35 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental: la vigilancia del cumplimiento por parte del titular del proyecto de las condiciones impuestas por la Agencia del Medio Ambiente corresponde al órgano con competencia sustantiva y a las Corporaciones Locales en el ejercicio de sus atribuciones legales.  
20. Otros condicionantes de carácter ambiental que se deriven de las preceptivas autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.  
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 10 de septiembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 227/07-AIA  
Título: Legalización matadero industrial de aves, sala de despiece y almacén frigorífico  
Promotor: Antonio Pamies, SL  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Granja de Rocamora (Alicante).  
Objeto del proyecto: obtener la licencia ambiental para la actividad de matadero.  
Localización: paraje Brazal del Cabrero, C/ La Huerta S/N, en el término municipal de Granja de Rocamora (Alicante).  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia ambiental para legalizar un matadero industrial de aves, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La actividad se localiza en una superficie de 34.382 m², correspondiendo 7.803,5 m² a la superficie ocupada, distribuidos en las siguientes edificaciones e instalaciones:  
- Edificio principal de 4.852,5 m²  
- Nave envases de 600 m²  
- Aparcamiento de 475 m²  
- Nave de taller de 405 m²  
- Sala de bombas de 72 m²  
- Depuradora de aguas residuales de 612 m²  
- Aljibe de 77 m²  
- Balsa de riego de 710 m²  
El proceso industrial del matadero consiste en la recepción de aves, aturdido, sacrificio, sangrado, escaldado, desplumado eviscerado tradicional y automático, clasificado-envasado y expedición. El proceso industrial de la sala de despiece se basa en el despiece de canales con destino a fresco o con destino a congelado, y la obtención de carne industrial congelada.  
Se procesa 9.646,88 Tm/año de pollos y 8.062,03 Tm/año de gallinas. Los productos acabados son 6.559,88 Tm/año de canales de pollo que van a venta directa o a despiece, y 5.482,18 Tm/año de canales de gallina, con similar destino. Los subproductos comestibles ascienden a 497,65 Tm/año. Los desperdicios ascienden a 6.185,85 Tm/año. El estiércol generado asciende a 85,75 Tm/año. Las bajas ascienden a 54 Tm/año.  
Los subproductos no comestibles resultantes de la actividad son: plumas, vísceras y menudillos cuando no se aprovechan, patas, decomisos (se incluye aves vivas rechazadas, muertas en el transporte, canales no aptas en la inspección post-mortem), estiércol y otros (se incluye los producidos en la fase de faenado). Todos ellos son retirados por gestor autorizado.  
El combustible utilizado en actividad es gasóleo C (para dar servicio al quemador de la caldera de agua caliente, y a los quemadores marmitas cocción sangre, así como al quemador lavadora envases y palets) y gasóleo A (para dar servicio a los camiones propios de la empresa).  
El suministro de agua procede de la red municipal y es suministrada por Gestagua, SA. El consumo previsto a pleno rendimiento es de 301,0 m³/día.  
Las aguas residuales generadas proceden de los procesos de matadero, sala de despiece, limpieza y aseos de personal. Se someten a tratamiento previo al vertido a la red de alcantarillado municipal, disponiéndose de autorización de vertido de aguas residuales a la red municipal.  
  
El proceso de depuración de aguas residuales, se basa en un tamizado, desengrase, homogeneización, tratamiento biológico, evacuación de agua tratada y tratamiento de fangos.  
Los residuos tóxicos y/o peligrosos generados son aceites usados de las carretillas elevadoras y otros equipos hidraúlicos, aceites usados de los vehículos propios de la empresa, filtros, baterías, trapos, anticongelantes, líquidos de frenos, zapatas y similares, siendo retirados al taller mecánico de mantenimiento de vehículos propios de la empresa y retirados a su vez por gestor autorizado.  
Las emisiones sonoras asociadas a la actividad, sobrepasan en algunos casos los niveles legalmente establecidos en la Ley 7/2002 de 3 de diciembre de protección contra la contaminación acústica de la Generalitat Valenciana (niveles permitidos de emisiones al exterior durante el día de 70 dBA y de noche de 60 dBA), detallándose la adopción de medidas que disminuyan dicho impacto en el apartado de medidas correctoras de esta declaración de impacto ambiental. Los olores están asociados al procesado del matadero, existencia de desperdicios orgánicos y el tratamiento de aguas residuales. Las emisiones gaseosas están asociadas a la caldera de agua caliente, lavadora de envases, lavadora de palets, cocedor de sangre, caldera de agua caliente, definiendo puntos de emisión para cada uno de ellos.  
La distancia al núcleo urbano de Granja de Rocamora es de 570 m.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
El expediente se inició el 24 de octubre de 2007, con la remisión por parte de la Dirección Territorial en Alicante del proyecto básico, estudio de impacto ambiental y resultado de información pública. En fecha de registro de salida 5 de febrero de 2008 se solicitó al Ayuntamiento la presentación del expediente administrativo municipal, el cual se recibe en fecha de registro de entrada 5 de mayo de 2008.  
Información pública en el BOP nº 151, de 13 de julio de 2007, durante un periodo de 20 días, tablón de edictos del Ayuntamiento, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.  
Además, la información pública se realiza en el DOGV nº 5.585 de 28 de agosto de 2007, durante un periodo de 30 días, sin la presentación de alegaciones.   
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha de registro de salida 5 de febrero de 2008 se solicitó al promotor, a través del Ayuntamiento, la ampliación de la documentación constitutiva del expediente, con la presentación de:  
Documentos justificativos de las empresas encargadas de la gestión de los residuos y los vertidos que se generan en el matadero.  
Caracterización de los lodos deshidratados de la depuradora, de manera que quede justificado su destino como abono agrícola.  
Documento justificativo del contrato suscrito con la empresa que abastece de agua potable al matadero.  
En fecha de registro de entrada 5 de mayo de 2008 el promotor remite la documentación solicitada, en la que se identifica las empresas gestoras de residuos, recurriendo a una empresa gestora para la retirada de lodos, desestimando el destino de los lodos como abono agrícola descrito en el estudio de impacto ambiental. La empresa que se declara realiza dicha gestión no dispone, en ese momento, de autorización como gestor de residuos por esta Conselleria, por lo que en fecha de registro de salida 1 de julio de 2008 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, la justificación de la gestión de los lodos por empresa gestora autorizada.  
En fecha de registro de entrada 22 de agosto de 2008 el promotor remite contrato suscrito con empresa gestora autorizada para la retirada de lodos procedentes del tratamiento biológico de aguas residuales industriales.  
Informes sectoriales  
El expediente municipal recoge los siguientes informes:  
- Informe favorable municipal de compatibilidad urbanística.  
- Informe favorable del técnico municipal.  
- Autorización previa de la Dirección General de Urbanismo de fecha de 10 de enero de 1992.  
- Licencia de obras municipal de fecha 10 de junio de 1991.  
- Informe favorable del jefe local de Sanidad.  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrollará la actividad se califica como suelo no urbanizable común, según Plan General de Ordenación Municipal Urbana.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Alicante ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
El municipio de Granja de Rocamora no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
El inventario ambiental recogido en el estudio de impacto ambiental describe, como medio inerte: suelo, agua, clima, aire; como medio biótico: fauna, flora, vegetación, relaciones ecológicas. Medio perceptual: paisaje, patrimonio histórico, artístico y arqueológico, medio socioeconómico y cultural.  
La identificación de impactos se ha realizado a partir de la identificación de los valores ambientales más representativos del entorno, pasando a identificar las acciones del proyecto susceptibles de modificar el medio, en las etapas de construcción, operación y desmantelamiento, a partir de las cuales se identifica los factores ambientales susceptibles de ser afectados por estas acciones.  
La identificación de impactos más relevantes, para la etapa de funcionamiento (ya que se evalúa una actividad existente), recogidos en el estudio de impacto ambiental, son:  
Aire:  
Emisión de ruidos asociados a la propia actividad en el matadero, transporte de materias primas y productos acabados, tratamiento de aguas residuales. Según el estudio de impacto ambiental el nivel de emisiones cumple con los máximos establecidos, excepto para el caso de:  
- Sala de máquinas, nivel de emisión sonora máxima producida en el arranque de los compresores.  
- Silo de desperdicios (noche), nivel de emisión sonora máxima producida en la apertura de las compuertas de los silos para su descarga a camión.   
- Condensadores frigoríficos (noche).  
- Depuradora aguas residuales. Fase biológica-fangos (noche).  
Emisión de olores asociados a la presencia de los propios animales, operaciones de faenado, existencia de desperdicios orgánicos procedentes de las operaciones de faenado y tratamiento de aguas residuales.  
Emisión de gases asociadas a los humos procedentes de los equipos de combustión de la caldera de agua caliente, de al lavadora de envases de plástico, de la lavadora de palets de plástico, de los dos cocedores de sangre.  
Agua:  
Disminución de la calidad del agua.  
Suelo:  
Contaminación por infiltración por vertidos accidentales y almacenamiento de residuos.  
Se ha realizado una caracterización cualitativa de impactos, procediendo a determinar la magnitud del mismo, como estimación cuantitativa del efecto que éste tendrá sobre el valor ambiental.  
Entre las medidas correctoras recogidas en el estudio de impacto ambiental se incluye, para la fase de funcionamiento:  
Para minimizar la emisión de olores asociado a la propia actividad, se procederá a la limpieza y desinfección de todos los locales y equipos en contacto con los animales sacrificados. Los vehículos de transporte de aves vivas y los jaulones contenedores de las mismas son lavados y desinfectados en el momento en que se produce la descarga.  
Para minimizar la emisión de olores asociados a los residuos orgánicos generados, estos se retirarán diariamente por gestores autorizados.   
La emisión de olores asociada a la depuración de aguas residuales, se minimizará proporcionando aireación suficiente en los recintos de desengrase, homogeneización y reacción biológica. El almacenamiento de los fangos se realizará en depósito cerrado previo a su tratamiento. Se deshidratará los fangos por centrifugación en máquina y se procederá a la retirada diaria.  
Para controlar las emisiones gaseosas producidas en la actividad, se establece medidas de control basadas en la colocación de bocas de muestreo de manera que la empresa colaboradora de esta Conselleria tenga acceso a la boca de muestreo, estableciéndose un libro de registro con el resultado de las tomas de muestras efectuadas.  
- Para mitigar la emisión de ruidos y vibraciones asociados al funcionamiento de la actividad, se conferirá un nivel de aislamiento necesario en los elementos de cerramientos de la actividad, tal que se cumpla la normativa vigente sobre ruido y vibraciones.  
Para mitigar la emisión de ruidos, se programará la descarga de los animales en horario diurno en el que los niveles admitidos son de 70 dBA.  
Para mitigar la emisión de ruidos, se programa la planta depuradora para que el tratamiento de fangos se realice en horario de 7 a 23 h., y sólo funcione el reactor biológico, con lo que el nivel de emisión es de 55 dBA.  
Para asegurar la calidad de las aguas, se procederá a tratamiento de las aguas residuales de los procesos productivos, limpieza de la planta y equipos y de los servicios higiénicos de personal, mediante la instalación de planta depuradora de aguas residuales para tratar el caudal recibido.  
Para evitar vertidos accidentales de aguas residuales, se suscribe control de mantenimiento preventivo con la empresa instaladora de la planta. En previsión de que ocurra un vertido accidental, toda la zona de emplazamiento de la planta depuradora se pavimenta con losa de hormigón armado, sobre sub-base de zahorra, que dificulta la infiltración en el terreno.  
Para prevenir la proliferación de vectores y plagas se aplicará plan de desratización y desinsectación de las instalaciones, para lo que se suscribe contrato con empresa autorizada para la eliminación de este tipo de vectores. Se retirará diariamente los residuos orgánicos y la limpieza y desinfección diaria de los recipientes de almacenamiento, así como de las instalaciones interiores, de manera que se asegure la no proliferación de dichos vectores.  
El programa de vigilancia ambiental recogido en el estudio de impacto ambiental incluye el procedimiento para controlar las medidas correctoras, basado entre otras medidas, en la elaboración de un informe anual de medidas correctoras que incluya una propuesta de nuevas medidas correctoras en el caso de que se haya constatado la insuficiencia de las medidas correctoras ya implantadas, se hayan detectado nuevos impactos ambientales no previstos, o los avances tecnológicos permitan la aplicación de procedimientos de corrección más eficaces. Se propone la realización de autocontroles acústicos, al menos cada cinco años o en un plazo inferior si así se estableciera en el procedimiento de evaluación de impacto ambiental o en el de calificación de la actividad.  
Las deficiencias acústicas detectadas en la instalación obligan a realizar controles acústicos con una periodicidad superior a la marcada en el estudio de impacto ambiental. El resto de medidas correctoras se consideran aceptables, siempre que se justifique su adecuación con el seguimiento periódico que se lleve a cabo como programa de vigilancia ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.j.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización del matadero de aves, localizado en el término municipal de Granja de Rocamora (Alicante) promovida por Antonio Pamies, SL, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Considerando la proximidad de la actividad al núcleo urbano, se controlará la emisión de olores con una periodicidad semestral, de manera que se compruebe la afección a la población, aplicando medidas correctoras complementarias a las adoptadas, en de existir dicha afección.  
- Considerando la proximidad de la actividad al núcleo urbano, se controlará la emisión de ruidos con una periodicidad trimestral, de manera que se apliquen medidas correctoras complementarias a las adoptadas, en caso de percibirse dicha afección.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 9 de septiembre de 2008.- La directora general De Gestión Del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica  
Expediente: 291/07 AIA  
Título: Modificación del Plan General de Ordenación Urbana de Valencia en las parcelas emplazadas en las Calles Círculo de Bellas Artes, Reina Violante y Evaristo Crespo Azorín  
Promotor: Ayuntamiento de Valencia (Valencia)  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda. Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia  
  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El objeto de la presente Modificación es el cambio de calificación jurídica de las parcelas actualmente calificadas como dotacionales con destino a uso escolar (Sistema Local Escolar, EC-6), situadas en las calles Reina Violante, Evaristo Crespo Azorín y Círculo de Bellas Artes, para destinarlas a uso residencial plurifamiliar (edificación abierta/bloque). Aludiéndose a la innecesariedad de las dotaciones educativo-culturales de las tres parcelas consideradas, debido, fundamentalmente, a los años transcurridos desde que se aprobó dicha determinación en la ordenación vigente y no haberse producido tal destino, ni existir previsión alguna para la materialización de dicho uso.   
Paralelamente, se propone otra modificación consistente en el cambio de clasificación y calificación de los terrenos localizados en el sector noroeste de la ciudad, al norte de la pedanía de Beniferri, en la confluencia de la avenida Maestro Rodrigo con la Ronda Norte, recientemente ejecutada, pasando de suelo no urbanizable de protección agrícola y de infraestructuras (SNU-PA-1 y PI) a urbano con destino a dotaciones públicas (zona verde deportiva recreativa, SJL/RD), dentro de la red secundaria de dotaciones, con el objeto de compensar el cambio de calificación de las tres parcelas anteriormente citadas que se prevén destinar a uso residencial, y consecuentemente, el incremento de la edificabilidad.   
Con la presente Modificación pasarían a tener uso residencial y un aprovechamiento en conjunto, una superficie de 50.000 m² aproximadamente.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Localización  
El ámbito de la modificación se correspondería con el de las parcelas referenciadas en el apartado anterior de la presente declaración, cuyas características y ordenación urbanística actual, conforme al planeamiento vigente, son las siguientes:   
- Parcela 1, Código 1.S1.15.311, con referencia catastral 7048902YJ2774G0001RJ, de Suelo urbano, de una superficie de 5.002,54 m²s. Ubicada formando esquina a las calles Dolores Marqués y Círculo de Bellas Artes.   
Se halla ubicada dentro del ámbito del plan parcial Orriols (Sector PRR-3), aprobado definitivamente en febrero de 1998; teniendo en la actualidad la condición de suelo urbano, en cuanto se encuentra ya ejecutada la obra urbanizadora y consolidada la edificación circundante.  
- Parcela 2, código 1.S1.04.340, con referencia catastral 3541602YJ2734B0001EW, de 8.001,70 m²s de superficie. De forma rectangular, con fachadas orientadas por el oeste a la calle Reina Violante, y por el este con la calle Puerto de Santa María, lindando al sur con una calle peatonal en proyecto que la separa de una zona verde; y por el norte con una parcela calificada como Servicio Público Deportivo.  
Se halla ubicada dentro del ámbito del Plan Parcial Ademuz (Sector PRR-1), aprobado definitivamente en abril de 1994, proveniente de la ejecución de la unidad B del citado Sector, teniendo actualmente la condición de suelo urbano, en cuanto se halla ya ejecutada la obra urbanizadora y consolidada la edificación circundante. Concretamente, su uso corresponde a dotacional; estando integrada en el Sistema Local Educativo-Cultural (EC), dentro de la zona de calificación urbanística de edificación abierta (EDA).  
- Parcela 3, Código 1.S1.04.298, con referencia catastral 3434101YJ2733C0001IJ, de una superficie de 2.646,40 m², lindando con las calles Jorge Comín, Evaristo Crespo Azorín y Hernández Lázaro. Se halla ubicada dentro del ámbito del Plan Parcial «Campanar Sur» (sector PRR-12) aprobado definitivamente en mayo de 1977, proveniente del desarrollo y ejecución del citado sector, teniendo actualmente la condición de suelo urbano, concretamente dotacional, estando la parcela integrada en el Sistema Local Educativo-Cultural (EC), dentro de la zona de calificación urbanística de edificación abierta (EDA).  
Paralelamente, los restantes terrenos objeto de la Modificación están situados en el extremo Norte de la pedanía de Beniferri, con una superficie de 19.280 m², constituyendo un enclave localizado entre la calle Favanella, la subestación eléctrica Sant Pau y red viaria de infraestructura primaria, que constituye la confluencia y conexión entre la Ronda Norte y la prolongación de la avenida del Maestro Rodrigo y suelo ya edificado (Alquería de Tos).   
De acuerdo con las determinaciones del PGOU vigente, estos terrenos tienen la consideración de suelo no urbanizable, en parte calificados como protección agrícola (PA-1) y en parte como protección de infraestructuras (Pl-1), si bien en el documento de concierto previo a la revisión del plan general, toda la zona en la que se encuentran estos terrenos, entre la Ronda Norte y el suelo delimitado como urbano y urbanizable, se ha propuesto su inclusión como suelo urbano con destino a espacios libres de uso deportivo.  
La presente modificación no introduce una nueva normativa urbanística, sino que se remite a las Normas Urbanísticas del vigente PGOU de Valencia. Por lo que las parcelas 1, 2 y 3, de acuerdo con la tipología atribuida, se regirán por las Normas Urbanísticas del PGOU, asi como por las Ordenanzas Generales y Particulares referidas a la calificación urbanística de edificación abierta (EDA).   
Por otra parte, la normativa urbanística aplicable a las nuevas zonas verdes será la establecida en las Normas Urbanísticas del PGOU de Valencia para los Espacios Libres de Uso Deportivo (EL-4). Esta calificación de espacios libres es la calificación equivalente a la calificación de jardín (SJL/RD), que se utiliza en la presente modificación para adecuarla a la terminología del ROGTU.   
Análisis de alternativas   
El estudio de impacto ambiental carece de un estudio de alternativas de ubicación propiamente dicho; ya que básicamente se ha justificado el proyecto aludiéndose a la innecesaridad de las dotaciones educativo-culturales de las tres parcelas anteriormente referidas. Fundamentándose dicha justificación en el hecho de los muchos años que han transcurrido desde que se aprobó tal determinación en la ordenación vigente, y que aún, no se ha culminado en tal destino educativo, no existiendo tampoco, previsión alguna para la materialización del referido uso.   
Tramitación administrativa  
En fecha 12 de diciembre de 2007, el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio de Valencia remite estudio de impacto ambiental junto con la documentación técnica, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Según certificado municipal suscrito por el Secretario del Ayuntamiento de Valencia, de fecha 23 de julio de 2007, en la sesión plenaria celebrada esa fecha, se acuerda:  
- Someter a información pública por el plazo de un mes, y con el efecto suspensivo de licencias previsto en el artículo 102 de la LUV, el presente Proyecto de Modificación del PGOU, mediante los correspondientes anuncios en el Diari oficial de la Comunitat valenciana y en un diario no oficial de amplia difusión en la localidad.  
- Someter a información pública por el plazo de un mes el estudio de impacto ambiental remitiéndolo a la Concejalía de Calidad Medioambiental, Energías Renovables y Cambio Climático, para que se recaben los informes oportunos.  
Requerir a la Entidad Metropolitana de Servicios Hidráulicos (EMSHI) a los efectos previstos en la Orden de 3 de enero de 2005, de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental.  
- Requerir, en cumplimiento de la misma Orden, informe de la Conselleria de Cultura y Deporte acerca de la compatibilidad de la Modificación expuesta al público con la protección del patrimonio cultural.  
- Requerir informe del Servicio Municipal de Parques y jardines en relación con el estudio de paisaje.  
- Solicitar a la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, la expedición de la Cédula Territorial de urbanización, remitiéndole la documentación descrita en el artículo 227 del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística.   
1. Información pública  
El presente Proyecto de Modificación Puntual del Plan General de Ordenación Urbana de Valencia, fue sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV), número 5.577, de fecha 14 de agosto de 2007, y en el Diario Las Provincias del 1 de agosto de ese mismo año.  
Durante dicho plazo de información pública se presentaron alegaciones al referido programa, no considerándose ninguna de ellas de carácter ambiental, a excepción de aquellas referidas a los efectos derivados de la presencia de instalaciones eléctricas de alta tensión y una vía rápida. A continuación se resume el contenido de las mismas, así como la respuesta desestimatoria emitida por el Ayuntamiento de Valencia al respecto:  
- Se alega, que no existe correspondencia entre las características de las parcelas reclasificadas y las de los terrenos situados al norte de la pedanía de Beniferri, entre otros, por los siguientes motivos:  
- Porque no se establece en ellas el uso escolar sino el de zona verde.  
- Por la ubicación en la nueva parcela, de instalaciones eléctricas de alta tensión aéreas y subterráneas, que limitan la posibilidad de situar construcciones deportivas, recomendándose por lo tanto, no destinarlas a zona verde.   
- Porque lindan con una carretera que es una vía rápida de cuatro carriles, separados con mediana y con carriles de aceleración en los que la velocidad máxima permitida es de 100km/h.  
- Se desestiman las alegaciones basadas en dichas argumentaciones, en base a un razonamiento fundamentado en consideraciones que se resumen a continuación:  
- La exigencia de mantener el equilibrio de dotaciones públicas (artículo 94 de la LUV) obliga a la administración a no eliminar suelo destinado a cualquier dotación pública sin sustituirlo por una nueva superficie de suelo destinada a uso dotacional público. La legislación no exige que el uso del nuevo suelo dotacional sea idéntico al uso del que se cambia la calificación.  
- Respecto a la existencia de instalaciones eléctricas de alta tensión aéreas y subterráneas, que recomiendan no destinar la parcela reclasificada a zona verde, se informa que efectivamente, el proyecto de urbanización de la zona verde deberá prever el soterramiento de estas redes, ya que su mantenimiento, es incompatible con el uso que se pretende instalar.   
- En cuanto a las características del vial colindante a la zona verde, forma parte de la Ronda Norte de la ciudad de Valencia, teniendo, toda ella, la consideración de vía urbana de carácter estructural de acuerdo con las determinaciones del plan general vigente, a la que no se le ha exigido ninguna servidumbre de protección, estando vinculada, según los tramos, al suelo urbano o al urbanizable, en los que, además, ha formado parte del sector y del área de reparto a los efectos de su gestión, como es el caso de los PAI's de Benicalap Norte, Benicalap Sur, Orriols y Benimaclet.   
2. Requerimiento de información o documentación complementaria  
- En fechas 12 y 27 de febrero de 2008, respectivamente, se efectúa requerimiento de documentación al Servicio Territorial de Ordenación del Territorio de Valencia, remitiéndose copia del mismo al Ayuntamiento de Valencia; solicitándose los siguientes informes y documentación complementaria:   
a). Informe favorable de la Conselleria de Cultura y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, según lo establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
b). Previsión justificada del volumen de agua potable necesario para el desarrollo de las actuaciones previstas en la presente modificación; adjuntándose informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar o de entidad colaboradora autorizada para el suministro de agua potable del municipio, sobre la disponibilidad de agua en cantidad y calidad suficiente para la previsión de consumos que se desprende del desarrollo de la Modificación al PGOU propuesta, tal y como recoge el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
c) Informe del Servicio Territorial de Energía, de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, respecto a la existencia de instalaciones de alta tensión aéreas y subterráneas ubicadas en terrenos al norte de la pedanía de Beniferri.   
d) Informe del Servicio Municipal de Parques y Jardines respecto al estudio de paisaje presentado.  
f) Informe de la Dirección General correspondiente de la Conselleria de Educación en el que se indique la innecesaridad de destinar a uso escolar, tal y como estaba previsto inicialmente, las parcelas propuestas.   
g) Análisis de alternativas y justificación de la elección de los terrenos al norte de la pedanía de Beniferri propuestos a reclasificar como suelo urbano de dotaciones públicas (zona verde deportiva recreativa, SJL/RD). Justificándose igualmente, la pérdida de valores a la que se alude en la documentación remitida, que hicieron a dichos terrenos merecedores de tal protección (no urbanizable de protección agrícola), considerándose, que a su vez, también se hayan calificados como no urbanizable de protección de infraestructuras.   
h) Deberá presentarse un estudio acústico, el cual, será informado por el órgano competente en la materia, en cumplimiento de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica; debido a la colindancia con red viaria de los terrenos propuestos al norte de la pedanía de Beniferri.  
i) Certificado de organismo gestor en el que se asuma la gestión del aumento de residuos sólidos generados como consecuencia del desarrollo de los terrenos previstos a ejecutarse como urbanos con destino a dotaciones públicas (zona verde deportiva recreativa, SJL/RD); dado que entre la documentación aportada, únicamente se adjunta Informe favorable de la Sección de Limpieza y Recogida de Residuos Urbanos, de fecha 17 de septiembre de 2007, referido a las parcelas localizadas en las calles Círculo de Bellas Artes, Reina Violante y Evaristo Crespo Azorín.   
j) Informe de la entidad gestora a la que se prevea conectar las viviendas previstas en los terrenos a recalificar, respecto a la viabilidad de gestión de las aguas residuales generadas.   
k) El 6 de mayo de 2008, el Ayuntamiento de Valencia remite documentación complementaria constituida por los siguientes informes:   
- Informe del Jefe de la Sección de Limpieza y recogida del Ayuntamiento de Valencia, de fecha 17 de septiembre 2007.  
- Informe de la Sección de Planificación y proyectos, del 5 de septiembre de 2007.  
- Informe del Servicio del Laboratorio Municipal y del Medio Ambiente, del Ayuntamiento de Valencia, de fecha 14 de septiembre de 2007.  
- Informe favorable del Servicio de Abastecimiento de la Entidad Metropolitana de Servicios Hidráulicos (emshi), de fecha 17 de octubre de 2007.   
- Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 17 de octubre de 2007.  
- Informe del Servicio del Laboratorio Municipal y del Medio Ambiente, del Ayuntamiento de Valencia, de fecha 14 de septiembre de 2007.   
Dado que la documentación aportada solo constituye una respuesta parcial al contenido de los requerimientos anteriormente efectuados, se reiteran éstos nuevamente en fecha 9 de mayo y 12 de junio de 2008.  
- El 10 de julio de 2008, dado que no se ha aportado hasta la fecha la documentación solicitada, se remite Advertencia de Caducidad al Servicio Territorial de Ordenación del Territorio, así como copia de la misma al Ayuntamiento de Valencia, comunicándose que transcurrido el plazo de tres meses sin recibir dicha documentación en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica, se procederá al cierre del expediente iniciado, conforme determinan los artículos 87.1 y 92 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común (BOE, nº 285, de 27 de noviembre de 1.992).   
- En fecha 21 de agosto de 2008, la Conselleria de Infraestructuras y Transporte remite documentación aportada por el Servicio de Planeamiento del Ayuntamiento de Valencia, constituida por:  
- Solicitud de informe y autorización a la Confederación Hidrográfica del Júcar  
- Solicitud de informe al Servicio Territorial de Energía  
- Copia de los informes de la Dirección General de Régimen Económico de la Conselleria de Educación  
- Copia de informe de la Dirección General de Planeamiento justificando la elección de los terrenos  
- Estudio acústico  
- Informe del Servicio del Ciclo Integral del Agua, respecto a la viabilidad de gestión de las aguas residuales generadas  
Informes sectoriales  
1. Informe de la Sección de Obras de Jardinería, Zona Norte, del Ayuntamiento de Valencia, de fecha 31 de agosto de 2007, por el que se informa favorablemente, en el ámbito de sus competencias, en base a la documentación complementaria remitida a ese organismo, lo desarrollado en la misma respecto a la vegetación existente y el suministro de agua para riego; indicándose en el citado informe, entre otras, las consideraciones que a continuación se resumen:  
- Parcelas cuya reclasificación son objeto de la presente propuesta de modificación:  
- Parcela calle Círculo de Bellas Artes: parcela vallada exenta de edificación con muchas malas hierbas secas. Se constata la existencia de tres árboles junto a la calle Dolores Marques, un olivo, una melia y una falsa pimienta, de los cuales, los dos primeros, olivo y melia, deberán de respetarse o trasplantarse por ser especies protegidas en el P.G.O.U. de Valencia.   
- Parcela calle Reina Violante y Evaristo Crespo Azorín: Parcelas valladas, sin edificaciones y sin arbolado, llenas de malas hierbas secas.   
- Terrenos situados en el extremo Norte de la pedanía de Beniferri:  
- Se constata la existencia, entre Maestro Rodrigo, la Ronda Norte y la subestación eléctrica, de una gran parcela ajardinada con pradera, tal vez, como consecuencia del acondicionamiento de los aledaños de la Ronda Norte y Maestro Rodrigo.  
El resto de la parcela, tal y como se indica en el estudio, está completamente degradada por los movimientos de tierra de las obras de la Ronda Norte.  
- El paisaje hortícola de los terrenos es inexistente por estar rodeado de infraestructuras convirtiéndolo prácticamente en urbano y que darán lugar a modificaciones paisajísticas debidas, entre otras, a los ajardinamientos derivados de las zonas verdes previstas en el presente Proyecto, teniendo éstas, un diseño específico y una normativa urbanística concreta.  
- Las medidas previstas para la corrección de impactos paisajísticos, como son: restaurar superficies desprovistas de vegetación diseñándolas para alcanzar una elevada calidad del paisaje urbano e integrar las edificaciones en el entorno mediante ajardinamientos, zonas verdes y pantallas vegetales, utilizando especies autóctonas; se consideran correctas.  
- Las necesidades hídricas se calcularán, teniendo en cuenta que el suministro se hará, necesariamente, desde la red de baja presión solicitando en su momento informe al Servicio del Ciclo Integral del Agua, Servicio competente en la/s acometida/s y la infraestructura necesaria hasta conectar con la mencionada red de baja presión.   
2. Informe favorable de la Sección de Limpieza y Recogida, de fecha 17 de septiembre de 2007, por el que se estima que el presente proyecto de modificación, no va a suponer incrementos ni variaciones sustanciales que impliquen considerar revisiones en los Servicios actualmente consignados al respecto.   
3. Informe del jefe de la Sección de Planificación y Proyectos, del Ayuntamiento de Valencia, de fecha 5 de septiembre de 2007, por el que se suscribe, entre otras consideraciones, lo siguiente:   
- No existe inconveniente alguno, de acuerdo con la red existente, en la modificación del PGOU propuesta, dado que las zonas en cuestión están dotadas con suficiencia para asumir tanto las aguas pluviales (drenaje) como las residuales o negras que se generen.  
- En el apartado de acequias, se han detectado cajeros fuera de uso, los cuales, pueden ser demolidos, y otros en servicio que deberán respetarse como servidumbre, dado que actualmente abastecen de riego a campos de cultivo. Si llegado el caso la ejecución de planeamiento se viese afectado por su trazado sería necesario incorporar los correspondientes desvíos con el objeto de mantener su uso.  
4. Informe favorable del Servicio de Abastecimiento de la Entidad Metropolitana de Servicios Hidráulicos (emshi), de fecha 17 de octubre de 2007, en el que se indica para la presente actuación no se prevé aumento alguno de consumo de agua potable; incluso disminuirá el consumo de agua para regadíos, lo que supondrá un aumento del agua de servicios, que normalmente se usa para el riego de zonas verdes y baldeo de calles. No obstante, en el mismo también se indica que debería tramitarse ante la autoridad de cuenca, el cambio de uso de los caudales, asi como el destinatario de la concesión, pasándola de riego agrícola, a uso urbano. Informándose, por tanto, favorablemente a la actuación siempre que se dé cumplimiento a los condicionantes que en el mismo se indican; siendo éstos los que se transcriben, parcialmente, a continuación:  
- Proveer los medios necesarios para asegurar que, toda agua que no sea estrictamente de consumo humano, se realizará con agua distinta a la potable. Entre estos se considera fundamental el dotar todas las zonas verdes presentes y futuras, tanto públicas como privadas con posible zona verde de doble toma de aguas (potable y servicios).  
- Aportar compromiso firme, y con plazos de actuaciones que permitan el cambio de destino de caudales.  
- Ejecutar el refuerzo de las instalaciones EMSHI necesarias para atender el consumo requerido, y particularmente las tomas y traídas. Estas instalaciones, se realizarán en todo momento bajo la más estricta supervisión del EMSHI, a cargo y costas del peticionario, que al finalizarlas, las entregará al EMSHI.  
- Se solicitará informe al concesionario de la gestión de la Red Metropolitana, sobre la suficiencia general de las infraestructuras del EMSHI. Para afrontar este consumo,  
- Se recuerda la obligación de los solicitantes de:  
- A la mayor brevedad posible, y en todo caso antes de empezar cualquier obra, de:  
- Presentar proyecto, reglamentariamente visado y aprobado, con las infraestructuras hídricas, tanto potables como de riego que se solicitan.  
- Éste al menos deberá contener:  
- Los detalles de las infraestructuras metropolitanas de la vecindad, tomas, y en general elementos hidráulicos del mismo. Estos detalles podrán ser modificados por la presente administración al efecto de uniformizar elementos y facilitar el mantenimiento de la red Metropolitana; pero correrán por cuenta del peticionario todos los gastos que comporten.  
- Detalles de las redes que se solicitan. Muy en especial, se remitirá replanteo, compromiso de fondos (presupuesto), y plan de obra.  
- Antes del comienzo de las obras:  
- Aviso a esta Administración del hecho, y comunicación de la entidad del director Facultativo de las Obras, para que pueda supervisarlas.  
- Antes de la conexión a redes:  
- Presentar permiso definitivo y/o concesión para la toma de caudales para el riego.  
- Aviso con documentos de fin de obra, suscritos por el director facultativo para su supervisión.  
- Presentación de memoria de actuaciones realizadas, con su efectividad práctica para producir los ahorros necesarios para este abastecimiento. Deberá estar firmada y visada por técnico competente.  
- No se dará permiso de conexión y suministro alguno, si no se cumplen los anteriores requisitos.  
5. Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 17 de octubre de 2007; por el cual:   
Se informa favorablemente el cambio de calificación jurídica de las parcelas calificadas como dotacionales con destino a uso escolar situadas en las calles Reina Violante, Evaristo Crespo Azorín y Círculo de Bellas Artes, para su destino a uso residencial plurifamiliar, y la modificación de la clasificación y calificación de la parcela situada en la confluencia de la avenida Maestro Rodrigo con la Ronda Norte, de suelo no urbanizable a urbano con destino a dotaciones públicas, todo ello propuesto en la modificación del Plan General de Ordenación Urbana de Valencia, redactado por el jefe de Servicio del Ayuntamiento de Valencia, Delegación de Urbanismo Vivienda y Calidad Urbana. Servicio de Planeamiento, Juan A. Altés, con fecha de sometimiento a información pública de 27 de julio de 2007, teniendo en cuenta que los nuevos usos propuestos desde el punto de vista patrimonial se entiende compatible con los valores del municipio.  
La valoración patrimonial expresada, se realiza sin perjuicio de las conclusiones finales de los informes (en aplicación de la normativa urbanística, art. 83.2b de la Ley 16/2005, de 30 de diciembre de la Generalitat, Urbanística Valenciana) que emitan la Conselleria competente en materia de educación, ya que las modificaciones propuestas en las citadas parcelas afectan al cambio de uso, de educativo a residencial y de que se apliquen las medidas compensatorias previstas en el artículo 94 de la Ley 16/2005, de 30 de diciembre de la Generalitat, Urbanística Valenciana, derivadas del incremento de aprovechamiento lucrativo privado fruto de la modificación.   
6. Informe del Servicio del Laboratorio Municipal y del Medio Ambiente, del Ayuntamiento de Valencia, de fecha 14 de septiembre de 2007, en el que se determina que, en referencia al Proyecto examinado, no existe objeción al mismo en el ámbito de sus competencias.   
7. Informe de la Sección de Planificación y Proyectos del Ayuntamiento de Valencia, de fecha 28 de julio de 2008, en el que se establece lo siguiente:  
De acuerdo con la Modificación planteada es previsible que aún existiendo red de saneamiento en las inmediaciones de las parcelas que se recalifican y siendo viable la gestión de aguas residuales, previo al inicio de las obras, será preceptiva la presentación del correspondiente Proyecto de urbanización, donde, en función de las necesidades concretas, se podrá plantear desde este Servicio la inclusión de actuaciones como:  
- Ampliación de algunos puntos de la red o, en su caso, mallar su disposición actual.  
- Desvíos de conducciones, ya sea de colectores unitarios como de acequias, desplazándolas fuera de los límites de las parcelas.  
- Adecuación y alineación por vía pública de algún tramo de infraestructura existente.  
Todo ello, así como la urbanización en superficie para su drenaje de pluviales (acometidas, imbornales, sumideros, etc.) estará suficientemente explicitado en el citado Proyecto que deberá contar con dictamen favorable, emitido en su momento, por este Servicio del Ciclo Integral del Agua del Ayuntamiento de Valencia.   
Consideraciones ambientales   
1. Las tres parcelas afectadas por la presente modificación, se encuentran libres de edificación, con sus frentes de parcela recayentes sobre viales públicos completamente urbanizados. Por el contrario, los terrenos al norte de la pedanía de Beniferri, presentan dos zonas diferenciadas: la zona comprendida entre la subestación eléctrica y la Avenida Maestro Rodrigo se encuentra ajardinada; mientras que la zona próxima a la ronda está actualmente ocupada por movimientos de tierras correspondientes a la ejecución de obras, persistiendo la traza de un vial de carácter provisional que cruzaba el trazado de la Ronda que conecta ahora con el enlace situado en la intersección de la ronda con la avenida Maestro Rodrigo.   
2. En el estudio de impacto ambiental remitido se ha realizado una descripción muy generalista respecto a los efectos y valoración de los impactos susceptibles de producirse sobre el paisaje derivados de la ejecución de la presente modificación. En primer lugar se destaca que durante la fase de movimiento tierras, y hasta que no se instaura la vegetación prevista, los efectos paisajísticos suelen ser más evidentes. Lo que se pone de manifiesto aludiendo a que este hecho ya se ha evidenciado con la ejecución de la Ronda Norte; por lo que se considera que para lograr minimizar el impacto se debería reducir el tiempo transcurrido entre las dos fases. No obstante, y aunque se considera que en este tipo de actuaciones el impacto una vez se produce, tiene carácter irreversible, si puede atenuarse, ya que el nuevo paisaje a constituir introducirá un elevado y singular valor, dado el estado de degradación pre-operacional que presentan algunas de las parcelas; a su vez, la dotación de zonas verdes introduce un mayor atractivo e integración paisajística al ámbito que se pretende urbanizar.  
3. En el apartado relativo a las medidas preventivas y correctoras a adoptar, únicamente se han considerado las siguientes:   
- Realización de riegos periódicos en las áreas donde existan materiales pulverulentos o se realicen movimientos de tierras.  
- Los acopios de materiales se localizarán en zonas resguardas de vientos dominantes y a ser posible en sitios de reducida visibilidad.  
- Posteriormente a la ejecución de las obras, o durante las mismas si fuese posible, serán restauradas aquellas superficies desprovistas de vegetación y susceptibles de erosionarse.   
- Los materiales, tratamientos superficiales del vial, luminaria, mobiliario, vallas, etc., se adecuarán al ambiente urbano y serán de calidad adecuada para evitar impactos visuales y estéticos.  
- Las edificaciones se integrarán en el entorno mediante la creación de ajardinamientos, zonas verdes y pantallas vegetales. En éstas se emplearán especies autóctonas o características del entorno.  
- El diseño de la zona; equipamientos, viales y ajardinamiento se realizará de forma integral.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 8.a del Anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
4. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por tanto, en base a todo lo anteriormente expuesto y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Modificación del Plan General de Ordenación Urbana de Valencia en las parcelas emplazadas en las calles Círculo de Bellas Artes, Reina Violante y Evaristo Crespo Azorín en el término municipal de Valencia (Valencia); siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta la fecha, con los informes sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos en el apartado Segundo de la presente declaración.   
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los condicionantes que se desarrollan a continuación:   
1. Previamente al inicio de las obras de urbanización (y así se dispondrá en las correspondientes fichas de planeamiento):  
a) Se obtendrá el informe relativo al estudio acústico presentado, en cumplimiento de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.   
b) Deberá obtenerse el informe favorable de la Conselleria de Cultura acerca de la conformidad del Proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, según lo establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano; dándose cumplimiento a las determinaciones que, en su caso, contenga el citado informe preceptivo y vinculante.   
c) Se obtendrá las correspondientes autorizaciones del organismo de cuenca competente (adecuándose a lo que dicte la Confederación respecto a los procedimientos de concesión y autorización pertinentes), respecto al cambio de uso de los caudales, de riego agrícola a uso urbano.   
d) Deberá obtenerse los informes favorables del Servicio Ciclo Integral del Agua del Ayuntamiento de Valencia, relativos al sistema de depuración propuesto para las aguas residuales que se generen como consecuencia del desarrollo del sector; y la solución que se considere más apropiada, dadas las características del Proyecto, respecto a la evacuación de las aguas pluviales.   
2. Deberá darse cumplimiento a las consideraciones, relativas a la vegetación y el suministro de agua para riego, indicadas en el informe de la Sección de Obras de Jardinería, Zona Norte, del Ayuntamiento de Valencia, de fecha 31 de agosto de 2007.  
3. Se dará cumplimiento a lo establecido en el Informe del jefe de la Sección de Planificación y Proyectos, del Ayuntamiento de Valencia, de fecha 5 de septiembre de 2007.  
4. Se dará cumplimiento a los condicionantes establecidos en el informe favorable del Servicio de Abastecimiento de la Entidad Metropolitana de Servicios Hidráulicos (emshi), de fecha 17 de octubre de 2007.   
5. Deberá considerarse lo dispuesto en el informe de la Sección de Planificación y Proyectos del Ayuntamiento de Valencia, de fecha 28 de julio de 2008.   
6. Las infraestructuras necesarias en materia de depuración de aguas residuales, se ejecutarán de forma que se garantice el pleno funcionamiento de las mismas en el momento del inicio de ocupación.  
7. Será necesaria la reposición de todos los servicios e infraestructuras de riego afectado y funcionalmente necesario por parte del urbanizador. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesan el sector y tienen una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
8. El Ayuntamiento exigirá a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
9. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
10. Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de los terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o de cualquier otro tipo de residuo.  
11. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado  
12. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas, dada la elevada calidad agraria de las mismas, y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto, a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización. Se definirá el lugar y las condiciones de almacenamiento del suelo eliminado, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones de humedad y sus características edáficas.  
13. El material necesario para realizar la explanada del ámbito de actuación deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada; debiendo disponerse de las preceptivas autorizaciones sectoriales.  
14. Los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del cumplimiento de las ordenanzas municipales, de la legislación sectorial de aplicación vigente, las medidas establecidas en este condicionado, las establecidas en el estudio de impacto ambiental, en el documento de síntesis y las labores de vigilancia que correspondan al programa de vigilancia ambiental, se incorporarán al preceptivo proyecto de urbanización y al de construcción; valorándose adecuadamente a efectos de presupuesto, los gastos derivados de su cumplimiento.  
15. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 35 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental: «La vigilancia del cumplimiento por parte del titular del proyecto de las condiciones impuestas por la Agencia del Medio Ambiente corresponde al órgano con competencia sustantiva y a las Corporaciones Locales en el ejercicio de sus atribuciones legales».  
16. Otros condicionantes de carácter ambiental que se deriven de las preceptivas autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.   
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 11 de septiembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: María Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML