Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4719, del 25-03-2004 (2004/1910)

RESOLUCIÓ de 6 de febrer de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena publicar la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4719

Data del DOGV
:   25-03-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/1910

CVE


Data del document
:   06-02-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Beniparrell](javascript:void(0))
    * [vigilància del medi ambient](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 6 de febrer de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/X1910]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 573/99-AIA, 561/99-AIA i 390/97-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 6 de febrer de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 573/99-AIA referent al Pla General d'Ordenació Urbana de Castelló de la Plana, promogut pel propi Ajuntament i en base a les següents consideracions:
  
Consideracions prèvies
  
Enquadrament territorial
  
El municipi de Castelló de la Plana es troba situat al final del peu de mont dels contraforts muntanyosos del Maestrat, en el límit de l'inici dels terrenys al·luvials. El nucli urbà es troba a una distància del mar de 4 km que es justifica d'una banda en la insalubritat dels terrenys pròxims a aquest en l'època de la seua fundació, i per una altra en la necessitat d'ocupar els terrenys que no foren de regadiu. D'aquesta forma Castelló des que es va fundar el segle XIII fins fa poques dècades tenia per límit est la sèquia Major (inici dels terrenys de regadiu cap a l'est) i ha crescut tradicionalment cap a l'oest, i en el segle passat cap al nord i el sud al voltant de l'itinerari València - Barcelona.
  
Situada a 40º de latitud en la comarca de la Plana, amb una superfície de 108'80 km² per a una població de 137.741 habitants, limita amb els termes municipals d'Alcora, Almassora, Benicàssim, Borriol, Sant Joan de Moró, Onda, Vilafamés i el mar Mediterrani. A uns 56 km, es troben les illes Columbretes, adscrites administrativament a aquest terme municipal.
  
Fins al segle passat no cobra significat el districte marítim del Grau, i és a partir de la construcció del port, quan pren auge. Hui en dia el Grau té més de 10.000 habitants i es troba unit amb la ciutat per dues avingudes. No obstant això, continua sense existir una unió de les trames urbanes que deixen entre elles un buit de més de 3 km.
  
Castelló naix amb un marcat caràcter agrícola que no abandona en cap mesura fins a la meitat del segle passat (capitalitat de província) i que continua pesant fortament fins fa poques dècades (1950). És a partir dels anys 60 quan Castelló s'erigeix com a ciutat de serveis. Capital d'una àrea fortament industrialitzada on es potencia el turisme i es consolida una ciutat inserida plenament en l'arc mediterrani espanyol.
  
Característiques naturals del territori
  
El terme municipal de Castelló s'emmarca en una àrea pràcticament plana amb l'excepció d'alguns paratges muntanyosos situats en el límit nord i oest del terme, com:
  
- El Desert de les Palmes, que limita amb Benicàssim i Borriol.
  
- El Racó de Coma.
  
- La Penya Roja.
  
- La muntanya Negra, afrontant amb la carretera de Borriol a Castelló.
  
- Zona de la carretera de l'Alcora.
  
Existeix també una xicoteta zona de suaus pendents que limita amb el llit de la rambla de la Viuda i segueix per la carretera de Ribesalbes.
  
Es poden distingir quatre llits en el terme municipal:
  
- Riu Sec
  
- Barranquet.
  
- Rambla de la Viuda.
  
- Barranc de Malvestit.
  
Tots ells de cicle irregular i habitualment secs. L'únic curs d'entitat el constitueix la Font del Molí, també denominada Font de la Reina o Molí de la Font, que es troba situada prop del baixador de l'estació de ferrocarril de les Palmes i a una distància de la costa de 3.500 metres. La cota és de 5'18 m.s.n.m. Aquest brollador és l'únic punt de descàrrega d'aquesta naturalesa de l'aqüífer detrític de la Plana de Castelló. El seu origen està lligat a la presència d'uns nivells argilosos de baixa permeabilitat els quals condicionen que la circulació del fluix de l'aigua subterrània estiga molt pròxima a la superfície del sòl. El cabal mitjà s'ha establert en 380 l/s, amb cabals punta de 1.000 l/s, encara que, excepcionalment, s'han aconseguit cabals de 1.600 l/s.
  
Aquesta planura costera es defineix com una àmplia plataforma que s'estén, amb suau pendent (inferior al 2%), entre els relleus muntanyosos interiors i la línia de costa, i on predominen els materials detrítics quaternaris, graves, arenes i llims, en la part interior; arenes i graves, en el cordó litoral i llims i torba en les antigues albuferes.
  
És el resultat de la construcció al·luvial realitzada pel riu Millars, la rambla de la Viuda i els barrancs i aigües d'aragall procedents dels relleus circumdants. Aquests materials han anat reomplint una cubeta tectònica oberta al mar afectada per una sèrie de falles que fan que aquesta cubeta es compartimente en una sèrie de blocs desigualment alçats. La sedimentació es va iniciar en el terciari i ha arribat fins als nostres dies.
  
El clima és termomediterrani sec. Temperatura mitjana anual superior a 16ºC. Precipitació mitjana anual inferior a 600 mm. Amplitud tèrmica inferior a 14ºC.
  
L'entorn està dominat per la vegetació edafològica: de dunes en el cordó litoral; zones humides transformades al cultiu; i antigues omedes en les planures al·luvials, destruïdes per a l'aprofitament agrícola intensiu. En les riberes dels llits encara es troben fragments de salzedes i alberedes. La vegetació climatòfila queda limitada a xicotets tossals calcaris, on es desevolupa una muntanya litoral, on la vegetació potencial són boscos de carrasques amb margallons, que la pressió antròpica ha substituït per romerars i llistonars.
  
Pel que fa als cultius, dominen els de regadiu (cítrics i hortalisses).
  
L'àrea de les serres i valls prelitorals es defineix com un conjunt d'alineacions muntanyoses paral·leles al litoral, separades per valls molt àmplies, de fons aplanat, i farciments de materials recents.
  
Predominen, en general, els materials carbonatats cretacis i, en menor mesura, juràssics, com també els detrítics terciaris. En el sector sud apareixen masses de gres roig triàsic i de roques metamòrfiques del Paleozoic.
  
Un sistema de fractures origina una sèrie de ?horst- (serres) i ?graben- (valls), que s'alineen paral·lelament al litoral, emmascarant el suau plegament de directriu ibèrica. Les valls es troben plenes de materials paleògens, deformats en el plegament, i curullats per sediments neogenoquaternaris, horitzontals o subhoritzontals.
  
La vegetació climatòfila està ben representada en aquest ambient pels següents tipus:
  
- Muntanya litoral: amb una vegetació potencial corresponent a carrascars amb llentiscle i margalló (Rubio-Quercetum rotundifoliae), actualment molt degradada i reduïda a xicotets bosquets aïllats. En el paisatge dominen les etapes serials, fonamentalment coscollars amb llentiscle (Querco-Lentiscetum) i romerars (Rosmarino-Ericion), que alterna amb pinars de pi blanc (Pinus halepensis), en gran part destruïts per incendis forestals.
  
- Muntanya sublitoral: ocupa les zones muntanyoses més elevades, amb una vegetació potencial corresponent a carrascars amb violetes i hedra (Hedero helicis-Quercetum rotundifoliae). Com a etapes serials es presenten orles dominades per Cytisus patens (Hedero-Cytisetum patentis) i masses de sàlvia.
  
Pel que fa a la vegetació edafològica, cal destacar la vegetació de ribera, en gran part destruïda per l'aprofitament agrícola. La vegetació de rambles, això no obstant, es conserva bé, destacant a més dels baladrars purs, els baladrars amb emborratxacabres.
  
Dominen els cultius de secà: garroferes, ametllers, fruiters, vinyes i oliveres.
  
Les illes Columbretes són un xicotet arxipèlag d'origen volcànic que des de 1988 té la consideració de parc natural i des de 1994 la consideració de reserva natural i que, fins i tot sent administrativament part del terme municipal de Castelló, no és afectat per les determinacions de la revisió del Pla General ja que està sotmés a la seua pròpia ordenació.
  
Objecte del projecte
  
El Pla General d'Ordenació Urbana, que actualment es revisa, va ser aprovat en data 17 de novembre de 1984.
  
L'esmentat pla tenia una hipòtesi de desenvolupament, que partia d'una població a 1 de març de 1981 de 126.464 habitants amb una taxa anual acumulativa de creixement del 2'76%.
  
A partir d'aquestes dades i tenint en compte els components del creixement poblacional per a Castelló en aquelles dates, va estimar una hipòtesi mitjana que atorgava a la ciutat una població de 171.598 habitants per a 1996 amb 51.223 famílies de 3'35 membres de mitjana.
  
El PGOU/84 classificava com a sòl urbà residencial una superfície de 1.030 ha i de sòl urbanitzable residencial 941'7 ha.
  
En sòl urbanitzable no programat es destinaven 845 ha. a ús residencial i 569 ha a ús industrial.
  
Finalment, en sòl no urbanitzable es qualificaven com a protegit 1.390'5 ha.
  
Durant la vigència del pPla, l'activa dinàmica socioeconòmica de Castelló va generar noves demandes de caràcter infrastructural i territorial que, lògicament, no podien haver sigut previstes a finals dels 70 i principis dels 80, quan el pla es va formular en les seues determinacions tècniques.
  
Això va suposar la modificació substantiva d'algunes determinacions, per a poder executar-les. En aquest sentit, les actuacions més rellevants que s'estan realitzant, són la nova xarxa viària, una nova xarxa ferroviària i la creació de la Universitat Jaume I.
  
Lògicament, aquestes tres grans ?operacions urbanístiques- són peces clau per a conformar la nova estructura urbana i, en conseqüència, per a la definició del nou model territorial i de ciutat.
  
Les principals àrees d'expansió urbana que es consideren en la revisió del Planejament General són:
  
- L'expansió cap a l'est a fi de propiciar la connexió amb el Grau limitant-la al voltant de l'eix constituït per l'av. del Mar i respectant al màxim, i posant en valor, l'horta com gran ?pulmó verd- de Castelló.
  
- L'expansió cap a l'oest, utilitzant com a eixos vertebradors l'av. de l'Alcora i la ctra. de Borriol i com a focus potenciador la Ciutat Universitària. Aquesta expansió tendirà a restituir el teixit urbà inconnex de les urbanitzacions marginals (grups perifèrics) i a facilitar a la zona dotacions i serveis públics.
  
- L'expansió en les zones sud-est i nord-est (Censal i Lledó) de forma concèntrica a la ciutat existent i proporcionada a la demanda per part de la iniciativa privada. Té com a límit la circumval·lació Est.
  
- El creixement i connexió de la zona urbana del Grau amb el sector turístic de la platja, amb especial atenció a la reordenació de la zona situada entre el Serradal/ Terme de Benicàssim / Ferrandis Salvador / Riu Sec.
  
Respecte a zones a reestructurar i potenciar:
  
- La connexió amb la zona universitària, Cremor i actual Unitat d'Actuació 66 passen d'ús industrial a residencial.
  
- La restitució del teixit urbà inconnex existent en l'actual traçat del ferrocarril, actual PERI - 7, zona antiga estació, unitat d'execució núm. 11, etc.
  
- La consolidació i el tractament adequat a nivell de serveis i dotacions públiques dels grups perifèrics aïllats, i les urbanitzacions de segona residència aïllades (actuals PERI de muntanya, urbanització La Font de La Reina, etc.).
  
- Menció a banda requereix el tema de la marjaleria. La consolidació amb habitatges de segona residència sense un planejament previ ha propiciat una situació de difícil resolució.
  
Fitar la zona, distingir els diferents graus d'utilització del sòl des de la baixa densitat fins a l'especial protecció, etc. Serà la comesa d'un pla especial especific per a la zona.
  
Pel que fa a les zones d'implantació industrial:
  
- Zona Sud. Ciutat del Transport:
  
Es consolida com d'ús industrial una zona excel·lentment comunicada.
  
Accés A-7, CN-340, accés Port, accés a l'eix Borriol-Betxí, circumval·lació ciutat, amb una formalització clara i precisa seguint les pautes establertes pel planejament de la Ciutat del Transport.
  
- Zona Serrallo:
  
Es consolida la zona d'indústria pesada amb terreny vacant per a la seua possible ampliació, i al costat del port es crea una àmplia zona de suport logístic que propicie d'una banda el creixement d'aquest cap al sud, i per una altra la regeneració de la zona (més de 500 habitatges en males condicions).
  
- Zona Industrial ?polígon del Taulell?.
  
En l'eix Borriol-Betxí es recolzen tres zones industrials destinades fonamentalment al sector ceràmic, recolzades alhora per les tres vies de penetració est: ctra. Borriol, ctra. Alcora i accés A-7 des de l'eix Borriol-Betxí.
  
Suposa un embrió respecte de la seua continuació amb les zones industrials previstes en el terme d'Almassora, que s'integra dins d'una política de sòl industrial de caràcter supralocal o subregional que el Govern de la Generalitat està definint.
  
Consolidació, amb altres ordenances, de l'eix Germans Bou com a focus d'usos terciaris.
  
L'avinguda Germans Bou vial que amb un fort caràcter romàntic vinculava Castelló amb el Grau (itinerari arbrat, amb el ferrocarril La Panderola, paral·lel al mateix); lamentablement, al llarg de les dècades dels 60, 70 ha perdut el caràcter urbà.
  
El nou pla general pretén la seua recuperació per mitjà de la consolidació com a eix d'ús terciari compatible amb les indústries existents, amb noves ordenances que garantisquen una major qualitat de les edificacions.
  
Grans zones d'implantació de dotacions públiques
  
- Zona Universitat.
  
- Zona nord-oest. Quarter - Ciutat Esportiva
  
- Zona av. del Mar. (eix vertebrador connexió Castelló-Grau).
  
- Zona platja del Pinar. (passeig marítim + actual aeroclub).
  
- Zona accessos sud (àrea metropolitana).
  
Connexió litoral Grau - Benicàssim
  
Connexió Castelló ?Grau
  
Anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental, es desenvolupa al llarg de 334 pàgines, 4 taules i 10 plànols, i també se li adjunta un estudi de zones inundables del terme municipal i document de síntesi.
  
El mateix després d'exposar en una introducció la situació urbanística actual, passa a exposar les línies bàsiques de la revisió del planejament que es proposa. Posteriorment desenvolupa la informació bàsica de partida del medi físic del terme municipal en els apartats següents:
  
Geologia i geomorfologia
  
Hidrologia i hidrogeologia
  
Clima
  
Edafologia
  
Vegetació i flora
  
Fauna
  
Paisatge.
  
Per a efectuar un estudi integrat del medi a partir de la determinació dels ambients morfodinàmics, els sistemes i unitats homogènies característiques, ponderar i valorar la qualitat ambiental d'aquestes i, finalment, cartografiar-les.
  
Englobat en un capítol denominat medi socioeconòmic, s'efectua una anàlisi de la població, l'estructura territorial, les xarxes de comunicació i la infrastructura urbana i camins ramaders. Exposant així mateix el patrimoni historicoartístic inventariat en el terme municipal.
  
Després d'efectuar una descripció i valoració d'impactes, s'efectua una proposta de mesures preventives i correctores, per a acabar establint un programa de vigilància ambiental.
  
La documentació elaborada, es considera suficient, homogènia i coherent amb el model territorial desenvolupat, aportant prou informació per a procedir a la seua valoració i presa de decisions.
  
És de significar, com es comprova de l'anàlisi de les dades globals en relació amb el pla general en vigor:
  
CLASSE DE SÒL PGOU 1984 PGOU 2000
  
Urbà residencial 1030'0 ha 1001'94 ha
  
Urbanitzable residencial 941'7 ha 938'55 ha
  
Industrial 709'3 ha 753'80 ha
  
No urbanitzable protegit 1390'5 ha 1574'42 ha
  
Que l'ordenació territorial proposada, de cap manera es correspon amb un model expansiu, sinó al contrari, de reestructuració dels usos actualment existents, per la qual cosa la repercussió sobre el sòl, entés aquest com a recurs, és de molt escassa significació, i com a conseqüència se salvaguarden els usos ambientals dels sòls no urbanitzables refermant els protegits particularment els de les àrees de muntanya i camins ramaders.
  
És de ressaltar així mateix, el fet que el municipi de Castelló té resolt el tractament dels fems urbans ja que ha arribat a un acord per a això amb municipis de la comarca juntament amb la Diputació Provincial i la Generalitat que van possibilitar l'establiment de la planta de transferència d'Almassora i la planta de tractament d'Onda, actualment en servei.
  
Així mateix reserva sòl per a possibilitar l'ampliació de la planta depuradora d'aigües residuals existent, de manera que tinga capacitat suficient per al sostre poblacional previst.
  
Pel que fa als riscos derivats de possibles inundacions per desbordament del riu Sec, bàsicament dos són les solucions que s'adopten:
  
- Condicionar el desenvolupament dels sòls urbanitzables a l'execució del projecte de canalització del riu Sec, actualment en tràmit d'autorització administrativa.
  
- Condicionar l'ordenació de la marjaleria a la redacció d'un pla especial.
  
Tramitació administrativa
  
En data 23 de setembre de 1999, remés des de la Direcció Territorial de Medi Ambient a Castelló es rep el Projecte de Revisió del Pla General d'Ordenació Urbana enviat per l'Ajuntament de Castelló de la Plana, acompanyat de còpia de l'escrit de l'alcalde on es posa de manifest que l'aprovació provisional s'havia produït el 27 de maig de 1999.
  
La informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, conjuntament amb la documentació urbanística, va tenir lloc per mitjà d'un edicte publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 3245 de 19 de maig de 1998, per un període de trenta dies, el qual va ser ampliat fins al dia 30 de juny, per mitjà d'un edicte publicat en el DOGV núm. 3269, de 22 de juny de 1998.
  
Les al·legacions presentades van ser analitzades i contestades per l'Oficina del Pla General.
  
En data 13 d'octubre de 1999, se sol·licita als Serveis Territorials de Castelló informes al respecte, els quals es reben en dates 3 i 8 de novembre de 1999.
  
Aquests fan referència, d'una banda a errors en la legislació i transcripció, delimitació i representació gràfica dels camins ramaders existents en el terme municipal. Per una altra, es feien observacions en relació amb els sistemes d'arreplegada de residus sòlids; sistemes de tractament d'aigües residuals; sòls no urbanitzables de domini públic hidràulic; sistemes d'abastiment d'aigua potable; sòls no urbanitzables d'alt valor paisatgístic; classificació de la zona de marjaleria; regulació d'usos de la zona de platja; sòls no urbanitzables de protecció de parcs; espais d'interés per a la protecció de la naturalesa; disponibilitat de recursos hídrics, valoració del risc d'inundació i valoració global de l'impacte ambiental.
  
Els quals són remesos a l'Oficina del Pla de l'Ajuntament de València i als Serveis Territorials a Castelló de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial, en data de 22 de novembre de 1999.
  
En data 11 de febrer del 2000, remés per la direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló es rep documentació relativa al Pla General d'Ordenació Urbana de Castelló, en la qual cosa fa referència a les deficiències assenyalades en els informes emesos. Revisada aquesta es comprova que han sigut corregits els aspectes més significatius assenyalats en aquestes, a excepció dels camins ramaders:
  
- VP núm. 8 (sendera del Caminàs), que ha sigut croquisada malament en el full OE. 03.
  
- VP núm. 6 (sendera de la Muntanya Negra), que ha sigut croquisada malament en el full OE. 07.
  
En data 17 de febrer del 2000, es rep documentació remesa pel Servei Territorial d'Urbanisme i Ordenació Territorial de Castelló, en la que es posa de manifest que l'Ajuntament Ple en la sessió del dia 31 de gener de 2000, va adoptar l'acord d'aprovar provisionalment les modificacions al Projecte de Revisió del Pla General Municipal d'Ordenació Urbana, incorporades en la memòria, fitxes de gestió, normes urbanístiques, catàleg de dotacions, catàleg de patrimoni històric i plànols, de les quals unes consisteixen en la documentació remesa a la Direcció Territorial d'aquesta conselleria, i una altra relativa a l'annex Marjaleria, per la qual s'anul·len els punts 3 a 20 de les normes d'aplicació transitòria, donant una nova redacció al punt 3.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol de 1999, del Govern Valencià atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Formular amb caràcter FAVORABLE als so efecte ambiental, la present declaració d'impacte ambiental al Projecte de Pla General d'Ordenació Urbana de Castelló de la Plana, promogut pel mateix ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon de la present resolució:
  
Segon
  
1. En aplicació del que disposa l'annex II punt 4, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el Pla Especial del Sector Marjaleria, estarà sotmés al procediment d'avaluació del seu impacte ambiental.
  
2. S'hauran de grafiar correctament en els plànols pertinents els camins ramaders:
  
- VP núm. 8 (sendera del Caminàs), que ha sigut croquisada malament en el full OE. 03.
  
- VP núm. 6 (sendera de la muntanya Negra), que ha sigut croquisada malament en el full OE.07.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.
  
València, 22 de febrer de 2000.- La directora general: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 561/99-AIA, sobre una granja avícola d'engreixament situada en la partida Los Chinches, polígon 12, parcel·la 117 B, del terme municipal de Fuenterrobles (València), el promotor de la qual és Abelardo Alcalà Fernández i sobre la base de les consideracions següents:
  
Antecedents
  
Descripció del projecte
  
Es tracta d'una granja de pollastres, constituïda per dos naus amb capacitat per a 30.000 aus cadascuna. La criança es realitza sobre jaç. Es proposa realitzar de 5 a 6 cicles d'engreixament a l'any. Es generaran 1.420 TM de gallinassa l'any, que serà retirada al final de cada pollada i es construirà a més un abocador en l'explotació. Les baixes avícoles que es produïsquen seran retirades a una fossa biològica construïda en l'explotació.
  
Enquadrament territorial
  
L'explotació prevista es localitza en sòl no urbanitzable comú segons les Normes Subsidiàries de Planejament de Fuenterrobles (València).
  
Característiques naturals del territori
  
Els sòls es desenvolupen sobre marges argiloses roges, conglomerats i arenoses del miocè que alternen amb formacions de glacis. La pedregositat, que oscil·la entre el 20 i 40%, procedeix del conglomerat miocènic i de la crosta calcària dels glacis.
  
La zona on s'ubica l'explotació està constituïda per un conjunt de planures amb cultius de vinya, amb alternança de llenyosos i tossals lleugers.
  
Anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha d'arreplegar un contingut determinat segons l'art. 7 del Decret 162/90. En aquesta línia, l'estudi d'impacte ambiental presentat recull, en general, tots els apartats exigits en l'esmentat decret, encara que de forma somera en alguns punts, per la qual cosa es va sol·licitar des d'aquest Servei ampliació de l'estudi d'impacte ambiental. Amb tota la documentació aportada, es porta a terme la tramitació de la present declaració d'impacte ambiental.
  
Es realitza la valoració ambiental de l'estudi d'impacte ambiental a partir de l'anàlisi de les propostes per a l'execució de l'activitat següents:
  
- S'estima que es generaran en l'explotació unes 1.420 TM de gallinassa/any, que serà retirada per un particular després de cada cicle, amb qui es té contracte firmat amb vigència de cinc anys a partir del 10/01/2000.
  
- Es construirà un femer, que s'utilitzarà sempre que no existisca una perfecta sincronització entre la retirada del fem i l'entrada d'una nova llocada. Aquest estarà format per esplanada de formigó de 15 cm de gruix, estant situat en els extrems de la nau, sent impermeable. Inclou fossa d'arreplegada de possibles lixiviats.
  
- L'eliminació de cadàvers es realitzarà en fossa biològica perfectament aïllada i sense filtracions per a l'eliminació de les baixes de l'explotació.
  
- Es projecta un tanca perimetral que impedisca el lliure accés a les instal·lacions a tot tipus d'animals i persones alienes a l'explotació.
  
Tramitació administrativa
  
La Direcció Territorial de Medi Ambient de València i sobre la base de l'art. 21 del Decret 162/90, va remetre a aquesta direcció documentació formada per l'expedient municipal, projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental.
  
En l'expedient municipal s'han portat a terme les següents actuacions:
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal.
  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.
  
- Informe de l'Alcaldia de la no-presentació d'al·legacions durant la fase d'informació pública.
  
- Autorització prèvia de la COPUT.
  
Aquest servei va sol·licitar al promotor, a través de l'ajuntament, amb data de registre General d'eixida de 10/12/99, ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, la qual es rep en aquest Servei amb data 18/02/2000. Es visita l'explotació el 21/01/2000, comprovant que ja està en funcionament. Una vegada completada la documentació, es resol l'esmentat expedient.
  
Vist el contingut de la documentació remesa a aquesta adreça per la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, en base a l'art. 21 del Decret 162/90, formada per l'expedient municipal i estudi d'impacte ambiental.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què se aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Formular amb caràcter favorable la present declaració d'impacte ambiental, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, del projecte de granja avícola d'engreixament, situada en la partida Los Chinches, polígon 12, parcel·la 117 B, del terme municipal de Fuenterrobles (València), sempre que el mateix es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants establerts en l'apartat segon, com també les modificacions introduïdes per aquests.
  
Segon
  
Com a condicions a complir en l'execució del citat projecte, s'estableixen les següents:
  
- Es construirà abocador per al possible emmagatzematge de la gallinassa en cas de no poder ser retirada per l'empresa especialitzada. Estarà construït amb materials impermeables incloent ossa d'arreplegada de possibles lixiviats.
  
- En cas d'utilitzar-se la gallinassa per a adob en camps de cultiu, la dosi d'adob no podrà superar els 210 kg de nitrogen per hectàrea i any de forma temporal, per a rebaixar a 170 kg. d'acord amb el Reial Decret 261/1996 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries.
  
- S'utilitzarà la fossa de cadàvers perfectament aïllada i impermeable per a l'eliminació de les baixes de l'explotació, i es realitzaran enterraments estratificats amb calç.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació.
  
- L'explotació haurà de disposar de tanca perimetral construïda amb materials que s'integren harmònicament amb el paisatge o elements de mimetització natural, com ara barreres vegetals a fi de minimitzar l'impacte paisatgístic creat.
  
- L'explotació haurà de disposar de mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en l'ús de l'explotació, com també en el destinació dels residus.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març d'impacte ambiental.
  
València, 29 de febrer de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 390/97-AIA, sobre legalització d'una granja porcina d'esquer per no tindre llicència, ubicada en la partida Les Planes, polígon 15, parcel·les 17, 20 i 30, del terme municipal de Benicolet (València), el promotor de la qual és Francisco Llopis Benavent i en base a les següents consideracions:
  
Consideracions prèvies
  
Objecte del projecte
  
Es tracta d'una granja porcina que té dos naus rectangulars amb capacitat total per a 1.488 porcs d'esquer i on es realitzen entre dos i tres cicles a l'any. Es genera 1387 m3 de purí a l'any, sent la capacitat d'emmagatzematge de les fosses de purins de 764,5 m3, on queda retingut com a màxim durant cinc mesos. El purí es porta a través de canonada cap a basses d'assecat amb capacitat total de 210 m3/ purí, on per evaporació, s'aconsegueix reduir en un 80% el volum del purí. Posteriorment passa a ser retirat per a utilitzar-lo com a adob orgànic en finques agrícoles. L'eliminació de cadàvers es realitza en fossa de formigó on es tracten amb calç viva.
  
Enquadrament territorial
  
L'explotació es localitza en sòl no urbanitzable, segons ordenances municipals i normes subsidiàries de planejament en el municipi.
  
Característiques naturals del territori
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, la zona on s'ubica l'explotació correspon al cretaci superior, presentant calcàries, dolomies i calcarenites. El terreny sobre el qual està construïda la granja correspon a sòls molt argilosos, amb gran capacitat per a la retenció d'aigua. En la zona predominen els cultius d'ametllers i d'oliveres. Hi ha una rambla pròxima a l'explotació.
  
Anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha d'arreplegar un contingut determinat segons l'art. 7 del Decret 162/90. En aquesta línia, l'estudi d'impacte ambiental no arreplega els apartats exigits en el Decret, que són:
  
- Descripció de l'actuació i de les accions derivades.
  
- Examen de les alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada.
  
- Inventari ambiental i descripció de les interaccions ecològiques o ambientals claus.
  
- Identificació i valoració d'impactes, tant en la solució proposada com en les seues alternatives.
  
- Establiment de mesures protectores i correctores.
  
- Programa de vigilància ambiental.
  
- Document de síntesi.
  
L'estudi d'impacte ambiental presentat arreplega els següents apartats:
  
- Objecte
  
- Titular
  
- Emplaçament
  
- Edificis
  
- Processos de l'activitat
  
- Nombre de persones
  
- Maquinària i altres mitjans
  
- Matèries primeres. Productes acabats
  
- Protecció contra insectes i rosegadors
  
- Combustibles
  
- Instal·lacions sanitàries
  
- Ventilació i il·luminació
  
- Repercussió de l'activitat en el medi ambient
  
- Sorolls i vibracions
  
- Fums, gasos, olors, pols i boires en suspensió
  
- Risc d'incendi, deflagració i explosió
  
- Abastament d'aigua
  
- Annexos (càlcul de la capacitat de les fosses, de la superfície d'abocament, del consum de pinso i del consum d'aigua)
  
- Plànols.
  
Per la qual cosa no s'ajusta en cap moment al contingut que exigeix el Decret. D'altra banda, l'esmentada informació resulta insuficient, per la qual cosa se sol·licita una ampliació d'aquesta. L'ampliació remesa pel tècnic a aquest servei no es considera adequada, ja que no se cenyeix als aclariments que es van exigir en la sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental que va remetre aquest al promotor, a través de l'ajuntament:
  
- Respecte a la indicació de la necessitat de fermentar en femer, la fracció sòlida dels residus orgànics generats en l'explotació, sol·licitant que s'aportara localització del mateix, dimensions i característiques, no s'ha aportat cap informació respecte d'això.
  
- Respecte a la indicació de citar el producte a utilitzar per a evitar la producció de males olors, no queda clar en l'ampliació a l'estudi d'impacte ambiental si utilitzen dos productes diferents per al mateix fi (disminució d'olors) o per a fins diferents, aportant dosi i mode d'ús sense especificar el nom del producte de què s'ha arreplegat dita informació.
  
- Se sol·licita aportar programa de Vigilància Ambiental en l'Ampliació, el qual no ve arreplegat en la mateixa.
  
Es realitza la valoració ambiental de l'estudi d'impacte ambiental a partir de l'anàlisi de les següents actuacions en l'execució de l'activitat, arreplegades en l'estudi d'impacte ambiental i en l'ampliació del mateix:
  
- L'estudi d'impacte ambiental especifica que els purins són tractats en fosses per a reduir els problemes d'olors, passant posteriorment a basses de decantació, ?construïdes amb fonamentació, solera i parets realitzades de formigó, amb la qual cosa s'impedeix qualsevol tipus de fuga dels purins dipositats?; ?les dimensions de les tres basses són de 20 x 25 m cadascuna d'elles?; ?la bassa situada en la part superior té unes parets de 25 cm d'alçària, la bassa intermèdia de 50 cm i en la bassa inferior les parets tenen una alçària de 70 cm. Aquesta solució s'ha adoptat per poder disposar, en cas de pluges, d'una alçària de 60 cm, equivalents a una capacitat de 600 l/m² quantitat de pluja que en aquesta zona equival al 80% de les precipitacions anuals. No obstant això, l'ompliment de les basses per al dessecat dels purins es realitza en els mesos estivals, quan el risc de precipitació és molt escàs. Al mateix temps, en estos mesos, el procés d'assecat és molt més ràpid a causa de les altes temperatures?. Es comprova després de visita a l'explotació que no hi ha tractament algun dels purins. Pel que fa a les basses, es presenten en nombre més gran a l'indicat en l'estudi d'impacte ambiental i no estan construïdes amb materials que impedisquen qualsevol tipus de fuga dels purins dipositats, ja que s'aprecia al llarg i ample de les basses, fugues de purins; també s'aprecien fugues per sobreeiximent, com una bassa on s'ha practicat una obertura en una de les seues parets, per on ixen els purins a zones de muntanya, amb menor cota respecte de les basses i amb proximitat directa a una rambla. Tampoc s'assegura que l'ompliment de les basses s'efectue exclusivament en èpoques estivals. Les característiques constructives de les basses no s'adapten a les que s'arrepleguen en l'estudi d'impacte ambiental, ja que algunes d'elles són abocaments directes de purins en superfícies contigües a les naus amb parets de materials naturals del sòl compactats.
  
- Es disposa de 12,2755 ha de superfície agrària per a aplicar els purins.
  
- L'eliminació de cadàvers es realitza en fossa de cadàvers.
  
Tramitació administrativa
  
La Direcció Territorial de Medi Ambient de València i en base a l'art. 21 del Decret 162/90, va remetre a aquesta Direcció documentació formada per l'expedient municipal, projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental.
  
En l'expedient municipal s'han portat a terme les següents actuacions:
  
- Informe favorable del tècnic municipal.
  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.
  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic industrial municipal.
  
- Informació municipal de la no-presentació d'al·legacions durant la fase d'informació pública.
  
- Declaració de caducitat de l'autorització prèvia de la COPUT (per no aportar la documentació sol·licitada en el termini reglamentari).
  
Aquest Servei va sol·licitar al promotor, a través de l'ajuntament, amb data de Registre General d'eixida de 2.10.97, ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, la qual es rep en aquest servei dos anys després, amb data d'entrada d'11.11.99. Es visita l'explotació el 16.10.97 per primera vegada i el 22.02.00, després del rebut de l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que no hi ha hagut modificacions en les instal·lacions entre la primera i l'última visita, per la qual cosa la descripció del l'activitat en l'estudi d'impacte ambiental i en l'ampliació al mateix no s'ajusta a la realitat.
  
Una vegada completada la documentació i realitzades les visites pertinents, es procedeix a resoldre l'esmentat expedient.
  
Vist el contingut de la documentació remesa a aquest Servei per la Direcció Territorial de Medi Ambient de València en base a l'art. 21 del Decret 162/90, formada per l'expedient municipal, projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què se aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Formular amb caràcter favorable la present declaració d'impacte ambiental, als únics efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, del projecte de legalització de granja porcina d'engreixament, sempre que el mateix es desenvolupe d'acord amb les indicacions de l'estudi d'impacte ambiental, ampliació de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants establerts en l'apartat segon, com també les modificacions introduïdes per aquests.
  
Segon
  
Com a condicions a acomplir en l'execució del citat projecte de legalització, s'estableixen les següents:
  
- Les fosses de purins hauran de ser impermeables en la seua totalitat.
  
- Haurà de disposar-se de gual sanitari a l'entrada de l'explotació per a la desinfecció de vehicles.
  
- Tots els buits (ventilació i altres) es protegiran amb teles mosquiteres per a impedir l'accés de vectors.
  
- Els purins hauran de tractar-se en fossa amb producte microbiològic per a millorar les característiques del mateix amb vista a la seua aplicació com a adob orgànic.
  
- Les basses d'assecat dels purins hauran d'estar perfectament construïdes: dimensionades en funció del volum de purí que es genere en l'explotació, a alçàries adequades perquè es produïsca una correcta decantació, al mateix temps que s'eviten problemes de sobreeiximent amb pluges fortes; hauran de ser totalment impermeables i es descartarà l'alternativa d'utilitzar com a base de les basses el sòl ferm degut fonamentalment que la superfície on s'assenta l'explotació està constituïda per calcàries, dolomies i calcarenites, a més d'existir una rambla pròxima.
  
- Els purin una vegada dessecats i compostats s'aplicaran en parcel·les agrícoles que estiguen cultivades, atés que no s'escamparan en cap cas en les proximitats de barrancs, aqüífers, pous o semblants.
  
- El purí generat en l'explotació s'aplicarà com a adob orgànic en parcel·les agrícoles, considerant no sobrepassar els 170 kg N/Ha i any indicats en el Reial Decret 261/96 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries en la que es limita l'aportació de nitrogen no superant els 210 kg. per hectàrea i any de forma temporal per a rebaixar a 170 kg.
  
- La superfície destinada al compostatge del purí haurà de constar de superfície construïda amb materials impermeables i basseta d'arreplegada de possibles lixiviats.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Tercer
  
Notificar la present resolució a la Unitat d'Inspecció Ambiental d'aquesta Conselleria als efectes oportuns.
  
Quart
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Cinqué
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març d'impacte ambiental.
  
València, 29 de febrer de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4719, del 25-03-2004 (2004/1910)

RESOLUCIÓN de 6 de febrero de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena publicar la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4719

Fecha DOGV
:   25-03-2004

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2004/1910

CVE


Fecha del documento
:   06-02-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Beniparrell](javascript:void(0))
    * [vigilancia del medio ambiente](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 6 de febrero de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2004/X1910]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 573/99-AIA, 561/99-AIA y 390/97-AIA, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 6 de febrero de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 573/99-AIA referente al Plan General de Ordenación Urbana de Castellón de la Plana, promovido por el propio Ayuntamiento y en base a las siguientes consideraciones:
  
Consideraciones previas
  
Encuadre territorial.
  
El municipio de Castellón de la Plana, se encuentra situado al final del pie de monte de las estribaciones montañosas del Maestrazgo, en el límite del inicio de los terrenos aluviales. El casco urbano se encuentra a una distancia del mar de 4 km. que se justifica por una parte en la insalubridad de los terrenos cercanos a éste en la época de su fundación, y por otra en la necesidad de ocupar los terrenos que no fuesen de regadío. De esta forma Castellón desde su fundación en el siglo XIII hasta hace pocas décadas tenía por límite Este la acequia Mayor (inicio de los terrenos de regadío hacia el Este) y ha crecido tradicionalmente hacia el Oeste, y en el siglo pasado hacia el Norte y el Sur alrededor del itinerario Valencia - Barcelona.
  
Situada a 40º de latitud en la comarca de la Plana, con una superficie de 108'80 km² para una población de 137.741 habitantes, limita con los términos municipales de L'Alcora, Almazora, Benicàssim, Borriol, Sant Joan de Moró, Onda, Vilafamés y el mar Mediterráneo y a unos 56 km, en el que se encuentran las islas Columbretes, adscritas administrativamente a este término municipal.
  
Hasta el siglo pasado no cobra significado el distrito marítimo del Grao, siendo, a partir de la construcción del puerto, cuando toma auge. Hoy en día el Grao posee más de 10.000 habitantes, y se encuentra unido con la ciudad por dos avenidas. No obstante sigue sin existir una unión de las tramas urbanas que dejan entre sí un vacío de más de 3 km.
  
Castellón nace con un marcado carácter agrícola que no abandona en alguna medida hasta mediados del siglo pasado (capitalidad de provincia) y que sigue pesando fuertemente hasta hace pocas décadas (1.950).
  
Es a partir de los años 60 cuando Castellón se erige como ciudad de servicios. Capital de un área fuertemente industrializada, se potencia el turismo, y se consolida una ciudad inserta de lleno en el arco mediterráneo español.
  
Características naturales del territorio
  
El término municipal de Castellón, se enmarca en un área prácticamente llana con la excepción de algunos parajes montañosos situados en el límite Norte y Oeste del término, como son:
  
- El desierto de Las Palmas, que limita con Benicàssim y Borriol.
  
- El Rincón de Coma.
  
- La Peña Roja.
  
- La Montaña Negra, lindando con la carretera de Borriol a Castellón.
  
- Zona de la carretera de L'Alcora.
  
Existe también una pequeña zona de suaves pendientes limitando con el cauce de la Rambla de la Viuda y siguiendo por la carretera de Ribesalbes.
  
Se pueden distinguir cuatro cauces en el término municipal:
  
- Río Seco.
  
- Barranquet.
  
- Rambla de la Viuda.
  
- Barranco de Malvestit.
  
Todos ellos de ciclo irregular y habitualmente secos.
  
El único curso de entidad lo constituye la Font del Molí, también denominada Font de la Reina o Molí de La Font, se encuentra situada próxima al apeadero de la Estación de Ferrocarril de Las Palmas y a una distancia de la costa de 3.500 metros. Su cota es de 5'18 m.s.n.m. Este manantial es el único punto de descarga de esta naturaleza del acuífero detrítico de La Plana de Castellón. Su origen está ligado a la presencia de unos niveles arcillosos de baja permeabilidad los cuales condicionan que la circulación del flujo del agua subterránea sea muy próxima a la superficie del suelo. El caudal medio ha sido establecido en 380 l/sg., con caudales punta de 1.000 l/seg., aunque, excepcionalmente, se han alcanzado caudales de 1.600 l/sg.
  
Esta llanura costera se define como una amplia plataforma que se extiende, con suave pendiente (inferior al 2%), entre los relieves montañosos interiores y la línea de costa, predominan los materiales detriticos cuaternarios gravas, arenas y limos, en la parte interior; arenas y gravas, en el cordón litoral y limos y turba en las antiguas albuferas.
  
Es el resultado de la construcción aluvial realizada por el río Mijares, la Rambla de la Viuda y los barrancos y aguas de arroyada procedentes de los relieves circundantes. Estos materiales han ido rellenando una cubeta tectónica abierta al mar afectada por una serie de fallas que dan lugar a que esta cubeta se compartimente en una serie de bloques desigualmente levantados. La sedimentación se inició en el terciario llegando hasta nuestros días.
  
El clima es termo'mediterráneo seco. Temperatura media anual superior a 16ºC. Precipitación media anual inferior a 600 mm. Amplitud térmica inferior a 14ºC.
  
EI entorno está dominado por la vegetación edafófila: de dunas en el cordón litoral; zonas húmedas transformadas al cultivo; y antiguas olmedas en las llanuras aluviales, destruidas para el aprovechamiento agrícola intensivo. En las riberas de los cauces aún se encuentran fragmentos de saucedas y choperas. La vegetación climatófila queda limitada a pequeñas colinas calizas, donde se desarrolla un monte litoral, donde la vegetación potencial son bosques de carrascas con palmitos, que la presión antrópica ha sustituido por romerales y listonares.
  
En cuanto a los cultivos, dominan los de regadío (cítricos y hortalizas).
  
El área de las sierras y valles prelitorales se define como un conjunto de alineaciones montañosas paralelas al litoral, separadas por valles muy amplios, de fondo aplanado, y rellenos de materiales recientes.
  
Predominan, en general, los materiales carbonatados cretácicos y, en menor medida, jurásicos, así como los detríticos terciarios. En el sector Sur afloran masas de ródeno triásico y de rocas metamórficas del Paleozoico.
  
Un sistema de fracturas origina una serie de ?horst- (sierras) y ?graben- (valles), que se alinean paralelamente al litoral, enmascarando el suave plegamiento de directriz ibérica. Los valles se encuentran rellenos por materiales paleógenos, deformados en el plegamiento, y colmatados por sedimentos neógeno-cuaternarios, horizontales o subhorizontales.
  
La vegetación climatófila está bien representada en este ambiente por los siguientes tipos:
  
Monte litoral: con una vegetación potencial correspondiente a carrascales con lentisco y palmito (Rubio-Quercetum rotundifoliae), actualmente muy degradada y reducida a pequeños bosquetes aislados. En el paisaje dominan las etapas seriales, fundamentalmente coscojares con lentisco (Querco-Lentiscetum) y romerales (Rosmarino-Ericion), que alterna con pinares de pino de halepo (Pinus halepensis), en gran parte destruidos por incendios forestales.
  
Monte sublitoral: ocupa las zonas montañosas más elevadas, con una vegetación potencial correspondiente a carrascales con violetas y hiedra (Hedero helicis-Quercetum rotundifoliae). Como etapas seriales se presentan orlas dominadas por Cytisus patens (Hedero-Cytisetum patentis) y salviares.
  
En cuanto a la vegetación edafófila, cabe destacar la vegetación riparia, en gran parte destruida por el aprovechamiento agricola. La vegetación de ramblas, sin embargo, se conserva bien, destacando además de los adelfares puros, los adelfares con enborrachacabras.
  
Dominan los cultivos de secano: algarrobos, almendros, frutales, viñedos y olivos.
  
Las Islas Columbretes son un pequeño archipiélago de origen volcánico que desde 1988 tiene la consideración de Parque Natural y desde 1994 la consideración de Reserva Natural y que, aun siendo administrativamente parte del Término Municipal de Castellón, no es afectado por las determinaciones de la revisión del Plan General ya que esta sometido a su propia ordenación.
  
Objeto del proyecto
  
El Plan General de Ordenación Urbana, que actualmente se está revisando, fue aprobado en fecha 17 de noviembre de 1984.
  
Dicho Plan tenía una hipótesis de desarrollo, que partía de una población a 1 de marzo de 1981 de 126.464 habitantes con una tasa anual acumulativa de crecimiento del 2'76%.
  
A partir de estos datos y teniendo en cuenta los componentes del crecimiento poblacional para Castellón en aquellas fechas, procedió a estimar una hipótesis media que otorgaba a la ciudad una población de 171.598 habitantes para 1.996 con 51.223 familias de 3'35 miembros de media.
  
El PGOU/84 clasificaba como Suelo Urbano Residencial una superficie de 1.030 Has., y de Suelo Urbanizable Residencial 941'7 Has.
  
En Suelo Urbanizable No Programado se destinaban 845 Has. a Uso Residencial y 569 Has. a Uso Industrial.
  
Por último, en Suelo No Urbanizable se calificaban como Protegido 1.390'5 Has
  
A lo largo de la vigencia del Plan, la activa dinámica socioeconómica de Castellón generó nuevas demandas de carácter infraestructural y territorial que, lógicamente, no podían haber sido previstas a finales de los 70 y principios de los 80, cuando el Plan se formuló en sus determinaciones técnicas.
  
Ello supuso la modificación sustantivo de algunas de sus determinaciones, para poder ejecutarlas. En este sentido, las actuaciones más relevantes que se están realizando, son la nueva Red Viaria, la nueva Red Ferrovíaria y la creación de la Universidad Jaume 1.
  
Lógicamente, estas tres grandes ?operaciones urbanísticas?, son piezas clave para conformar la nueva estructura urbana y, en consecuencia, para la definición del nuevo modelo territorial y de ciudad.
  
Las principales áreas de expansión urbana que se consideran en la Revisión del Planeamiento General son:
  
- La expansión hacia el Este a fin de propiciar la conexión con el Grao limitándola alrededor del eje constituido por la Avd. del Mar y respetando al máximo, y poniendo en valor, la Huerta como gran ?pulmón verde- de Castellón.
  
- La expansión hacia el Oeste, utilizando como ejes vertebradores la av. de L'Alcora y la Ctra. de Borriol y como foco potenciador la Ciudad Universitaria, esta expansión tenderá a restituir el tejido urbano inconexo de las urbanizaciones marginales (grupos periféricos) y a dotarlas de dotaciones y servicios públicos.
  
- La expansión en las zonas Sudeste, Noreste (Censal y Lledó) de forma concéntrico a la ciudad existente y proporcionada a la demanda por parte de la iniciativa privada. Tiene como límite la Circunvalación Este.
  
- El crecimiento y conexión de la zona urbana del Grao con el sector turístico de la playa, con especial atención a la reordenación de la zona sita entre el Serradal / Término de Benicàssim / Ferrandis Salvador / Riu Sec.
  
En cuanto a zonas a reestructurar y potencia:
  
- La conexión con la zona universitaria, Cremor y actual Unidad de Actuación 66. Pasan de Uso Industrial a Residencial.
  
- La restitución del tejido urbano inconexo existente en el actual trazado del ferrocarril, actual PERI - 7, zona antigua estación, Unidad Ejecución nº 11, etc.
  
- La consolidación y tratamiento adecuado a nivel de servicios y dotaciones públicas de los grupos periféricos aislados, y las urbanizaciones de 2ª residencia aisladas (actuales PERIS de montaña, urbanización Fuente la Reina, etc.).
  
- Mención aparte requiere el tema de la marjalería. La consolidación con viviendas de segunda residencia, sin un planeamiento previo, ha propiciado una situación de difícil resolución.
  
Acotar la zona, distinguir los diferentes grados de utilización del suelo desde la baja densidad hasta la especial protección, etc. será el cometido de un Plan Especial especifico para la zona.
  
En cuanto a las zonas de implantación industrial:
  
- Zona Sur. Ciudad del Transporte:
  
Se consolida como de uso industrial una zona excelentemente bien comunicada.
  
Acceso A-7, CN-340, acceso Puerto, acceso al eje Borriol - Betxí, circunvalación ciudad, con una formalización clara y precisa siguiendo las pautas establecidas por el planeamiento de la Ciudad del Transporte.
  
- Zona Serrallo.
  
Se consolida la zona de industria pesada con terreno vacante para su posible ampliación, y junto al puerto se crea una amplia zona de apoyo logístico que propicie por una parte el crecimiento de éste hacia el Sur, y por otra la regeneración de la zona (más de 500 viviendas en malas condiciones).
  
- Zona Industrial ?Polígono Azulejo-
  
En el eje Borriol-Betxí se apoyan tres zonas industriales destinadas fundamentalmente al sector cerámico, apoyadas a su vez en las tres vías de penetración Este-Oeste: Ctra. Borriol, Ctra. L'Alcora y acceso A-7 desde el eje Borriol-Betxí.
  
Supone un embrión respecto de su continuación con las zonas industriales previstas en el término de Almazora, que se integra dentro de una política de suelo industrial de carácter supra-local o sub-regional que el Gobierno de la Generalitat está definiendo.
  
Consolidación, con otras ordenanzas, del eje Hnos. Bou como foco de usos terciarios.
  
La av. Hermanos Bou, vial que con un fuerte carácter romántico, vinculaba Castellón con el Grao (itinerario arbolado, con el ferrocarril ?La Panderola', paralelo al mismo); lamentablemente, a lo largo de las décadas de los 60, 70 ha perdido ese carácter urbano.
  
El nuevo Plan General pretende su recuperación mediante la consolidación como eje de uso terciario compatible con las industrias existentes, con nuevas ordenanzas que garanticen una mayor calidad de las edificaciones.
  
Grandes zonas de implantación de dotaciones públicas
  
- Zona Universidad.
  
- Zona Noroeste. Cuartel - Ciudad Deportiva
  
- Zona Avd. del Mar. (eje vertebrador conexión Castellón-Grao).
  
- Zona Playa del Pinar. (Paseo Marítimo + actual aeroclub).
  
- Zona accesos Sur. (área metropolitana).
  
Conexión litoral Grao - Benicasim
  
Conexión Castellon ?Grao.
  
Análisis del estudio de impacto ambiental
  
El Estudio de Impacto Ambiental, se desarrolla a lo largo de 334 páginas, 4 tablas y 10 planos, al que se adjunta un Estudio de zonas inundables del término municipal y Documento de Síntesis.
  
El mismo tras exponer en una introducción la situación urbanística actual, pasa a exponer las líneas básicas de la revisión del Planeamiento que se propone. Posteriormente desarrolla la información básica de partida del medio físico del término municipal en los apartados siguientes:
  
Geología y geomorfología.
  
Hidrología e hidrogeología.
  
Clima
  
Edafología.
  
Vegetación y flora.
  
Fauna
  
Paisaje.
  
Para proceder a efectuar un estudio integrado del medio a partir de la determinación de los Ambientes morfodinámicos, los sistemas y unidades homogéneas características, procediendo a ponderar y valorar la calidad ambiental de las mismas y procediendo por último a cartografiarlas.
  
Englobado en un capítulo denominado medio socio-económico, se efectúa un análisis de la población, su estructura territorial, redes de comunicación e infraestructura urbana y vías pecuarias. Exponiendo asimismo el patrimonio histórico-artístico inventariado en el término municipal.
  
Tras efectuar una descripción y valoración de impactos, se efectúa una propuesta de medidas preventivas y correctoras, para terminar estableciendo un Programa de Vigilancia Ambiental.
  
La documentación elaborada, se considera suficiente, homogénea y coherente con el modelo territorial desarrollado, aportando información suficiente para proceder a su valoración y toma de decisiones.
  
Es de significar, como se comprueba del análisis de los datos globales en relación con el Plan General en vigor:
  
CLASE DE SUELO PGOU 1984 PGOU 2000
  
Urbano residencial 1030'0 Has. 1001'94 Has.
  
Urbanizable residencial 941'7 Has. 938'55 Has.
  
Industrial 709'3 Has. 753'80 Has.
  
No urbanizable protegido 1390'5 Has. 1574'42 Has.
  
Que la ordenación territorial propuesta, en modo alguno se corresponde con un modelo expansivo, sino por el contrario, de reestructuración de los usos actualmente existentes, por lo que la repercusión sobre el suelo, entendido el mismo como recurso, es de muy escasa significación, y como consecuencia se salvaguardan los usos ambientales de los suelos no urbanizables afianzando los protegidos particularmente los de las áreas de montaña y vías pecuarias.
  
Es de resaltar asimismo, el hecho de que el municipio de Castellón tiene resuelto el tratamiento de las basuras urbanas al haber llegado a un acuerdo para ello con municipios de la comarca junto con la Diputación Provincial y la Generalitat que posibilitaron el establecimiento de la planta de trasferencia de Almazora y la planta de tratamiento de Onda, actualmente en servicio.
  
Asimismo reserva suelo para posibilitar la ampliación de la planta depuradora de aguas residuales existente, de manera que tenga capacidad suficiente para el techo poblacional previsto.
  
En cuanto a los riesgos derivados de posibles inundaciones por desbordamiento del río seco, básicamente dos son las soluciones que se adoptan:
  
- Condicionar el desarrollo de los suelos urbanizables a la ejecución del proyecto de encauzamiento del río Seco, actualmente en trámite de autorización administrativa.
  
- Condicionar la ordenación de la marjalería a la redacción de un Plan Especial.
  
Tramitación administrativa
  
En fecha 23 de septiembre de 1999, remitido desde la Dirección Territorial de Medio Ambiente en Castellón se recibe ?Proyecto de Revisión del Plan General de Ordenación Urbana- enviado por el Ayuntamiento de Castellón de la Plana, acompañado de copia del escrito del Alcalde en el que se pone de manifiesto que su aprobación provisional se había producido el 27 de mayo de 1999.
  
La información pública del Estudio de Impacto Ambiental, conjuntamente con la documentación urbanística, tuvo lugar mediante Edicto publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 3.245 de 19 de mayo de 1998, por un período de treinta días, la cual fue ampliada hasta el día 30 de junio, mediante Edicto publicado en el DOGV nº 3.269 de 22 de junio de 1998.
  
Las alegaciones presentadas fueron analizadas y contestadas por la Oficina del Plan General
  
En fecha 13 de octubre de 1999, se solicita a los SSTT de la territorial de Castellón informes al respecto, los cuales se reciben en fecha 3 y 8 de noviembre de 1999.
  
Los mismos hacen referencia, por una parte a errores en la legislación y transcripción, delimitación y representación gráfica de las vías pecuarias existentes en el término municipal. Por otra, se hacían observaciones en relación con los sistemas de recogida de residuos sólidos; sistemas de tratamiento de aguas residuales; suelos no urbanizables de dominio público hidráulico; sistemas de abastecimiento de agua potable; suelos no urbanizables de alto valor paisajístico; clasificación de la zona de marjalería; regulación de usos de la zona de playa; suelos no urbanizables de protección parques; espacios de interés para la protección de la naturaleza; disponibilidad de recursos hídricos, valoración del riesgo de inundación y valoración global del impacto ambiental.
  
Los cuales son remitidos a la Oficina del Plan del Ayuntamiento de Valencia y SSTT en Castellón de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial, en fecha de 22 de noviembre de 1999.
  
En fecha 11 de febrero del 2000, remitido por la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón se recibe documentación relativa al Plan General de Ordenación Urbana de Castellón, en lo que hace referencia a las deficiencias señaladas en los informes emitidos. Revisada la misma se comprueba que han sido corregidos los aspectos más significativos señalados en las mismas, a excepción de las vías pecuarias:
  
- VP nº 8 (Vereda del Caminàs), que ha sido mal croquizada en la hoja OE.03.
  
- VP nº 6 (Vereda de Montaña Negra), que ha sido mal croquizada en la hoja OE.07
  
En fecha 17 de febrero del 2000, se recibe documentación remitida por el Servicio Territorial de Urbanismo y Ordenación Territorial de Castellón, en la que se pone de manifiesto que el Ayuntamiento Pleno en sesión celebrada el día 31 de enero de 2000, adoptó el acuerdo de aprobar provisionalmente las modificaciones al Proyecto de Revisión del Plan General Municipal de Ordenación Urbana, incorporadas en la Memoria, Fichas de Gestión, Normas Urbanísticas, Catalogo de Dotaciones, Catalogo de Patrimonio Histórico y Planas, de las cuales unas consisten en la documentación remitida a la Dirección Territorial de esta Conselleria, y otra relativa al Anexo Marjalería, por la que se anulan los puntos 3 a 20 de las normas de aplicación transitoria, dando una nueva redacción al punto 3.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental para las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 90/1999, de 30 de julio de 1999, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia para la tramitación y formulación de la Declaración de Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:
  
Primero
  
Formular con carácter favorable a los solos efectos ambientales, la presente Declaración de Impacto Ambiental al Proyecto de Plan General de Ordenación Urbana de Castellón de la Plana, promovido por el propio Ayuntamiento, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y en el apartado segundo de la presente resolución:
  
Segundo
  
1. En aplicación de lo dispuesto en el Anexo II Pto. 4, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de Impacto Ambiental, el Plan Especial del Sector Marjalería, estará sometido al procedimiento de Evaluación de su impacto ambiental.
  
2. Se grafiará correctamente en los planos pertinentes las vías pecuarias:
  
- VP nº 8 (Vereda del Caminàs), que ha sido mal croquizada en la hoja OE.03.
  
- VP nº 6 (Vereda de Montaña Negra), que ha sido mal croquizada en la hoja OE.07
  
Tercero
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 22 de febrero de 2000.- La directora general: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 561/99-AIA, sobre una granja avícola de engorde sita en la partida ?Los Chinches?, polígono 12, parcela 117 B, del término municipal de Fuenterrobles (Valencia), cuyo promotor es Abelardo Alcalá Fernández y en base a las siguientes consideraciones:
  
Antecedentes
  
Descripción del proyecto
  
Se trata de una granja de pollos, constituida por dos naves con capacidad para 30.000 aves cada una. La crianza se realiza sobre yacija. Se propone realizar de 5 a 6 ciclos de engorde/año. Se generará 1.420 Tm de gallinaza/año, que será retirada al final de cada pollada construyéndose además vertedero en la explotación. Las bajas avícolas que se produzcan serán retiradas a fosa biológica construida en la explotación.
  
Encuadre territorial
  
La explotación prevista se localiza en Suelo no Urbanizable Común según Normas Subsidiarias de Planeamiento de Fuenterrobles (Valencia).
  
Características naturales del territorio
  
Los suelos se desarrollan sobre margas arcillosas rojas, conglomerados y areniscas del Mioceno que alternan con formaciones de glacis. La pedregosidad, que oscila entre el 20 y 40%, procede del conglomerado miocénico y de la costra caliza de los glacis.
  
La zona donde se ubica la explotación está constituida por un conjunto de planicies con cultivos de vid, con alternancia de leñosos y colinas ligeras.
  
Análisis del estudio de impacto ambiental
  
El Estudio de Impacto Ambiental ha de recoger un contenido determinado según el Art. 7 del Decreto 162/90. En tal línea, el Estudio de Impacto Ambiental presentado recoge en general todos los apartados exigidos en dicho Decreto, aunque de forma somera en algunos puntos, por lo que se solicitó desde este Servicio Ampliación del Estudio de Impacto Ambiental. Con toda la documentación aportada, se lleva a cabo la tramitación de la presente Declaración de Impacto Ambiental.
  
Se realiza la valoración ambiental del Estudio de Impacto Ambiental a partir del análisis de las siguientes propuestas para la ejecución de la actividad:
  
- Se estima que se generará en la explotación unos 1.420 Tm de gallinaza/año, que será retirada por un particular tras cada ciclo, con el que se tiene contrato firmado con vigencia de cinco años a partir del 10-01-2000.
  
- Se construirá un estercolero, que se utilizará siempre que no exista una perfecta sincronización entre la retirada del estiércol y la entrada de una nueva pollada. Este estará formado por explanada de hormigón de 15 cm de espesor, estando situado en los extremos de la nave, siendo impermeable. Incluye poceta de recogida de posibles lixiviados.
  
- La eliminación de cadáveres se realizará en fosa biológica perfectamente aislada y sin filtraciones para la eliminación de las bajas de la explotación.
  
- Se proyecta un vallado perimetral que impida el libre acceso a las instalaciones a todo tipo de animales y personas ajenas a la explotación.
  
Tramitación administrativa
  
La Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia y en base al art. 21 del Decreto 162/90, remitió a esta Dirección documentación formada por el Expediente Municipal, Proyecto de Actividad y Estudio de Impacto Ambiental.
  
En el expediente municipal se han llevado a cabo las siguientes actuaciones:
  
- Informe favorable del arquitecto municipal.
  
- Informe favorable del ingeniero agrónomo municipal.
  
- Informe favorable del jefe local de Sanidad.
  
- Informe de la Alcaldía de la no presentación de alegaciones durante la fase de información pública.
  
- Autorización previa de la COPUT.
  
Este Servicio solicitó al promotor, a través del Ayuntamiento, con fecha de Registro General de salida de 10.12.99, ampliación del Estudio de Impacto Ambiental, la cual se recibe en este Servicio con fecha de 18.2.2000. Se visita la explotación el 21.1.2000, comprobando que ya está en funcionamiento. Una vez completada la documentación, se procede a resolver dicho expediente.
  
Visto el contenido de la documentación remitida a esta Dirección por la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia, en base al Art. 21 del Decreto 162/90, formada por el Expediente Municipal y Estudio de Impacto Ambiental.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:
  
Primero
  
Formular con carácter favorable la presente Declaración de Impacto Ambiental, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, del proyecto de granja avícola de engorde, sita en la partida ?Los Chinches?, polígono 12, parcela 117 B, del término municipal de Fuenterrobles (Valencia), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes establecidos en el apartado Segundo, así como las modificaciones introducidas por estos.
  
Segundo
  
Como condiciones a cumplir en la ejecución del citado proyecto, se establecen las siguientes:
  
- Se construirá vertedero para el posible almacenamiento de la gallinaza en el caso de no poder ser retirada por la empresa especializada. Estará construido con materiales impermeables incluyendo poceta de recogida de posibles lixiviados.
  
- Caso de utilizarse la gallinaza para abono en campos de cultivo, la dosis de abonado no superará los 210 kg de nitrógeno por hectárea y año de forma temporal, para rebajar a 170 kg. de acuerdo con el Real Decreto 261/1996 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias.
  
- Se utilizará la fosa de cadáveres perfectamente aislada e impermeable para la eliminación de las bajas de la explotación realizándose enterramiento estratificado con cal.
  
- Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación.
  
- La explotación deberá disponer de vallado perimetral construido con materiales que se integren armónicamente con el paisaje o elementos de mimetización natural, tales como barreras vegetales con el fin de minimizar el impacto paisajístico creado.
  
- La explotación contará con las medidas higiénico sanitarias exigidas en la legislación vigente en la materia.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el manejo de la explotación, así como en el destino de los residuos.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 29 de febrero de 2000.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 390/97-AIA, sobre legalización de una granja porcina de cebo por carecer de licencia, sita en la partida ?Les Planes?, polígono 15, parcelas 17, 20 y 30, del término municipal de Benicolet (Valencia), cuyo promotor es Francisco Llopis Benavent y en base a las siguientes consideraciones:
  
Consideraciones previas
  
Objeto del proyecto
  
Se trata de una granja porcina que consta de dos naves rectangulares con capacidad total para 1.488 cerdos de cebo, realizándose de dos a tres ciclos al año. Se genera 1387 m3 de purín al año, siendo la capacidad de almacenamiento de las fosas de purines de 764,5 m3, donde queda retenido como máximo durante cinco meses. El purín se lleva a través de tubería hacia balsas de secado con capacidad total de 210 m3/ purín, en las que, por evaporación, se consigue reducir en un 80% el volumen del purín. Posteriormente pasa a ser retirado para utilizarlo como abono orgánico en fincas agrícolas. La eliminación de cadáveres se realiza en fosa de hormigón tratándolos con cal viva.
  
Encuadre territorial
  
La explotación se localiza en suelo no urbanizable, según Ordenanzas Municipales y Normas Subsidiarias de Planeamiento en el Municipio.
  
Características naturales del territorio
  
Según el Estudio de Impacto Ambiental, la zona donde se ubica la explotación corresponde al Cretácico Superior, presentando calizas, dolomias y calcarenitas. El terreno sobre el que está construida la granja corresponde a suelos muy arcillosos, con gran capacidad para la retención de agua. En la zona predominan los cultivos de almendros y olivos. Existe una rambla próxima a la explotación.
  
Análisis del estudio de impacto ambiental
  
El Estudio de Impacto Ambiental ha de recoger un contenido determinado según el Art. 7 del Decreto 162/90. En tal línea, el Estudio de Impacto Ambiental no recoge los apartados exigidos en el Decreto, que son:
  
- Descripción de la actuación y sus acciones derivadas.
  
- Examen de las alternativas técnicamente viables y justificación de la solución adoptada.
  
- Inventario ambiental y descripción de las interacciones ecológicas o ambientales claves.
  
- Identificación y valoración de impactos, tanto en la solución propuesta como en sus alternativas.
  
- Establecimiento de medidas protectoras y correctoras.
  
- Programa de vigilancia ambiental.
  
- Documento de síntesis.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental presentado se recoge los siguientes apartados:
  
- Objeto.
  
- Titular.
  
- Emplazamiento.
  
- Edificios.
  
- Procesos de la actividad.
  
- Número de personas.
  
- Maquinaria y otros medios.
  
- Materias primas. Productos acabados.
  
- Protección contra insectos y roedores.
  
- Combustibles.
  
- Instalaciones sanitarias.
  
- Ventilación e iluminación.
  
- Repercusión de la actividad en el medio ambiente.
  
- Ruidos y vibraciones.
  
- Humos, gases, olores, polvos y nieblas en suspensión.
  
- Riesgo de incendio, deflagración y explosión.
  
- Abastecimiento de agua.
  
- Anejos (cálculo de la capacidad de las fosas, de la superficie de vertido, del consumo de pienso y del consumo de agua).
  
- Planos.
  
Por lo que no se ajusta en ningún momento al contenido que exige el Decreto. Por otro lado, dicha información resulta insuficiente, por lo que se solicita una Ampliación de la misma. La ampliación remitida por el técnico a este Servicio no se considera adecuada, ya que no se ciñe a las aclaraciones que se exigieron en la solicitud de Ampliación del Estudio de Impacto Ambiental que remitió este Servicio al promotor, a través del Ayuntamiento:
  
- Respecto a la indicación de la necesidad de fermentar en estercolero, la fracción sólida de los residuos orgánicos generados en la explotación, solicitando que se aportara localización del mismo, dimensiones y características, no se ha aportado ninguna información al respecto.
  
- Respecto a la indicación de citar el producto a utilizar para evitar la producción de malos olores, no queda claro en la Ampliación al Estudio de Impacto Ambiental si utiliza dos productos diferentes para el mismo fin (disminución de olores) o para fines diferentes, aportando dosis y modo de empleo sin especificar el nombre del producto del que se ha recogido dicha información.
  
- Se solicita aportar programa de Vigilancia Ambiental en la Ampliación, el cual no viene recogido en la misma.
  
Se realiza la valoración ambiental del Estudio de Impacto Ambiental a partir del análisis de las siguientes actuaciones en la ejecución de la actividad, recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental y en la Ampliación del mismo:
  
- El Estudio de Impacto ambiental especifica que los purines son tratados en fosas para reducir los problemas de olores, pasando posteriormente a balsas de decantación, ?construidas con cimentación, solera y paredes realizadas de hormigón, con lo que se impide cualquier tipo de fuga de los purines depositados?; ?las dimensiones de las tres balsas son de 20 x 25 m. cada una de ellas?; ?la balsa situada en la parte superior tiene unas paredes de 25 cm. de altura, la balsa intermedia de 50 cm. y en la balsa inferior las paredes alcanzan una altura de 70 cm. Esta solución se ha adoptado para en el caso de lluvias disponer de una altura de 60 cm, equivalentes a una capacidad de 600 l/m² cantidad de lluvia que en esta zona equivale al 80% de las precipitaciones anuales. No obstante, el llenado de las balsas para el desecado de los purines se realiza en los meses estivales, cuando el riesgo de precipitación es muy escaso. Al mismo tiempo, en estos meses, el proceso de secado es mucho más rápido debido a las altas temperaturas?. Se comprueba tras visita a la explotación que no existe tratamiento alguno de los purines. En cuanto a las balsas, se presentan en mayor número al indicado en el Estudio de Impacto Ambiental, y no están construidas con materiales que impidan cualquier tipo de fuga de los purines depositados, ya que se aprecia a lo largo y ancho de las balsas, fugas de purines; también se aprecia fugas por rebose, así como una balsa donde se ha practicado una abertura en una de sus paredes, por donde salen los purines a zonas de monte, con menor cota respecto a las balsas y con proximidad directa a una rambla. El llenado de las balsas tampoco se asegura que se efectúe exclusivamente en épocas estivales. Las características constructivas de las balsas no se ajustan a las que se recogen en el Estudio de Impacto Ambiental, ya que alguna de ellas son vertidos directos de purines en superficies contiguas a las naves con paredes a base de materiales naturales del suelo compactados.
  
- Se dispone de 12,2755 ha. de superficie agraria para aplicar los purines.
  
- La eliminación de cadáveres se realiza en fosa de cadáveres.
  
Tramitación administrativa
  
La Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia y en base al art. 21 del Decreto 162/90, remitió a esta Dirección documentación formada por el expediente municipal, proyecto de actividad y estudio de impacto ambiental.
  
En el Expediente Municipal se ha llevado a cabo las siguientes actuaciones:
  
- Informe favorable del técnico municipal.
  
- Informe favorable del jefe local de Sanidad.
  
- Informe favorable del ingeniero técnico industrial municipal.
  
- Información municipal de la no presentación de alegaciones durante la fase de información pública.
  
- Declaración de Caducidad de la Autorización previa de la COPUT (por no aportar la documentación solicitada en el plazo reglamentario).
  
Este Servicio solicitó al promotor, a través del Ayuntamiento, con fecha de Registro General de salida de 2.10.1997, ampliación del Estudio de Impacto Ambiental, la cual se recibe en este Servicio dos años después, con fecha de entrada de 11.11.1999. Se visita la explotación el 16.10.97 por primera vez y el 22.2.2000, tras el recibo de la Ampliación del Estudio de Impacto Ambiental, comprobando que no ha habido modificaciones en las instalaciones entre la primera y la última visita, por lo que la descripción del la actividad en el Estudio de Impacto Ambiental y en la Ampliación al mismo no se ajusta a la realidad.
  
Una vez completada la documentación y realizadas las visitas pertinentes, se procede a resolver dicho expediente.
  
Visto el contenido de la documentación remitida a este Servicio por la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia en base al art. 21 del Decreto 162/90, formada por el Expediente Municipal, Proyecto de Actividad y Estudio de Impacto Ambiental.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:
  
Primero
  
Formular con carácter favorable la presente Declaración de Impacto Ambiental, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, del proyecto de legalización de granja porcina de engorde, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las indicaciones del Estudio de Impacto Ambiental, Ampliación del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes establecidos en el apartado Segundo, así como las modificaciones introducidas por estos.
  
Segundo
  
Como condiciones a cumplir en la ejecución del citado proyecto de legalización, se establecen las siguientes:
  
- Las fosas de purines deberán ser impermeables en su totalidad.
  
- Deberá disponerse de vado sanitario a la entrada de la explotación para la desinfección de vehículos.
  
- Todos los huecos (ventilación y otros) se protegerán con telas mosquiteras para impedir el acceso de vectores.
  
Los purines deberán tratarse en fosa con producto microbiológico para mejorar las car acterísticas del mismo con vistas a su aplicación como abono orgánico.
  
- Las balsas de secado de los purines deberán estar perfectamente construidas: dimensionadas en función del volumen de purín que se genere en la explotación, a alturas adecuadas para que se produzca una correcta decantación, al mismo tiempo que se evite problemas de rebose con fuertes lluvias; deberán ser totalmente impermeables y se descartará la alternativa de utilizar como base de las balsas el suelo firme debido fundamentalmente a que la superficie donde se asienta la explotación está constituida por calizas, dolomias y calcarenitas, además de existir una rambla próxima.
  
- Los purines una vez desecados y compostados se aplicarán en parcelas agrícolas que estén cultivadas, considerando que no se esparcirán en ningún caso en las proximidades de barrancos, acuíferos, pozos o similares.
  
- El purín generado en la explotación se aplicará como abono orgánico en parcelas agrícolas, considerando no sobrepasar los 170 kg N/ha y año indicados en el Real Decreto 261/96 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias en la que se limita el aporte de nitrógeno no superando los 210 kg. por hectárea y año de forma temporal para rebajar a 170 kg.
  
- La superficie destinada al compostaje del purín deberá constar de superficie construida con materiales impermeables y balseta de recogida de posibles lixiviados.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Tercero
  
Notificar la presente resolución a la Unidad de Inspección Medioambiental de esta Conselleria a los efectos oportunos.
  
Cuarto
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Quinto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 de Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 29 de febrero de 2000.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML