Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5198, del 14-02-2006 (2006/1542)

Resolució de 6 de febrer de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5198

Data del DOGV
:   14-02-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/1542

CVE


Data del document
:   06-02-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Sagunt](javascript:void(0))
    * [Olocau](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Resolució de 6 de febrer de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2006/X1542]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 211/01-AIA Olocau, 039/03-AIA Sagunt i resolució 039/03-AIA Sagunt, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 6 de febrer de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 211/01-AIA  
Títol del projecte: Restauració final de la pedrera Maria Rosa mitjançant abocador controlat de residus no perillosos  
Promotor: GESTION INTEGRAL DE RESIDUOS, SA. GIRSA  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental Conselleria de Medi Ambient.   
Ubicació: Pedrera Maria Rosa. Parcel·la núm. 2 del polígon 12. Partida la Paridora. Terme municipal d'Olocau (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
La pedrera Maria Rosa va ser explotada anys enrere deixant dos buits miners sense restaurar. L'empresa GIRSA va començar la restauració d'un d'ells l'any 1994 mitjançant l'abocament controlat de residus inerts.   
L'objecte del projecte actual és la restauració del segon buit miner mitjançant l'abocament controlat de residus no perillosos. L'explotació de l'abocador es fa mitjançant l'abocament de residus amb tongades de 200 cm de residus deixant unes bermes de 10 m d'ample, 4 m d'alçada i talús de 45º. El perímetre del buit miner és de 1.022 m amb una superfície de 51.710,52 m2 i un volum de residus que s'ha de reomplir estimat en 581.211,69 m3.  
Les obres que s'han de dur a terme son la neteja i l'anivellament del terreny, condicionament del camí de servei, tancament perimetral del buit i construcció de caseta de control i bàscula, impermeabilització del terreny, construcció del sistema de control i recollida d'aigües i lixiviats, explotació de l'abocador i finalment restauració i revegetació mitjançant l'extensió i compactació de terres, condicionament de terra vegetal i revegetació.  
2. Alternatives  
S'han estudiat quatre alternatives possibles per executar la restauració de la pedrera:  
a): restaurar la pedrera amb material verge, es a dir amb terres procedents d'altres excavacions.   
b): Mimetitzar la pedrera al medi que l'envolta mitjançant tractaments especials d'oxidació.  
c): No actuar i deixar la pedrera com està.  
d): Executar el projecte.  
S'ha optat per l'opció d) per considerar que s'aprofita un espai sense ús, s'eliminen en un vas controlat els residus i un cop segellat l'abocador es restaura una zona actualment degradada i es a revegeta i integra en l'entorn. Els inconvenients de l'execució del projecte són la generació d'alguns impactes ambientals.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
En data 2 de febrer de 2001, la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, trasllada a aquest servei els exemplars de projecte d'explotació-restauració, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi i estudi geotècnic.  
En data 1 de febrer de 2002, el Servei de Gestió de residus ens trasllada l'escrit que l'Ajuntament d'Olocau remet on certifica que el projecte ha estat sotmès al tràmit d'informació públic mitjançant l'exposició durant 20 dies en el BOP núm. 282, de 27-11-01, sense haver-s'hi presentat al·legacions.  
2. Informes sectorials  
Amb la documentació disponible es fan consultes a diferents organismes, i es reben els informes següents:  
Informe del Servei de Gestió de Residus on s'assenyalen una sèrie de deficiències en el disseny del vas, dimensionament de la bassa de lixiviats, mètode d'explotació, segellament i restauració de l'abocador. S'assenyala, a més a més, la manca d'un pla de vigilància ambiental acurat. En un segon informe, es fa referència a la distància entre l'abocador projectat i la Urbanització la Lloma i es posa de manifest que l'emplaçament triat per ubicar l'abocador no compleix el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana pel que fa a la distància mínima exigible entre l'abocador i el sòl qualificat com urbà.  
Tres informes del Servei Territorial de Medi Ambient. En ells es manifesta que el projecte no afecta cap camí ramader classificat en aquest terme municipal ni cap terreny que puga considerar-se forestal.  
El Servei de Coordinació Ambiental considera que la restauració proposada ha de garantir el màxim compliment d'aquells aspectes relatius a la integració final en l'entorn de Calderona i en els aspectes relatius a estalviar riscos d'erosió i contaminació d'aqüífers.  
Informe del Departament de Geologia de la Universitat de València. Es manifesta que, visitada la zona, s'observa com el fons de l'abocador està sent condicionat per al drenatge dels lixiviats justament en la zona on hi ha una fractura geològica que posa en contacte lateral el juràssic superior del miocè inferior. Aquesta fractura es important i no hi és cartografiada en els mapes a escala 1:50.000.  
Hauria de revisar-se l'informe geològic adjunt al projecte d'instal·lació de l'abocador i comprovar que la solució tècnica aprovada preveu aquesta estructura, ja que podrien produir-se greus efectes de contaminació dels aqüífers que proveeixen d'aigua a les urbanitzacions properes.  
Per altra banda, a la pedrera Maria Rosa hi ha un jaciment de plantes i vertebrats anomenat Olocau registrat en l'Inventari de jaciments del Servei de Patrimoni Arqueològic, Històric i Etnològic, i s'assenyala el perill de la seva destrucció en el cas de fer servir la pedrera com abocador. Aquest jaciment és de gran interès científic, és un dels pocs llocs on es poden obtenir mostres ben conservades de flora terciària i possiblement l'única en tota la conca de València-Llíria. A més a més, s'hi ha trobat un exemplar de granota fòssil, conservat en el Museu de Ciències Naturals de Madrid i una salamandra, dipositada en el Museu del Departament de Geologia de la Universitat de València.   
En el moment de la visita el jaciment es trobava parcialment cobert pels materials d'impermeabilització del vas de l'abocador.  
Se sol·licita prendre les mesures oportunes per a la realització d'una excavació d'urgència per part d'un tècnic competent (paleontòleg) i informar la Direcció General de Patrimoni del perill de desaparició d'un jaciment paleontològic catalogat de gran importància. També recomana tenir en compte que l'estructura geològica present en el vas podria facilitar la infiltració als aqüífers locals de residus contaminants.   
Informe de la Sotssecretaria de la Conselleria de Cultura i Educació on s'assenyala que, atesa l'entitat del jaciment, es considera necessària una intervenció paleontològica de salvament que puga garantir la recollida de material suficient per al posterior estudi en laboratori. Un cop feta aquesta intervenció s'assenyalaran les mesures que s'han d'adoptar per a la correcta salvaguarda de les restes que puguin quedar .in situ..  
Com a conseqüència d'aquests informes, es comunica a l'empresa GIRSA (06/08/01) la necessitat de posar-se en contacte amb el Departament de Geologia de la Universitat de València per facilitar les labors d'estudi i amb la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura Educació i Ciència per informar del jaciment i de la investigació que es durà a terme.  
A més a més, vist l'informe elaborat per la Universitat de València, es demana al promotor presentar d'avant d'aquest Servei un estudi geològic de detall de la parcel·la amb una cartografia a escala (1:500-1:1.000) on queden ben reflectides les característiques geològiques del vas d'abocament i, en especial, la falla geològica que travessa la parcel·la, avaluant el possible risc que això comporta per a la contaminació de les aigües d'abastament i prendre totes les mesures necessàries per garantir la no-afecció a aquestes.  
En data 11/01/02 té entrada en aquest servei la documentació següent:   
. Informe preliminar sobre l'excavació paleontològica de salvament del jaciment d'Olocau.  
. Estudi hidrogeològic per a la finalització de la restauració de la pedrera mitjançant un abocador controlat de residus no perillosos.  
Revisada la documentació presentada, es comprova que l'estudi hidrogeològic no es correspon amb allò sol·licitat, .estudi geològic de detall i cartografia geològica..   
La geologia del vas d'abocament descrita en l'estudi presentat no es correspon amb la litologia, edat i estructura dels materials que apareixen en el vas de l'abocador.   
Tampoc s'ha avaluat el risc que comporta l'existència d'una falla geològica en el vas d'abocament, simplement no s'ha fet referència a l'existència d'aquesta.  
En data 24.04.01 es va fer consulta a l'Ajuntament d'Olocau perquè informara sobre la possible incidència del projecte sobre distància a sòl urbà, planejament urbanístic, com també qualsevol altra consideració per tal de formular la corresponent declaració d'impacte ambiental. En no rebre resposta, es va reiterar la consulta en data 8.06.01 i a hores d'ara no s'ha rebut cap informe al respecte.  
En data 12.02.02 té entrada en aquest Servei la Resolució del director de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació de data 6.02.02 on s'accepta el projecte de restauració amb la condició que no es faça cap tipus d'excavació en la zona on s'allotgen les restes paleontològiques i protegir mitjançant un geotèxtil els talls on es troben aquestes restes de manera que estiga garantida la correcta separació del terreny natural de l'artificial generat pels abocaments.  
2. Antecedents  
Revisada la documentació que hi ha en aquest Servei, es comprova que la restauració de la pedrera Maria Rosa començà l'any 1994. En data 13.12.93 es va sol·licitar per part de GIRSA la restauració d'un dels buits miners deixats per la pedrera mitjançant un abocador controlat de residus sòlids inerts. Aquest buit miner es localitza a la vora del sol·licitat actualment i disposa d'estimació d'impacte ambiental favorable amb una sèrie de condicionats entre els quals es diu que l'accés a la zona ha d'estar limitat, amb un tancament en el camí d'accés per evitar que puguen accedir a l'àrea persones o vehicles no autoritzats, també s'assenyala que el perfil definitiu de rebliment no podrà sobrepassar el pendent general de 25º previst en el projecte, els talussos dels bancs de terraplé hauran de tenir una inclinació màxima de 35º en compte dels 60º proposats en el projecte, incloure les propostes aportades per l'informe de la Regidora de Medi Ambient de l'Ajuntament, tant pel que fa a la revegetació com a les mesures de prevenció dels efectes erosius.  
Visitada la zona es comprova que aquests condicionats ambientals no s'han tingut en compte i per tant el projecte no s'ha executat d'acord amb l'estimació d'impacte ambiental.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
Visitada la zona pels tècnics del Servei d'Impacte Ambiental i d'acord amb els informes sectorials que es disposen, podem indicar les característiques més rellevants de la zona:  
L'àrea d'estudi es localitza dins l'àmbit del PORN de la serra Calderona, concretament dins l'àrea de predomini agrícola. L'explotació de la pedrera es va fer en la vessant d'un relleu de muntanya, orientat cap a l'oest, situat molt a prop de la carretera i amb una conca visual molt ampla.  
Les orientacions preferents d'us en eixa zona son la protecció, regeneració natural i repoblació forestal.   
L'accés a la zona es fa pel camí que passa just a la vora de la Urbanització la Lloma, situada a menys de 200 m del buit que es pretén restaurar.  
La vegetació que es dóna en la part alta de la pedrera és un pinar de densitat mitjana amb matollar baix. En la part baixa de les vessants hi ha camps de cultiu d'oliveres, garrofers i ametllers la majoria d'ells abandonats.  
A causa de l'actual abocador i de l'accés a la zona de particulars, els voltants de la pedrera es troben plens d'abocaments incontrolats que donen un aspecte molt degradat a la zona.  
La fauna que apareix és l'associada a aquest tipus de vegetació, combinació de forestal i agrícola.  
El relleu on es localitza l'explotació es caracteritza per la seva complexitat geològica. En una superfície reduïda es posen en contacte materials de diferent natura, fàcies i edat que es troben barrejats degut a una sèrie de falles, discordances i encavalcaments, donant com a resultat un complex i caòtic entramat estratigràfic i tectònic.  
L'element dominant en l'estructura és un encavalcament de materials de la formació calcàries amb oncòlits d'Higueruelas sobre els materials de la formació calcàries, arenisques i argiles de Villar del Arzobispo, que cap a l'oest passen a materials de fàcies Weald. Sobre les calcàries kimmeridgianes es disposen calcàries travertíniques amb estructures de tubs i algues, amb una base conglomeràtica. Pinçats en la part baixa de l'estructura es disposen els materials clarament terciaris (miocé), que es limiten a un reduït aflorament posat al descobert pel buit miner. També trobem una seqüència d'argiles i llims grisos carbonosos amb alguna passada d'arenes fines laminades. La potència visible és d'uns 14 o 15 m. En els nivells carbonosos abunden restes de petits gasteròpodes i abundants restes vegetals. Aquests nivells es troben caracteritzats com materials pertanyents al miocé superior.  
Un segon aflorament, considerat també com probable miocé es troba en la paret i extrem SE de la pedrera. Està format per barres de conglomerats (pudinga amb alguns clastos subangulosos) separats per un nivell de menys de 1 m d'argiles roges (possible paleosòl) i limitats inferiorment per llims arenosos groguencs, amb una potència visible d'uns 12 m. Aquests materials es troben just davall del contacte i pla encavalcat d'una falla inversa associada a l'encavalcament. Els materials que queden per sobre son una alternança de calcàries tabulars i margues juràssiques.  
També queden involucrades en la complexa estructura unes argiles roges d'edat indeterminada (possiblement terciària) amb un paleorelleu de xaragalls (badlands) fossilitzat per la redeposició col·luvial de materials de bretxa tectònica que formen una mescla integrada per massa de calcària juràssica tabular, blocs de dimensions variables, margues groguenques i argiles roges similars a les anomenades.  
No hi ha una relació estratigràfica ni cronoestratigràfica establerta entre els tres tipus de dipòsits suposadament miocens: argiles i llims grisos amb plantes, conglomerats i argiles roges. Allò més probable és que tots ells formaren part d'una mateixa conca durant el miocè, la qual quedaria totalment coberta i desmantellada per les estructures encavalcants descrites anteriorment.  
Segons l'estudi presentat la població més propera se situa en línia recta a una distància d'uns 3 km cap al SW. En la visita feta es comprova com a la vora de la pedrera es troba la Urbanització la Lloma   
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els principals efectes ambientals del projecte serien, en principi, la possibilitat de contaminar el subsòl i els aqüífers, la producció de pols i soroll, l'increment d'elements volàtils pels voltants de la pedrera, increment de trànsit rodat en la zona, possible inestabilitat de talussos, destrucció d'un jaciment paleontològic i afecció a una conca visual molt ampla.  
Les mesures protectores previstes per a reduir o evitar aquests efectes són: instal·lació del parc de maquinària i obres complementaries en les zones de mínim impacte visual, retirada de residus i construccions fetes, neteja de residus dels voltants de l'abocador, preveure recs periòdics, vehicles coberts amb malles, estabilitat de talussos, comunicació de troballes de restes arqueològiques i paleontològiques a la D. G. de promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, impermeabilització de la base i els talussos de l'abocador amb barrera geològica natural i revestiment d'impermeabilització artificial, sistema de control d'abocaments, obres de drenatge de les aigües subterrànies, controlar el bon estat de la maquinària, evitar el vessament d'olis i combustible relacionats amb el manteniment dels vehicles, realitzar un tancament eficaç de les parcel·les afectades, restricció d'horaris de treball i utilitzar per a la revegetació espècies autòctones.  
Com a mesures correctores, l'estudi proposa i desenvolupa una restauració del buit miner amb la restitució de la topografia mitjançant l'abocament de residus. L'explotació de l'abocador es farà per tongades de 200 cm, començant per la cota mes baixa del vas que se situa en la zona sud. S'aniran alçant bermes en direcció longitudinal de nord a sud de l'abocador. Aquestes bermes tindran en general una amplada de 10 m, amb talussos de 4 m d'alçada i 45º de pendent. Per a reconduir els lixiviats cap a la bassa de lixiviats les bermes tindran un pendent longitudinal del 1% en direcció sud a més a més tindran un contrapendent cap al peu del talús per a facilitar l'evacuació de les aigües. Diàriament es cobrirà cada tongada de residus amb terra per evitar el vol dels materials lleugers i assegurar una bona compactació.  
La impermeabilització lateral anirà recreixent a mesura que es dipositen els residus. Un cop format el relleu final es cobrirà cada berma amb una capa de terra vegetal de 100 cm de gruix i posteriorment es farà la revegetació.  
Es desenvolupa un pla de vigilància ambiental que seguirà les feines durant la construcció de l'abocador sobretot a l'hora de fer la impermeabilització del vas, durant l'explotació de l'abocador fent el seguiment i control dels residus admesos, controlant les aigües, els lixiviats i gasos emesos, construcció de tres piezòmetres de control per al control de les aigües subterrànies, topografia de la zona (recreixement del vas i assentaments) i control de dades meteorològiques.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores y del programa de vigilància ambiental  
Per tal de poder avaluar els possibles impactes i conèixer si les característiques geològiques i hidrogeològiques del vas d'abocament s'ajusten a les condicions de permeabilitat requerides per la legislació vigent per aquest tipus d'abocadors és necessari fer un estudi de detall del vas, cosa que en aquest cas no s'ha fet.   
En la documentació presentada, estudi geotècnic, EIA i estudi hidrogeològic, no s'ha cartografiat el vas d'abocament correctament. La geologia descrita en aquesta documentació no té res a veure amb la geologia del vas i per tant no reflecteix la realitat.   
En la documentació presentada s'ha descrit com a materials presents en el vas d'abocament les argiles i margues triàssiques, mentre que en el vas trobem materials miocens encavalcats per materials del juràssic superior.   
Partint d'això es fa gairebé impossible avaluar el riscs que suposa l'abocament de residus en un vas on el projecte desconeix les característiques litològiques i estructurals del materials i, per tant, la impermeabilització del vas no es pot dissenyar correctament.  
La poca informació geològica que hi ha en els informes es contradiu, mentre que en l'estudi geotècnic s'afirma que els materials que constitueixen el vas d'abocament corresponent a materials triàsics del Muschelkalk (argiles i argil·letes amb intercalació d'un paquet calcari) i materials del Keuper (argiles, gresos i argiles roges) i l'estudi hidrogeològic descriu als materials del vas d'abocament com argiles, margues i guixos del Keuper.   
En cap dels estudis s'ha fet una cartografia de detall, simplement s'ha utilitzat el full 1:50.000 del Mapa Geològic d'Espanya de l'IGME.  
Val a dir, a més a més, que en el caixetí de retolació dels plànols adjuntats en l'estudi hidrogeològic es fa referència al municipi de Bétera i a un abocador de residus inerts, cosa que no s'ajusta al projecte que s'avalua.  
Per altra banda, la restitució de la topografia amb la morfologia dissenyada en el projecte no garanteix l'estabilitat dels talussos, i pot provocar fenòmens d'erosió i infiltració mínima.   
Pel que fa als perfils finals de restauració, el perfil definitiu de rebliment no hauria de superar els 25º d'inclinació i els talussos dels bancs de terraplè no superar els 35 º d'inclinació màxima.  
Pel que fa al recobriment final, l'estudi planteja cobrir cada berma amb 100 cm de terra vegetal i revegetar. Per tal de garantir el segellament de l'abocador correctament s'hauria d'aportar una capa de material impermeable, una capa drenant i finalment la terra vegetal i, a posteriori, la revegetació.  
La revegetació presentada en l'estudi està molt poc detalla, es desconeix la distribució, la densitat i el nombre de plançons que cal fer servir per a la restauració proposada.  
El pla de vigilància ambiental que es presenta en el projecte és massa genèric i hauria d'estar plantejat d'acord amb l'annex III de la Directiva 1999/31/CE.  
Un aspecte que no s'ha previst en l'estudi d'alternatives ha estat la distància entre l'abocador i el sòl urbà. Aquesta distància fa que encara que les característiques geològiques del terreny foren aptes per a la ubicació de l'abocador, no podria executar-se el projecte en no assolir la distància mínima que el Pla Integral de residus exigeix entre aquest tipus d'instal·lacions i el sol urbà (>500 m). Com ja s'ha posat de manifest la distància entre la pedrera i la Urbanització la Lloma del terme municipal d'Olocau és d'uns 100 m.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmès a estimació d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits previstos en l'annex I, apartat 6, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
2. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprèn de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.  
3. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i les restants disposicions que li siguen d'aplicació.  
4. L'article cinquè del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel que s'aprova el Reglament per l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
5. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Formular amb caràcter desfavorable, a l'efecte ambiental, la declaració d'impacte ambiental corresponent al projecte d'abocador controlat de residus no perillosos sol·licitat per GIRSA, al terme municipal d'Olocau.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar tots els mitjans que s'estimen oportuns per defensar el seu dret i els seus interessos.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 de febrer de 2002.. La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 39/03-AIA.  
Títol: Homologació i Pla parcial industrial del sector Parc Empresarial Sagunt 1, del Pla general d'ordenació urbana de Sagunt.  
Promotor: Conselleria d'Indústria, Comerç i Energia.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.  
Localització: Zona denominada Servereta, entre la carretera provincial CV-309 (VV-7014) i la marjal dels Moros, al sud del nucli urbà del Port de Sagunt.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és l'ordenació d'una superfície de 3.033.646 m2, classificada com a sòl urbanitzable no programat d'ús industrial, corresponent al denominat Parc Empresarial Sagunt 1, a fi de disposar de reserves de sòl urbanitzat industrial que permeta respondre a la demanda previsible i al desenvolupament de les activitats econòmiques de Sagunt.  
L'àmbit de l'estudi d'impacte ambiental és el sector Parc Empresarial Sagunt 1 i la zona ZEPA-LIC de la Marjal dels Moros en la mesura que pot ser objecte d'impacte, excloent-se la resta de la denominada Àrea Parc Sagunt i els seus accessos.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'actuació projectada, Parc Empresarial Sagunt 1, desenvolupa un polígon industrial al terme municipal de Sagunt, i són els límits del sector els següents:  
.Nord: carretera CV-309 (VV-7014), les zones de Cornillera i els Coscollars al terme de Sagunt (sòls agrícoles classificats com a no urbanitzables) i la zona industrial de la siderúrgica SIDMED i una altra zona sense ús actual entre SIDMED i el port de Sagunt.  
. Sud: Zona d'horta anomenada Al Arrif i zona humida-ZEPA-LIC de la Marjal dels Moros.  
. Est: la Marjal dels Moros i el grau Vell, on es localitza l'antic port de Sagunt.  
. Oest: carretera CV-309 (VV-7014) i la zona de Sant Gregori (sòl agrícola classificat com a no urbanitzable comú).   
Es proposa que l'execució es realitze com a únic sector. Les activitats empresarials que s'ha previst que s'instal·len en el sector seran de tipus industrial, logístiques i terciàries. Les zones verdes proposades s'han concentrat principalment a les zones est i sud del sector, a fi de crear un espai de transició entre el sòl industrial i les àrees naturals i agrícoles.  
De la totalitat del sector amb una superfície de 3.033.646 m2, tots ells computables, es preveu destinar a l'ús privat industrial 1.816.291 m2, a la xarxa viària, inclosa la primària, 638.015 m2, a espais lliures-zones verds 376.045 m2 i a equipaments d'infraestructures-serveis urbans 203.295 m2.  
Les condicions de connexió a les diverses infraestructures, que permeten el funcionament correcte de les activitats que s'han d'instal·lar, proposades en el Pla parcial consisteixen a connectar el sector amb la carretera CV-309, la qual serà ampliada a càrrec del sector exclusivament en l'àrea inclosa en aquest, conforme als plans de l'estudi d'impacte ambiental. El subministrament d'aigua es proposa que s'efectue des del depòsit de regulació de Sagunt o si no n'hi ha mitjançant la construcció d'una planta dessaladora. La xarxa de sanejament es proposa separativa, creant basses reguladores de pluvials en la zona limítrofa entre el sector i la marjal dels Moros, que permeta recarregar l'aqüífer i mantenir les condicions de la zona humida, mentre que les aigües residuals s'hauran de conduir a la depuradora existent fora del sector. L'energia elèctrica s'haurà de subministrar a partir de les línies de mitjana tensió que existeixen actualment en el sector, podent-se en cas de ser necessari construir una connexió des de la subestació de Sagunt o fins i tot una nova subestació de transformació en el sector. Les xarxes de comunicació telefònica i de gas s'hauran d'incloure en el projecte d'urbanització.  
Les zones verdes s'ha previst situar-les en la interfície entre el sector i la marjal dels Moros i les zones agrícoles confrontants, a fi d'executar una mota amb terres vegetals procedents del mateix sector, que permeta crear una pantalla que aïlle acústicament i visualment la marjal, reduint parcialment algunes de les afeccions que es derivaran del desenvolupament industrial.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 26 de desembre de 2002, va tenir entrada en la Conselleria de Medi Ambient un escrit de sol·licitud de declaració d'impacte ambiental dirigit a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, Projecte d'homologació de l'Àrea Parc Sagunt i Pla parcial industrial del sector Parc Empresarial Sagunt 1 i estudi d'impacte ambiental, remés per la Conselleria d'Indústria, Comerç i Energia.  
En data 8 de gener de 2003, es va remetre un escrit del secretari general de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Energia, on s'indicava que per a tramitar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental iniciat, era necessari que s'adjuntara el certificat d'aprovació provisional i el resultat del tràmit d'informació pública, incloent còpia d'al·legacions que hi haguera, si és el cas. Així mateix, es va sol·licitar que s'adjuntaren a l'expedient les modificacions que puguen sorgir com a conseqüència de la informació pública.  
En data 17 de febrer de 2003, va tenir entrada en la Conselleria de Medi Ambient la documentació administrativa sol·licitada a la Conselleria d'Indústria, Comerç i Energia, i la documentació tècnica que ha sigut modificada com a conseqüència de les al·legacions formulades durant el període d'informació pública.  
L'Homologació i Pla parcial industrial del sector Parc Empresarial Sagunt-1 del Pla general d'ordenació urbana de Sagunt i l'estudi d'impacte ambiental es van sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic mitjançant anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4.410, de data 2 de gener de 2003 i en el diari El Mundo de València, de data 8 de gener de 2003, i es van presentar 8 al·legacions al respecte durant el termini d'informació pública i 2 dictàmens emesos pels ajuntaments de Sagunt i Puçol respectivament, segons consta en la resolució emesa pel conseller d'Indústria, Comerç i Energia de 13 de febrer de 2003.  
Entre totes les al·legacions presentades, únicament quatre (4) d'elles, les presentades per Vicente Burdeos (president del Sindicat de Regs de Sagunt), Francisco Crispín (portaveu Grup Socialista Progressista), Enrique Ruiz (secretari general de la Unió Intercomarcal de CCOO del Camp de Morvedre i Alt Palància) i Ivan Roure i Sancha (Acció Ecologista-Agró), inclouen aspectes de caràcter ambiental en el sentit següent:  
. Realitzar un estudi hidrogeològic en tota la zona (Parc Sagunt I, Parc Sagunt II i zona ZEPA), incorporant les recomanacions que puguen emetre's al projecte.  
. Limitar l'alçària de cornisa a 7,50 m en una franja de 200 metres a partir de la zona ZEPA i evitar el desenvolupament d'activitats amb un nivell superior a 3 conforme al nomenclàtor en el sector Parc Sagunt I.  
. Alguns al·legants proposen que el subministrament d'aigua siga preferiblement a partir d'una instal·lació dessaladora d'aigua de mar. Altres, mostren la seua sorpresa per la falta d'estudi o previsió en els documents de l'obtenció de l'aigua.  
. Que es facen efectives les conclusions i propostes d'actuació contingudes en l'informe arqueològic de l'Àrea Parc Sagunt I, redactat per Ignacio Hortelano Uceda.  
. Ha de millorar-se l'accés i desenvolupament de la franja costanera localitzada entre el port i la marjal dels Moros.  
. S'hi suggereix la possibilitat de millorar el disseny dels espais de transició, amb barreres visuals arborades de vegetació perenne davant tot el desenvolupament previst, com també una àrea de transició i aïllament entre la marjal i el sòl urbanitzable, en la qual es protegisca i potencie l'activitat agrícola, com a barrera entre la marjal i la urbanització industrial.  
. Es proposa que es remodelen les edificacions, indústries abandonades, enderrocs i depòsits de ferralla a càrrec del sector, a causa de la imatge desvirtuada que presenta la marjal.  
. La impermeabilització del terreny per a ús industrial redundarà en una disminució de la infiltració superficial, agreujant-se la dessecació de la zona humida i la intrusió marina de l'aqüífer costaner.  
. Les necessitats hídriques, si se satisfan mitjançant el dessalatge d'aigua marina, es considera que no s'ha avaluat el seu impacte ambiental i cost energètic, recomanant-se l'ús racional dels recursos hídrics superficials actuals.  
. Es proposa que les 50 ha eliminades del Catàleg de zones humides, a petició de l'Ajuntament de Sagunt, al nord de la LIC de la Marjal dels Moros s'utilitzen com a zona tampó de l'actual zona protegida.  
. Es proposa la participació ciutadana mitjançant els fòrums ambientals prevists en les agendes 21 locals de Sagunt i Puçol, per al control de les mesures correctores dels impactes severs.  
2. Peticions d'informes i documentació complementària  
D'acord al procediment previst en la legislació d'impacte ambiental es va efectuar consulta als organismes següents:  
. Servei de parcs Naturals. Direcció General de Planificació i Gestió del Medi. Conselleria de Medi Ambient (8 de gener de 2003).  
. Servei de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi. Direcció General de Planificació i Gestió del Medi. Conselleria de Medi Ambient (8 de gener de 2003).  
. Ajuntament de Sagunt (13 de gener de 2003).  
. Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic. Conselleria de Cultura, Educació i Ciència (13 de gener de 2003).  
En data 14 de febrer de 2003, tècnics del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental van visitar l'àrea de l'actuació.  
S'ha incorporat a l'expedient com a documentació complementària la notificació del director general d'Urbanisme i Ordenació Territorial, remesa a la Conselleria de Medi Ambient en data 1 de febrer de 2002, de la resolució d'aprovació definitiva del Pla especial de delimitació de terrenys per a la constitució de patrimoni públic de sòl Sagunt I emesa pel conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, en data 18 de gener de 2002.  
Informe sectorials  
Ajuntament de Sagunt  
Informe emés pel tècnic municipal de medi ambient en relació amb el projecte de referència:  
En relació amb la documentació referent a l'expedient d'impacte ambiental del Projecte d'homologació de l'Àrea Parc Sagunt i Pla parcial industrial del sector Parc Empresarial Sagunt 1, promogut per la societat Parc Empresarial de Sagunt, SL, al terme municipal de Sagunt, a l'efecte de realitzar les al·legacions que s'estimen convenients, s'emet l'informe següent:  
1. Atés l'efecte dels aportaments hídrics sobre la marjal dels Moros com a determinants dins de la repercussió del projecte, se suggereix la realització d'un estudi hidrogeològic per a, segons s'indica, millor caracterització de l'actual estat de l'aqüífer. Estudi previ a l'inici dels treballs, que permeta definir i fonamentar les mesures correctores, de protecció i de conservació més adequades, per a preservació de l'aiguamoll i de la biodiversitat associada.  
2. Se suggereix, la realització d'un estudi biològic de la zona, en què s'assenyalen les zones i períodes de concentració, nidificació i cria, perquè les obres que els puguen afectar, es realitzaren fora d'aquests períodes, extremant les precaucions en funció d'aquests.  
3. Totes les dades i conceptes relacionats amb l'execució de les mesures correctores previstes en l'estudi d'impacte ambiental (mesures contra la contaminació lumínica, paisatgística, gestió de residus, preservació de camins, etc.), hauran de reflectir-se i quedar ben definides en els documents d'execució del projecte.  
Afeccions legals  
El projecte tramitat haurà de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que aquest produirà i que s'indiquen a continuació:  
. Zones humides: Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana. En aquest acord s'inclou la marjal dels Moros, identificant-se aquesta com a zona 5.  
. Xarxa Natura 2000: El sector industrial Parc Empresarial Sagunt-1 limita a l'est i sud amb la zona ZEPA-LIC Marjal dels Moros, incloses en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià, segons acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de juliol de 2001, per a la seua inclusió en la xarxa Natura 2000, d'acord amb el que disposa la Directiva 92/43/CEE d'hàbitats.  
. Camins ramaders: S'aplicarà la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. En el límit nord-est de l'actuació podria veure's afectat l'assagador Reial existent de 75 metres d'amplària si no s'adopten mesures ambientals adequades.  
. Patrimoni cultural: L'àrea industrial i el seu entorn contenen un elevat nombre de jaciments arqueològics i etnològics, i els és aplicable la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
. Els abocaments d'aigües residuals i pluvials que generen les indústries instal·lades en el sector, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
. Costes: L'actuació en el seu extrem nord-est afecta la zona de servitud de protecció maritimoterrestre, i s'aplica la Llei 22/88, de costes, i el reglament d'aquesta.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats pel projecte  
Revisada la documentació tramitada i efectuada visita a la zona afectada per tècnics del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental s'ha pogut comprovar el següent:  
. L'actuació projectada transformarà una àrea dedicada parcialment al cultiu de regadiu (cítrics, principalment), provocant una pèrdua de sòl amb una capacitat agrològica elevada.  
. A l'est de l'actuació es troba l'espai natural denominat Marjal dels Moros, proposada la seua incorporació en la xarxa Natura 2000 com a lloc d'interés comunitari (LIC), declarada zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) i inclosa en el Catàleg de zones humides. En conseqüència, els hàbitats i espècies destacables de l'avifauna i la fauna aquàtica, com també, la volumetria i qualitat de les aigües de la marjal seran elements extremadament sensibles i susceptibles de ser impactats.  
. En a l'actualitat existeixen en la zona diversos camins considerats històrics, tot i que es desconeix el traçat exacte d'aquests, i se'n produeix la desaparició després de l'execució de l'actuació.  
. Al nord-est de l'actuació, exterior i limítrof a aquesta, transcorre un assagador Reial de 75 metres d'amplària, que no es veurà afectat directament per l'actuació però sí per la reserva del viari d'accés al port de Sagunt.  
. En l'àrea del sector i el seu entorn hi ha edificis catalogats i jaciments arqueològics de gran valor. El desenvolupament del polígon industrial afectarà directament l'alqueria de l'Advocat i l'alqueria de Sant Marc, el voltant de les quals és molt ric en restes arqueològiques.  
. El paisatge es veurà bruscament modificat per la introducció d'elements artificials de gran volum que constrenyeren els límits de l'àrea protegida.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
L'estudi d'impacte ambiental en el seu apartat, Identificació, caracterització i valoració d'impactes, analitza amb rigor i detalladament, els impactes que generarà l'actuació en les dues àrees que es veuran afectades, l'àmbit del sector i la marjal dels Moros.  
En l'àmbit del sector s'ha considerat que podran tenir lloc els impactes ambientals i la seua valoració següents:  
. Tenint en compte les característiques del medi físic definides en l'estudi d'impacte ambiental s'han considerat compatibles els impactes sobre el relleu, risc d'inundació i inestabilitat de vessants, risc d'erosió, de lliscament i despreniment, i risc d'incendi.  
. Com a impactes moderats s'han considerat l'afecció al paisatge per a la qual cosa s'extremarà l'atenció en les construccions havent de ser el més coincident possible amb l'entorn, generació de residus sòlids i líquids que hauran de ser gestionats adequadament conforme a les legislacions i ordenances existents i l'elevada demanda del recurs aigua que serà necessari utilitzar per al funcionament correcte del sector, independentment del seu origen.  
. Com a impactes severs s'han considerat la utilització dels recursos hídrics del sector mateix, en considerar-se la situació de sobreexplotació existent en la zona, la desaparició i transformació d'un sòl amb elevada capacitat agrològica, l'afecció sobre la recarrega de l'aqüífer a causa de la gran superfície que s'impermeabilitzarà, disminuint la infiltració i l'evapotranspiració i augmentant l'escorriment, les possibles fuites dels sistemes de sanejament amb les conseqüents infiltracions i contaminació de l'aqüífer, l'augment de trànsit provocarà un augment de soroll i contaminació atmosfèrica substancials i l'afecció sobre el patrimoni històric, singularitats I ambients d'interés, en particular sobre els edificis catalogats dins del sector l'alqueria de l'Advocat i l'alqueria de Sant Marc, i a la partida d'Al Arrif.  
En la marjal dels Moros s'ha considerat que els impactes ambientals que podrien tenir lloc seran els següents:  
. Afecció a la vegetació, flora i fauna de la marjal dels Moros per quant que el límit de l'actuació coincideix en una longitud d'uns 5 km aproximadament amb l'àrea protegida proposada com a lloc d'interés comunitari (LIC) de la marjal dels Moros, declarada zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) i catalogada com a zona humida. L'estudi d'impacte ambiental identifica l'elevat valor de la marjal, la seua elevada sensibilitat i susceptibilitat de ser impactada severament per les accions derivades del sector industrial confrontant, sent les causes possibles, entre altres, l'ús de plantes no autòctones en les zones verdes amb risc de dispersió i colonització, proximitat d'usos industrials altament contaminants, deteriorament del paisatge, contaminació lumínica per la seua afecció a les aus, arribada a la marjal d'aigües pluvials contaminades, creació de línies d'alta tensió, alteració de volums i qualitats de les aigües de la marjal, molèsties a la fauna pel trànsit generat i efecte barrera del polígon entre la marjal i altres àrees naturals pròximes.  
. Es produiran alteracions en el sistema hidrogeològic de la marjal com a conseqüència d'extensa superfície que serà impermeabilitzada i la reducció de la recàrrega de l'aqüífer, produint-se una disminució de l'evapotranspiració i infiltració i un augment de la vessament. Aquestes alteracions en el sistema poden generar una sèrie d'efectes negatius que caldrà corregir, tal com apunta l'estudi d'impacte ambiental, entre els quals s'assenyala: s'agreujarà la depressió del nivell freàticament i conseqüentment la intrusió salina, podrà augmentar la freqüència d'inundacions de la marjal conseqüència de l'augment de l'escorriment superficial i la disminució de l'evapotranspiració i de la infiltració, això al seu torn produirà alteracions en la salinitat i aportacions de sòlids en suspensió modificant greument l'hàbitat de l'aiguamoll. Així mateix, la qualitat de l'aigua es podria veure minvada per altres possibles causes, com ara, fuites en la xarxa de clavegueram, avanç de la interfície salina deteriorant la marjal i els pous pròxims a ella, i vessaments procedents del polígon industrial per arrossegaments de substàncies contaminants. Tots aquests possibles impactes s'han valorat com a severs, proposant-se una relació de mesures correctores que permeten evitar els mims.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
A partir la identificació i valoració d'impactes, apuntada breument en l'apartat anterior, l'estudi d'impacte ambiental proposa l'adopció de mesures correctores que permeten fer compatible els usos previstos. S'han distingit les mesures correctores que s'han d'adoptar en funció del període d'execució de les obres i durant el funcionament del sector industrial.  
Durant la construcció de les obres d'urbanització es proposa:  
. Protecció dels elements patrimonials: manteniment o rehabilitació de les edificacions catalogades, l'alqueria de l'Advocat i l'alqueria de Sant Marc, complint les proteccions especificades en el Catàleg integrant-se en l'ordenació urbana del sector. L'empresa constructora contractarà un arqueòleg que elabore un estudi previ de les zones arqueològiques detectades, coordinant els seus treballs de control amb la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència. Les troballes que puguen sorgir seran informades i se seguiran les indicacions que la Direcció General de Patrimoni Artístic establisca.  
. Protecció de la marjal dels Moros i l'entorn del sector: les mesures són de caràcter general havent d'efectuar un reg freqüent de la zona a fi d'evitar la contaminació produïda per la pols, la maquinària disposarà de silenciadors homologats evitant-se l'ús de maquinària pesant i sorollosa en els límits pròxims a la Zona LIC en època de cria d'aus, les terres vegetals que es retiren es reutilitzaran per a l'execució de la mota que actuarà d'interfase entre el sector i la marjal dels Moros, s'extremarà l'atenció en el correcte tractament dels residus d'obra havent de ser traslladats a un abocador controlat, prohibint-se el depòsit tant temporal com definitiu d'aquests en els límits del LIC, els abassegaments de materials s'hauran de localitzar en zones resguardades del vent, reduïda visibilitat i amb riscs d'arrossegaments per pluja, no permetent-se mai recollir-los en la zona LIC.  
. Altres mesures correctores considerades en aquesta fase són la realització d'un estudi de circulació de trànsit de vehicles pesants per quant que provocarà pertorbacions en la circulació actual, compliment del Pla de seguretat i salut a causa de l'impacte que es generarà sobre els habitants de la zona, especialment el grau Vell, i la reposició de serveis i servituds que es vegen afectades.  
Durant el funcionament del sector industrial es proposa incorporar al Pla parcial o al Projecte d'urbanització les mesures següents:  
. Protecció dels elements patrimonials: manteniment o rehabilitació de les edificacions catalogades, l'alqueria de l'Advocat i l'alqueria de Sant Marc, complint les proteccions especificades en el Catàleg integrant-se en l'ordenació urbana del sector.  
. Generació de residus líquids: Mitjançant xarxes separatives d'aigües negres i pluvials, caldrà tractar les aigües negres i les primeres pluvials que llavaran les superfícies pavimentades s'evacuaran a depuradora. La resta de pluvials s'hauran d'abocar a la xarxa de pluvials. S'hauran d'establir condicions de qualitat dels abocaments a la xarxa de clavegueram, complint l'ordenança municipal. Els residus que no complisquen aquests requisits hauran de ser gestionats per empreses certificades. S'hauran d'instal·lar arquetes de registre en tots els punts d'abocament a la xarxa de clavegueram i quedarà totalment prohibida la injecció de qualsevol abocament en el subsòl.  
. Gestió de residus sòlids: S'haurà de realitzar una reserva de sòl per a la instal·lació de contenidors que permeten la recollida selectiva dels residus d'acord amb el Pla integral de residus (PIR) i ordenança municipal de neteja i recollida de residus. Els residus tòxics o perillosos s'hauran d'emmagatzemar en llocs coberts i elevats 0,75 metres de la superfície del sòl, i hauran de ser gestionats adequadament per empreses autoritzades.  
. Activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses: Per proximitat a la zona LIC-ZEPA caldrà evitar implantar activitats industrials classificades en l'annex I del Decret 54/1990, de 26 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana, en una franja de 250 metres confrontants al límit amb la marjal dels Moros, en especial les indústries que generen o emmagatzemen substàncies tòxiques o perilloses.  
. Recuperació de les aigües pluvials: Les aigües pluvials netes (separades de les primeres que arrossegaran possibles elements tòxics) s'hauran de conduir i abocar en un conjunt de basses excavades en terra i disposades al llarg de la zona verda lineal d'interfase entre la zona industrial i la marjal dels Moros. Els excessos d'aigües s'hauran de conduir mitjançant canals excavats en terra cap a la marjal. Amb aquesta mesura es pretén la recàrrega de l'aqüífer, dificultada per la pavimentació del sector.  
. Proveïment d'aigua potable: Haurà de ser de procedència municipal i s'haurà de justificar la disponibilitat suficient mitjançant l'emissió de l'informe corresponent municipal, o per dessalinització, però en cap cas s'haurà d'obtenir del subsistema d'aqüífers 56.02 Plana de Sagunt.  
. Contaminació d'aqüífers: S'hauran de realitzar controls periòdics de la xarxa de clavegueram per a detecció de possibles fuites i manteniment de la xarxa. Es prohibeixen els emmagatzematges subterranis de combustibles o substàncies tòxiques a excepció de les estacions de subministrament que preveuran les proteccions necessàries. Les empreses que emmagatzemen productes tòxics o perillosos hauran de disposar de pla d'emergència per a fuites i la resta d'incidents, que eviten la contaminació dels aqüífers.  
. Contaminació lumínica: Pel que fa a l'enllumenat públic s'haurà d'evitar l'emissió de llum per damunt de l'horitzontal; caldrà utilitzar llums de vapor de sodi, lluminàries de rendiment major al 60%, sistemes de regulació de flux lumínic per a les hores de baixa activitat; s'hauran d'apantallar els fanals per a reexpedir-ne la llum cap al sòl i no s'hauran d'utilitzar lluminàries tipus globus sense pantalla; l'enllumenat ornamental s'haurà d'apagar després de les 23:00 o 24:00, segons l'època de l'any; s'haurà de disposar d'un sistema d'encesa que assegure que l'enllumenat no roman encés en hores de llum natural i s'hauran de seguir les recomanacions de l'Institut d'Astrofísica de Canàries respecte a les lluminàries i contaminació lumínica. Pel que fa a l'enllumenat privat exterior, a més de regular-se condicionant els permisos, s'hauran d'utilitzar llums de baix consum; queden prohibits els canons làser dirigits cap al cel; s'hauran d'establir horaris d'encesa i apagat de llums d'aparadors i rètols; en els jardins privats no s'hauran d'utilitzar lluminàries tipus globus sense pantalla que evite la projecció de llum per damunt de l'horitzontal, com també romandre enceses innecessàriament i s'hauran d'utilitzar pantalles asimètriques per a il·luminació de façanes, amb flux de dalt a baix.  
. Contaminació atmosfèrica: S'hauran de complir les ordenances sobre protecció del medi ambient atmosfèric de Sagunt i la Llei de protecció de l'ambient atmosfèric i la legislació que la desenvolupa.  
. Sorolls: A més d'executar-se la mota projectada i de distribuir i orientar les edificacions per a minimitzar l'impacte acústic sobre la zona LIC, s'haurà de garantir l'ordenança municipal de protecció del medi ambient contra sorolls i vibracions.  
. Xarxa viària: S'haurà de preveure l'ús extensiu d'arbratge complementàriament a l'adequació funcional d'aquest. Haurà d'existir una xarxa de vianants i ciclista que connecte els nuclis urbans pròxims i la marjal. Al llarg de la zona verda fronterera a la marjal s'haurà d'establir una acumulació lineal de terres arborades amb funció de pantalla acústica, visual i d'integració.  
. Paisatge: Les accions globals es concentren a generar una façana del Parc Empresarial com a pantalla acústica, lumínica, visual i integradora, connectar de forma de vianants i ciclista els nuclis urbans de Sagunt, Port de Sagunt i Puçol amb la marjal i cuidar el disseny de la urbanització. La façana verda es resol mitjançant la generació d'una mota, el desenvolupament de vegetació arborada pròpia de l'entorn, implantació de camí-mirador al llarg de la mota i localització aïllada d'usos hostalers amb façana-mirador cap a la marjal.  
. Característiques de les zones verdes: hauran de complir l'ordenança municipal de protecció de les zones verdes, especialment a mantenir la vegetació original, cursos d'aigua o qualsevol altre element conforme a les característiques ecològiques de la zona. Les noves plantacions s'hauran d'adequar al clima evitant el consum excessiu d'aigua i evitant espècies exposades a plagues o malalties de caràcter crònic. Les espècies recomanades seran les típicament mediterrànies. En la zona de pantalla visual les espècies hauran de ser autòctones i típiques de zones humides. S'hauran de diferenciar quatre zones: l'àrea plana entre zona LIC i la mota, on s'haurà de plantar una omeda; la zona de basses de recollida de les aigües pluvials amb plantació de ribera; la zona de la mota en què es plantaran espècies autòctones típiques de zones mediterrànies, ribera o zones humides i la zona entre la mota i el viari perimetral que s'haurà d'enjardinar igualment amb espècies autòctones.  
Addicionalment, l'estudi d'impacte ambiental proposa una sèrie de mesures correctores de gestió que hauran de ser incorporades a la normativa urbanística del Pla parcial, com ara, la disposició de normes ambientals d'aplicació als a usos o activitats; normes ambientals sobre gestió de residus sòlids i la necessitat d'assumir, per part de les empreses, la implantació de sistemes de gestió ambiental tipus certificació en ISO 14001 i norma EMAS, que inclouen el compromís d'adequat tractament i gestió dels residus generats.  
No obstant l'anterior, hauran de ser incorporades totes les mesures correctores en les normes urbanístiques proposades per al Pla parcial del sector industrial Parc Empresarial Sagunt 1.  
El Programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi, estableix una sèrie de controls que hauran de ser efectuats per les administracions que intervindran en el seguiment de les actuacions, com ara, Ajuntament, Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, i Conselleria de Medi Ambient, a fi de complir a les mesures correctores que es proposen en l'estudi i els condicionants que s'imposen en aquesta declaració.  
Amb el propòsit de conéixer les afeccions a la marjal dels Moros, s'han proposat una sèrie d'indicadors referits als dos aspectes més fonamentals que caracteritzen l'entorn de la marjal: aspectes hidrogeológics de nivell freàtic i qualitat de l'aigua, i aspectes faunístics.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat no constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. No obstant això, el projecte ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental per les repercussions ambientals sobre àrees d'especial protecció, conforme al que estableixen els epígrafs següents:  
1.1. L'article 6.3 del Reial Decret 1.997/1995, d'1 de desembre, pel qual s'estableixen mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat mitjançant la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres, estableix que qualsevol pla o projecte que puga afectar les zones d'hàbitats protegits, ja siga individualment o conjuntament amb altres plans o projectes s'haurà de sotmetre a una adequada avaluació de les repercussions sobre la zona de conformitat amb la legislació estatal i autonòmica corresponents.  
1.2. La Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, en l'annex II d'aquesta, inclou entre els projectes sotmesos a procediment d'avaluació d'impacte ambiental als projectes de zones industrials segons la normativa autonòmica o quan així els assenyale l'organisme ambiental autonòmic tenint en compte els criteris d'annex III, entre els quals figura la proximitat a les àrees d'especial protecció designades en aplicació de la Directives 79/409/CEE i 92/43/CEE.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'homologació i Pla parcial industrial del sector Parc Empresarial Sagunt 1, del Pla general d'ordenació urbana que afecta el terme municipal de Sagunt (València), promogut per la Conselleria d'Indústria, Comerç i Energia, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i es duguen a terme les mesures correctores contingudes en aquest i en el seu programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants d'obligat compliment establits en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Com a condicionants addicionals que s'han de complir per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat, s'hi estableixen els següents:  
1. A fi d'exposar la marjal dels Moros el menor temps possible a la contaminació acústica com a conseqüència de les obres que s'executen, hauran d'executar-se prioritàriament les obres corresponents a la mota projectada que actuarà com a barrera acústica i visual, com també transició entre la zona natural i la industrial permetent la integració paisatgística.  
2. Es prohibeix, durant el període de major sensibilitat per a les aus de la zona, és a dir, del 15 de març a finals de juny, l'execució de moviments de terra amb maquinària pesant, especialment l'excavació utilitzant martell picador o destrossador, com també l'ús de corrons compactadors, etc.  
3. S'haurà d'obtenir de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, informe favorable a l'Homologació i Pla parcial industrial del sector Parc Empresarial Sagunt 1, el qual resultarà vinculant, amb anterioritat a l'aprovació definitiva del document urbanístic, de conformitat amb el que preveu la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
4. S'aplicaran les actuacions proposades en l'informe arqueològic redactat per Ignacio Hortelano Uceda, adjuntat com a annex II de l'estudi d'impacte ambiental, en tot allò que no contradiga les indicacions que emeta la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.  
5. S'hauran d'aplicar totes i cada una de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, que no entren en contradicció amb les proposades en els epígrafs anteriors d'aquesta declaració, havent d'incloure aquestes en les normes urbanístiques del Pla parcial. Així mateix, s'efectuaran les indicacions assenyalades en l'informe emés per l'Ajuntament de Sagunt que es transcriuen en aquesta declaració.  
6. Prèviament a l'inici de les obres, el promotor instal·larà piezòmetres en la zona que s'ha d'urbanitzar i en la zona humida, sota la supervisió de tècnics de la Conselleria de Medi Ambient, entre els quals es trobarà present un tècnic del servei responsable de la gestió de la zona humida, a fi de conéixer els nivells freàtics i qualitat de les aigües abans de l'inici de les obres, i poder efectuar un seguiment continu d'aquests.  
7. Haurà d'estudiar-se alternatives d'emplaçament del viari PRV3 d'accés al Port de Sagunt al seu pas pel sector. Seguint les indicacions de l'estudi d'impacte ambiental, es recomana el traçat al nord de l'alqueria de Sant Marc (T-5), augmentant-se la distància a la zona protegida, i conseqüentment disminuint impactes pel trànsit de pesants.  
8. Des de l'inici dels treballs i fins a culminar el desenvolupament del 80% del sòl inclòs en el sector, la Conselleria d'Indústria, Comerç i Energia presentarà davant aquesta Direcció General, com a part del programa de vigilància ambiental, informe tècnic ambiental, acompanyat de reportatge fotogràfic, de l'aplicació de les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració. En aquest informe s'hauran de recollir així mateix i si són necessàries, les mesures complementàries que s'han d'adoptar a fi de corregir desviacions no previstes respecte a l'avaluació inicial realitzada. Una vegada desenvolupat el 80% del sector, s'emetrà un informe anual durant els 5 anys següents.  
Així mateix es remetrà informe tècnic ambiental en el qual es preflectiran els resultats obtinguts de la vigilància ambiental d'acord amb les previsions contingudes en el programa de vigilància ambiental.  
Tercer  
No es consideren incloses en aquesta declaració d'impacte ambiental les actuacions que no han sigut avaluades en l'estudi d'impacte ambiental, com ara, accessos viaris exteriors al sector Parc Empresarial Sagunt 1, línies elèctriques que creuen el sector, passos a distint nivell sobre la carretera CV-309 (PRV2) i nou accés al Port de Sagunt (PRV4).  
Quart  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Cinqué  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 de març de 2003.. La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Resolució  
Vist l'expedient 039/03-AIA relatiu al Projecte d'homologació i Pla parcial industrial del sector Parc Sagunt del Pla general d'ordenació urbana de Sagunt (València), projecte promogut per la Conselleria d'Indústria, Comerç i Energia, del qual es va formular la preceptiva declaració d'impacte ambiental amb data 5 de març de 2003.  
En data 23 de febrer de 2005 el cap del Servei d'Impacte Ambiental i el cap de l'Àrea d'Avaluació Ambiental han emés la corresponent proposta tècnica de resolució, la qual textualment es transcriu:   
Vist que en data 19 de maig de 2004 Parc Empresarial de Sagunt remet escrit on sol·licita la possibilitat de reprendre els treballs en aquells sectors de l'àmbit de l'actuació que puguen desenvolupar-se sense la menor afecció a l'entorn de la marjal dels Moros, amb aquest fi adjunta una proposta de sectorització per a poder efectuar aquests treballs en el període entre el 15 de març i finals de juny, període referit en el condicionant 2 de la declaració d'impacte ambiental del projecte esmentat.  
Vist que es va rebre informe dels Serveis Territorials respecte a la qüestió formulada en el qual s'indica que, efectuada una anàlisi de la situació, cal considerar innecessària la interrupció total en tot l'àmbit del sector dels treballs d'ordenació de Parc Sagunt durant l'estació reproductora que s'establia en la declaració d'impacte ambiental, i per tant sembla oportú revisar i actualitzar els termes d'aquest requisit. En aquest sentit, proposa la redefinició del citat condicionant donant lloc consegüentment als condicionants que es transcriuen en la part resolutiva d'aquesta resolució.  
Es va sol·licitar aclariment de l'esmentat informe a l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental, en el fet que s'indicara amb major precisió la franja horària en què es considerava que s'havia d'establir la interrupció dels treballs en l'època de reproducció per a minimitzar l'afecció a l'avifauna de la marjal dels Moros. Es va rebre informe de l'esmentada àrea en què s'indicava que, consultat el Servei de Conservació de la Biodiversitat, la franja horària d'interrupció dels treballs nocturns durant l'època de reproducció, s'havia d'establir entre les 21.00 i les 7.00 hores.  
Atés que en la declaració d'impacte ambiental formulada sobre l'esmentat projecte s'establia, entre altres, el següent condicionant:  
Condicionant 2: Es prohibeix, durant el període de major sensibilitat per a les aus de la zona, és a dir, del 15 de març a finals de juny, l'execució de moviments de terra amb maquinària pesant, especialment l'excavació utilitzant martell picador o destrossador, com també l'ús de corrons compactadors, etc.  
A la vista dels informes emesos pels tècnics d'espais naturals i l'aclariment de l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental anteriorment exposats, es considera que l'aplicació d'aquest pot cenyir-se concretament a les franges de terreny denominades 1 i 4 que s'indiquen en el plànol annex a aquesta resolució en el període comprés entre el 15 de març i final de juny i als treballs nocturns (en la franja horària de 21:00 a 7:00 hores) en tota l'àrea d'actuació en el mateix període, per resultar més importants quant als possibles impactes que puguen generar, per la qual cosa escau modificar el contingut del citat condicionant com s'exposarà en l'apartat segon d'aquesta resolució. Recollint així mateix les mesures compensatòries i protectores exposades en l'esmentat informe ampliant-se el citat condicionant establint el seguiment de l'avifauna a més de la posada en marxa d'actuacions de millora.  
D'aquesta manera, les modificacions proposades compleixen el que estableix la declaració d'impacte ambiental formulada, i no es modifiquen les altres condicions ambientals avaluades en el procediment anterior.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica acceptable de resolució emesa per l'Àrea d'Avaluació Ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Resolució:  
Primer  
Efectuar per al Projecte d'homologació i Pla parcial industrial del sector Parc Sagunt del PGOU de Sagunt la modificació del condicionant 2 de la declaració d'impacte ambiental de l'expedient 39/03-AIA i, per consegüent, ser-li d'aplicació, a més de les determinacions de la declaració d'impacte ambiental formulada en data 5 de març de 2003, el condicionant 2 modificat, el qual queda redactat de la manera següent:  
Condicionant 2. A fi de preservar els valors naturals existents a la marjal dels Moros s'han d'adoptar les mesures següents:  
2.1 La mota que serveix de límit al sector industrial actua com a barrera d'aïllament enfront de l'àrea protegida, per la qual cosa les obres hauran de mantenir-se a l'oest d'aquesta.  
2.2. S'interrompran els treballs amb màquina pesant entre el 15 de març i final de juny en una franja de 100 m a partir del límit de l'aiguamoll (tal com es delimita en el Catàleg de zones humides) en els sectors 1 i 4 grafiats en plànol adjunt. Així mateix, en aquest període s'evitaran els treballs nocturns en tota l'àrea de l'àmbit de l'actuació a fi de respectar el cicle circadià de la fauna i evitar contaminació acústica i lumínica. La interrupció dels treballs s'estableix concretament per a la franja horària compresa entre les 21:00 i les 7:00 hores.  
2.3 Es durà a terme un seguiment intensiu que, a través de la metodologia habitual empleada en els censos d'avifauna aquàtica nidificant, permeta avaluar l'evolució de l'activitat reproductora de les següents espècies clau que puguen veure's particularment afectades per les obres: arpellot cendrós, bitó, agró roig, rosseta, roget i ànec de Jamaica.  
2.4 Amb l'objecte d'afavorir la capacitat d'acollida de la marjal i incrementar la regeneració d'hàbitats aquàtics, es posaran en marxa les següents actuacions de millora:  
2.4 A. Juntament amb la urbanització de Parc Sagunt, s'executaran les obres necessàries per a possibilitar l'aportació de cabals des del pou de Sant Marc fins al sector septentrional de la marjal.  
2.4 B. S'executarà d'acord amb els criteris de la Conselleria de Territori i Habitatge, un projecte de restauració de la franja d'amortització existent entre el sector industrial i la marjal, a fi d'incrementar-ne la naturalitat i disponibilitat de recursos tròfics per a la biocenosi en el seu conjunt.  
2.5 A fi de garantir l'eficàcia de les mesures proposades, l'aplicació i seguiment d'aquestes, serà permanentment revisat pels serveis tècnics de la Conselleria de Territori i Habitatge, la qual podrà, en funció dels resultats obtinguts, determinar-ne la revisió o modificació si ho considera oportú.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta resolució.  
València, 28 de febrer de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5198, del 14-02-2006 (2006/1542)

Resolución de 6 de febrero de 2006, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5198

Fecha DOGV
:   14-02-2006

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2006/1542

CVE


Fecha del documento
:   06-02-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Sagunto](javascript:void(0))
    * [Olocau](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Resolución de 6 de febrero de 2006, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2006/X1542]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 211/01-AIA Olocau, 039/03-AIA Sagunto i resolución 039/03-AIA Sagunto, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 6 de febrero de 2006.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 211/01-AIA  
Título del proyecto: Restauracion final de la cantera Maria Rosa mediante vertedero controlado de residuos no peligrosos  
Promotor: GESTION INTEGRAL DE RESIDUOS, SA. GIRSA.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Educación y Calidad Ambiental Conselleria de Medio Ambiente   
Ubicación: Cantera Maria Rosa. Parcela nº 2 a del polígono 12. Partida La Paridora. Término municipal de Olocau (València)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación  
La cantera Maria Rosa fue explotada años atrás dejando dos huecos mineros sin restaurar. La empresa GIRSA comenzó la restauración de uno de ellos en el año 1994 mediante el vertido controlado de residuos inertes.   
El objeto del proyecto actual es la restauración del segundo hueco minero mediante el vertido controlado de residuos no peligrosos. La explotación del vertedero se hace mediante el vertido de residuos con tandas de 200 cm de residuos dejando unas bermas de 10 m de ancho, 4 m de altura y talud de 45 º. El perímetro del hueco minero es de 1.022 m con una superficie de 51.710,52 m2 y un volumen de residuos a rellenar estimado en 581.211,69 m3.  
Las obras a realizar son la limpieza y nivelación del terreno, acondicionamiento del camino de servicio, cierre perimetral del hueco y construcción de caseta de control y báscula, impermeabilización del terreno, construcción del sistema de control y recogida de aguas y lixiviados, explotación del vertedero y postreramente restauración y revegetación mediante la extensión y compactación de tierras, acondicionamiento del suelo vegetal y revegetación.  
2. Alternativas  
Se han estudiado cuatro alternativas posibles para ejecutar la restauración de la cantera:  
a) Restaurar la cantera con material virgen, es decir con tierras procedentes de otras excavaciones.   
b) Mimetizar la cantera al medio que le rodea mediante tratamientos especiales de oxidación.  
c) No actuar y dejar la cantera como está.  
d) Ejecutar el proyecto.  
Se ha optado por la opción d) por considerar que se aprovecha un espacio sin uso, se eliminan en un vaso controlado los residuos y una vez sellado el vertedero se restaura una zona actualmente degradada y se procede a revegetarla e integrarla en el entorno. Los inconvenientes de la ejecución del proyecto son la generación de ciertos impactos ambientales.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
En fecha 2 de febrero de 2001, la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental de la Conselleria de Medio Ambiente, traslada a este servicio los ejemplares de proyecto de explotación-restauración, estudio de impacto ambiental, documento de síntesis y estudio geotécnico.  
En fecha 1 de febrero de 2002, el Servicio de Gestión de residuos nos traslada el escrito que el Ayuntamiento de Olocau remite donde certifica que el proyecto ha estado sometido al trámite de información pública mediante la exposición durante 20 días en el BOP nº 282, de 27.11.01, sin haberse presentado alegaciones.  
2. Informes sectoriales  
Con la documentación disponible se hacen consultas a diferentes organismos, recibiéndose los siguientes informes:  
Informe del Servicio de Gestión de Residuos donde se señalan una serie de deficiencias en el diseño del vaso, dimensionado de la balsa de lixiviados, método de explotación, sellado y restauración del vertedero. Se señala además, la falta de un plan de vigilancia ambiental esmerado. En un segundo informe, se hace referencia a la distancia entre el vertedero proyectado y la urbanización La Loma y se pone de manifiesto que el emplazamiento elegido para ubicar el vertedero no cumple el Plan integral de residuos de la Comunidad Valenciana en lo concerniente a la distancia mínima exigible entre el vertedero y el suelo calificado como urbano.  
Tres informes del Servicio Territorial de Medio Ambiente. En ellos se manifiesta que el proyecto no afecta a ninguna vía pecuaria clasificada en ese término municipal ni a ningún terreno que pueda considerarse forestal.  
El servicio de coordinación medioambiental considera que la restauración propuesta debe garantizar el máximo cumplimiento de aquellos aspectos relativos a la integración final en el entorno de la Calderona y en los aspectos relativos a ahorrar riesgos de erosión y contaminación de acuíferos.  
Informe del Departamento de Geología de la Universidad de Valencia. Se manifiesta que, visitada la zona, se observa como el fondo del vertedero está siendo acondicionado para el drenaje de los lixiviados justo en la zona donde existe una fractura geológica que pone en contacto lateral el Jurásico superior del Mioceno inferior. Esta fractura es importante y no es cartografiada en los mapas a escala 1:50.000.  
Debería revisarse el informe geológico adjunto al proyecto de instalación del vertedero y comprobar que la solución técnica aprobada contempla esta estructura, ya que podrían producirse graves efectos de contaminación de los acuíferos que abastecen de agua a las urbanizaciones próximas.  
Por otra parte, en la cantera Maria Rosa hay un yacimiento de plantas y vertebrados, llamado Olocau, registrado en el inventario de yacimientos del Servicio de Patrimonio Arqueológico, Histórico y Etnológico, y se señala el peligro de su destrucción en el caso de hacer servir la cantera como vertedero. Este yacimiento es de gran interés científico, es uno de los pocos lugares donde se pueden obtener muestras bien conservadas de flora terciaria y posiblemente la única en toda la cuenca de València-Llíria. Además se ha encontrado un ejemplar de rana fósil, conservado en el Museo de Ciencias Naturales de Madrid y una salamandra, depositada en el museo del Departamento de Geología de la Universidad de Valencia.   
En el momento de la visita el yacimiento se encontraba parcialmente cubierto por los materiales de impermeabilización del vaso del vertedero.  
Se solicita tomar las medidas oportunas para la realización de una excavación de urgencia por parte de un técnico competente (paleontólogo) e informar a la Dirección General de Patrimonio del peligro de desaparición de un yacimiento paleontológico catalogado de gran importancia. También recomienda tener en cuenta que la estructura geológica presente en el vaso podría facilitar la infiltración a los acuíferos locales de residuos contaminantes.   
Informe de la Subsecretaría de la Conselleria de Cultura y Educación donde se señala que dada la entidad del yacimiento se considera necesaria una intervención paleontológica de salvamento que pueda garantizar la recogida de material suficiente para su posterior estudio en laboratorio. Una vez hecha esta intervención se señalarán las medidas a adoptar para la correcta salvaguardia de los restos que puedan quedar in situ.  
Como consecuencia de estos informes, se comunica a la empresa GIRSA (06/08/01), la necesidad de ponerse contacto con el Departamento de Geología de la Universidad de València para facilitar las labores de estudio y con la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura Educación y Ciencia por informar del yacimiento y de la investigación que se llevó a cabo.  
Además, visto el informe elaborado por la Universitat de València, se pide al promotor presentar delante de este servicio un estudio geológico de detalle de la parcela con una cartografía a escala (1:500-1:1.000) donde quedan bien reflejadas las características geológicas del vaso de vertido y en especial la falla geológica que atraviesa la parcela, evaluando el posible riesgo que eso supone para la contaminación de las aguas de abastecimiento y tomar todas las medidas necesarias por garantizar la no afección a éstas.  
En fecha 11/01/02 tiene entrada en este Servicio la siguiente documentación:   
. Informe preliminar sobre la excavación paleontológica de salvamento del yacimiento de Olocau.  
. Estudio hidrogeológico para la finalización de la restauración de la cantera mediante un vertedero controlado de residuos no peligrosos.  
Revisada la documentación presentada, se comprueba que el estudio hidrogeológico no se corresponde con aquello solicitado, estudio geológico de detalle y cartografía geológica.   
La geología del vaso de vertido descrita en el estudio presentado no se corresponde con la litología, edad y estructura de los materiales que aparecen en el vaso del vertedero.   
Tampoco se ha evaluado el riesgo que supone la existencia de una falla geológica en el vaso de vertido, simplemente no se ha hecho referencia a la existencia de ésta.  
En fecha 24/04/01 se hizo consulta al Ayuntamiento de Olocau para que informase sobre la posible incidencia del proyecto sobre distancia a suelo urbano, planeamiento urbanístico así como cualquier otra consideración para formular la correspondiente declaración de impacto ambiental. Al no recibir respuesta se reiteró la consulta en fecha 8/06/01 y hasta el momento no se ha recibido informe al respecto.  
En fecha 12/02/02 tiene entrada en este servicio la resolución del director de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura y Educación de fecha 6.02.02, donde se acepta el proyecto de restauración con la condición de que no se haga ningún tipo de excavación en la zona donde se alojen los restos paleontológicos y proteger mediante un geotextil los cortes donde se encuentran estos restos de manera que esté garantizada la correcta separación del terreno natural del artificial generado por los vertidos  
2. Antecedentes  
Revisada la documentación que hay en este servicio, se comprueba que la restauración de la cantera Maria Rosa comenzó en el año 1994. En fecha 13.12.93, se solicitó por parte de GIRSA la restauración de uno de los huecos mineros dejados por la cantera mediante un vertedero controlado de residuos sólidos inertes. Este hueco minero se localiza cerca del solicitado actualmente y dispone de estimación de impacto ambiental favorable con una serie de condicionantes entre los que se dice que el acceso a la zona debe estar limitado, con un cierre en el camino de acceso para evitar que puedan acceder al área personas o vehículos no autorizados, también se señala que el perfil definitivo de relleno no sobrepasará la pendiente general de 25 º previsto en lo proyecto, los taludes de los bancos de terraplén tendrán una inclinación máxima de 35 º en lugar de los 60 º propuestos en el proyecto, incluir las propuestas aportadas por el informe de la concejala de medio ambiente del Ayuntamiento, tanto en lo concerniente a la revegetación como a las medidas de prevención de los efectos erosivos.  
Visitada la zona se comprueba que estos condicionantes ambientales no se han tenido en cuenta y por lo tanto el proyecto no se ha ejecutado de acuerdo con la estimación de impacto ambiental.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad  
Visitada la zona por los técnicos del Servicio de Impacto Ambiental y de acuerdo con los informes sectoriales que se disponen, podemos indicar las características más relevantes de la zona:  
La área de estudio se localiza dentro el ámbito del PORN de la Sierra Calderona, concretamente dentro del área de predominio agrícola. La explotación de la cantera se hizo en la vertiente de un relieve de montaña, orientada hacia el oeste, situado muy cerca de la carretera y con una cuenca visual muy ancha.  
Las orientaciones preferentes de uso en esa zona son la protección, regeneración natural y repoblación forestal.   
El acceso a la zona se hace por el camino que pasa justo cerca de la urbanización La Loma, situada a menos de 200 m del hueco que se pretende restaurar.  
La vegetación que se da en la parte alta de la cantera es un pinar de densidad media con matorral bajo. En la parte baja de las vertientes hay campos de cultivo de olivos, algarrobos y almendros la mayoría de ellos abandonados.  
Debido al actual vertedero y al acceso a la zona de particulares, los alrededores de la cantera se encuentran llenos de vertidos incontrolados dando un aspecto muy degradado a la zona.  
La fauna que aparece es la asociada a este tipo de vegetación, combinación de forestal y agrícola.  
El relieve donde se localiza la explotación se caracteriza por su complejidad geológica. En una superficie reducida se ponen contacto materiales de diferente naturaleza, facies y edad que se encuentran mezclados debido a una serie de fallas, discordancias y encabalgamientos, dando como resultado un complejo y caótico entramado estratigráfico y tectónico.  
El elemento dominante en la estructura es un encabalgamiento de materiales de la Fm calizas cono oncolitos de Higueruelas sobre los materiales de la Fm calizas, areniscas y arcillas de Villar del Arzobispo, que hacia al oeste pasan a materiales de facies Weald. Sobre las calcáreas kimmeridgianas se disponen calcáreas travertínicas con estructuras de tubos y algas, con una base conglomerática. Pinzados en la parte baja de la estructura se disponen los materiales claramente terciarios (mioceno), que se limitan a un reducido afloramiento puesto al descubierto por el hueco minero. También encontramos una secuencia de arcillas y limos grises carbonosos con alguna pasada de arenas finas laminadas. La potencia visible es de unos 14 o 15 m. En los niveles carbonosos abundan restos de pequeños gasterópodos y abundantes restos vegetales. Estos niveles se encuentran caracterizados como materiales pertenecientes al mioceno superior.  
Un segundo afloramiento, considerado también como probable mioceno se encuentra en la pared y extremo SE de la pedrera. Está formato por barras de conglomerados (pudinga con algunos clastos subangulosos) separados por un nivel de menos de 1 m de arcillas rojas (posible paleosuelo) y limitados inferiormente por limos arenosos amarillentos, con una potencia visible de unos 12 m. Estos materiales se encuentran justo debajo del contacto y plano encabalgado de una falla inversa asociada al encabalgamiento. Los materiales que quedan por encima son una alternancia de calcáreas tabulares y margas jurásicas.   
También quedan involucradas en la compleja estructura unas arcillas rojas de edad indeterminada (posiblemente terciaria) con un paleorelieve de badenes (badlands) fosilizado por la redeposición coluvial de materiales de brecha tectónica que forman una mezcla integrada por masa de calcárea jurásica tabular, bloques de tamaño variable, margas amarillentas y arcillas rojas similares a las nombradas.  
No hay una relación estratigráfica ni cronoestratigráfica establecida entre los tres tipos de depósitos supuestamente miocenos: arcillas y limos grises con plantas, conglomerados y arcillas rojas. Lo más probable es que todos ellos formaran parte de una misma cuenca durante el mioceno, la que quedaría totalmente cubierta y desmantelada por las estructuras encabalgadas descritas anteriormente.  
Según el estudio presentado la población más próxima se sitúa en línea recta a una distancia de unos 3 km hacia el SW. En la visita hecha se comprueba como cerca de la cantera se encuentra la urbanización La Loma.   
2. Identificación y valorización de los impactos  
Los principales efectos ambientales del proyecto serian, en principio, la posibilidad de contaminar el subsuelo y los acuíferos, la producción de polvo y ruido, el incremento de elementos volátiles por los alrededores de la cantera, incremento de tránsito rodado en la zona, posible inestabilidad de taludes, destrucción de un yacimiento paleontológico y afección a una cuenca visual muy ancha.  
Las medidas protectoras previstas para reducir o evitar estos efectos son: instalación del parque de maquinaria y obras complementarías en las zonas de mínimo impacto visual, retirada de residuos y construcciones hechas, limpieza de residuos de los alrededores del vertedero, prever riegos periódicos, vehículos cubiertos con mallas, estabilidad de taludes, comunicación de hallazgos de restos arqueológicos y paleontológicos a la Dirección General de Promoción Cultural y Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, impermeabilización de la base y los taludes del vertedero con barrera geológica natural y revestimiento de impermeabilización artificial, sistema de control de vertidos, obras de drenaje de las aguas subterráneas, controlar el buen estado de la maquinaria, evitar el derramamiento de aceites y combustible relacionados con el mantenimiento de los vehículos, realizar un cierre eficaz de las parcelas afectadas, restricción de horarios de trabajo y utilizar para la revegetación especies autóctonas.  
Como medidas correctoras, el estudio propone y desarrolla una restauración del hueco minero con la restitución de la topografía mediante el vertido de residuos. La explotación del vertedero se hará por tandas de 200 cm, comenzando por la cota mes baja del vaso que se sitúa en la zona sur. Se irán alzando bermas en dirección longitudinal de norte a sur del vertedero. Estas bermas tendrán en general una anchura de 10 m, con taludes de 4 m de altura y 45º de pendiente. Para reconducir la lixiviada hacia la balsa de lixiviados las bermas tendrán una pendiente longitudinal del 1% en dirección sur además tendrán una contrapendiente hacia el pie del talud para facilitar la evacuación de las aguas. Diariamente se cubrirá cada tanda de residuos con tierra para evitar el vuelo de los materiales ligeros y asegurar una buena compactación.  
La impermeabilización lateral irá recreciendo a medida que se vayan depositando los residuos. Una vez formado el relieve final se cubrirá cada berma con una capa del suelo vegetal de 100 cm de espesor y posteriormente se hará la revegetación   
Se desarrolla un Plan de vigilancia ambiental que seguirá las faenas durante la construcción del vertedero sobretodo a la hora de hacer la impermeabilización del vaso, durante la explotación del vertedero haciendo el seguimiento y control de los residuos admitidos, controlando las aguas, los lixiviados y gases emitidos, construcción de tres piezómetros de control para el control de las aguas subterráneas, topografía de la zona (recrecimiento del vaso y asentamientos) y control de datos meteorológicos.   
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental  
Para poder evaluar los posibles impactos y conocer si las características geológicas y hidrogeológicas del vaso de vertido se ajustan a las condiciones de permeabilidad requeridas por la legislación vigente para este tipo de vertederos es necesario hacer un estudio de detalle del vaso, cosa que en este caso no se ha hecho.   
En la documentación presentada, estudio geotécnico, EIA y estudio hidrogeológico, no se ha cartografiado el vaso de vertido correctamente. La geología descrita en esta documentación nada tiene que ver con la geología del vaso y por lo tanto no refleja la realidad.   
En la documentación presentada se han descrito como materiales presentes en el vaso de vertido las arcillas y margas triásicas, mientras que en el vaso encontramos materiales miocenos encabalgados por materiales del jurásico superior.   
Partiendo de eso se hace casi imposible evaluar el riesgo que supone el vertido de residuos en un vaso donde el proyecto desconoce las características litológicas y estructurales de los materiales y por lo tanto la impermeabilización del vaso no se puede diseñar correctamente.  
La poca información geológica que hay en los informes se contradice, mientras que en el estudio geotécnico se afirma que los materiales que constituyen la vasija de vertido correspondiente a materiales triásicos del Muschelkalk (arcillas y argilitas con intercalación de un paquete calcáreo) y materiales del Keuper (arcillas, greses y arcillas rojas) y el estudio hidrogeológico describe a los materiales de la vasija de vertido como arcillas, margas y yesos del Keuper.   
En ninguno de los estudios se ha hecho una cartografía de detalle, simplemente se ha utilizado la hoja 1:50.000 del Mapa Geológico de España del IGME.  
Hay que decir, además, que en el cajetín de rotulación de los planos adjuntados en el estudio hidrogeológico se hace referencia al municipio de Bétera y a un vertedero de residuos inertes, lo cual no se ajusta al proyecto que se está evaluando.  
Por otro lado, la restitución de la topografía con la morfología diseñada en el proyecto no garantiza la estabilidad de los taludes, y puede provocar fenómenos de erosión e infiltración mínima.   
En cuanto a los perfiles finales de restauración, el perfil definitivo de relleno no debería superar los 25 º de inclinación y los taludes de los bancos de terraplén no superar los 35 º de inclinación máxima.  
En lo concerniente al recubrimiento final, el estudio plantea cubrir cada berma con 100 cm del suelo vegetal y revegetarla. Para garantizar correctamente el sellado del vertedero se tendría que aportar una capa de material impermeable, una capa drenante y posteriormente la tierra vegetal y finalmente la revegetación.  
La revegetación presentada en el estudio está muy poco detallada, se desconoce la distribución, la densidad y el número de plantones que hay que hacer servir para la restauración propuesta.  
El Plan de vigilancia ambiental que se presenta en el proyecto es demasiado genérico y debería estar planteado de acuerdo con el anexo III de la Directiva 1999/31/CE.  
Un aspecto que no ha sido contemplado en el estudio de alternativas ha sido la distancia entre el vertedero y el suelo urbano. Esta distancia hace que aunque las características geológicas del terreno fuesen aptas para la ubicación del vertedero no podría ejecutarse el proyecto al no conseguir la distancia mínima que el Plan integral de residuos exige entre este tipo de instalaciones y el suelo urbano (>500 m). Como ya se ha puesto de manifiesto la distancia entre la cantera y la urbanización La Loma, del término municipal de Olocau, es de unos 100 m.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido a estimación de impacto ambiental al encontrarse incluido dentro de los supuestos previstos en el anexo I, apartado 6 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.   
2. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que hay que formular una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
3. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consejo de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y las restantes disposiciones que le sean de aplicación.  
4. El artículo quinto del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consejo de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba la Reglamento por la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.  
5. El Reglamento órgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Formular con carácter desfavorable, al efecto ambiental, la declaración de impacto ambiental correspondiente al proyecto de vertedero controlado de residuos no peligrosos solicitado por GIRSA, en el término municipal de Olocau.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra esta resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no se podrá interponer ningún recurso; lo cual no es inconveniente para que se puedan utilizar todos los medios que estimen oportunos para defender sus derechos y sus intereses.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consejo de la Generalitat Valenciana, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 13 de febrero de 2002. La directora general de Planificación i Gestión del Medio: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 39/03-AIA.  
Título: Homologación y Plan Parcial Industrial del Sector .Parc Empresarial Sagunt 1. del Plan General de Ordenación Urbana de Sagunto.  
Promotor: Conselleria de Industria, Comercio y Energía.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.  
Localización: Zona denominada .Serveta., entre la carretera provincial CV-309 (VV-7014) y la Marjal del Moro, al sur del núcleo urbano de Puerto de Sagunto.  
Descripción del Proyecto  
1. Objeto del Proyecto  
El objeto del proyecto es la ordenación de una superficie de 3.033.646 m2, clasificada como Suelo Urbanizable No Programado de uso industrial, correspondiente al denominado Parc Empresarial Sagunt I, con el fin de disponer de reservas de suelo urbanizado industrial que permita responder a la demanda previsible y al desarrollo de las actividades económicas de Sagunto.  
El ámbito del Estudio de Impacto Ambiental es el Sector Parc Empresarial Sagunt 1 y la zona ZEPA-LIC de la Marjal del Moro en la medida en que puede ser objeto de impacto, excluyéndose el resto de la denominada Área Parc Sagunt y sus accesos.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
La actuación proyectada, Parc Empresarial Sagunt 1, desarrolla un polígono industrial en el término municipal de Sagunto, siendo los límites del Sector los siguientes:  
. Norte: carretera CV-309 (VV-7014), las zonas de Cornillera y Els Coscollars en el término de Sagunto (suelos agrícolas clasificados como no urbanizables) y la zona industrial de la Siderúrgica SIDMED y otra zona sin uso actual entre SIDMED y el puerto de Sagunto.  
. Sur: Zona de huerta llamada Al Arrif y zona Húmeda-ZEPA-LIC de la Marjal del Moro.  
. Este: Marjal del Moro y el Grau Vell, donde se localiza el antiguo puerto de Sagunto.  
. Oeste: carretera CV-309 (VV-7014) y la zona de San Gregori (suelo agrícola clasificado como no urbanizable común).   
Se propone que la ejecución se realice como único sector. Las actividades empresariales que se ha previsto se instalen en el sector serán de tipo industrial, logísticas y terciarias. Las zonas verdes propuestas se han concentrado principalmente en las zonas Este y Sur del sector, con el fin de crear un espacio de transición entre el suelo industrial y la áreas naturales y agrícolas.  
De la totalidad del Sector con una superficie de 3.033.646 m2, todos ellos computables, se prevé destinar al uso privado industrial 1.816.291 m2, a la red viaria, incluida la primaria, 638.015 m2, a espacios libres-zonas verdes 376.045 m2y a equipamientos de infraestructuras-servicios urbanos 203.295 m2.  
Las condiciones de conexión a las diferentes infraestructuras, que permitan el correcto funcionamiento de las actividades a instalar, propuestas en el Plan Parcial consisten en conectar el sector con la carretera CV-309, la cual será ampliada a cargo del sector exclusivamente en el área incluida en el mismo, conforme a los planos del Estudio de Impacto Ambiental. El suministro de agua se propone se efectúe desde el depósito de regulación de Sagunto o en su defecto mediante la construcción de una planta desaladora. La red de saneamiento se propone separativa, creando balsas reguladoras de pluviales en la zona limítrofe entre el Sector y la Marjal dels Moros, que permita recargar el acuífero y mantener las condiciones de la zona húmeda, mientras que las aguas residuales se conducirán a la depuradora existente fuera del sector. La energía eléctrica se suministrará a partir de las líneas de media tensión que existen actualmente en el Sector, pudiéndose en caso de ser necesario construir una acometida desde la Subestación de Sagunto o incluso una nueva Subestación de Transformación en el Sector. Las redes de comunicación telefónica y de gas se incluirán en el proyecto de urbanización.  
Las zonas verdes se han previsto ubicarlas en la interfaz entre el sector y la Marjal dels Moros y las zonas agrícolas colindantes, con el fin de ejecutar una mota con tierras vegetales procedentes del propio sector, que permita crear una pantalla que aísle acústica y visualmente la marjal, reduciendo parcialmente algunas de las afecciones que se derivarán del desarrollo industrial.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública  
En fecha 26 de diciembre de 2002, tuvo entrada en la Conselleria de Medio Ambiente escrito de solicitud de Declaración de Impacto Ambiental dirigido a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, Proyecto de .Homologación del Área Parc Sagunt y Plan Parcial Industrial del Sector Parc Empresarial Sagunt 1. y Estudio de Impacto Ambiental, remitido por la Conselleria de Industria, Comercio y Energía.  
En fecha 8 de enero de 2003, se remitió un escrito al secretario general de la Conselleria de Industria, Comercio y Energía, indicándose en el mismo que para proceder a la tramitación del expediente de Evaluación de Impacto Ambiental iniciado, era necesario se adjuntara el certificado de aprobación provisional y el resultado del trámite de información pública, incluyendo copia de alegaciones que hubiere en su caso. Asimismo, se solicitó se adjuntaran al expediente las modificaciones que pudieran surgir como consecuencia de la información pública.  
En fecha 17 de febrero de 2003, tuvo entrada en la Conselleria de Medio Ambiente la documentación administrativa solicitada a la Conselleria de Industria, Comercio y Energía, y la documentación técnica que ha sido modificada como consecuencia de las alegaciones formuladas durante el periodo de información pública.  
La Homologación y Plan Parcial Industrial del Sector .Parc Empresarial Sagunt-1. del Plan General de Ordenación Urbana de Sagunto y el Estudio de Impacto Ambiental se sometieron al correspondiente trámite de información al público mediante anuncios publicados en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº4.410, de fecha 2 de enero de 2003 y en el Diario El Mundo de Valencia, de fecha 8 de enero de 2003, presentándose 8 alegaciones al respecto durante el plazo de información pública y 2 dictámenes emitidos por los Ayuntamientos de Sagunto y Puzol respectivamente, según consta en la resolución emitida por el conseller de Industria, Comercio y Energía de 13 de febrero de 2003.  
Entre todas las alegaciones presentadas, únicamente cuatro (4) de ellas, las presentadas por Vicente Burdeos (presidente del Sindicato de Riegos de Sagunto), Francisco Crispín (portavoz Grupo Socialista Progresista), Enrique Ruiz (secretario general de la Unió Intercomarcal de CCOO del Camp de Morvedre y Alto Palancia) y Iban Roure i Sancha (Acció Ecologista-Agró), incluyen aspectos de carácter ambiental en el sentido siguiente:  
. Realizar un estudio hidrogeológico en toda la zona (Parc Sagunt I, Parc Sagunt II y zona ZEPA), incorporando las recomendaciones que pudieran emitirse al Proyecto.  
. Limitar la altura de cornisa a 7,50 m en una franja de 200 metros a partir de la zona ZEPA y evitar el desarrollo de actividades con un nivel superior a 3 conforme al nomenclátor en el Sector Parc Sagunt I.  
. Algunos alegantes proponen que el suministro de agua sea preferiblemente a partir de una instalación desaladora de agua de mar. Otros, muestran su sorpresa por la falta de estudio o previsión en los documentos de la obtención del agua.  
. Que se hagan efectivas las conclusiones y propuestas de actuación contenidas en el informe arqueológico del Area Parc Sagunt I, redactado por D. Ignacio Hortelano Uceda.  
. Debe mejorarse el acceso y desarrollo de la franja costera localizada entre el puerto y la Marjal del Moro.  
. Se sugiere la posibilidad de mejorar el diseño de los espacios de transición, con barreras visuales arboladas de vegetación perenne delante de todo el desarrollo previsto, así como un área de transición y aislamiento entre la marjal y el suelo urbanizable, en la que se proteja y potencie la actividad agrícola, como barrera entre la marjal y la urbanización industrial.  
. Se propone se remodelen las edificaciones, industrias abandonas, escombreras y depósitos de chatarra a cargo del sector, debido a la imagen desvirtuada que presenta la marjal.  
. La impermeabilización del terreno para uso industrial redundará en una disminución de la infiltración superficial, agravándose la desecación de la zona húmeda y la intrusión marina del acuífero costero.  
. Las necesidades hídricas, si se satisfacen mediante la desalación de agua marina, se considera que no se ha evaluado su impacto ambiental y costo energético, recomendándose el uso racional de los recursos hídricos superficiales actuales.  
. Se propone que las 50 Has eliminadas del catálogo de zonas húmedas, a petición del ayuntamiento de Sagunto, al norte de la LIC de la Marjal dels Moros se utilicen como zona tampón de la actual zona protegida.  
. Se propone la participación ciudadana mediante los foros ambientales previstos en las agendas 21 locales de Sagunto y Puçol, para el control de las medidas correctoras de los impactos severos.  
2. Peticiones de informes y documentación complementaria  
De acuerdo al procedimiento previsto en la legislación de impacto ambiental se efectuó consulta a los siguientes organismos:  
. Servicio de Parques Naturales. Dirección General de Planificación y Gestión del Medio. Conselleria de Medio Ambiente (8 de enero de 2003).  
. Servicio de Planificación y Ordenación Sostenible del Medio. Dirección General de Planificación y Gestión del Medio. Conselleria de Medio Ambiente (8 de enero de 2003).  
. Ayuntamiento de Sagunto (13 de enero de 2003).  
. Dirección General de Promoción Cultural y Patrimonio Artístico. Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia (13 de enero de 2003).  
En fecha 14 de febrero de 2003, técnicos del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental visitaron el área de la actuación.  
Se ha incorporado al expediente como documentación complementaria la notificación del director general de Urbanismo y Ordenación Territorial, remitida a la Conselleria de Medio Ambiente en fecha 1 de febrero de 2002, de la resolución de aprobación definitiva del Plan Especial de Delimitación de Terrenos para la constitución de Patrimonio Público de Suelo .Sagunto I. emitida por el conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, en fecha 18 de enero de 2002.  
Informe sectoriales  
Ayuntamiento de Sagunto.  
Informe emitido por el Técnico Municipal de Medio Ambiente en relación con el Proyecto de referencia:  
.En relación con la documentación referente al expediente de Impacto Ambiental del proyecto de Homologación del Área Parc Sagunt y Plan Parcial Industrial del Sector Parc Empresarial Sagunt 1, promovido por la sociedad Parque Empresarial de Sagunto, SL, en el término municipal de Sagunto, a los efectos de realizar las alegaciones que se estimen convenientes, se emite el siguiente informe:  
1. Considerándose los efectos de los aportes hídricos sobre la Marjal dels Moros como determinantes dentro de la repercusión del proyecto, se sugiere la realización de un estudio hidrogeológico para, según se indica, .mejor caracterización del actual estado del acuífero.. Estudio previo al inicio de los trabajos, que permita definir y fundamentar las medidas correctoras, de protección y de conservación más adecuadas, para preservación del humedal y de la biodiversidad asociada.  
2. Se sugiere, la realización de un estudio biológico de la zona, en que se señalen las zonas y periodos de concentración, nidificación y cría, para que las obras que les pudieran afectar, se realizarán fuera de estos periodos, extremando las precauciones en función de los mismos.  
3. Todos los datos y conceptos relacionados con la ejecución de las medidas correctoras contempladas en el estudio de impacto ambiental (medidas contra la contaminación lumínica, paisajística, gestión de residuos, preservación de caminos, etc.), deberán reflejarse y quedar bien definidas en los documentos de ejecución del proyecto..  
Afecciones legales  
El proyecto tramitado deberá cumplir las legislaciones sectoriales por las que se regulan las afecciones que el mismo producirá y que se indican a continuación:  
. Zonas Húmedas: Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Gobierno Valenciano, de aprobación del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana. En dicho acuerdo se incluye la Marjal dels Moros, identificándose la misma como Zona 5.  
. Red Natura 2000: El Sector Industrial .Parc Empresarial Sagunt-1. limita al Este y Sur con la Zona ZEPA-LIC .Marjal dels Moros., incluidas en la red de espacios naturales aprobados por el Gobierno Valenciano, según Acuerdo del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de julio de 2001, para su inclusión en la Red Natura 2000, de acuerdo a lo dispuesto en la Directiva 92/43/CEE de Hábitats.  
. Vías Pecuarias: Será de aplicación la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias. En el límite nordeste de la actuación podría verse afectada la Cañada Real existente de 75 metros de anchura, sino se adoptan medidas ambientales adecuadas.  
. Patrimonio cultural: El área industrial y su entorno contienen un elevado número de yacimientos arqueológicos y etnológicos, siéndoles aplicable la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
. Los vertidos de aguas residuales y pluviales que generen las industrias instaladas en el Sector, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
. Costas: La actuación en su extremo nordeste afecta a la zona de servidumbre de protección marítimo-terrestre, siendo de aplicación la Ley 22/88 de Costas y su Reglamento.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados por el proyecto.  
Revisada la documentación tramitada y efectuada visita a la zona afectada por técnicos del Servicio de Evaluación del Impacto Ambiental se ha podido comprobar lo siguiente:  
. La actuación proyectada transformará un área dedicada parcialmente al cultivo de regadío (cítricos, principalmente), provocando una pérdida de suelo con una capacidad agrológica elevada.  
. Al Este de la actuación se encuentra el espacio natural denominado Majal del Moro, propuesta su incorporación en la Red Natura 2000 como Lugar de Interés Comunitario (LIC), declarada Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA) e incluida en el catálogo de Zonas Húmedas. En consecuencia, los hábitats y especies destacables de la avifauna y la fauna acuática, así como, la volumetría y calidad de las aguas de la marjal serán elementos extremadamente sensibles y susceptibles de ser impactados.  
. En al actualidad existen en la zona varios caminos considerados históricos, aunque se desconoce el trazado exacto de los mismos, produciéndose la desaparición de los mismos tras la ejecución de la actuación.  
. Al Noreste de la actuación, exterior y limítrofe a la misma, transcurre una Cañada Real de 75 metros de anchura, que no se verá afectada directamente por la actuación pero sí por la reserva del viario de acceso al puerto de Sagunto.  
. En el área del Sector y su entorno existen edificios catalogados y yacimientos arqueológicos de gran valor. El desarrollo del polígono industrial afectará directamente a l'Alqueria de l'Advocat y l'Alqueria de San Marcos, cuyo entorno es muy rico en restos arqueológicos.  
. El paisaje se verá bruscamente modificado por la introducción de elementos artificiales de gran volumen que constriñeran los límites del área protegida.  
2. Identificación y valoración de los impactos.  
El Estudio de Impacto Ambiental en su apartado .Identificación, caracterización y valoración de impactos., analiza con rigor y detalladamente, los impactos que generará la actuación en las dos áreas que se verán afectadas, el ámbito del Sector y la Marjal dels Moros.  
En el ámbito del Sector se ha considerado podrán tener lugar los impactos ambientales y su valoración siguientes:  
. Teniendo en cuenta las características del medio físico definidas en el estudio de impacto ambiental se ha considerado compatibles los impactos sobre el relieve, riesgo de inundación e inestabilidad de laderas, riesgo de erosión, de deslizamiento y desprendimiento, y riesgo de incendio.  
. Como impactos moderados se han considerado la afección al paisaje para lo cual se extremará el cuidado en las construcciones debiendo ser lo más acorde posible con el entorno, generación de residuos sólidos y líquidos que deberán ser gestionados adecuadamente conforme a las legislaciones y ordenanzas existentes y la elevada demanda del recurso agua que será necesario utilizar para el correcto funcionamiento del Sector, independientemente de su origen.  
. Como impactos severos se han considerado la utilización de los recursos hídricos del propio sector, al considerarse la situación de sobre explotación existente en la zona, la desaparición y transformación de un suelo con elevada capacidad agrológica, la afección sobre la recarga del acuífero debido a la gran superficie que se impermeabilizará, disminuyendo la infiltración y la evapotranspiración y aumentando la escorrentía, las posibles fugas de los sistemas de saneamiento con las consecuentes infiltraciones y contaminación del acuífero, el aumento de tráfico provocará un aumento de ruido y contaminación atmosférica sustanciales y la afección sobre el patrimonio histórico, singularidades y ambientes de interés, en particular sobre los edificios catalogados dentro del sector l'Alqueria de l'Advocat y l'Alqueria de San Marcos, y en la Partida de l'Arrif.  
En la Marjal dels Moros se ha considerado que los impactos ambientales que podrían tener lugar serán los siguientes:  
. Afección a la vegetación, flora y fauna de la Marjal dels Moros por cuanto que el límite de la actuación coincide en una longitud de unos 5 km aproximadamente con el área protegida propuesta como Lugar de Interés Comunitario (LIC) de la Marjal dels Moros, declarada Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA) y catalogada como Zona Húmeda. El estudio de impacto ambiental identifica el elevado valor de la Marjal, su elevada sensibilidad y susceptibilidad de ser impactada severamente por las acciones derivadas del sector industrial colindante, siendo las causas posibles, entre otras, el uso de plantas no autóctonas en las zonas verdes con riesgo de dispersión y colonización, proximidad de usos industriales altamente contaminantes, deterioro del paisaje, contaminación lumínica por su afección a las aves, llegada a la marjal de aguas pluviales contaminadas, creación de líneas de alta tensión, alteración de volúmenes y calidades de las aguas de la marjal, molestias a la fauna por el tráfico generado y efecto barrera del polígono entre la marjal y otras áreas naturales próximas.  
. Se producirán alteraciones en el sistema hidrogeológico de la marjal como consecuencia de extensa superficie que será impermeabilizada y la reducción de la recarga del acuífero, produciéndose una disminución de la evapotranspiración e infiltración y un aumento de la escorrentía. Estas alteraciones en el sistema pueden generar una serie de efectos negativos que habrá que corregir, tal y como apunta el estudio de impacto ambiental, entre los cuales se señala: se agravará la depresión del nivel freático y consecuentemente la intrusión salina, podrá aumentar la frecuencia de inundaciones de la Marjal consecuencia del aumento de la escorrentía superficial y la disminución de la evapotranspiración y de la infiltración, esto a su vez producirá alteraciones en la salinidad y aportes de sólidos en suspensión modificando gravemente el hábitat del humedal. Asimismo, la calidad del agua se podría ver mermada por otras posibles causas, tales como, fugas en la red de alcantarillado, avance de la interfaz salina deteriorando la marjal y los pozos próximos a ella, y escorrentías procedentes del polígono industrial por arrastres de sustancias contaminantes. Todos estos posibles impactos se han valorado como severos, proponiéndose una relación de medidas correctoras que permitan evitar los mimos.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
A partir la identificación y valoración de impactos, apuntada brevemente en el apartado anterior, el Estudio de Impacto Ambiental propone la adopción de medidas correctoras que permitan hacer compatible los usos previstos. Se han distinguido las medidas correctoras a adoptar en función del periodo de ejecución de las obras y durante el funcionamiento del sector industrial.  
Durante la construcción de las obras de urbanización se propone:  
. Protección de los elementos patrimoniales: mantenimiento o rehabilitación de las edificaciones catalogadas, l'Alqueria de l'Advocat y l'Alqueria de San Marcos, cumpliendo las protecciones especificadas en el catálogo integrándose en la ordenación urbana del sector. La empresa constructora contratará un arqueólogo que elabore un estudio previo de las zonas arqueológicas detectadas, coordinando sus trabajos de control con la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia. Los hallazgos que pudieran surgir serán informados y se seguirán las indicaciones que la Dirección General de Patrimonio Artístico establezca.  
. Protección de la Marjal del Moro y el entorno del Sector: las medidas son de carácter general debiéndose efectuar un riego frecuente de la zona a fin de evitar la contaminación producida por el polvo, la maquinaria dispondrá de silenciadores homologados evitándose el uso de maquinaria pesada y ruidosa en los límites próximos a la zona LIC en época de cría de aves, las tierras vegetales que se retiren se reutilizarán para la ejecución de la mota que actuará de interfase entre el sector y la Marjal del Moro, se extremará el cuidado en el correcto tratamiento de los residuos de obra debiendo ser trasladados a vertedero controlado, prohibiéndose el depósito tanto temporal como definitivo de los mismos en los límites del LIC, los acopios de materiales se localizaran en zonas resguardadas del viento, reducida visibilidad y con riesgos de arrastres por lluvia, no permitiéndose nunca acopiarlos en la zona LIC.  
. Otras medidas correctoras consideradas en esta fase son la realización de un estudio de circulación de tráfico de vehículos pesados por cuanto que provocará perturbaciones en la circulación actual, cumplimiento del Plan de Seguridad y Salud debido al impacto que se generará sobre los habitantes de la zona, especialmente el Grau Vell, y la reposición de servicios y servidumbres que se vean afectadas.  
Durante el funcionamiento del Sector Industrial se propone incorporar al Plan Parcial o al Proyecto de Urbanización las siguientes medidas:  
. Protección de los elementos patrimoniales: mantenimiento o rehabilitación de las edificaciones catalogadas, l'Alqueria de l'Advocat y l'Alqueria de San Marcos, cumpliendo las protecciones especificadas en el catálogo integrándose en la ordenación urbana del sector.  
. Generación de residuos líquidos: mediante redes separativas de aguas negras y pluviales, se tratarán las aguas negras y las primeras pluviales que lavarán las superficies pavimentadas se evacuarán a depuradora. El resto de pluviales se verterán en la red de pluviales. Se establecerán condiciones de calidad de los vertidos a la red de alcantarillado, dándose cumplimiento a la Ordenanza municipal. Los residuos que no cumplan dichos requisitos serán gestionados por empresas certificadas. Se instalarán arquetas de registro en todos los puntos de vertido a la red de alcantarillado y quedará totalmente prohibido la inyección de cualquier vertido en el subsuelo.  
. Gestión de residuos sólidos: se realizará una reserva de suelo para la instalación de contenedores que permitan la recogida selectiva de los residuos de acuerdo con el Plan Integral de Residuos (PIR) y Ordenanza municipal de limpieza y recogida de residuos. Los residuos tóxicos o peligrosos se almacenarán en lugares cubiertos y elevados 0,75 metros de la superficie del suelo, debiendo ser gestionados debidamente por empresas autorizadas.  
. Actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas: por proximidad a la zona LIC-ZEPA se evitará implantar actividades industriales clasificadas en el Anejo I del Decreto 54/1990, de 26 de marzo, del Consell de la Generalitat Valenciana, en una franja de 250 metros colindantes al límite con la Marjal del Moro, en especial las industrias que generen o almacenen sustancias tóxicas o peligrosas.  
. Recuperación de las aguas pluviales: las aguas pluviales limpias (separadas de las primeras que arrastrarán posibles elementos tóxicos) se conducirán y verterán en un conjunto de balsas excavadas en tierra y dispuestas a lo largo de la zona verde lineal de interfase entre la zona industrial y la Marjal del Moro. Los excesos de aguas se conducirán mediante canales excavados en tierra hacia la Marjal. Con esta medida se pretende la recarga del acuífero dificultado por la pavimentación del sector.  
. Abastecimiento de agua potable: será de procedencia municipal debiéndose justificar la disponibilidad suficiente mediante la emisión del informe correspondiente municipal, y/o por desalación, pero en ningún caso se obtendrá del subsistema de acuíferos 56.02 Plana de Sagunto.  
. Contaminación de acuíferos: Se realizarán controles periódicos de la red de alcantarillado para detección de posibles fugas y mantenimiento de la red. Se prohiben los almacenamientos subterráneos de combustibles o sustancias tóxicas a excepción de las estaciones de suministro que contemplarán las protecciones necesarias. Las empresas que almacenen productos tóxicos o peligrosos contarán con plan de emergencia para fugas y demás incidentes, que eviten la contaminación de los acuíferos.  
. Contaminación lumínica: En cuanto al alumbrado público se evitará la emisión de luz por encima de la horizontal; se utilizarán lámparas de Vapor de Sodio, luminarias de rendimiento mayor al 60%, sistemas de regulación de flujo lumínico para las horas de baja actividad; se apantallarán las farolas para reenviar su luz hacia el suelo y no se utilizarán luminarias tipo globo sin pantalla; el alumbrado ornamental se apagará después de las 23:00 o 24:00, según la época del año; se dispondrán sistema de encendido que aseguren que el alumbrado no permanece encendido en horas de luz natural y se seguirán las recomendaciones del Instituto de Astrofísica de Canarias respecto a alas luminarias y contaminación lumínica. En cuanto al alumbrado privado exterior, además de regularse condicionando los permisos, se deberán utilizar lámparas de bajo consumo; quedan prohibidos los cañones láser dirigidos hacia el cielo; se establecerá horarios de encendido y apagado de luces de escaparates y rótulos; en los jardines privados no se utilizarán luminarias tipo globo sin pantalla que evite la proyección de luz por encima de la horizontal, así como permanecer encendidas innecesariamente y se utilizarán pantallas asimétricas para iluminación de fachadas, con flujo de arriba abajo.  
. Contaminación atmosférica: Se cumplirán las Ordenanzas sobre Protección del Medio Ambiente Atmosférico de Sagunto y la Ley de Protección del Ambiente Atmosférico y la legislación que la desarrolla.  
. Ruidos: Además de ejecutarse la mota proyectada y de distribuir y orientar las edificaciones para minimizar el impacto acústico sobre la zona LIC, se garantizará a Ordenanza Municipal de Protección del Medio Ambiente contra Ruidos y Vibraciones.  
. Red viaria: Se preverá el uso extensivo de arbolado complementariamente a su adecuación funcional. Existirá una red peatonal y ciclista que conecte los núcleos urbanos próximos y la marjal. A lo largo de la zona verde lindante a la marjal se establecerá una acumulación lineal de tierras arboladas con función de pantalla acústica, visual y de integración.  
. Paisaje: Las acciones globales se concentran en generar una fachada del Parc Empresarial como pantalla acústica, lumínica, visual y integradora, conectar de forma peatonal y ciclista los núcleos urbanos de Sagunt, Port de Sagunt y Puçol con la marjal y cuidar el diseño de la urbanización. La fachada verde se resuelve mediante la generación de una mota, el desarrollo de vegetación arbolada propia del entorno, implantación de camino-mirador a lo largo de la mota y localización aislada de usos hosteleros con fachada-mirador hacia la marjal.  
. Características de las zonas verdes: cumplirán la Ordenanza Municipal de protección de las Zonas Verdes, especialmente en mantener la vegetación original, cursos de agua o cualquier otro elemento conforme a las características ecológicas de la zona. Las nuevas plantaciones se adecuarán al clima evitando el gasto excesivo de agua y evitando especies expuestas a plagas o enfermedades de carácter crónico. Las especies recomendadas serán las típicamente mediterráneas. En la zona de pantalla visual las especies serán autóctonas y típicas de zonas húmedas. Se diferenciarán cuatro zonas: el área llana entre zona LIC y la mota, dónde se plantará una olmeda; la zona de balsas de recogida de las aguas pluviales con plantación de ribera; la zona de la mota en la que se plantarán especies autóctonas típicas de zonas mediterráneas, ribera o zonas húmedas y la zona entre la mota y el viario perimetral que se ajardinará igualmente con especies autóctonas.  
Adicionalmente, el Estudio de Impacto Ambiental propone una serie de medidas correctoras de gestión que deberán ser incorporadas a la normativa urbanística del Plan Parcial, tales como, la contemplación de normas ambientales de aplicación a los a usos o actividades; normas ambientales sobre gestión de residuos sólidos y la necesidad de asumir, por parte de las empresas, la implantación de sistemas de gestión ambiental tipo certificación en ISO 14001 y norma EMAS, que incluyen el compromiso de adecuado tratamiento y gestión de los residuos generados.  
No obstante lo anterior, deberán ser incorporadas todas las medidas correctoras en las Normas Urbanísticas propuestas para el Plan Parcial del Sector Industrial Parc Empresarial Sagunt 1.  
El Programa de Vigilancia Ambiental propuesto en el Estudio, establece una serie de controles que deberán ser efectuados por las administraciones que intervendrán en el seguimiento de las actuaciones, tales como, Ayuntamiento, Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, y Conselleria de Medio Ambiente, a fin de dar cumplimiento a las medidas correctoras que se proponen en el Estudio y los condicionantes que se impongan en la presente declaración.  
Con el propósito de conocer las afecciones a la Marjal del Moro, se han propuesto una serie de indicadores referidos a los dos aspectos más fundamentales que caracterizan el entorno de la marjal: aspectos hidrogeológicos de nivel freático y calidad del agua, y aspectos faunísticos.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado no constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. No obstante, el proyecto debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental por las repercusiones ambientales sobre áreas de especial protección, conforme a lo establecido en los epígrafes siguientes:  
1.1. El artículo 6.3 del Real Decreto 1.997/1995, de 1 de diciembre, por el que se establecen medidas para contribuir a garantizar la biodiversidad mediante la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestres, establece que cualquier plan o proyecto que pueda afectar a las zonas de hábitats protegidos, ya sea individualmente o conjuntamente con otros planes o proyectos se someterá a una adecuada evaluación de las repercusiones sobre la zona de conformidad con la legislación estatal y autonómica correspondientes.  
1.2. La Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, en su Anexo II, incluye entre los proyectos sometidos a procedimiento de evaluación de impacto ambiental a los proyectos de zonas industriales según la normativa autonómica o cuando así los señale el organismo ambiental autonómico teniendo en cuenta los criterios de Anexo III, entre los cuales figura la proximidad a las áreas de especial protección designadas en aplicación de la Directivas 79/409/CEE y 92/43/CEE.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos medioambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Homologación y Plan Parcial Industrial del Sector .Parc Empresarial Sagunt 1. del Plan General de Ordenación Urbana que afecta al término municipal de Sagunto (Valencia), promovido por la Conselleria de Industria, Comercio y Energía, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental llevándose a cabo las medidas correctoras contenidas en éste y en su Programa de Vigilancia Ambiental, todo ello siempre y cuando no entren en contradicción con los condicionantes de obligado cumplimiento establecidos en el apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Como condicionantes adicionales a cumplir para la realización de las obras y el funcionamiento de la actividad, se establecen los siguientes:  
1. A fin de exponer la Marjal del Moro el menor tiempo posible a la contaminación acústica como consecuencia de las obras que se ejecuten, deberán ejecutarse prioritariamente las obras correspondientes a la mota proyectada que actuará como barrera acústica y visual, así como transición entre la zona natural y la industrial permitiendo su integración paisajística.  
2. Se prohibe, durante el periodo de mayor sensibilidad para las aves de la zona, es decir, del 15 de marzo a finales de junio, la ejecución de movimientos de tierra con maquinaria pesada, especialmente la excavación utilizando martillo picador o rompedor, así como el uso de rodillos compactadores, etc  
3. Se deberá obtener de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, informe favorable a la Homologación y Plan Parcial Industrial del Sector .Parc Empresarial Sagunt-1., el cual resultará vinculante, con anterioridad a la aprobación definitiva del documento urbanístico, de conformidad con lo previsto en la Ley 4/98, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
4. Serán de aplicación las actuaciones propuestas en el informe arqueológico redactado por D. Ignacio Hortelano Uceda, adjuntado como Anejo II del Estudio de Impacto Ambiental, en todo aquello que no contradiga las indicaciones que emita la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia.  
5. Serán de aplicación todas y cada una de las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental, que no entren en contradicción con las propuestas en los epígrafes anteriores de la presente Declaración, debiéndose incluir las mismas en las Normas Urbanísticas del Plan Parcial. Asimismo, se efectuarán las indicaciones señaladas en el informe emitido por el Ayuntamiento de Sagunto que se transcriben en la presente declaración.  
6. Previo al inicio de las obras, el promotor instalará piezómetros en la zona a urbanizar y en la zona húmeda, bajo la supervisión de técnicos de la Conselleria de Medio Ambiente, entre los cuales se encontrará presente un técnico del Servicio responsable de la gestión de la zona húmeda, con el fin de conocer los niveles freáticos y calidad de las aguas antes del inicio de las obras, y poder efectuar un seguimiento continuo de los mismos.  
7. Deberá estudiarse alternativas de emplazamiento del viario PRV3 de acceso al puerto de Sagunto a su paso por el Sector. Siguiendo las indicaciones del estudio de impacto ambiental, se recomienda el trazado al norte de l'Alqueria de San Marcos (T-5), aumentándose la distancia a la zona protegida, y consecuentemente disminuyendo impactos por el tráfico de pesados.  
8. Desde el inicio de los trabajos y hasta culminar el desarrollo del 80% del suelo incluido en el sector, la Conselleria de Industria, Comercio y Energía presentará ante esta Dirección General, como parte del Programa de Vigilancia Ambiental, informe técnico ambiental, acompañado de reportaje fotográfico, de la aplicación de las medidas correctoras establecidas en el Estudio de Impacto Ambiental y en la presente declaración. En dicho informe se recogerán asimismo y de ser necesarias, las medidas complementarias a adoptar con objeto de corregir desviaciones no previstas respecto a la evaluación inicial realizada. Una vez desarrollado el 80% del sector, se emitirá un informe anual durante los 5 años siguientes.  
Asimismo se remitirá informe técnico ambiental en el que se plasmarán los resultados obtenidos de la vigilancia ambiental de acuerdo a las previsiones contenidas en el Programa de Vigilancia Ambiental.  
Tercero   
No se consideran incluidas en la presente Declaración de Impacto Ambiental las actuaciones que no han sido evaluadas en el Estudio de Impacto Ambiental, tales como, accesos viarios exteriores al Sector Parc Empresarial Sagunt 1, líneas eléctricas que crucen el Sector, pasos a distinto nivel sobre la carretera CV-309 (PRV2) y nuevo acceso al puerto de Sagunto (PRV4).  
Cuarto  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Quinto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambienta  
Valencia, 5 de marzo de 2003.. La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Paloma Gómez Ossorio.  
Resolución  
Visto el expediente 039/03-AIA relativo al proyecto de Homologación y Plan Parcial Industrial del Sector .Parc Sagunt. del Plan General de Ordenación Urbana de Sagunt (Valencia), proyecto promovido por la Conselleria de Industria, Comercio y Energía, del que se formuló la preceptiva Declaración de Impacto Ambiental con fecha 5 de marzo de 2003.  
En fecha 23 de febrero de 2005 se ha emitido la correspondiente propuesta técnica de Resolución, por el jefe del servicio de impacto ambiental así como por el jefe del área de evaluación ambiental que textualmente se transcribe:  
.Resultando que en fecha 19 de mayo de 2004 Parque Empresarial de Sagunto remite escrito solicitando la posibilidad de reanudar los trabajos en aquéllos sectores del ámbito de la actuación que puedan desarrollarse sin la menor afección al entorno del Marjal d'Els Moros, para ello adjunta una propuesta de sectorización para poder efectuar dichos trabajos en el periodo entre el 15 de marzo y finales de junio, periodo referido en el condicionante 2 de la Declaración de Impacto Ambiental del proyecto precitado.  
Resultando que se recibió informe de los servicios territoriales respecto a la cuestión formulada el que se indica que efectuado un análisis de la situación, cabe considerar innecesaria la interrupción total en todo el ámbito del Sector de los trabajos de ordenación de Parc Sagunt durante la estación reproductora que se establecía en la Declaración de Impacto Ambiental, y por tanto parece oportuno revisar y actualizar los términos de tal requisito. En este sentido propone la redefinición del citado condicionante dando lugar consiguientemente a los condicionantes que se transcribe en la parte resolutiva de la presente resolución.  
Se solicitó aclaración del citado informe al área de Recursos Forestales y Conservación Ambiental, en cuanto a que se indicara con mayor precisión la franja horaria en que se consideraba se debía establecer la interrupción de los trabajos en la época de reproducción para minimizar la afección a la avifauna de la Marjal dels Moros. Se recibió informe de dicha área en la que se indicaba que, consultado el Servicio de Conservación de la Biodiversidad, la franja horaria de interrupción de los trabajos nocturnos durante la época de reproducción, se debía establecer entre las 21:00 y las 7:00 horas.  
Considerando que en la Declaración de Impacto Ambiental formulada sobre el citado proyecto se establecía, entre otros, el siguiente condicionante:  
Condicionante 2: .Se prohibe, durante el periodo de mayor sensibilidad para las aves de la zona, es decir, del 15 de marzo a finales de junio, la ejecución de movimientos de tierra con maquinaria pesada, especialmente la excavación utilizando martillo picador o rompedor, así como el uso de rodillos compactadores, etc..  
A la vista de los informes emitidos por los técnicos de espacios naturales y la aclaración del área de Recursos Forestales y Conservación Ambiental anteriormente expuestos, se considera que la aplicación del mismo puede ceñirse concretamente a las franjas de terreno denominadas 1 y 4 que se indican en el plano anexo a la presente resolución en el periodo comprendido entre el 15 de marzo y final de junio y a los trabajos nocturnos (en la franja horaria de 21:00 a 7:00 horas) en toda el área de actuación en el mismo periodo, por resultar más importantes en cuanto a los posibles impactos que puedan generar, por lo que procede modificar el contenido del citado condicionante como se expondrá en el apartado segundo de la presente resolución. Recogiendo asimismo las medidas compensatorias y protectoras expuestas en el citado informe ampliándose el citado condicionante estableciendo el seguimiento de la avifauna además de la puesta en marcha de actuaciones de mejora.  
De este modo las modificaciones propuestas dan cumplimiento a lo establecido en la Declaración de Impacto Ambiental formulada, no modificando las demás condiciones ambientales evaluadas en el procedimiento anterior..  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior y de la propuesta técnica aceptable de Resolución emitida por el área de evaluación ambiental, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Resolución  
Primero  
Proceder para el Proyecto de Homologación y Plan Parcial Industrial del Sector .Parc Sagunt. del PGOU de Sagunt a la modificación del condicionante 2 de la Declaración de Impacto Ambiental del expediente 39/03-AIA, y por consiguiente serle de aplicación además de las determinaciones de la Declaración de Impacto Ambiental formulada en fecha 5 de marzo de 2003 el condicionante 2 modificado que queda redactado de la siguiente forma:  
Condicionante 2. Con el fin de preservar los valores naturales existentes en la Marjal dels Moros se adoptarán las medidas siguientes:  
2.1 La mota que sirve de límite al sector industrial actúa como barrera de aislamiento frente al área protegida, por lo que las obras deberán mantenerse al oeste de la misma.  
2.2.Se interrumpirán los trabajos con máquina pesada entre el 15 de marzo y final de junio en una franja de 100 m. a partir del límite del humedal (tal como se delimita en el Catálogo de Zonas Húmedas) en los sectores 1y 4 grafiados en plano adjunto. Asimismo, en dicho periodo se evitarán los trabajos nocturnos en toda el área del ámbito de la actuación con objeto de respetar el ciclo circadiano de la fauna y evitar contaminación acústica y lumínica. La interrupción de los trabajos se establece concretamente para la franja horaria comprendida entre las 21:00 y las 7:00 horas.  
2.3 Se llevará a cabo un seguimiento intensivo que, a través de la metodología habitual empleada en los censos de avifauna acuática nidificante, permita evaluar la evolución de la actividad reproductora de las siguientes especies clave que pudieran verse particularmente afectadas por las obras: aguilucho cenizo, avetoro, garza imperial, cerceta pardilla, porrón pardo y malvasía.  
2.4 Con el objeto de favorecer la capacidad de acogida del marjal e incrementar la regeneración de hábitats acuáticos, se pondrán en marcha las siguientes actuaciones de mejora:  
2.4 a. Junto con la urbanización de Parc Sagunt, se ejecutarán las obras necesarias para posibilitar el aporte de caudales desde el pozo de S.Marc hasta el sector septentrional del marjal.  
2.4 b. Se ejecutará de acuerdo con los criterios de la Conselleria de Territorio y Vivienda, un proyecto de restauración de la franja de amortiguación existente entre el sector industrial y el marjal, al objeto de incrementar su naturalidad y disponibilidad de recursos tróficos para la biocenosis en su conjunto.  
2.5 En aras de garantizar la eficacia de las medidas propuestas, su aplicación y seguimiento será permanentemente revisado por los servicios técnicos de la Conselleria de Territorio y Vivienda que podrá, en función de los resultados obtenidos, determinar su revisión o modificación si lo considerara oportuno.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente resolución.  
Valencia, 28 de febrero de 2005.. El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML