Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9819, del 02-04-2024 (2024/2277)

RESOLUCIÓ d'1 de desembre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte de modificació substancial de l'autorització ambiental integrada d'una indústria de producció i transformació d'alumini, avinguda d'Elx, número 109, de terme municipal d'Alacant. Expedient: (3131270) 147/2023/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9819

Data del DOGV
:   02-04-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/2277

CVE


Data del document
:   01-12-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'1 de desembre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte de modificació substancial de l'autorització ambiental integrada d'una indústria de producció i transformació d'alumini, avinguda d'Elx, número 109, de terme municipal d'Alacant. Expedient: (3131270) 147/2023/AIA. [2024/2277]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (3131270) 147/2023/AIA.  
Títol: modificació substancial de l'autorització ambiental integrada d'una indústria de producció i transformació d'alumini.  
Promotor: Aludium Transformación de Productos, SLU.  
Òrgan substantiu: Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental.  
Referència de l'òrgan substantiu: 162/22 IPPC.   
Localització: avinguda d'Elx, núm. 109, d'Alacant.  
NIMA: 0300003918.  
  
Antecedents   
Aludium explota una instal·lació existent i en funcionament, que desenvolupa l'activitat de producció i transformació d'alumini, especialitzada en la producció de placa litogràfica, full fi per a envàs i embalatge, formats de xapa per a taps de botelles i productes de lluentor per a elements decoratius i cosmètica.  
La instal·lació es va autoritzar mitjançant la Resolució de 10 de desembre de 2009, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a Alcoa Transformación de Productos, SL l'autorització ambiental integrada (AAI) per a una fàbrica de producció i transformació d'alumini, inscrita en el Registre d'Instal·lacions de la Comunitat Valenciana amb el núm. 216/AAI/CV, amb una capacitat de producció 80.000 tones.  
Mitjançant la Resolució de 15 de juny de 2015, de la Direcció General de Qualitat Ambiental, es va canviar de denominació social de l'AAI atorgada a Alcoa Transformación de Productos, SL, a favor d'Aludium Transformación de Productos, SLU.  
Descripció del projecte  
L'emplaçament de la instal·lació ocupa una superfície total de 316.482 m2, dels quals 73.778 m2 són d'edificació coberta. L'activitat consistix en la producció d'una mescla de productes especials, laminats en banda, amb diferents aplicacions: strip, construcció, litho, productes per a cosmètica, il·luminació, automòbil, aïllaments, xapa per a la fabricació de closures (taps), etc.  
El procés productiu consta principalment de les fases següents:  
1. Recepció i emmagatzematge de matèria primera. Actualment es compon de bobines d'alumini, que procedixen del procés de desbastament de la planta d'Amorebieta i de ferralla d'alumini que es retorna de la planta.  
2. Zona productiva dividida en tres tallers:  
2.1. Laminació. El procés de laminació es desenvolupa en huit naus, i es destina una superfície aproximada de 25.000 m2. Disposa de dues plantes químiques per a tractament de les aigües d'abocament final dels fluxos àcids i alcalins de dues línies.  
2.2. Taller de full fi (foil). Amb una superfície aproximada de 15.000 m2, es localitzen les naus dedicades al procés general de full fi.  
2.3. Fosa. Les dues naus de fosa tenen una superfície de 4.600 m2. Es un taller en el qual es fonen retalls i ferralles d'alumini internes generades en la planta, així com de les que el grup genera en altres fàbriques. Estes ferralles són netes (no estan pintades, ni lacades). La fosa disposa de dos processos bàsics: colada vertical i colada contínua. En la colada vertical s'obtenen plaques d'alumini per a ser laminades en el laminador calent de la planta d'Amorebieta. En la colada contínua s'obtenen bobines que són laminades directament en el taller de laminació de la planta.  
3. Acabat, embalament i expedicions.  
La planta és existent i ampliarà el procés de fosa, a causa de les necessitats productives, per a això preveu la instal·lació d'un forn rotatiu, un forn fusor de reverber i un forn mantenidor, per a la fusió de ferralles d'alumini no netes (lacades i/o pintades, perfils, llaunes, litografia, alumini impregnat amb oli i similars). D'esta manera es tindrà la possibilitat de gestionar ferralles d'alumini externes tant netes com no netes, que oferirà major versatilitat en el procés de fosa.  
  
Es distingiran dos processos productius en la planta amb la modificació prevista:  
1. Producció i transformació d'alumini.  
2. Reciclatge de ferralles d'alumini i recuperació d'escòries mitjançant fusió en forn rotatiu.  
La modificació substancial consistix principalment en la instal·lació d'un conjunt de forns compost per dos forns fusors (un rotatiu i un altre de reverber), un forn mantenidor (forn d'espera) i un sistema de depuració de gasos. Esta ampliació no canviarà la superfície ocupada per la planta. Els forns s'implantaran a l'interior de la nau taller de fosa i la instal·lació de tractament de gasos se situarà en una zona existent pròxima al taller de fosa.  
Descripció de la modificació substancial projectada   
Es plantegen les actuacions següents en la modificació:   
1. Sol·licitud de l'autorització de gestor de residus no perillosos per a poder utilitzar ferralla de l'exterior en la fosa. Es tracta de l'adquisició de la condició de gestor de residus per a realitzar la valorització i emmagatzematge de ferralla externa.  
En l'actualitat, la ferralla provinent de retallades i retorns interns d'alumini que s'emmagatzema principalment al parc de ferralla exterior i a la nau I. Així mateix, es preveu que la ferralla d'alumini externa (residu admissible) s'emmagatzemarà a l'interior de la nau I o en les compartimentacions anomenades sitges de ferralla situades al parc de ferralla exterior.  
2. S'ampliarà el procés de fosa, per a això es realitzarà la substitució d'un dels forns de fusió antics (forn RAN2), de 10 tones de capacitat, per un conjunt format per: un forn fusor tipus rotatiu de 30 t (per a la recuperació d'escòries i ferralles d'alumini no netes, de gas natural), un forn fusor de tipus reverber de 30 t (per a la fusió d'alumini, calfat per cremadors regeneratius alimentats per gas natural), un forn mantenidor de 45 tones i un sistema de depuració de gasos. S'hi instal·laran dins del taller actual de fosa, on es realitza la fusió de retallades i ferralles d'alumini internes generades en la planta, així com externes.   
  
3. Augment de la producció total de la planta de 80.000 t/any a 140.000 t/any (tant de la secció de laminació com de fosa).   
3.1. Increment de la producció en la secció de fosa a causa de la instal·lació del conjunt de forns, s'estima una capacitat de producció de 58.000 tones anuals en la colada vertical de la fosa.   
  
3.2. Increment de producció en la secció de laminació, s'estima una producció total de 82.000 t/any, a causa de l'optimització dels equips existents, automatització, millora en la productivitat, augment de la grossària mitjana dels productes finals.  
4. Autorització perquè les escòries generades en els forns s'autogestionen en el forn rotatiu (igual que es realitza en l'actualitat en la planta d'Amorebieta). La modificació substancial inclou, a més, la sol·licitud d'autorització perquè les escòries generades en la planta d'Amorebieta puguen ser autogestionades en la planta d'Alacant. Per a això, serà necessari la instal·lació del conjunt de forns i la instal·lació d'una planta de tractament de gasos per a la minimització d'emissions de pols i compostos orgànics.  
La posada en marxa d'esta modificació ampliarà la font i el tipus de matèria primera que la fosa utilitza en l'actualitat en dotar-la d'instal·lacions que permeten la fusió de ferralles d'alumini no netes (lacada, envernissada, pintada o amb presència de restes d'oli o plàstics). El procés de valorització de residus que es realitzarà en el nou conjunt de forn consta de dos processos principals: un de fusió inicial dels materials en forn rotatiu i fusor i un altre per al procés d'homogeneïtzació i aliat en el forn mantenidor.   
La documentació aportada indica una sèrie de residus no perillosos que la mercantil admetrà en la instal·lació com a gestor de residus (06 03 16, 10 03 16, 10 03 20, 10 03 22, 12 01 03, 16 01 18, 16 02 16, 17 04 02, 19 10 02, 19 12 03, 20 01 40 i 15 01 04). Així mateix, exposa que es realitzarà una autogestió del residu perillós 10 03 15\* Escòria d'alumini (escumes inflamables o que emeten, en contacte amb l'aigua, gasos inflamables en quantitats perilloses) generat en la planta d'Alacant o en la planta d'Amorebieta.  
Una vegada que els residus són admesos en la instal·lació, s'apilaran en la zona habilitada. Les operacions de transport i alimentació fins a la unitat de tractament es realitzaran sota coberta. Com a conseqüència de la fusió en el forn rotatiu es generarà un nou residu perillós denominat escòries salines que serà gestionat per gestor autoritzat. Així mateix, en el tractament de gasos es preveu generar un nou residu denominat pols instal·lació de tractament de fums.   
La posada en marxa de la modificació substancial no requerirà la construcció de noves naus, ni l'ampliació de les existents. L'emplaçament dels nous forns i la instal·lació de tractament de gasos se situaran a l'interior de les instal·lacions. La modificació implicarà el condicionament de determinades seccions, com les sitges de ferralla situades al parc de ferralla exterior, condicionament d'un magatzem d'escòries salines i escòries d'alumini i un magatzem de sal, etc.  
  
Tramitació administrativa  
Expedient 100/2021/CONI:  
Amb data 11 d'agost de 2021, es va rebre un escrit del promotor on sol·licitava la determinació d'abast de l'estudi d'impacte ambiental. Adjunta a la consulta: sol·licitud i document inicial del projecte d'instal·lació d'un conjunt de forns.   
Amb data 9 de març de 2022, el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació (òrgan substantiu), va sol·licitar si la modificació de l'AAI necessita sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental (expedient 122/21 IPPC). Adjunta a la consulta: sol·licitud d'inici, projecte de modificació substancial de l'AAI per a l'adquisició de la condició de gestor de residus i documentació complementària.  
  
Amb data 31 de març de 2022, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental (òrgan ambiental) va notificar a l'òrgan substantiu i al promotor un informe on s'indicava que la modificació plantejada constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària i que en relació amb la sol·licitud del document d'abast, revisat el document inicial del projecte d'instal·lació d'un conjunt de forns, este no aborda la totalitat de les modificacions i requerix l'aportació de documentació.   
  
Expedient 115/2022/AIA:  
Amb data 25 de maig de 2022, es va rebre un ofici de l'òrgan substantiu on sol·licitava el document que determine l'abast de l'estudi d'impacte ambiental. Adjunta a l'ofici: sol·licitud de determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental i document inicial del projecte.  
  
Amb data 26 de juliol de 2022, l'òrgan ambiental va notificar les consultes realitzades a les administracions públiques afectades, les quals són:  
Servei de Protecció de l'Atmosfera.  
Ajuntament d'Alacant.  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Servei de Gestió Territorial (competent en matèria d'inundabilitat).  
  
Servei de Residus.  
Amb data 12 de desembre de 2022, l'òrgan substantiu comunica que inicia un nou expedient amb referència 162/22 IPPC, incloent el sol·licitat amb anterioritat (modificació substancial i revisió de l'AAI).  
Així mateix, sol·licita que es deixe sense efecte la petició d'informe de data 25 de maig de 2022, pel fet que una vegada se supere el tràmit d'informació pública es remetrà la totalitat de la nova documentació per a la tramitació de la preceptiva declaració d'impacte ambiental.  
  
Amb data 6 de febrer de 2023, l'òrgan ambiental comunica la resolució d'acabament de l'expedient 115/2022-AIA a l'òrgan substantiu i al promotor.  
El 23 de febrer de 2023, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer remet l'informe sol·licitat en el tràmit de consultes a les administracions públiques afectades, realitzat amb data 26 de juliol de 2022.  
Expedient 147/2023/AIA:  
Amb data 4 d'abril de 2023, l'òrgan substantiu sol·licita la formulació de la declaració d'impacte ambiental, i comunica que durant el període d'informació pública ven ser presentades al·legacions al mencionat expedient el dia 16 de febrer de 2023, per part de la federació Ecologistes en Acció del País Valencià, i que s'hi adjunta còpia, així com còpia de la resposta de la mercantil a les al·legacions presentades. Adjunta a l'ofici: sol·licitud d'inici, sol·licitud del promotor, estudi d'impacte ambiental, projecte tècnic i annexos, informació pública i documentació complementària.  
Amb data 13 de juny de 2023, l'òrgan ambiental sol·licita la remissió dels informes rebuts dels òrgans consultats per l'òrgan substantiu.  
  
Amb data 20 de juliol i 1 de setembre de 2023, l'òrgan substantiu remet un ofici i adjunta còpia dels informes rebuts: Servei de Planificació de Recursos Hidrològics i Qualitat de les Aigües, Servei de Protecció de l'Atmosfera, Agència de Seguretat i Emergències, Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (Secció de Seguretat) i EPSAR. Així mateix, adjunta còpia de les al·legacions presentades per l'associació de veïns San Gabriel, les quals, malgrat haver-se presentat fora de termini, informa que hauran de ser tingudes en compte.  
  
Els informes rebuts en les consultes realitzades a les administracions públiques afectades són:  
1. Amb data 23 de febrer de 2023, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer remet informe on indica que es comprova que l'àmbit de l'activitat estaria afectat lleument per la zona de flux preferent i la zona inundable de període de retorn de 500 anys del barranc d'Aigua Amarga. No obstant això, les instal·lacions no estan afectades per perillositat d'inundació fluvial ni afecten el règim de corrents. Quant a la disponibilitat de recursos hídrics, s'indica que en la documentació presentada no s'establix el volum de l'increment de demanda generat per l'actuació, per a això s'haurà de presentar un estudi de demandes de tots els usos previstos.  
2. Amb data 20 d'abril de 2023, l'Agència de Seguretat i Emergències emet un informe on s'indica que no li és aplicable la normativa d'accidents greus, per la qual cosa es pot continuar la tramitació de l'expedient, sense ser necessari informe d'este departament.  
3. Amb data 16 de maig de 2023, el Servei de Protecció de la Atmosfera emet informe on conclou que el que s'ha exposat en el dit informe quede com a suggeriment, i queda a criteri del servei competent l'acceptació del que s'ha exposat.  
4. Amb data 6 de juny de 2023, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant emet informe en matèria d'accidents greus en els quals intervinguen substàncies perilloses, i conclou que la documentació es considera suficient i que es justifica que les quantitats presents de substàncies perilloses en l'establiment, després de la modificació de l'AAI, estan per davall del llindar inferior de l'annex I de l'RD 840/2015, de 21 de setembre, per la qual cosa l'establiment no es trobarà afectat i, per tant, no li aplicaran les disposicions contingudes en l'esmentat reglament.  
5. Amb data 13 de juny de 2023, l'EPSAR emet informe favorable, on dona conformitat a la documentació aportada.  
6. Amb data 7 de juliol de 2023, el Servei de Planificació de Recursos Hidrològics i Qualitat de les Aigües emet informe on exposa que la mercantil aboca les aigües residuals a la xarxa de sanejament del municipi d'Alacant i les pluvials al barranc d'Aigua Amarga en domini públic hidràulic, i disposa de les corresponents autoritzacions. Indica que la mercantil haurà d'adoptar totes les mesures necessàries per a evitar abocaments al domini públic maritimoterrestre, tant en condicions de funcionament normals com accidentals.  
En l'ofici de data 4 d'abril de 2023, es comunica la finalització del tràmit d'informació pública. L'anunci es va publicar en el DOGV de data 5 de gener de 2023 número 9506, on s'exposa que durant el període d'informació pública s'han rebut al·legacions de la federació Ecologistes en Acció del País Valencià.   
Les al·legacions de la federació Ecologistes en Acció del País Valencià incidixen principalment en què l'estudi d'impacte ambiental no analitza els espais naturals pròxims a la ubicació de la instal·lació i els possibles impactes sobre estos de l'actuació projectada, no analitza la vulnerabilitat del projecte davant accidents greus o catàstrofes, sobre el risc que es produïsquen estos accidents o catàstrofes, i sobre els probables efectes adversos significatius sobre el medi ambient, en el cas que estos passen, no analitza el perill d'inundabilitat de l'emplaçament. Així mateix, exposa que no s'ha adaptat l'AAI a la Decisió d'execució (UE) 2016/1032, de la Comissió, per la qual s'establixen les conclusions sobre les millors tècniques disponibles (MTD) per a les indústries de metalls no ferrosos.  
La contestació del promotor a estes al·legacions:  
Quant a la Xarxa Natura 2000, considera poc probable l'afecció als espais des de les instal·lacions, per les mesures estructurals de prevenció i control d'abocaments existents en totes les instal·lacions i en els voltants del barranc d'Aigua Amarga (barreres físiques de separació).   
  
Respecte a la vulnerabilitat del projecte, indica que s'han previst les següents: erosió, inundabilitat (marina i fluvial) i incendi.   
  
A l'oest de les instal·lacions el risc d'incendi forestal és mitjà i alt, a causa de la presència d'una àrea de pasturatges i matoll. En qualsevol cas, entre les instal·lacions i la zona de pasturatges naturals i matoll se situa una via asfaltada que actuaria com a tallafocs, sent poc probable que les instal·lacions industrials estiguen afectades.  
Quant al risc d'inundació, exposa que per a la zona del barranc d'Aigua Amarga té una perillositat de nivell 3, que implica un calat baix, inferior a 0,8 m, i indica que l'alçària a la qual es troben les instal·lacions respecte al llit del barranc és superior a este calat, a més que la instal·lació disposa de murs. Així mateix, preveu que el barranc d'Aigua Amarga genera perillositat d'inundació en el centre i sud de les instal·lacions de tipus 6 (freqüència i calat baixos) i l'existència de perillositat geomorfològica cap al nord de les instal·lacions. Esta no es considera especialment perillosa per la seua menor freqüència i magnitud, i s'indica que com a mesures per a previndre i mitigar l'efecte advers d'estos episodis, el barranc va ser eixamplat, netejat i reforçat amb murs de formigó armat i que la capacitat de desguàs del barranc està calculada en funció de la conca d'aigües pluvials que rep, per la qual cosa la probabilitat d'inundació és menor en l'actualitat.  
  
Respecte a l'adaptació de l'AAI a la Decisió d'execució (UE) 2016/1032, de la Comissió, per la qual s'establixen les conclusions sobre les MTD, el promotor contesta a esta al·legació que l'Administració, en la Resolució de modificació no substancial de l'AAI de 2 de novembre de 2021, va disposar que les condicions de l'AAI seran objecte de revisió referent a les MTD per a les indústries de metalls no ferrosos en el pròxim expedient de modificació substancial que es pretén iniciar.  
S'exposa en una al·legació que no s'establixen quantitats màximes d'impropis en les ferralles reciclades que es pretenen fondre en el nou forn, tal com establix el Reglament (UE) 333/2011. No s'assegura el compliment de les MTD 74 i 76 del document de les conclusions sobre l'MTD de metalls no ferrosos. Es contesta a esta al·legació que les quantitats queden recollides en el projecte tècnic i en relació amb la qualificació de l'activitat com ara incineració de residus, s'indica que el disseny del procés que es projecta en el forn i la tipologia de residus a gestionar en este definixen clarament una valorització de material.  
  
Una altra al·legació exposa que es pretén gestionar també residus perillosos i que s'ha sol·licitat l'autorització de gestor de residus no perillosos. Es contesta a esta al·legació que se sol·licita una autogestió del residu perillós d'escòria d'alumini, i serà en la resolució d'autorització de l'Administració on s'ha de concedir la corresponent autorització, i exposa que la quantitat a tractar en la instal·lació d'Alacant és la que es reflectix en el projecte tècnic.  
Les al·legacions de l'Associació de Veïns San Gabriel incidixen, principalment, en el fet que l'activitat realitzada per Aludium no es desenvolupa en polígon industrial, no s'ha tingut en compte l'elevat risc d'inundació de la zona, així com el risc geomorfològic, que es troba a menys de 500 metres d'un centre educatiu, diverses instal·lacions hoteleres, oficines, etc.  
Consideracions ambientals  
A l'est de la instal·lació es localitza la mar Mediterrània i està separada d'esta per mitjà de les següents infraestructures lineals: carretera nacional N-332 i via fèrria Alacant-Múrcia, i a una cota superior de les esmentades infraestructures. La planta està a menys de 500 metres d'un centre educatiu, l'Oficina Europea de la Propietat Intel·lectual i d'instal·lacions hoteleres i es localitza a uns 3 quilòmetres al sud de la ciutat d'Alacant. La distància al nucli de població més pròxim a la instal·lació (barri de Sant Gabriel) és d'aproximadament 1 km, situat al sud d'Alacant.  
Consultat el visor cartogràfic, l'emplaçament de la instal·lació limita amb terreny forestal a l'oest i en la part sud confronta amb el barranc d'Aigua Amarga. La ubicació està classificada com a zona rural comuna forestal i consta en la documentació aportada el certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament d'Alacant emés el 28 de novembre de 2006, en el qual es considera apte l'emplaçament.  
  
Es localitzen els següents espais marins de la Xarxa Natura 2000 pròxims a la instal·lació:   
LIC/ZEPA ES0000214 Espai marí de Tabarca. Espai marí que comprén les aigües de la plataforma continental, entre la ciutat d'Alacant i Guardamar del Segura. Esta zona acull l'illa de Tabarca i tota la costa d'este litoral. Destaca la importància de les praderies de posidònia.  
  
ZEPA ES0000508 Espai marí de Tabarca - cap de Palos. Espai que comprén les aigües de la plataforma continental, entre el cap de Palos i la badia d'Alacant. Inclou les aigües circumdants a diverses illes de xicoteta grandària i els voltants de l'illa de Tabarca (Alacant).  
La documentació remesa indica que es disposa de mesures estructurals de prevenció i control d'abocaments existents en totes les instal·lacions i en els voltants del barranc d'Aigua Amarga, i es destaquen les següents: barreres físiques de separació amb el barranc (murs de formigó), que han sigut dissenyades per a minimitzar el risc d'aportació d'aigua amb restes de material sòlid cap al barranc i des d'este cap als espais marins protegits. Estos murs delimiten la instal·lació i, mitjançant el pendent del terreny i els vials interiors, conduïxen les aigües pluvials cap al clavegueram de la planta depuradora. Es disposa d'una xarxa separativa d'aigües i un sistema específic de depuració d'estes en tota la planta.  
Cal indicar que estes infraestructures lineals (carretera N-332 i via del ferrocarril), formen barreres físiques davant possibles abocaments cap al medi marí.  
Segons el visor cartogràfic, la zona nord de la instal·lació està afectada per perillositat geomorfològica, la zona sud està afectada per perillositat d'inundació de nivell 6, i al sud de la instal·lació se situa en zona de policia del barranc d'Aigua Amarga, amb nivell de perillositat 3, d'acord amb la cartografia del PATRICOVA (Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana). La documentació aportada establix que el risc d'inundació marina en la situació actual és molt baix, afectant principalment el barranc d'Aigua Amarga, des del qual la inundació potencial es traslladaria cap a la zona de la depuradora, que queda delimitada per uns murs de contenció que la separen del barranc. I exposa que la inundació fluvial difícilment afectaria les instal·lacions, ja que estan prou elevades respecte al llit del barranc i envoltades de murs.  
  
L'informe de Confederació Hidrogràfica del Xúquer establix que l'àmbit d'actuació se situa en zona de policia del barranc d'Aigua Amarga, respectant la zona de servitud per a ús públic a l'efecte del Reglament del DPH. En tot cas, prèviament a l'inici de noves obres en zona de policia de llit públic s'haurà de disposar de l'autorització d'este organisme. No obstant això, per a instal·lar elements a l'interior d'edificacions existents, no serà necessària autorització d'este organisme.  
  
Així mateix, indica respecte a la inundabilitat i afecció al règim de corrents que, de les dades procedents d'altres estudis elaborats en la zona, es comprova que l'àmbit de l'activitat estaria afectat lleument per la zona de flux preferent i la zona inundable de període de retorn de 500 anys del barranc d'Aigua Amarga. No obstant això, les instal·lacions no estan afectades per perillositat d'inundació fluvial ni afecten el règim de corrents.  
L'estudi d'impacte ambiental realitza un examen d'alternatives del projecte, l'objectiu principal del qual és augmentar l'ús d'alumini secundari, per a això la principal diferència entre les alternatives plantejades seria la tipologia de forn fusor a instal·lar. La conclusió de l'anàlisi ha sigut que es prioritza l'ús de ferralla d'alumini amb presència d'impureses a causa de l'escassetat en el mercat de retalls nets i l'elecció de la tecnologia més apropiada per a la seua fusió, tant des del punt de vista productiu com ambiental.   
L'ampliació prevista consistix en actuacions que no implicaran l'increment de superfície; segons els plànols aportats la modificació substancial afectarà l'interior d'edificacions existents; no es realitzaran obres que suposen construcció de noves edificacions; només requerirà operacions de condicionament per a la implantació de la nova maquinària.   
La planta de tractament de gasos se situarà en una zona existent, que es desmantellarà per a situar esta instal·lació. Els treballs de condicionament se cenyiran a l'interior de la nau (fonamentacions) i soterranis per a equips. El forn rotatiu disposarà d'un injector d'oxigen, per la qual cosa és necessària la instal·lació d'una xarxa d'oxigen i un depòsit i requerirà l'ús de sals fundents, per a això s'habilitarà un emmagatzematge. Els residus no perillosos generats durant la fase d'obres seran retirats per gestor autoritzat.  
La modificació proposada amb major rellevància ambiental consistix principalment en l'increment de producció, que estarà associat a un increment en el consum de matèries primeres i auxiliars a conseqüència de l'augment de la capacitat de fusió i a un augment de la quantitat de residus no perillosos tractats. Es genera un nou residu perillós denominat escòries salines que serà gestionat mitjançant gestor autoritzat. Les necessitats d'energia elèctrica, gas natural i aire comprimit es veuran incrementades.   
S'implantarà una instal·lació de tractament de fums (depuració de gasos) per a la minimització d'emissions de pols i els possibles compostos orgànics provinents de la ferralla d'alumini amb presència de material lacat, envernissat, pintat o amb presència de restes d'oli. Consistix en una apagaespurnes separadora de partícules grans, una addició de calç més carbó actiu, en proporció a determinar segons el mix de ferralla utilitzada, i uns filtres de mànegues. S'indica que la planta de tractament de fums estarà dissenyada amb la tecnologia necessària per a garantir el compliment dels valors límit d'emissió establits en les MTD d'aplicació a la instal·lació.   
Es detallen en el projecte les millors tecnologies disponibles aplicables a l'activitat, així com la manera en què s'apliquen en la instal·lació.  
  
El residu perillós generat associat al subprocés de tractament de gasos serà emmagatzemat en la zona de la instal·lació de tractament de gasos, sobre sòl estanc i sota sostre, fins a la seua retirada per gestor autoritzat, amb una freqüència màxima de recollida semestral. Així mateix, serà necessari augmentar les sitges d'emmagatzematge d'escòries d'alumini, disposar d'una major zona coberta i habilitar una zona per a l'emmagatzematge d'escòries salines.  
El proveïment d'aigua es realitza a través de la xarxa d'aigua municipal, i amb la modificació es preveu un increment de consum a causa de l'augment de producció en el pou de colada vertical (passant de 3 a 5 colades al dia).  
Consum actual de 61.207 m3 (any 2021).   
Consum previst de 24.483 m3 per la implantació del nou equip, sent el consum total de 85.690 m3.  
Respecte al consum d'aigua, es garantirà la disponibilitat dels recursos hídrics suficients per a proveir les necessitats de l'increment de demanda generada per l'actuació.  
Segons el que s'establix en l'informe emés per l'EPSAR, les aigües residuals generades en les instal·lacions (industrials i domèstiques) s'aboquen conjuntament a la xarxa de clavegueram municipal en un únic punt d'abocament i es realitzen controls trimestrals de l'abocament que inclou els següents efluents: sobreeiximent basses, banys i rentades de línies de tractament químic, rebuig d'equips d'osmosi inversa, sanitaris i pluvials d'escorrentia.   
Així mateix, indica que les noves instal·lacions projectades no modifiquen el règim d'abocaments. La modificació no suposa un canvi de la qualitat de l'abocament, ja que no es preveu l'abocament de cap nou efluent. Les aigües de rebuig del procés d'osmosi s'aboquen al clavegueram (juntament amb les aigües sanitàries i la resta de les aigües de procés), i s'exposa que si el resultat de l'abocament fora altament salí, s'hauria de gestionar eixe rebuig, o en cas de mantindre's la seua connexió al clavegueram, s'haurà de garantir el continu compliment dels límits establits en l'ordenança municipal d'abocaments a la xarxa de sanejament.   
Les aigües pluvials que han sigut segregades de les aigües sanitàries prèviament al pas per un decantador d'oli s'adrecen a l'arqueta de pluvials municipals. I les aigües pluvials de les zones limítrofes de la parcel·la s'aboquen a través de diversos punts al llit del barranc d'Aigua Amarga.  
Es disposa d'autorització de la CHX emesa el 24 d'agost de 2000, per a la instal·lació d'un col·lector d'aigües pluvials en zona de policia del barranc d'Aigua Amarga, i l'abocament d'estes al llit.   
L'estudi d'impacte ambiental identifica, caracteritza i realitza una valoració dels impactes, tant per a la fase de construcció, com per a la fase d'explotació.  
Fase de construcció: es requerix operacions de condicionament per a la implantació de la nova maquinària (sense obres de nova edificació). En concret, les modificacions es realitzaran en la nau de fosa (zona construïda).  
Fase d'explotació: els residus que es generaran amb la modificació es gestionaran de la mateixa manera que els existents. La modificació suposarà un focus d'emissió més als ja existents, amb augment de la incidència de contaminació atmosfèrica. Las noves instal·lacions suposaran un increment del soroll generat, encara que els forns se situaran a l'interior de la nau de fosa.  
L'estudi d'impacte ambiental establix mesures preventives i correctores. Les principals en la fase d'explotació són les següents: la planta haurà de disposar dels sistemes de depuració necessàries per a complir els límits d'emissió atmosfèrica. La totalitat de l'emplaçament disposarà d'una solera de formigó i determinades superfícies tindran un major grau d'impermeabilització mitjançant pintura epoxi. Es disposarà de protocols i equips per a la contenció i absorció de vessaments o fugues, cubetes de retenció per a líquids, sistemes de drenatge, etc. Les activitats que impliquen la generació de residus tòxics i perillosos disposaran dels elements necessaris per a la seua correcta gestió, i compliran la legislació d'aplicació en cada cas. Es realitzarà el control analític de les aigües abocades a col·lector i es mantindrà un registre dels resultats analítics obtinguts.  
El programa de vigilància i seguiment ambiental en la fase de funcionament de la instal·lació preveu el control d'acceptació i gestió de residus en planta, control de paràmetres de processos i controls d'emissions a l'atmosfera.  
Consideracions jurídiques  
El projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, segons el que es preveu en l'article 7.1.c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'epígraf 4.e de l'annex I.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària previst en la secció 1a, capítol II, del títol II, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
L'article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència en avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.   
Per tot el que antecedix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc,  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de modificació substancial de l'autorització ambiental integrada d'una indústria de producció i transformació d'alumini, promogut per Aludium Transformación de Productos, SLU, situat a l'avinguda d'Elx, número 109, d'Alacant, sempre que este es desenvolupe d'acord amb el que s'establix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació presentada i de conformitat amb les següents condicions:   
1. Respecte a la llista definitiva de residus admissibles, quedarà limitada per l'abast de l'autorització sectorial, entre els proposats pel promotor segons la documentació aportada a este òrgan. Es podran incloure altres codis LER que l'òrgan competent considere susceptibles d'autorització, sempre que la seua inclusió no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no responga a supòsits en els quals, d'acord amb la legislació sectorial vigent, s'exigisca la tramitació d'un procediment d'avaluació ambiental.   
2. Tant la càrrega/descarrega com l'emmagatzematge de les sals fundents i les escòries es realitzarà en zona coberta, per a evitar l'arrossegament de partícules per les aigües pluvials. Cal disposar d'un pla de neteja davant un possible abocament o accident. Las mesures de prevenció i correcció davant d'accidents s'han d'implantar en el programa de vigilància i seguiment ambiental.   
3. Atés que l'emmagatzematge de ferralles es troba a l'interior de la nau I i en zona de sitges al parc de ferralla, sobre solera de formigó i tenint en compte que el parc de ferralla és una de les instal·lacions no cobertes, respecte al residu admissible de ferralles d'alumini no netes (alumini impregnat amb oli i similars), haurà de condicionar-se una zona protegida de la intempèrie o apilar-se a l'interior de la nau I, de manera que no es puga produir la contaminació de les aigües pluvials.  
  
4. Atesa la proximitat de la instal·lació a terreny forestal, resulta d'aplicació el que es disposa en l'annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, que incorpora un plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres, treballs i aprofitaments forestals, que es realitzen en terreny forestal o en els voltants.   
  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A este efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.   
  
Segon  
D'acord amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:   
a. Ordenar la publicació de la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.   
b. La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.   
  
Tercer   
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 1 de desembre de 2023. El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9819, del 02-04-2024 (2024/2277)

RESOLUCIÓN de 1 de diciembre de 2023 del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto de modificación sustancial de la autorización ambiental integrada de una industria de producción y transformación de aluminio, avenida de Elche, número 109 de término municipal de Alicante. Expediente: (3131270) 147/2023/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9819

Fecha DOGV
:   02-04-2024

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2024/2277

CVE


Fecha del documento
:   01-12-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 1 de diciembre de 2023 del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto de modificación sustancial de la autorización ambiental integrada de una industria de producción y transformación de aluminio, avenida de Elche, número 109 de término municipal de Alicante. Expediente: (3131270) 147/2023/AIA. [2024/2277]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (3131270) 147/2023/AIA.  
Título: modificación sustancial de la autorización ambiental integrada de una industria de producción y transformación de aluminio.  
Promotor: Aludium Transformación de Productos, SLU.  
Órgano sustantivo: Dirección General de Calidad y Educación Ambiental.  
Ref. Órgano sustantivo: 162/22 IPPC.  
Localización: avenida de Elche, número 109 de Alicante.  
NIMA: 0300003918.  
  
Antecedentes  
Aludium explota una instalación existente y en funcionamiento, que desarrolla la actividad de producción y transformación de aluminio, especializada en la producción de placa litográfica, hoja fina para envase y embalaje, formatos de chapa para tapones de botellas y productos de brillo para elementos decorativos y cosmética.  
La instalación se autorizó mediante Resolución de 10 de diciembre de 2009, de la Dirección General para el Cambio Climático, por la que se otorga a Alcoa Transformación de Productos, SL, la autorización ambiental integrada (AAI) para una fábrica de producción y transformación de aluminio, quedando inscrita en el Registro de Instalaciones de la Comunitat Valenciana con el número 216/AAI/CV, con una capacidad de producción 80.000 toneladas.  
Mediante Resolución de 15 de junio de 2015, de la Dirección General de Calidad Ambiental, se procedió al cambio de denominación social de la AAI otorgada a Alcoa Transformación de Productos, SL, a favor de Aludium Transformación de Productos, SLU.  
Descripción del proyecto  
El emplazamiento de la instalación ocupa una superficie total de 316.482 m², siendo 73.778 m² de edificación cubierta. La actividad consiste en la producción de una mezcla de productos especiales, laminados en banda, con distintas aplicaciones: strips, construcción, litho, productos para cosmética, iluminación, automóvil, aislamientos, chapa para la fabricación de closures (tapones), etc.  
El proceso productivo consta principalmente de las siguientes fases:  
1. Recepción y almacenamiento de materia prima. Actualmente se compone de bobinas de aluminio, que proceden del proceso de desbaste de la planta de Amorebieta y de chatarra de aluminio que se retorna de la planta.  
2. Zona productiva dividida en tres talleres:  
2.1. Laminación. El proceso de laminación se desarrolla en ocho naves, destinando una superficie aproximada de 25.000 m². Cuenta con dos plantas químicas para tratamiento de las aguas de vertido final de los flujos ácidos y alcalinos de dos líneas.  
2.2. Taller de hoja fina (Foil). Con una superficie aproximada de 15.000 m², se localizan las naves dedicadas al proceso general de hoja fina.  
2.3. Fundición. Las dos naves de fundición tienen una superficie de 4.600 m². Es un taller en el que se funde recortes y chatarras de aluminio internas generadas en la planta, así como de las que el grupo genera en otras fábricas. Estas chatarras son limpias (no están pintadas, ni lacadas). La fundición cuenta con dos procesos básicos: colada vertical y colada continua. En la colada vertical se obtienen placas de aluminio para ser laminadas en el laminador caliente de la planta de Amorebieta. En la colada continua se obtienen bobinas que son laminadas directamente en el taller de laminación de la planta.  
3. Acabado, embalado y expediciones.  
La planta es existente y ampliará el proceso de fundición, debido a las necesidades productivas, para ello prevé la instalación de un horno rotativo, uno horno fusor de reverbero y un horno mantenedor, para la fusión de chatarras de aluminio no limpias (lacadas y/o pintadas, perfiles, latas, litografía, aluminio impregnado con aceite y similares). De esta forma se tendrá la posibilidad de gestionar chatarras de aluminio externas tanto limpias como no limpias, que ofrecerá mayor versatilidad en el proceso de fundición.  
Se distinguirán dos procesos productivos en la planta con la modificación prevista:  
1. Producción y transformación de aluminio.  
2. Reciclaje de chatarras de aluminio y recuperación de escorias mediante fusión en horno rotativo.  
La modificación sustancial consiste principalmente en la instalación de un conjunto de hornos compuesto por dos hornos fusores (uno rotativo y otro de reverbero), un horno mantenedor (horno de espera) y un sistema de depuración de gases. Esta ampliación no cambiará la superficie ocupada por la planta. Los hornos se implantarán en el interior de la nave taller de fundición y la instalación de tratamiento de gases se ubicará en una zona existente próxima al taller de fundición.  
Descripción de la modificación sustancial proyectada  
Se plantean las siguientes actuaciones en la modificación:  
1. Solicitud de la autorización de gestor de residuos no peligrosos para poder utilizar chatarra del exterior en la fundición. Se trata de la adquisición de la condición de gestor de residuos para realizar la valorización y almacenamiento de chatarra externa.  
En la actualidad, la chatarra proveniente de recortes y retornos internos de aluminio que se almacena principalmente en el parque de chatarra exterior y en la nave I. Asimismo se prevé que la chatarra de aluminio externa (residuo admisible) se almacenará en el interior de la nave I o en las compartimentaciones llamadas silos de chatarra ubicadas en el parque de chatarra exterior.  
2. Se ampliará el proceso de fundición, para ello se realizará la sustitución de uno de los hornos de fusión antiguos (horno RAN2), de 10 toneladas de capacidad, por un conjunto formado por: un horno fusor tipo rotativo de 30 t (para la recuperación de escorias y chatarras de aluminio no limpias, de gas natural), un horno fusor de tipo reverbero de 30 t (para la fusión de aluminio, calentado por quemadores regenerativos alimentados por gas natural), un horno mantenedor de 45 toneladas y un sistema de depuración de gases. Se instalarán dentro del taller actual de fundición, donde se realiza la fusión de recortes y chatarras de aluminio internas generadas en la planta, así como externas.  
3. Aumento de la producción total de la planta de 80.000 t/año a 140.000 t/año (tanto de la sección de laminación como de fundición).  
3.1. Incremento de la producción en la sección de fundición debido a la instalación del conjunto de hornos, se estima una capacidad de producción de 58.000 toneladas anuales en la colada vertical de la fundición.  
3.2. Incremento de producción en la sección de laminación, se estima una producción total de 82.000 t/año, debido a la optimización de los equipos existentes, automatización, mejora en la productividad, aumento del espesor medio de los productos finales.  
4. Autorización para que las escorias generadas en los hornos se autogestionen en el horno rotativo (al igual que se realiza en la actualidad en la planta de Amorebieta). La modificación sustancial incluye además la solicitud de autorización para que las escorias generadas en la planta de Amorebieta puedan ser autogestionadas en la planta de Alicante. Para ello, será necesario la instalación del conjunto de hornos y la instalación de una planta de tratamiento de gases para la minimización de emisiones de polvo y compuestos orgánicos.  
La puesta en marcha de esta modificación ampliará la fuente y el tipo de materia prima que la fundición utiliza en la actualidad al dotarla de instalaciones que permiten la fusión de chatarras de aluminio no limpias (lacada, barnizada, pintada o con presencia de restos de aceite o plásticos). El proceso de valorización de residuos que se realizará en el nuevo conjunto de horno consta de dos procesos principales: uno de fusión inicial de los materiales en horno rotativo y fusor y otro para el proceso de homogeneización y aleado en el horno mantenedor.  
La documentación aportada indica una serie de residuos no peligrosos que la mercantil admitirá en la instalación como gestor de residuos (06 03 16, 10 03 16, 10 03 20, 10 03 22, 12 01 03, 16 01 18, 16 02 16, 17 04 02, 19 10 02, 19 12 03, 20 01 40 y 15 01 04). Asimismo, expone que se realizará una autogestión del residuo peligroso 10 03 15\* Escoria de aluminio (espumas inflamables o que emiten, en contacto con el agua, gases inflamables en cantidades peligrosas) generado en la planta de Alicante o en la planta de Amorebieta.  
Una vez que los residuos son admitidos en la instalación, se acopiarán en la zona habilitada. Las operaciones de transporte y alimentación hasta la unidad de tratamiento se realizarán bajo cubierta. Como consecuencia de la fusión en el horno rotativo se generará un nuevo residuo peligroso denominado escorias salinas que será gestionado por gestor autorizado. Asimismo, en el tratamiento de gases se prevé generar un nuevo residuo denominado polvo instalación de tratamiento de humos.  
La puesta en marcha de la modificación sustancial no requerirá la construcción de nuevas naves, ni ampliación de las existentes, el emplazamiento de los nuevos hornos y la instalación de tratamiento de gases, se ubicarán en el interior de las instalaciones. La modificación implicará el acondicionamiento de determinadas secciones, como los silos de chatarra ubicadas en el parque de chatarra exterior, acondicionamiento de un almacén de escorias salinas y escorias de aluminio y un almacén de sal, etc.  
  
Tramitación administrativa  
Expediente 100/2021/CONI:  
Con fecha 11 de agosto de 2021, se recibió escrito del promotor solicitando la determinación de alcance del estudio de impacto ambiental. Adjunta a la consulta: solicitud y documento inicial del proyecto de instalación de un conjunto de hornos.  
Con fecha 9 de marzo de 2022, el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación (órgano sustantivo), solicitó si la modificación de la AAI necesita someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental (expediente 122/21 IPPC). Adjunta a la consulta: solicitud de inicio, proyecto de modificación sustancial de la AAI para la adquisición de la condición de gestor de residuos y documentación complementaria.  
Con fecha 31 de marzo de 2022, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental (órgano ambiental), notificó al órgano sustantivo y al promotor un informe indicando que la modificación planteada constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria y que en relación con la solicitud del documento de alcance, revisado el documento inicial del proyecto de instalación de un conjunto de hornos, este no aborda la totalidad de las modificaciones, requiriendo la aportación de documentación.  
Expediente 115/2022/AIA:  
Con fecha 25 de mayo de 2022, se recibió oficio del órgano sustantivo, solicitando el documento que determine el alcance del estudio de impacto ambiental. Adjunta al oficio: solicitud de determinación del alcance del estudio de impacto ambiental y documento inicial del proyecto.  
Con fecha 26 de julio de 2022, el órgano ambiental procedió a notificar las consultas realizadas a las administraciones públicas afectadas, siendo:  
Servicio de Protección de la Atmósfera.  
Ayuntamiento de Alicante.  
Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Servicio de Gestión Territorial (competente en materia de inundabilidad).  
Servicio de Residuos.  
Con fecha 12 de diciembre de 2022, el órgano sustantivo comunica que inicia un nuevo expediente con referencia 162/22 IPPC, incluyendo lo solicitado con anterioridad (modificación sustancial y revisión de la AAI).  
Asimismo, solicita que se deje sin efecto la petición de informe de fecha 25 de mayo de 2022, debido a que una vez se supere el trámite de información pública se procederá a remitir la totalidad de la nueva documentación para la tramitación de la preceptiva declaración de impacto ambiental.  
Con fecha 6 de febrero de 2023, el órgano ambiental comunica la resolución de terminación del expediente 115/2022-AIA al órgano sustantivo y al promotor.  
El 23 de febrero de 2023, Confederación Hidrográfica del Júcar remite el informe solicitado en el trámite de consultas a las administraciones públicas afectadas, realizado con fecha 26 de julio de 2022.  
Expediente 147/2023/AIA:  
Con fecha 4 de abril de 2023, el órgano sustantivo solicita la formulación de la declaración de impacto ambiental, comunicando que durante el periodo de información pública se presentaron alegaciones al citado expediente el día 16 de febrero de 2023, por parte de la federación Ecologistas en Acción del País Valencia, adjuntando copia, así como copia de la respuesta de la mercantil a las alegaciones presentadas. Adjunta al oficio: solicitud de inicio, solicitud del promotor, estudio de impacto ambiental, proyecto técnico y anexos, información pública y documentación complementaria.  
Con fecha 13 de junio de 2023, el órgano ambiental solicita la remisión de los informes recibidos de los órganos consultados por el órgano sustantivo.  
Con fecha 20 de julio y 1 de septiembre de 2023, el órgano sustantivo remite oficio adjuntando copia de los informes recibidos, siendo: Servicio de Planificación de Recursos Hidrológicos y Calidad de las Aguas, Servicio de Protección de la Atmósfera, Agencia de Seguridad y Emergencias, Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante (Sección de Seguridad) y EPSAR. Asimismo, adjunta copia de las alegaciones presentadas por la Asociación de vecinos San Gabriel, las cuales, pese a haberse presentado fuera de plazo, informa que deberán ser tenidas en cuenta.  
Los informes recibidos en las consultas realizadas a las administraciones públicas afectadas son:  
1. Con fecha 23 de febrero de 2023, Confederación Hidrográfica del Júcar remite informe indicando que se comprueba que el ámbito de la actividad estaría afectado levemente por la zona de flujo preferente y la zona inundable de periodo de retorno de 500 años del barranco de Agua Amarga. No obstante, las instalaciones no se ven afectadas por peligrosidad de inundación fluvial ni afectan al régimen de corrientes. En cuanto a la disponibilidad de recursos hídricos, se indica que en la documentación presentada no se establece el volumen del incremento de demanda generado por la actuación, para lo cual se presentará un estudio de demandas de todos los usos previstos.  
2. Con fecha 20 de abril de 2023, la Agencia de Seguridad y Emergencias emite informe indicando que no le es de aplicación la normativa de accidentes graves, por lo que se puede continuar con la tramitación del expediente, sin ser necesario informe de este departamento.  
3. Con fecha 16 de mayo de 2023, el Servicio de Protección de la Atmósfera emite informe, concluyendo que lo expuesto en el citado informe quede como sugerencia, quedando a criterio del servicio competente la aceptación de lo expuesto.  
4. Con fecha 6 de junio de 2023, el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante emite informe en materia de accidentes graves en los que intervengan sustancias peligrosas, concluyendo que la documentación se considera suficiente y, se justifica que las cantidades presentes de sustancias peligrosas en el establecimiento, tras la modificación de la AAI, están por debajo del umbral inferior del anexo I del RD 840/2015, de 21 de septiembre, por lo que el establecimiento no se encontrará afectado y, por lo tanto, no le aplicarán las disposiciones contenidas en el citado reglamento.  
5. Con fecha 13 de junio de 2023, EPSAR emite informe favorable, dando conformidad a la documentación aportada.  
6. Con fecha 7 de julio de 2023, el Servicio de Planificación de Recursos Hidrológicos y Calidad de las Aguas emite informe, exponiendo que la mercantil vierte las aguas residuales a la red de saneamiento del municipio de Alicante y las pluviales al barranco de Agua Amarga en dominio público hidráulico, contando con las correspondientes autorizaciones. Indica que la mercantil deberá adoptar todas las medidas necesarias para evitar vertidos al dominio público marítimo terrestre, tanto en condiciones de funcionamiento normales como accidentales.  
En el oficio de fecha 4 de abril de 2023, se comunica la finalización del trámite de información pública. El anuncio se publicó en el DOGV de fecha 5 de enero de 2023 número 9506, exponiendo que durante el periodo de información pública se han recibido alegaciones de la federación Ecologistas en Acción del País Valencià.  
Las alegaciones de la federación Ecologistas en Acción del País Valencià, principalmente inciden en que el estudio de impacto ambiental no analiza los espacios naturales próximos a la ubicación de la instalación y los posibles impactos sobre los mismos de la actuación proyectada, no analiza la vulnerabilidad del proyecto ante accidentes graves o catástrofes, sobre el riesgo de que se produzcan dichos accidentes o catástrofes, y sobre los probables efectos adversos significativos sobre el medio ambiente, en caso de ocurrencia de estos, no analiza el peligro de inundabilidad del emplazamiento. Asimismo, expone que no se ha adaptado la AAI a la Decisión de ejecución (UE) 2016/1032 de la Comisión por la que se establecen las conclusiones sobre las mejores técnicas disponibles (MTD) para las industrias de metales no ferrosos.  
La contestación del promotor a estas alegaciones:  
En cuanto a RN 2000, considera poco probable la afección a los espacios desde las instalaciones, por las medidas estructurales de prevención y control de vertidos existentes en todas las instalaciones y en las inmediaciones del barranco de Agua Amarga (barreras físicas de separación).  
Respecto a la vulnerabilidad del proyecto, indica que se han contemplado las siguientes: erosión, inundabilidad (marina y fluvial) e incendio.  
Al oeste de las instalaciones el riesgo de incendio forestal es medio y alto, debido a la presencia de un área de pastizales y matorral. En cualquier caso, entre las instalaciones y la zona de pastizales naturales y matorral se sitúa una vía asfaltada que actuaría como cortafuegos, siendo poco probable que las instalaciones industriales se vieran afectadas.  
En cuanto al riesgo de inundación, expone que para la zona del barranco de Agua Amarga tiene una peligrosidad de nivel 3, que implica un calado bajo, inferior a 0,8 m, indicando que la altura a la que se encuentran las instalaciones con respecto al cauce del barranco es superior a este calado, además de contar la instalación con muros. Asimismo contempla que el barranco de Agua Amarga genera peligrosidad de inundación en el centro y sur de las instalaciones de tipo 6 (frecuencia y calado bajos) y la existencia de peligrosidad geomorfológica hacia el norte de las instalaciones, no considerándola especialmente peligrosa por su menor frecuencia y magnitud, indicando que como medidas para prevenir y mitigar el efecto adverso de estos episodios, el barranco fue ensanchado, limpiado y reforzado con muros de hormigón armado y que la capacidad de desagüe del barranco está calculada en función de la cuenca de aguas pluviales que recibe, por lo que la probabilidad de inundación es menor en la actualidad.  
Respecto a la adaptación de la AAI a la Decisión de ejecución (UE) 2016/1032 de la Comisión por la que se establecen las conclusiones sobre las MTD, el promotor contesta a esta alegación que la administración en la resolución de modificación no sustancial de la AAI de 2 de noviembre de 2021, dispuso que las condiciones de la AAI serán objeto de revisión en lo referente a las MTD para las industrias de metales no ferrosos en el próximo expediente de modificación sustancial que se pretende iniciar.  
Se expone en una alegación que no se establecen cantidades máximas de impropios en las chatarras recicladas que se pretenden fundir en el nuevo horno, tal y como establece el Reglamento (UE) 333/2011. No se asegura el cumplimiento de las MTD 74 y 76 del documento de las conclusiones sobre la MTD de metales no ferrosos. Se contesta a esta alegación que las cantidades quedan recogidas en el proyecto técnico y en relación con la calificación de la actividad como incineración de residuos, se indica que el diseño del proceso que se proyecta en el horno y la tipología de residuos a gestionar en el mismo definen claramente una valorización de material.  
Otra alegación expone que se pretende gestionar también residuos peligrosos y que se ha solicitado la autorización de gestor de residuos no peligrosos. Se contesta a esta alegación que se solicita una autogestión del residuo peligroso de escoria de aluminio, siendo en la resolución de autorización de la administración donde se debe conceder la correspondiente autorización, exponiendo que la cantidad por tratar en la instalación de Alicante es la que se refleja en el proyecto técnico.  
Las alegaciones de la Asociación de Vecinos San Gabriel, principalmente inciden en que la actividad realizada por Aludium no se desarrolla en polígono industrial, no se ha tenido en cuenta el elevado riesgo de inundación de la zona, así como el riesgo geomorfológico, que se encuentra a menos de 500 metros de un centro educativo, varias instalaciones hoteleras, oficinas, etc.  
Consideraciones ambientales  
Al este de la instalación se localiza el mar Mediterráneo y está separada de este por medio de las siguientes infraestructuras lineales: carretera nacional N-332 y vía férrea Alicante-Murcia, y a una cota superior de las citadas infraestructuras. La planta está a menos de 500 metros de un centro educativo, la Oficina Europea de la Propiedad Intelectual y de instalaciones hoteleras y se localiza a unos 3 kilómetros al sur de la ciudad de Alicante. La distancia al núcleo de población más próximo a la instalación (barrio de San Gabriel) es de aproximadamente 1 km, situado al sur de Alicante.  
Consultado el visor cartográfico el emplazamiento de la instalación linda con terreno forestal al oeste y en su parte sur es colindante con el barranco de Agua Amarga. La ubicación está clasificada como zona rural común forestal y consta en la documentación aportada el certificado de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Alicante emitido el 28 de noviembre de 2006, en el que se considera apto el emplazamiento.  
Se localizan los siguientes espacios marinos de la Red Natura 2000 próximos a la instalación:  
LIC/ZEPA ES0000214 Espacio marino de Tabarca. Espacio marino que comprende las aguas de la plataforma continental, entre la ciudad de Alicante y Guardamar del Segura. Esta zona acoge la isla de Tabarca y toda la costa de este litoral. Se destaca la importancia de sus praderas de posidonia oceánica.  
ZEPA ES0000508 espacio marino de Tabarca-Cabo de Palos. Espacio que comprende las aguas de la plataforma continental, entre el Cabo de Palos y la bahía de Alicante. Incluye las aguas circundantes a varias islas de pequeño tamaño y los alrededores de la isla de Tabarca (Alicante).  
La documentación remitida indica que se dispone de medidas estructurales de prevención y control de vertidos existentes en todas las instalaciones y en las inmediaciones del barranco de Agua Amarga, destacando las siguientes: barreras físicas de separación con el barranco (muros de hormigón), que han sido diseñadas para minimizar el riesgo de aporte de agua con restos de material sólido hacia el barranco y desde este hacia los espacios marinos protegidos. Estos muros delimitan la instalación y mediante la pendiente del terreno y los viales interiores, conducen las aguas pluviales hacia el alcantarillado de la planta depuradora. Se dispone de una red separativa de aguas y un sistema específico de depuración de estas en toda la planta.  
Cabe indicar que las citadas infraestructuras lineales (carretera N-332 y vía del ferrocarril), conforman barreras físicas ante posibles vertidos hacia el medio marino.  
Según el visor cartográfico la zona norte de la instalación está afectada por peligrosidad geomorfológica, la zona sur está afectada por peligrosidad de inundación de nivel 6 y al sur de la instalación se sitúa en zona de policía del barranco de Agua Amarga, con nivel de peligrosidad 3, de acuerdo con la cartografía del PATRICOVA (Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación de la Comunitat Valenciana). La documentación aportada establece que el riesgo de inundación marina en la situación actual es muy bajo, afectando principalmente al barranco de Agua Amarga, desde el cual la inundación potencial se trasladaría hacia la zona de la depuradora, que queda delimitada por unos muros de contención que la separan del barranco. Exponiendo que la inundación fluvial difícilmente afectaría a las instalaciones, ya que están suficientemente elevadas con respecto al cauce del barranco y rodeadas de muros.  
El informe de Confederación Hidrográfica del Júcar establece que el ámbito de actuación se sitúa en zona de policía del barranco de Agua Amarga, respetando la zona de servidumbre para uso público a efectos del Reglamento del DPH. En todo caso, previamente al inicio de nuevas obras en zona de policía de cauce público se deberá contar con la autorización de este organismo. No obstante, para instalar elementos en el interior de edificaciones existentes, no será necesaria autorización de este organismo.  
Asimismo, indica respecto a la inundabilidad y afección al régimen de corrientes que, de los datos procedentes de otros estudios elaborados en la zona, se comprueba que el ámbito de la actividad estaría afectado levemente por la zona de flujo preferente y la zona inundable de periodo de retorno de 500 años del barranco de Agua Amarga. No obstante, las instalaciones no se ven afectadas por peligrosidad de inundación fluvial ni afectan al régimen de corrientes.  
El estudio de impacto ambiental realiza un examen de alternativas del proyecto, siendo el objetivo principal aumentar el uso de aluminio secundario, para ello la principal diferencia entre las alternativas planteadas sería la tipología de horno fusor a instalar. La conclusión del análisis ha sido que se prioriza el uso de chatarra de aluminio con presencia de impurezas debido a la escasez en el mercado de recortes limpios y la elección de la tecnología más apropiada para su fusión, tanto desde el punto de vista productivo como ambiental.  
La ampliación prevista consiste en actuaciones que no implicarán el incremento de superficie; según los planos aportados la modificación sustancial afectará al interior de edificaciones existentes; no se realizarán obras que supongan construcción de nuevas edificaciones; solo requerirá operaciones de acondicionamiento para la implantación de la nueva maquinaria.  
La planta de tratamiento de gases se ubicará en una zona existente, que se desmantelará para ubicar esta instalación. Los trabajos de acondicionamiento se ceñirán al interior de la nave (cimentaciones) y sótanos para equipos. El horno rotativo dispondrá de un inyector de oxígeno, por lo que es necesaria la instalación de una red de oxígeno y un depósito y requerirá el uso de sales fundentes, para lo que se habilitará un almacenamiento. Los residuos no peligrosos generados durante la fase de obras serán retirados por gestor autorizado.  
La modificación propuesta con mayor relevancia ambiental consiste principalmente en el incremento de producción, que estará asociado a un incremento en el consumo de materias primas y auxiliares como consecuencia del aumento de la capacidad de fusión y a un aumento de la cantidad de residuos no peligrosos tratados. Se genera un nuevo residuo peligroso denominado escorias salinas que será gestionado mediante gestor autorizado. Las necesidades de energía eléctrica, gas natural y aire comprimido se verán incrementadas.  
Se implantará una instalación de tratamiento de humos (depuración de gases) para la minimización de emisiones de polvo y los posibles compuestos orgánicos provenientes de la chatarra de aluminio con presencia de material lacado, barnizado, pintado o con presencia de restos de aceite. Consiste en una apagachispas separadora de partículas grandes, una adición de cal más carbón activo, en proporción a determinar según el mix de chatarra utilizada, y unos filtros de mangas. Se indica que la planta de tratamiento de humos estará diseña con la tecnología necesaria para garantizar el cumplimiento de los valores límite de emisión establecidos en las MTD de aplicación a la instalación.  
Se detallan en el proyecto las mejores tecnologías disponibles aplicables a la actividad, así como el modo en que se aplican en la instalación.  
El residuo peligroso generado asociado al subproceso de tratamiento de gases, será almacenado en la zona de la instalación de tratamiento de gases, sobre suelo estanco y bajo techo, hasta su retirada por gestor autorizado, con una frecuencia máxima de recogida semestral. Asimismo, será necesario aumentar los silos de almacenamiento de escorias de aluminio, disponer de una mayor zona cubierta y habilitar una zona para el almacenamiento de escorias salinas.  
El abastecimiento de agua se realiza a través de la red de agua municipal, y con la modificación se prevé un incremento de consumo debido al aumento de producción en el pozo de colada vertical (pasando de 3 a 5 coladas al día).  
Consumo actual de 61.207 m³ (año 2021).  
Consumo previsto de 24.483 m³ por la implantación del nuevo equipo, siendo el consumo total de 85.690 m³.  
Respecto al consumo de agua, se garantizará la disponibilidad de los recursos hídricos suficientes para abastecer las necesidades del incremento de demanda generada por la actuación.  
Según establece el informe emitido por EPSAR, las aguas residuales generadas en las instalaciones (industriales y domésticas) se vierten conjuntamente a la red de alcantarillado municipal en un único punto de vertido y se realizan controles trimestrales del vertido que incluye los siguientes efluentes: Rebose balsas, baños y lavados líneas de tratamiento químico, rechazo equipos de ósmosis inversa, sanitarios y pluviales de escorrentía.  
Asimismo, indica que las nuevas instalaciones proyectadas no modifican el régimen de vertidos. La modificación no supone un cambio de la calidad del vertido, ya que no se prevé el vertido de ningún nuevo efluente. Las aguas de rechazo del proceso de ósmosis se vierten al alcantarillado (junto con las aguas sanitarias y el resto de las aguas de proceso), exponiendo que si el resultado del vertido fuera altamente salino, se debería gestionar ese rechazo, o en caso de mantenerse su conexión al alcantarillado, se deberá garantizar el continuo cumplimento de los límites establecidos en la ordenanza municipal de vertidos a la red de saneamiento.  
Las aguas pluviales que han sido segregadas de las aguas sanitarias previo paso por un decantador de aceite se direccionan a la arqueta de pluviales municipales. Y las aguas pluviales de las zonas limítrofes de la parcela se vierten a través de varios puntos al cauce del barranco de Agua Amarga.  
Se dispone de autorización de CHJ emitida el 24 de agosto de 2000, para la instalación de un colector de aguas pluviales en zona de policía del barranco de Agua Amarga, y el vertido de estas al cauce.  
El estudio de impacto ambiental identifica, caracteriza y realiza una valoración de los impactos, tanto para la fase de construcción, como la fase de explotación.  
Fase de construcción: se requiere operaciones de acondicionamiento para la implantación de la nueva maquinaria (sin obras de nueva edificación). En concreto, las modificaciones se realizarán en la nave de fundición (zona construida).  
Fase de explotación: los residuos que se generarán con la modificación se gestionarán de la misma manera que los existentes. La modificación supondrá un foco de emisión más a los ya existentes, aumentando la incidencia de contaminación atmosférica. Las nuevas instalaciones supondrán un incremento del ruido generado, aunque los hornos se ubicarán en el interior de la nave de fundición.  
El estudio de impacto ambiental establece medidas preventivas y correctoras, siendo las principales en la fase de explotación las siguientes: la planta contará con los sistemas depuración necesarios para cumplir los límites de emisión atmosférica. La totalidad del emplazamiento dispondrá de una solera de hormigón y determinadas superficies tendrán un mayor grado de impermeabilización mediante pintura epoxi. Se dispondrá de protocolos y equipos para la contención y absorción de derrames o fugas, cubetos de retención para líquidos, sistemas de drenaje, etc. Las actividades que impliquen la generación de residuos tóxicos y peligrosos dispondrán de los elementos necesarios para su correcta gestión, cumpliendo con la legislación de aplicación en cada caso. Se realizará el control analítico de las aguas vertidas a colector y se mantendrá un registro de los resultados analíticos obtenidos.  
El programa de vigilancia y seguimiento ambiental en la fase de funcionamiento de la instalación prevé el control de aceptación y gestión de residuos en planta, control de parámetros de procesos y controles de emisiones a la atmósfera.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria, según lo previsto en el artículo 7.1.c de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, en concordancia con el epígrafe 4.e de su anexo I.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental ordinaria previsto en la sección 1ª, capítulo II del título II de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
El artículo 9.1 del Decreto 147/2023, de 5 de septiembre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio, atribuye a la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, la competencia en evaluación ambiental estratégica e impacto ambiental, incluyendo los sistemas indicadores y las evaluaciones ambientales.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo,  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de modificación sustancial de la autorización ambiental integrada de una industria de producción y transformación de aluminio, promovido por Aludium Transformación de Productos, SLU, situado en la avenida de Elche, número 109 de Alicante, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y el resto de documentación presentada y de conformidad con las siguientes condiciones:  
1. Respecto al listado definitivo de residuos admisibles, quedará limitado por el alcance de la autorización sectorial, entre los propuestos por el promotor según la documentación aportada a este órgano. Se podrán incluir otros códigos LER que el órgano competente considere susceptibles de autorización, siempre y cuando su inclusión no conlleve la modificación sustancial del proyecto evaluado y no responda a supuestos en los que, de acuerdo con la legislación sectorial vigente, se exija la tramitación de un procedimiento de evaluación ambiental.  
2. Tanto la carga/descarga como el almacenamiento de las sales fundentes y las escorias se realizará en zona cubierta, evitando el arrastre de partículas por las aguas pluviales. Se dispondrá de un plan de limpieza ante un posible vertido o accidente. Las medidas de prevención y corrección frente a accidentes se deben implantar en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental.  
3. Siendo que el almacenamiento de chatarras se encuentra en el interior de la nave I y en zona de silos en el parque de chatarra, sobre solera de hormigón y teniendo en cuenta que el parque de chatarra es una de las instalaciones no cubiertas, respecto al residuo admisible chatarras de aluminio no limpias (aluminio impregnado con aceite y similares), deberá acondicionarse una zona protegida de la intemperie o acopiarse en el interior de la nave I, de forma que no se pueda producir la contaminación de las aguas pluviales.  
4. Dada la proximidad de la instalación a terreno forestal; resulta de aplicación lo dispuesto en el anexo IX del Decreto 91/2023, de 22 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana, que incorpora un pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras, trabajos y aprovechamientos forestales, que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a) Ordenar la publicación de la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b) La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 1 de diciembre de 2023.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML