Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4363, del 23-10-2002 (2002/11226)

RESOLUCIÓ d'11 d'octubre de 2002, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4363

Data del DOGV
:   23-10-2002

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2002/11226

CVE


Data del document
:   11-10-2002

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Peníscola](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))
    * [vigilància del medi ambient](javascript:void(0))
    * [reglament intern](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'11 d'octubre de 2002, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2002/Q11226]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 103/02-AIA i 155/02-AIA, que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 11 d'octubre de 2002.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 103/2002-AIA
  
Promotor: Piscícola de Peñíscola, SL
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Objecte del projecte: Granja marina per a daurada i llobarro
  
Localització: Enfront de la costa de Peñíscola
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte.
  
El present projecte de granja marina té com a objectiu obtenir una producció anual de 2.200 tones de daurada i llobarro aptes per a la venda, mitjançant l'engreixament d'alevins de 10 i 15 grams amb pinsos compostos aportats amb canó llançador sobre la superfície total de les gàbies en règim intensiu.
  
La duració del cicle productiu, és a dir fins que s'inicia la retirada de cada espècie per a la venda, oscil·la al voltant d'uns 16 mesos per a la daurada i de 27 mesos per al llobarro. Aquest cicle comença amb una fase de preengreixament dels alevins, d'uns cinc mesos; finalitzada aquesta etapa, el cultiu es traspassa a les gàbies d'engreixament on romandran el temps adequat a cada espècie fins a aconseguir els pesos i les talles comercials; les gàbies de preengreixament lliures es tornen a ocupar amb una nova remesa d'alevins que inicien un segon cicle.
  
La instal·lació de la granja marina consistirà en:
  
- Col·locar 24 gàbies d'engreixament formant dos grups de dotze gàbies en files de sis, que té cada una 25 metres de diàmetre i 12 metres de profunditat útils, les gàbies emprades en la fase de preengreixament són de 8 metres de profunditat. S'obté un volum adequat per a la producció pretesa (5.890 m³ les d'engreixament i 3.927 m³ les de preengreixament).
  
En la construcció de les gàbies s'empren unes estructures flotants circulars de polietilé i d'aquestes pengen les xarxes que contindran els peixos que s'han d'engreixar. Al llarg del cultiu s'usaran xarxes de quatre tipus diferents de llum de malla segons la grandària del peix, així en la fase de preengreixament s'emprarà la malla més xicoteta. Les xarxes es tensen per a adoptar una forma cilíndrica natural.
  
- Una estructura sustentadora de les gàbies, per mitjà d'un entramat de cables mixts units amb grillons i que servixen de punts d'amarrament de les gàbies i de transmetre la flotabilitat de les boies a l'entramat per a fer-la independent de les gàbies.
  
- Un sistema d'ancoratges que forma una estructura conjunta amb l'entramat sustentador. Cada fixació al fons marí que s'uneix a l'estructura sustentadora està formada per: una estatja unida a 20 metres de cadena que s'uneix a un mort de 5 tones, aquest s'uneix amb una cadena de cinc metres a un altre mort de 5 tones i finalment s'uneix per mitjà d'una altra cadena a una àncora de 800 quilograms. S'ubicaran 128 unitats d'estos blocs de formigó de 5 tones que són soterrats en el fons (amb una base d'1,96 m²/u).
  
- I l'abalisament perimetral del polígon (4 boies, cadenes i 4 morts de 3,5 t/u).
  
L'àrea de concessió sol·licitada per a instal·lar aquestes 24 gàbies, un rectangle de 643 x 460 metres (295.780 m² de superfície del fons marí), se situa a profunditats entre 28 i 30 metres enfront de la platja Nord del municipi de Peñíscola, distant unes 5 milles del port de Peñíscola i unes 3 milles (5,56 km) de la línia de costa.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
La documentació formada pel projecte tècnic, el projecte d'abalisament, l'estudi d'impacte ambiental i els resultats del tràmit de la informació pública, ha sigut remesa pel Servici Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació de Castelló.
  
Segons el certificat del cap de la Secció de Pesca del Servici Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació del 22 de febrer de 2002, la documentació ha sigut sotmesa a informació pública per mitjà d'un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló (BOP) número 144, de data 1 de desembre del 2001, i finalitzat el període d'informació no s'hi han presentat al·legacions.
  
2. Peticions de documentació complementària i informes sectorials.
  
S'ha efectuat consulta al Servici de Qualitat d'Aigües de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria.
  
Informes sectorials
  
En l'informe emés pel Servici de Qualitat d'Aigües es dóna a conéixer:
  
- Els possibles efectes negatius en la qualitat de les aigües litorals i el sediment derivats de l'activitat piscícola, tals com l'augment de la terbolesa i dels nivells de nutrients (eutrofització), els dos originats per l'alimentació artificial i per les defecacions dels peixos. També caldrà tenir en compte el possible ús de productes antibacterians o fungicides utilitzats en el cas de presentar-se algun tipus de malaltia; estos productes poden causar dany a la població fitoplanctònica de la zona i alterar l'equilibri biològic de les aigües.
  
- Respecte a l'emplaçament de la granja marina, la ubicació es preveu enfront de la costa de Peñíscola, a profunditats de 28 a 30 metres, distant 5 milles (9,26 km) del port de Peñíscola i unes 3 milles (5,56 km) de la línia de costa.
  
- En les seues proximitats hi ha zones de bany de qualitat òptima que podrien ser afectades per l'activitat, la platja Nord de Peñíscola i les platges de la Caracola i Morrongo de Benicarló.
  
- Encara que en l'estudi d'impacte ambiental està previst el pla de vigilància ambiental, es recomana que s'establisca el que es descriu a continuació.
  
1. Es realitzaran les determinacions següents:
  
a) En aigües, amb periodicitat mensual
  
- Temperatura (mesurada in situ).
  
- Transparència (disc de Secchi).
  
- pH.
  
- Sèston o matèria particulada en suspensió.
  
- Oxigen dissolt (mesurat in situ).
  
- Nitrogen total (mg/l).
  
- Fòsfor total (mg/l).
  
- Clorofil·la a, índex de Margalef.
  
- Coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
b) En sediments, amb periodicitat anual.
  
- Nitrogen total (mg/l).
  
- Fòsfor total (mg/l).
  
- Matèria orgànica % (per incineració a 4500C).
  
- Potencial redox mV (en 20?).
  
- Beggiatoa spp.
  
2. La caracterització biològica dels fons afectats, haurà de ser anual, avaluant la composició i l'estructura biològica del fons marí i realitzant l'avaluació ecològica, en l'àrea de la instal·lació i les seues zones d'influència.
  
3. Identificació i recompte d'espècies fitoplanctòniques, amb una periodicitat mínima anual, preferiblement pel maig.
  
4. S'informarà sobre la quantitat i el moment en què s'apliquen productes químics (antifouling) i antibiòtics utilitzats en tractaments sanitaris per als peixos, per a veure la possible repercussió en el medi.
  
5. Anualment es realitzarà un inventari de grans invertebrats i peixos.
  
6. Fragilitat de les gàbies. Davant de períodes de tempestats, vent i onatge o accidents l'empresa haurà de tenir preparats els mitjans necessaris per a arreplegar les gàbies i els aparells per evitar que puguen ser arrossegats a zones de la costa o que queden a la deriva; s'establirà especial atenció en la temporada de bany.
  
- En el cas que siga autoritzat el projecte, s'haurà d'incloure en l'esmentada autorització l'obligació de remetre els resultats del pla de vigilància a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental trimestralment, per a avaluar els resultats i controlar la seua possible incidència en la qualitat de les aigües litorals.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.
  
En la descripció de l'entorn, continguda en l'estudi d'impacte ambiental (EIA), es presenten els resultats aportats de les prospeccions (quatre videotranssectes) efectuades al juny del 2001 i de les mostres sedimentològiques i hidrogràfiques obtingudes el 28 de juny del 2001 per conéixer la situació ambiental prèvia al projecte.
  
De la descripció realitzada del medi afectat s'extrau com a elements del medi rellevants de manifestar la influència de l'activitat projectada: la qualitat de les aigües i el fons marí.
  
En l'EIA es determina, davant dels resultats de l'anàlisi realitzada en mostres d'aigües preses a 0, ?10 i ?20 metres, en l'àrea prevista per a situar la instal·lació:
  
- Que és detectada la característica estratificació tèrmica estival de la columna d'aigua, amb una diferència de 4ºC entre superfície i fons; aquesta situació es mantindrà fins que arriben els temporals de tardor, la turbulència dels quals restablirà l'homogeneïtzació vertical de l'aigua. Aquesta homotèrmia permetrà el trasbals de matèria i energia entre la superfície i el fons, la qual cosa desencadenarà els processos productius marins.
  
- La quantitat detectada de nutrients i de clorofil·la a és escassa, i a ?20 metres es dóna la major taxa de nutrients. Això és conforme, donat el període de mostratge, amb l'efecte barrera de l'estratificació, el qual impedeix que les sals nutritives existents en el fons arriben a les capes il·luminades superficials.
  
- Respecte als resultats fitoplanctònics, el màxim cel·lular observat és a 10 metres de profunditat, i un poc menys a 20 metres; sent els grups taxonòmics predominants els dinoflagel·lats i diatomees, en orde de participació d'espècies identificades, i en ambdues profunditats coincideix l'índex de diversitat que és superior a l'obtingut en superfície. En canvi, en superfície és el dels flagel·lats (engloba diverses espècies sense diferenciar) el que participa amb major proporció (52,6%) respecte a la resta dels grups fitoplanctònics, coincidint a aquest nivell la màxima concentració de clorofil·la amb el menor índex de Margalef (D430/D663) i la diversitat.
  
- L'índex de Margalef obtingut en les tres profunditats marca condicions d'oligotròfia.
  
En l'EIA es descriuen les comunitats bentòniques de la zona estudiada que abraça des de la cota 0 fins a la ?35 metres i es representa la seua distribució en la carta bionòmica.
  
En aquest apartat es dóna a conéixer l'estat prou degradat que presenta la zona; així, de les comunitats de major valor ecològic del pis infralitoral, com són les praderies de fanerògames, únicament es troben de forma dispersa, en una franja d'arenes fines entre els ?8 i ?12 metres, les de Cymodocea nodosa. La resta de la biocenosi determinada (fins a ?35 m) correspon a un substrat enfangat, i es troben àmpliament esteses en franges: la biocenosi d'arenes fangoses que ocupa una franja de 1.800 metres d'ampla fins a ?15 metres i límit inferior del pis infralitoral, la biocenosi de detrític coster en la fàcies enfangada que abraça d'1,4 a 2,6 quilòmetres d'ampla fins als 18-20 metres de profunditat i a continuació amb 5,5 quilòmetres d'ampla la biocenosi de transició d'arenes fangoses/fangs terrígens.
  
En les profunditats que s'instal·larà la granja, entre 28 i 30 metres, la biocenosi existent que es veurà afectada pel desenvolupament de l'activitat projectada correspon a la biocenosi de transició d'arenes fangoses/fangs terrígens.
  
El lloc de situació de la granja es considera prou allunyat com per a no alterar les praderies de Cymodocea nodosa que es troben a uns 6.300 metres; i quant al detrític, que es presenta en la seua fàcies degradada per enfangament, se situa també allunyat a més de 3.000 metres del cultiu.
  
Aquesta elecció d'ubicació es considera, igualment, que no afectarà la capacitat del transport litoral. El corrent coster que existeix en la zona és de direcció NE-SO (de 0,1 a 0,5 m/s) i aquesta pot veure's afectada per fenòmens locals (vents), així amb vent del SE la corrent pren direcció NW.
  
Amb relació al lloc d'ubicació de la granja, aquesta es trobarà a una distància d'uns 8,7 quilòmetres al NE del límit inferior (a ?20 m) de la reserva marina que el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Irta, aprovat pel Govern Valencià, per mitjà de Decret 78/2001, de 2 d'abril, inclou en el sector marí caracteritzat per la seua gran biodiversitat i la presència de praderies submarines de Posidonia oceanica i d'esculls de vermètids
  
Segons els resultats de l'estudi del sediment en l'àrea elegida per a la instal·lació, aquest presenta una considerable participació de fang (4,6% de mitja) i una taxa de matèria orgànica considerable (7% de mitja) la qual cosa indica una degradació ambiental en el fons estudiat. En relació amb aquesta matèria orgànica els valors del potencial redox són netament reductors, propis d'ambients alterats.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
En l'estudi d'impacte ambiental es realitza una valoració qualitativa dels impactes identificats. No es detecta cap impacte crític, encara que són rellevants de causar impactes severs en el medi els residus generats en la pròpia activitat.
  
L'impacte més significatiu que produix l'activitat prové de la gran quantitat de rebuigs (excrements, pseudoexcrements i pinso no consumit) que es transmeten al medi. Aquestes aportacions són causa d'alteracions en el medi bentònic, al mateix temps que alliberen nutrients a la columna d'aigua amb efectes immediats de fertilització, la qual cosa afavoreix fenòmens d'autopol·lució (eutròfia, terbolesa, proliferació planctònica, disminució de la diversitat i del grau d'estructuració del plàncton).
  
S'estima la zona influïda per la piscifactoria, a partir de la modelització de la sedimentació de les partícules atenent la velocitat de sedimentació del pinso i excrements (models empírics), i els corrents per a la zona obtinguts de diversos estudis. Les conclusions obtingudes, amb màximes distàncies per a corrents de components NE i N, i amb menor afecció espacial pels corrents del W, S i SE, són:
  
- Existiran zones de màxima deposició de partícules en la mateixa base de les gàbies flotants on sedimentarà la major part de les partícules i sobretot del pinso. La major part de la dissolució de les partícules abocades, encara que part s'alliberarien en la columna d'aigua, es produirà en el fons que al costat de les grans quantitats d'aquesta matèria orgànica es consumirà oxigen i generarà fenòmens d'anòxia. Aquestes zones corresponen a biocenosi de fangs terrígens i arenes fangoses de poca rellevància ecològica i escàs potencial pesquer.
  
- Zones afectades en menor grau per la deposició, seran zones annexes a l'anterior, l'escala espacial de la qual s'estima en un centenar de metres. La quantitat de material acumulat no serà tan acusada i, en conseqüència, no es generaran fenòmens d'anòxia; això incrementarà la biomassa de la infauna i els seus depredadors. Les biocenosis afectades són també els fangs terrígens i les arenes fangoses.
  
- Zones afectades per la dispersió de nutrients alliberats en la columna d'aigua, la seua escala espacial és de diversos centenars de metres. Açò induix fenòmens d'eutròfia, proliferacions en el plàncton i terbolesa, que afecten tant el plàncton (pèrdua de diversitat i estructura) com al bentos (substitució d'espècies fotòfiles per esciàfiles).
  
Un altre element residual aportat al medi són els medicaments que se subministren als peixos amb funcions terapèutiques i profilàctiques. El caràcter antimitòtic dels fàrmacs emprats pot causar mortalitats importants en els organismes planctònics. Es considera que l'impacte ocasionat serà negatiu d'escassa magnitud, temporal i recuperable, a causa de l'ús d'estos fàrmacs de manera restringida en els pinsos.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
1. Com a mesures correctores propostes a fi de reduir la intensitat de l'impacte i procurar que el resultat final siga admissible en el medi, es defineixen les següents:
  
- Optimació de la dosificació del pinso subministrat ?es recomana usar el pinso normal?, adaptant-lo contínuament a les necessitats del cultiu, per a evitar la pèrdua de pinso no aprofitat i obtenir la major rendibilitat pinso/producció.
  
- El subministrament de les substàncies antibiòtiques als peixos engabiats s'aportarà amb el pinso, excloent els mètodes per bany en solució d'aquestes, ja que d'aquesta forma arribaria al medi marí de forma directa. L'aplicació de les substàncies medicamentoses serà d'acord al que estableix la normativa comunitària i estatal (directives del Consell 91/67/CEE i 93/53/CEE, Reial Decret 109/1995, Reial Decret 157/1995 i Reial Decret 1.749/1998). La manipulació d'aquestes serà per personal específicament format per a aquesta tasca. I l'emmagatzemament d'estos productes s'efectuarà d'acord a la normativa aplicable.
  
- En la zona de màxima deposició de matèria orgànica, es recomana efectuar dragatges periòdics del sediment a fi d'evitar acumulacions de matèria orgànica en aquesta. El dragatge es realitzarà mitjançant mànegues de succió i es durà a terme almenys una vegada a l'any segons els resultats (contingut en matèria orgànica) del pla de seguiment ambiental de l'activitat.
  
El material dragatge es podrà abocar en zones situades a major profunditat, amb la precaució d'anar tirant-lo gradualment al llarg d'un recorregut i no en un únic enclavament. Aquest tipus d'abocament haurà de disposar de l'autorització administrativa pertinent i s'evitarà en aquells fons on puguen veure's afectades biocenosis d'interés conservacionista, com és el detrític i el coral·ligen.
  
- Per a minimitzar els residus sota les gàbies. La introducció d'elements durs (roques, pedres, elements d'ancoratge, estructures sustentadores) contribuirà a diversificar i estructurar l'ecosistema, permetent l'assentament d'organismes filtrants capaços d'aprofitar aquest subministrament de matèria.
  
La proposta en l'EIA d'introduir organismes filtrants (bivalves) per a les zones afectades en menor grau per la deposició i les afectades per l'alliberament de nutrients (amb increment de la terbolesa), no es considera apropiada, ja que seria una actuació fora del polígon de concessió que comportaria precisar-la i veure la seua repercussió en el medi.
  
És considerat adequat aplicar com a mesura correctora la indicació realitzada en l'EIA sobre factors crítics que cal tenir en compte, consistent a limitar al màxim l'aportació de nutrients al medi quan de la vigilància ambiental efectuada en les zones a escala espacial gran i mitja s'obtinguen taxes d'oxigen inferiors a 7 mg/l i índexs (D430/D665) inferiors o iguals a 2,4; i fins i tot optar per reduir aquestes aportacions si persisteix aquesta situació, és a dir, disminuint la producció ja que en el projecte tècnic es preveu 1000 t de producció més que en l'EIA.
  
2. Programa de vigilància ambiental.
  
Com bé es diu en l'EIA, «el pla de vigilància ambiental ha de ser aplicat en les tres escales espacials que s'han diferenciat amb possibles alteracions derivades de la dispersió i deposició dels residus abocaments al medi des de la piscifactoria i, desenrotllar-se el vector de major incidència en la difusió dels residus, segons la direcció dels corrents que en aquest cas són les del NE i N».
  
De tots els enclavaments o estacions de mostratge que es prefixen per al seguiment ambiental a les tres escales espacials, a més d'un enclavament control situat en una zona no afectada per les activitats piscícoles, es faran coincidir, almenys dues estacions per a l'escala espacial gran, amb els transsectes número 1 i 3.
  
Els paràmetres que s'hauran de controlar en aquestes estacions correspondran amb els indicats pel Servici de Qualitat d'Aigües en el seu informe per a tot el pla de seguiment ambiental, incloent-se la determinació del corrent en cada una de les profunditats de cada estació de mostratge:
  
a) En la columna d'aigua es determinarà amb periodicitat mensual.
  
- Temperatura (mesurada in situ).
  
- Transparència (disc de Secchi).
  
- pH.
  
- Sèston o matèria particulada en suspensió (pes i grandària de les partícules).
  
- Oxigen dissolt (mesurat in situ).
  
- Nitrogen total (mg/l).
  
- Fòsfor total (mg/l).
  
- Clorofil·la a, i índex de Margalef.
  
- Coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- Identificació i recompte d'espècies fitoplanctòniques.
  
b) En els sediments de cada estació, es determinarà mensualment.
  
- Nitrogen total (mg/l).
  
- Fòsfor total (mg/l).
  
- Matèria orgànica.%.
  
- Potencial redox mV (en 20?).
  
- Beggiatoa spp.
  
Hauran de cartografiar-se almenys una vegada a l'any les comunitats d'importància ecològica pròximes a la instal·lació com són la Posidonia oceanica i la Cymodocea nodosa, per al seguiment del seu estat de conservació.
  
S'informarà sobre la quantitat i el moment en què s'apliquen productes químics (antifouling) i antibiòtics utilitzats en tractaments sanitaris per als peixos, per a veure la seua possible repercussió en el medi.
  
Anualment, pel setembre s'efectuarà un inventari visual de grans invertebrats i peixos.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constituix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament i l'annex I apartat 1.g) del Decret 162/1990.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.
  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què se aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat pel Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'instal·lació de granja marina de daurada i llobarro situat davant de la costa del municipi de Peñíscola, promoguda per l'empresa Piscícola de Peñíscola, SL, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels següents condicionants:
  
1. La retirada per mitjà de dragatge per succió de la matèria orgànica acumulada en les zones que es vegen amb major deposició, establida aquesta com a mesura correctora, es realitzarà anualment i coincidint amb el final de l'etapa en què el cultiu té major activitat i requereix major aportació de pinso.
  
2. Les actuacions en les zones determinades a mitja i gran escala, com la introducció d'organismes filtrants (bivalves), que comporten haver de realitzar un tipus d'instal·lació estructural concret per al desenrotllament d'aquestos organismes, no es consideren inclosos en l'execució del referent projecte.
  
3. Es limitarà al màxim l'aportació de nutrients al medi quan de la vigilància ambiental efectuada, en les zones a escala espacial gran i mitjans, s'obtinguen taxes d'oxigen inferior a 7 mg/l i índexs (D430/D665) inferiors o igual a 2,4.
  
4. Per al seguiment ambiental a les tres escales espacials, estimades amb diferent grau d'afecció en l'EIA, s'establirà un determinat nombre d'estacions de mostratge per a l'obtenció de dades oceanogràfiques, del sediment i de corrents. De tots els enclavaments o estacions de mostratge prefixats, incloent-hi un de control situat en una zona no afectada per les activitats piscícoles, es faran coincidir dues estacions per a l'escala espacial gran en els transsectes número 1 i 3.
  
5. El programa de vigilància ambiental que es realitzarà durant el funcionament de la instal·lació, consistirà en el següent seguiment ambiental:
  
1. Es realitzaran en les estacions previstes (segons l'anterior punt 4), les següents determinacions amb periodicitat mensual:
  
a) En aigües:
  
- Temperatura (mesurada in situ).
  
- Transparència (disc de Secchi).
  
- pH.
  
- Sèston o matèria particulada en suspensió (quantitatiu i qualitatiu).
  
- Oxigen dissolt (mesurat in situ).
  
- Nitrogen total (mg/l).
  
- Fòsfor total (mg/l).
  
- Clorofil·la a, i índex de Margalef.
  
- Coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- Identificació i recompte d'espècies fitoplanctòniques.
  
b) En sediments:
  
- Nitrogen total (mg/l).
  
- Fòsfor total (mg/l).
  
- Matèria orgànica %.
  
- Potencial redox mV (en 20?).
  
- Beggiatoa spp.
  
2. Es cartografiaran almenys una vegada a l'any les comunitats d'importància ecològica pròximes a la instal·lació com són la Posidonia oceanica i la Cymodocea nodosa, per al seguiment del seu estat de conservació.
  
3. S'informarà sobre la quantitat i el moment en què s'apliquen productes químics (antifouling) i antibiòtics utilitzats en tractaments sanitaris per als peixos, per a veure la seua possible repercussió en el medi.
  
4. Anualment, pel setembre, s'efectuarà un inventari visual de grans invertebrats i peixos.
  
De forma trimestral es remetran a aquesta direcció general els resultats i les conclusions obtingudes del programa de vigilància ambiental.
  
6. El projecte preveurà una partida pressupostària que permeta dur a terme el programa de vigilància ambiental.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no hi cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 23 d'abril del 2002.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 155/2002-AIA
  
Promotor: Piscícola de Sagunto, SL
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Objecte del projecte: Granja marina per a daurada i llobarro
  
Localització: Enfront de la costa de la Pobla de Farnals
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte.
  
El present projecte de granja marina té com a objectiu obtenir una producció anual d'unes 1200 tones de daurada i llobarro aptes per a la venda, per mitjà de l'engreixament d'alevins de 10 grams amb pinsos compostos, en règim intensiu.
  
La duració del cicle productiu, és a dir fins que s'inicia la retirada de cada espècie per a la venda, oscil·la al voltant d'uns 16 mesos per a la daurada i de 27 mesos per al llobarro. Aquest cicle comença amb una fase de preengreixament dels alevins d'uns cinc mesos; finalitzada aquesta etapa, el cultiu es traspassa a les gàbies d'engreixament on romandran el temps adequat a cada espècie fins a aconseguir els pesos i talles comercials. Les gàbies de preengreixament lliures es tornen a ocupar per una nova remesa d'alevins que inicien un segon cicle.
  
La instal·lació d'aquesta granja marina constarà de:
  
- La col·locació de 24 gàbies (en dos grups de 12) per al cultiu que tindrà cada gàbia 25 metres de diàmetre i uns 10 metres de profunditat, resultant un volum total de la instal·lació de 141.372 metres cúbics. En la construcció de les gàbies s'empren unes estructures flotants circulars de polietilé i d'elles pengen les xarxes que adoptaran una forma cilíndrica. Al llarg del cultiu s'usaran xarxes de diferents de llum de malla segons la grandària del peix.
  
- Una estructura sustentadora de les gàbies (delimitant quadrats de 40 m de costat) per mitjà d'un entramat de cables mixts units amb grillons que servixen de punts d'amarrament de les gàbies i transmetre la flotabilitat de les boies a l'entramat per a fer-la independent de les gàbies. Cada gàbia situada dins d'un quadrat de cable mixt es fixarà a quatre anelles per mitjà de 12 estatges.
  
- Un sistema d'ancoratges que forma una estructura conjunta amb l'entramat sustentador. Cada fixació al fons marí, des de les anelles de l'estructura sustentadora, està formada d'una estatja unida a cadenes que uneixen a dobles morts de 5 tones cada un i una àncora, aquest sistema es repetirà 64 vegades.
  
- Es preveu en l'apartat d'equipament, i en pla, la col·locació d'una barca-sitja d'alimentació que estarà fondejada i amarrada entre els dos grups de gàbies.
  
- I l'abalisament perimetral del polígon (sistema d'enllumenat, 4 boies, cadenes i 4 morts de 3,5 t/u).
  
L'àrea de concessió sol·licitada per a instal·lar aquestes 24 gàbies (un rectangle de 540 x 410 m) és de 220.825 metres quadrats de superfície del fons marí, situada a profunditats de 20-22 metres, enfront del tram de costa comprés entre el port de la Pobla de Farnals i el Port Sa Playa, (coordenades del punt central: 39 graus 31.680' N 00º 15.297' W). En l'apartat de documentació complementària es precisa aquest lloc definitiu.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
La documentació formada per projecte tècnic, projecte d'abalisament, estudi d'impacte ambiental, resultats del tràmit de la informació pública, i la resta de documentació de l'expedient administratiu ha sigut remesa pel Servici Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació de València.
  
La documentació ha sigut sotmesa a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València (BOP) número 32 de data 7 de febrer de 2002, en el diari Las Provincias de data 18 de gener de 2002 i en el tauler d'anuncis dels ajuntaments de: Puçol, Puig, la Pobla de Farnals, Massalfassar, Albuixech i València (Rafael i Vistabella) i en els Servicis Territorials de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Els resultats obtinguts d'aquesta exposició pública, segons el certificat del cap dels Servicis Territorials de València de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de 6 de març de 2002, correspon a l'al·legació presentada per la Federació Provincial de les Confraries de Pescadors.
  
2. Resum d'al·legacions.
  
En l'al·legació presentada per la Federació Provincial de les Confraries de Pescadors es manifesta, en general, que falta informació sobre determinats aspectes com són determinar la composició dels pinsos, el sistema d'optimització de l'alimentació i les substàncies antibiòtiques que passen al medi marí.
  
3. Peticions de documentació complementària i informes sectorials.
  
S'ha efectuat consulta al Servici de Qualitat d'Aigües de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria.
  
S'ha donat a conéixer al promotor (22.04.2002) el contingut de l'al·legació presentada durant el tràmit d'exposició i, en data posterior (24.05.2002) l'informe emés pel Servici de Qualitat d'Aigües perquè siguen considerades i tingudes en compte les seues observacions.
  
Informes sectorials
  
En l'informe emés pel Servici de Qualitat d'Aigües, rebut el 23 de maig de 2002, es dóna a conéixer:
  
- El cultiu marí pot causar efectes negatius en el medi ambient aquàtic, un augment de la terbolesa i dels nivells de nutrients (eutrofització), estos dos originats per pinsos sense digerir, excrements i compostos de nitrogen d'excreció i, per consegüent, la generació d'efluents carregats en matèria orgànica, augment de sòlids en suspensió, fòsfor i nitrogen.
  
També cal tenir en compte que l'ús de productes antibacterians o fungicides utilitzats en el cas de presentar-se algun tipus de malaltia; són agents amb propietats tòxiques que poden causar dany a la població fitoplanctònica de la zona i alterar l'equilibri biològic de les aigües.
  
- Respecte a l'emplaçament de la granja marina, la concessió sol·licitada s'ubica enfront de la costa de la Pobla de Farnals, a 2 mn rumb 129 graus del port i a una profunditat mitja de 20 a 22 metres. Se citen les coordenades centrals i dels quatre vèrtexs.
  
Hauran d'aclarir les diferències entre les dades del projecte i l'estudi d'impacte ambiental, que presenten un volum total de 141.372 metres cúbics o 108.573 metres cúbics i una producció anual esperada de 2.160 t/any o 1.200 t/any.
  
- En el municipi de la Pobla de Farnals hi ha una zona de bany, la qualitat de la qual podria veure's afectada com a conseqüència d'aquesta activitat, qualificada com a apta per al bany.
  
- S'observa en l'estudi d'impacte ambiental que hi ha nuclis de Cymodocea nodosa (p. 55) en el pis infralitoral i això no obstant en la carta bionòmica no estan representats, i com que no es pot determinar la possible afecció de la instal·lació sobre estos, s'haurà de realitzar una nova carta que els incloga, atés el valor ecològic d'aquestes comunitats.
  
- Encara que en l'estudi d'impacte ambiental esta previst el pla de vigilància ambiental, haurà d'ampliar-se, i es recomana que s'establisca el que es descriu a continuació:
  
a) En aigües, es realitzaran les següents determinacions amb periodicitat mensual:
  
- Temperatura (mesurada in situ).
  
- Transparència (disc de Secchi).
  
- pH.
  
- Sèston o matèria particulada en suspensió.
  
- Oxigen dissolt (mesurat in situ).
  
- Nitrogen total (mg/l).
  
- Fòsfor total (mg/l).
  
- Anàlisi pigmentària: clorofil·la a, índex de Margalef.
  
- Indicadors microbiològics: coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
b) En els sediments, es realitzaran les següents determinacions amb periodicitat mensual:
  
- Nitrogen total (mg/l).
  
- Fòsfor total (mg/l).
  
- Matèria orgànica % (per incineració a 450 0C).
  
- Potencial redox mV (en 20?).
  
- Beggiatoa spp.
  
- Clostridium sulfit-reductor.
  
c) S'haurà de realitzar la carta bionòmica almenys una vegada a l'any, per a comprovar que la instal·lació no afecta a les comunitats d'importància ecològica pròximes a la granja.
  
d) Identificació i recompte d'espècies fitoplanctòniques. La periodicitat de l'examen serà amb caràcter mensual.
  
e) Conéixer la quantitat i el moment en què s'apliquen productes químics (antifouling) i antibiòtics utilitzats en tractaments sanitaris per als peixos, per a veure la seua possible repercussió en el medi.
  
f) Inventari visual de grans invertebrats i peixos: anualment, al setembre.
  
- En la carta bionòmica s'observa que en les proximitats de la ubicació prevista hi ha una zona d'arenes fangoses. Hauria d'estudiar-se la possibilitat d'instal·lar la granja en aquesta zona en lloc del proposat, que és sobre mata morta de Posidonia oceanica.
  
- Fragilitat de les gàbies. Davant de períodes de tempestats, vent o accidents l'empresa haurà de tenir preparats els mitjans necessaris per a la recollida de les gàbies i aparells per a evitar que puguen ser arrossegades a zones de la costa o queden a la deriva; s'establirà especial atenció en la temporada de bany.
  
- Transcorregut un any d'execució del pla de vigilància, i a la vista dels resultats obtinguts, el peticionari podrà sol·licitar la modificació d'aquest.
  
En el cas que siga autoritzat el projecte, haurà d'incloure's en la citada autorització l'obligació de remetre els resultats del Pla de Vigilància a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental trimestralment, per a avaluar els resultats i controlar la seua possible incidència en la qualitat de les aigües litorals.
  
Documentació complementària
  
En data 24 de juny de 2002 es rep del promotor una addenda al projecte en la qual es preveu, atenent les observacions del Servici de Qualitat d'Aigües, el següent:
  
- Es proposa una nova situació de la instal·lació, conservant les profunditats d'ancoratge (20 € 22 m), que se situa a uns 1.200 metres al SSW de l'anterior ubicació, segons la carta bionòmica adjunta, i les coordenades geogràfiques de la qual seran:
  
Punt A: 39 graus 31.825' N 00 graus 15.445' W
  
Punt B: 39 graus 31.752' N 00 graus 15.090' W
  
Punt C: 39 graus 31.531' N 00 graus 15.163' W
  
Punt D: 39 graus 31.608' N 00 graus 15.509' W
  
Punt central: 39 graus 31.680' N 00 graus 15.297' W
  
«Aquest nou emplaçament no comportaria canvis en l'avaluació d'impacte ambiental efectuada en el seu moment, ja que la piscifactoria continuaria situada sobre fons marins d'escassa rellevància ecològica (arena fangosa). Així mateix, es guanyaria major distanciament per a la salvaguarda de la biocenosi amb interés conservacionista: praderia amb concrecionament de coral·ligen (950 m), praderia mixta de Cymodocea nodosa/Caulerpa prolifera (2.570 m), coral·ligen (1.750 m).
  
Tampoc es veuria afectada la qualitat de les aigües de bany, ja que aquestes es troben a 3.950 metres de distància».
  
- En la carta bionòmica que se adjunta s'inclouen les biocenosis que s'estenen per damunt de la isòbata dels 10 metres. Aquestes biocenosis corresponen a una franja d'arenes fines ben calibrades i una altra franja, assentada dins de l'anterior, de la biocenosi mixta de praderia de Cymodocea nodosa amb Caulerpa prolifera.
  
- Es ratifica la producció anual estimada en l'estudi d'impacte ambiental de 1.200 tones, però el volum total d'aigua abastat per les gàbies és el que se cita en el projecte (141.372 m³). Això implica que la densitat de peixos serà 8,48 kg/m³.
  
- Es puntualitza sobre el càlcul emprat en l'estudi d'impacte ambiental (EIA) per a estimar el ratio de dispersió dels pinsos i excrements aportats pel cultiu. «D'aquesta manera s'ha pogut emplaçar la piscifactoria en aquell enclavament on el seu distanciament respecte a les biocenosis d'interés conservacionista i àrees de bany és més que suficient per a la salvarguarda que exigeixen les seues qualitats ambientals».
  
Així mateix, «el subministrament de substàncies medicamentoses i antibiòtiques es regirà pel que especifica la normativa vigent (Reglament L/2377/1990), citat així en l'EIA. Així, només s'aportaran productes autoritzats, per laboratoris homologats i en dosis concretes després de prescripció veterinària. Aquestes substàncies se subministren, a més, en forma de premescles en pinso per a impedir precisament la seua ràpida dispersió en el mar».
  
- «Una vegada autoritzada l'activitat, el pla de vigilància corresponent s'executarà segons el que exposa tant en l'estudi d'impacte ambiental com en la declaració d'impacte emesa per la Conselleria de Medi Ambient».
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.
  
De la descripció de l'entorn marí realitzada en l'estudi d'impacte ambiental (EIA) s'extrau que és una zona prou degradada des d'antany, fet que es reflecteix en l'estat que presenten les comunitats bentòniques de valor ecològic com són, en el pis infralitoral, les praderies de fanerògames (Posidonia oceanica i Cymodocea nodosa) i, en el pis circalitoral, el coral·ligen.
  
La praderia de Cymodocea nodosa assentada sobre la biocenosi d'arenes fines ben calibrades ?reflectida en la carta bionòmica de l'addenda al projecte-, apareix conjuntament amb l'alga Caulerpa prolifera formant una franja en profunditats inferiors als 10 metres, aproximadament.
  
Les praderies de Posidonia oceanica es troben totalment degradades i reduïdes a mata morta fins a profunditats de 20 € 22 metres, i sobre elles s'assenten espècies com Caulerpa prolifera (franja d'uns 1.200-1.300 m d'ampla, en profunditats de 8 a 12 € 14 m) i d'una altra biocenosi pròpia del pis circalitoral. Únicament es troben, i en fase de colonització per espècies del coral·ligeno, xicotetes taques disperses amb xicotets grups de feixos vius a profunditats entre 14 i 17 metres.
  
La biocenosi de fons coral·ligens es troba, de forma dispersa a manera de mosaic, entre la biocenosi del detrític coster enfangat, en la zona nord de l'àrea estudiada entre les cotes ?25 i ?35 metres.
  
El lloc definitiu per a instal·lar la piscifactoria en zona amb profunditats de 20 i 22 metres, que es projectava sobre la part més profunda de la franja de mata morta de Posidonia oceanica i confrontants fons d'arenes fangoses ?estos dos d'escassa rellevància ecològica?, segons l'addenda presentada (citada en documentació complementària) serà únicament sobre fons d'arenes fangoses que es troben a uns 1.200 metres al SSW de l'anterior ubicació.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
En l'estudi d'impacte ambiental es realitza una valoració qualitativa dels impactes identificats en funció de la seua importància, determinant amb major rellevància pels seus efectes negatius en el medi als residus generats en la pròpia activitat. Aquesta gran quantitat de rebuigs (excrements, pseudoexcrements i pinso no consumit) que s'aboque causarà alteracions en el medi receptor.
  
En l'aigua, l'alteració vindrà donada per una major càrrega de matèria orgànica en suspensió i alliberament de nutrients amb efectes immediats de fertilització, la qual cosa afavoreix fenòmens d'autopol·lució (eutròfia, terbolesa, proliferació planctònica, disminució de la diversitat i del grau d'estructuració del plàncton).
  
En el fons marí, gran part d'estos rebuigs sedimentaran i aniran acumulant-se formant una capa de matèria orgànica, de major o menor gruix, que es degradarà per mitjà de processos anaerobis.
  
Respecte a la zona influenciada pel funcionament de la granja marina, en l'EIA s'establix: una zona de màxima deposició just sotal de les gàbies, amb una escala espacial de desenes de metres al seu voltant, on les biocenosis afectades són de poca rellevància ecològica; unes zones allunyades del punt d'abocament a escala de diversos centenars de metres on la sedimentació serà menor, no es donaran processos anaerobis i les biocenosis continuen sent d'arenes fangoses, i una zones afectades per l'increment en la terbolesa, la seua escala espacial és de diversos centenars de metres, l'efecte negatiu de la qual serà per l'alliberament de nutrients en la columna d'aigua.
  
Un altre element residual, a tenir en compte, procediria de l'ocupació de substàncies medicamentoses i antibiòtics per a tractament preventiu del cultiu, la seua incidència negativa en el medi se estima d'escassa magnitud, temporal i recuperable, pel fet que se subministren de manera restringida en els aliments.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
1. Com a mesures correctores propostes a fi de reduir la intensitat de l'impacte i procurar que el resultat final siga admissible en el medi, es defineixen les següents:
  
- Optimació de la dosificació del pinso subministrat, ajustant-ho contínuament a les necessitats del cultiu, per a evitar la pèrdua de pinso no aprofitat i obtenir la major rendibilitat pinso/producció.
  
- El subministrament de les substàncies antibiòtiques als peixos del cultiu es regirà pel que especifica la normativa vigent (Reglament L/2377/1990) que només autoritza uns determinats productes, per laboratoris homologats, i en un ús adequat.
  
- En la zona de màxima deposició de matèria orgànica, s'accepta la recomanació d'efectuar dragatges periòdics del material sedimentat. El dragatge es realitzarà amb mànegues de succió i es durà a terme almenys una vegada a l'any segons els resultats aportats per l'anàlisi sedimentològica (contingut en matèria orgànica) del pla de seguiment ambiental de l'activitat.
  
El material dragatge es podrà abocar en zones situades a major profunditat amb la precaució de fer-ho gradualment i no en un únic enclavament. L'abocament haurà de disposar de l'autorització administrativa pertinent i s'evitarà en aquells fons on puga veure's afectada biocenosi d'interés conservacionista, cas del detrític d'aspecte típic i del coral·ligen.
  
La solució o destinació final d'eliminació d'aquest tipus d'abocament serà, d'acord a les seues característiques fisicoquímiques, de forma justificada i haurà de disposarà de la corresponent autorització administrativa.
  
- Per a minimitzar els residus sota les gàbies, la introducció d'elements durs (roques, pedres, elements d'ancoratge, estructures sustentadores) contribuirà a diversificar i estructurar l'ecosistema, permetent l'assentament d'organismes filtrants capaços d'aprofitar aquest subministrament de matèria.
  
La proposta en l'EIA d'introduir organismes filtrants (bivalves) per a les zones afectades en menor grau per la deposició i les afectades per l'alliberament de nutrients (amb increment de la terbolesa), no es considera apropiada, ja que seria una actuació fora del polígon de concessió que comportaria precisar-la i veure la seua repercussió en el medi.
  
És considera adequat aplicar com a mesura correctora la indicació realitzada en l'EIA sobre els factors crítics a tenir en compte, consistent a limitar al màxim l'aportació de nutrients al medi quan de la vigilància ambiental efectuada en les zones a escala espacial gran i mitjana s'obtinguen taxes d'oxigen inferior a 7 mg/l i índexs (D430/D665) inferiors o iguals a 2,4; i fins i tot optar per reduir aquestes aportacions si persiteix aquesta situació, és a dir, disminuint la producció o retardar inicis dels cicles productius.
  
2. Programa de vigilància ambiental.
  
En l'EIA es proposa un pla de vigilància ambiental que «haurà d'aplicar-se als tres nivells o escales espacials diferenciades en el pla de mesures correctores, i desenrotllar-se el vector de major incidència en la difusió dels residus, segons la direcció dels corrents en sentit NNE», així com que «serà necessari l'establiment d'una àrea control» situada hidrogràficament fora de la influència de la instal·lació.
  
Per consegüent, en el pla de vigilància ambiental que es durà a terme es prefixaran tots els enclavaments o estacions de mostratge per al seguiment ambiental a les tres escales espacials i l'enclavament de control d'una àrea no afectada per aquesta activitat o altres activitats existents.
  
Els paràmetres que s'hauran de controlar en aquestes estacions correspondran amb els indicats pel Servici de Qualitat d'Aigües en el seu informe per a tot el pla de seguiment ambiental, incloent la determinació del corrent en cada estació de mostratge:
  
a) En la columna d'aigua es determinarà amb periodicitat mensual.
  
- Temperatura (mesurada in situ).
  
- Transparència (disc de Secchi).
  
- pH.
  
- Sèston o matèria particulada en suspensió.
  
- Oxigen dissolt (mesurat in situ).
  
- Nitrogen total (mg/l).
  
- Fòsfor total (mg/l).
  
- Clorofil·la a, i índex de Margalef.
  
- Coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- Identificació i recompte d'espècies fitoplanctòniques.
  
b) En els sediments de cada estació, es determinarà mensualment.
  
- Nitrogen total (mg/l).
  
- Fòsfor total (mg/l).
  
- Matèria orgànica %.
  
- Potencial redox mV (en 20?).
  
- Beggiatoa spp.
  
- Clostridium sulfit-reductor.
  
Haurà de realitzar-se la carta bionòmica almenys una vegada a l'any, per a comprovar que la instal·lació no afecta a les comunitats d'importància ecològica pròximes a la granja.
  
Es coneixerà la quantitat i el moment en què s'apliquen productes químics (antifouling) i antibiòtics utilitzats en tractaments sanitaris per als peixos, per a veure la seua possible repercussió en el medi.
  
Inventari visual de grans invertebrats i peixos, realitzant-se anualment al setembre.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constituix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament i de l'annex I apartat 1.g) del Decret 162/1990.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.
  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'instal·lació de granja marina de daurada i llobarro situada enfront de la costa de la Pobla de Farnals, promoguda per l'empresa Piscícola de Sagunto, SL, sempre que tinguen en compte les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i es desenvolupe complint el que estableix l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució del citat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. La solució o destinació final d'eliminació del material obtingut de dragar la zona de màxima deposició serà, d'acord a les seues característiques fisicoquímiques, de forma justificada i disposarà de la corresponent autorització administrativa.
  
2. Les actuacions en les zones determinades a mitjana i gran escala, com la introducció d'organismes filtrants (bivalves) que comporten haver de realitzar un tipus d'instal·lació concret per al desenvolupament d'estos organismes, no es consideren incloses en l'execució del referent projecte.
  
3. Es limitarà al màxim l'aportació de nutrients al medi quan de la vigilància ambiental efectuada, en les zones a escala espacial gran i mitjana, s'obtinguen taxes d'oxigen inferior a 7 mg/l i índexs (D430/D665) inferiors o igual a 2,4.
  
4. El programa de vigilància ambiental que es realitzarà durant el funcionament de la instal·lació, en les tres escales espacials estimades amb diferent grau d'afecció i en un enclavament de control, consistirà en el següent seguiment ambiental:
  
1. Es realitzaran en tots els enclavaments o estacions de mostratge prefixats, l'obtenció de dades de corrents i les següents determinacions amb periodicitat mensual:
  
a) En aigües:
  
- Temperatura (mesurada in situ).
  
- Transparència (disc de Secchi).
  
- pH.
  
- Sèston o matèria particulada en suspensió (quantitatiu i qualitatiu).
  
- Oxigen dissolt (mesurat in situ).
  
- Nitrogen total (mg/l).
  
- Fòsfor total (mg/l).
  
- Clorofil·la a, i índex de Margalef.
  
- Coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- Identificació i recompte d'espècies fitoplanctòniques.
  
b) En sediments:
  
- Nitrogen total (mg/l).
  
- Fòsfor total (mg/l).
  
- Matèria orgànica %.
  
- Potencial redox mV (en 20?).
  
- Beggiatoa spp.
  
- Clostridium sulfit-reductor.
  
2. Haurà de realitzar-se la carta bionòmica almenys una vegada a l'any, per a comprovar que la instal·lació no afecta a les comunitats d'importància ecològica pròximes a la granja.
  
3. Es coneixerà la quantitat i el moment en què s'apliquen productes químics (antifouling) i antibiòtics utilitzats en tractaments sanitaris per als peixos, per a veure la seua possible repercussió en el medi.
  
4. Inventari visual de grans invertebrats i peixos, que es realitzarà anualment al setembre.
  
De forma trimestral es remetran a aquesta direcció general els resultats i les conclusions obtingudes del programa de vigilància ambiental.
  
5. El projecte preveurà una partida pressupostària que permeta dur a terme el programa de vigilància ambiental.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4363, del 23-10-2002 (2002/11226)

RESOLUCIÓN de 11de octubre de 2002, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4363

Fecha DOGV
:   23-10-2002

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2002/11226

CVE


Fecha del documento
:   11-10-2002

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Peñíscola](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))
    * [vigilancia del medio ambiente](javascript:void(0))
    * [reglamento interno](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 11de octubre de 2002, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2002/Q11226]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental, y de su reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 103/2002-AIA y 155/2002-AIA, que según el reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación.
  
Valencia, 11 de octubre de 2002.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 103/2002-AIA
  
Promotor: Piscícola de Peñíscola, SL
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación
  
Objeto proyecto: Granja marina para dorada y lubina
  
Localización: Frente a la costa de Peñíscola
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto.
  
El presente proyecto de granja marina tiene como objetivo obtener una producción anual de 2.200 toneladas de dorada y lubina aptas para su venta, mediante el engorde de alevines de 10 y 15 gramos con piensos compuestos aportados con cañón lanzador sobre la superficie total de las jaulas en régimen intensivo.
  
La duración del ciclo productivo, es decir hasta que se inicia la retirada de cada especie para su venta, oscila alrededor de unos 16 meses para la dorada y de 27 meses para la lubina. Este ciclo comienza con una fase de preengorde de los alevines, de unos cinco meses, finalizada esta etapa el cultivo se traspasa a las jaulas de engorde donde permanecerán el tiempo adecuado a cada especie hasta alcanzar los pesos y tallas comerciales; las jaulas de preengorde libres se vuelven a ocupar por una nueva remesa de alevines que inician un segundo ciclo.
  
La instalación de la granja marina consistirá en:
  
- Colocar 24 jaulas de engorde formando dos grupos de doce jaulas en filas de seis, que tiene cada una 25 metros de diámetro y 12 metros de profundidad útiles, las jaulas empleadas en la fase de preengorde son de 8 metros de profundidad. Obteniéndose un volumen adecuado para la producción pretendida (5.890 m³ las de engorde y 3.927 m³ las de preengorde).
  
En la construcción de las jaulas se emplean unas estructuras flotantes circulares de polietileno y de ellas cuelgan las redes que contendrán los peces a engordar. A lo largo del cultivo se usarán redes de cuatro tipos diferentes de luz de malla según el tamaño del pez, así en la fase de preengorde se empleará la malla más pequeña. Las redes se tensan para adoptar una forma cilíndrica natural.
  
- Una estructura sustentante de las jaulas, mediante un entramado de cables mixtos unidos con grilletes y que sirven de puntos de amarre de las jaulas y de transmitir la flotabilidad de las boyas al entramado para hacerla independiente de las jaulas.
  
- Un sistema de anclajes que forma una estructura conjunta con el entramado sustentante. Cada fijación al fondo marino que se une a la estructura sustentante está formada de: una estacha unida a 20 metros de cadena que se une a un muerto de 5 toneladas, éste se une con una cadena de cinco metros a otro muerto de 5 toneladas y por último se une mediante otra cadena a un ancla de 800 kilogramos. Se ubicarán 128 unidades de estos bloques de hormigón de 5 toneladas que son enterrados en el fondo (con una base de 1,96 m²/ud.).
  
- Y el balizamiento perimetral del polígono (4 boyas, cadenas y 4 muertos de 3,5 Tn/ud.,...).
  
El área de concesión solicitada para instalar estas 24 jaulas, un rectángulo de 643 x 460 metros (295.780 m² de superficie del fondo marino), se sitúa a profundidades entre 28 y 30 metros frente a la playa norte del municipio de Peñíscola, distando unas 5 millas del puerto de Peñíscola y de unas 3 millas (5,56 km) de la línea de costa.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública.
  
La documentación formada por proyecto técnico, proyecto de balizamiento, estudio de impacto ambiental y resultados del trámite de la información pública, ha sido remitida por el Servicio Territorial de Agricultura, Pesca y Alimentación en Castellón.
  
Según certificado del jefe de la Sección de Pesca del Servicio Territorial de Agricultura, Pesca y Alimentación del 22 de febrero de 2002, la documentación ha sido sometida a información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón (BOP) número 144, de fecha 1 de diciembre de 2001, y finalizado el periodo de información no se han presentado alegaciones al mismo.
  
2. Peticiones de documentación complementaria e informes sectoriales.
  
Se ha efectuado consulta al Servicio de Calidad de Aguas de la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental de esta conselleria.
  
Informes sectoriales
  
En el informe emitido por el Servicio de Calidad de Aguas se da a conocer:
  
- Los posibles efectos negativos en la calidad de las aguas litorales y el sedimento derivados de la actividad piscícola, tales como el aumento de la turbidez y de los niveles de nutrientes (eutrofización), ambos originados por la alimentación artificial y por las defecaciones de los peces. También habría que tener en cuenta el posible uso de productos antibacterianos y/o fungicidas utilizados en el caso de presentarse algún tipo de enfermedad; estos productos pueden causar daño a la población fitoplanctónica de la zona y alterar el equilibrio biológico de las aguas.
  
- Respecto al emplazamiento de la granja marina, la ubicación se prevé frente a la costa de Peñíscola, a profundidades de 28 a 30 metros, distando 5 millas (9,26 km) del puerto de Peñíscola y unas 3 millas (5,56 km) de la línea de costa.
  
- En sus proximidades existen zonas de baño de calidad óptima que pudieran ser afectadas por la actividad, la playa Norte de Peñíscola y las playas de la Caracola y Morrongo de Benicarló.
  
- Aunque en el estudio de impacto ambiental esta previsto el Plan de Vigilancia Ambiental, se recomienda que se establezca el que se describe a continuación.
  
1.Se realizarán las siguientes determinaciones:
  
a) En aguas con periodicidad mensual.
  
- Temperatura (medida in situ).
  
- Transparencia (disco de Secchi).
  
- pH.
  
- Seston o materia particulada en suspensión.
  
- Oxígeno disuelto (medido in situ).
  
- Nitrógeno total (mg/l).
  
- Fósforo total (mg/l).
  
- Clorofila a, índice de Margalef.
  
- Coliformes fecales y Estreptococos fecales.
  
b) En sedimentos con periodicidad anual.
  
- Nitrógeno total (mg/l).
  
- Fósforo total (mg/l).
  
- Materia orgánica % (por incineración a 450 0C).
  
- Potencial redox mV (en 20?).
  
- Beggiatoa spp.
  
2. La caracterización biológica de los fondos afectados, deberá ser anual, evaluando la composición y estructura biológica del fondo marino y realizando la evaluación ecológica, en el área de la instalación y sus zonas de influencia.
  
3. Identificación y recuento de especies fitoplanctónicas, con una periodicidad mínima anual, preferiblemente en mayo.
  
4. Se informará sobre la cantidad y el momento en que se aplican productos químicos (antifouling) y antibióticos utilizados en tratamientos sanitarios para los peces, para ver su posible repercusión en el medio.
  
5. Anualmente se realizará un inventario de grandes invertebrados y peces.
  
6. Fragilidad de las jaulas. Ante periodos de tormentas, viento y oleaje o accidentes la empresa deberá tener preparados los medios necesarios para la recogida de las jaulas y aparejos para evitar que puedan ser arrastradas a zonas de la costa o quedaran a la deriva, se establecerá especial atención en la temporada de baño.
  
- En el caso que sea autorizado el proyecto, deberá incluirse en la citada autorización la obligación de remitir los resultados del Plan de Vigilancia a la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental trimestralmente, para evaluar los resultados y controlar su posible incidencia en la calidad de las aguas litorales.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
En la descripción del entorno, contenida en el estudio de impacto ambiental (EIA), se presentan los resultados aportados de las prospecciones (cuatro videotransectos) efectuadas en junio de 2001 y de las muestras sedimentológicas e hidrográficas obtenidas el 28 de junio de 2001 para conocer la situación ambiental previa al proyecto.
  
De la descripción realizada del medio afectado se extrae como elementos del medio relevantes de manifestar la influencia de la actividad proyectada: la calidad de las aguas y el fondo marino.
  
En el EIA se determina, ante los resultados de los análisis realizados en muestras de aguas tomadas a 0, ?10 y ?20 metros, en el área prevista para ubicar la instalación:
  
- Que es detectada la característica estratificación térmica estival de la columna de agua, con una diferencia de 4ºC entre superficie y fondo; esta situación se mantendrá hasta que lleguen los temporales de otoño, cuya turbulencia restablecerá la homogeneización vertical del agua. Esta homotermia permitirá el trasiego de materia y energía entre la superficie y el fondo, lo que desencadenará los procesos productivos marinos.
  
- La cantidad detectada de nutrientes y de clorofila a es escasa, dándose a ?20 metros la mayor tasa de nutrientes. Ello es conforme, dado el periodo de muestreo, con el efecto barrera de la estratificación, el cual impide que las sales nutritivas existentes en el fondo lleguen a las capas iluminadas superficiales.
  
- Respecto a los resultados fitoplanctónicos, el máximo celular observado es a 10 metros de profundidad, y algo menos a 20 metros; siendo los grupos taxonómicos predominantes los dinoflagelados y diatomeas, en orden de participación de especies identificadas, y en ambas profundidades coincide el índice de diversidad que es superior al obtenido en superficie. En cambio, en superficie es el de los flagelados (engloba diversas especies sin diferenciar) el que participa con mayor proporción (52,6%) respecto al resto de los grupos fitoplanctónicos, coincidiendo a este nivel la máxima concentración de clorofila con el menor índice de Margalef (D430/D663) y la diversidad.
  
- El índice de Margalef obtenido en las tres profundidades marca condiciones de oligotrofia.
  
En el EIA se describen las comunidades bentónicas de la zona estudiada que abarca desde la cota 0 hasta la ?35 metros y se representan su distribución en la carta bionómica.
  
En este apartado, se da a conocer el estado bastante degradado que presenta la zona; así de las comunidades de mayor valor ecológico del piso infralitoral como son las praderas de fanerógamas únicamente se encuentran de forma dispersa, en una franja de arenas finas entre los ?8 y ?12 metros, las de Cymodocea nodosa. El resto de las biocenosis determinadas (hasta ?35 m) corresponden a un substrato enfangado, encontrándose ampliamente extendidas en franjas: la biocenosis de arenas fangosas que ocupa una franja de 1.800 metros de ancha hasta ?15 metros y límite inferior del piso infralitoral, la biocenosis de detrítico costero en su facies enfangada que abarca de 1,4 a 2,6 kilómetros de ancha hasta los 18-20 metros de profundidad y a continuación con 5,5 kilómetros de ancha la biocenosis de transición de arenas fangosas/fangos terrígenos.
  
En las profundidades que se instalará la granja, entre 28 y 30 metros, las biocenosis existentes que se verán afectada por el desarrollo de la actividad proyectada corresponde a la biocenosis de transición de arenas fangosas/fangos terrígenos.
  
El lugar de ubicación de la granja se considera lo suficientemente alejado como para no alterar a las praderas de Cymodocea nodosa que se hallan a unos 6.300 metros; y en cuanto al detrítico, que se presenta en su facies degradada por enfangamiento, se sitúa también alejado a más de 3.000 metros del cultivo.
  
Esta elección de ubicación se considera, igualmente, que no afectará a la capacidad del transporte litoral. La corriente costera que existe en la zona es de dirección NE-SW (de 0,1 a 0,5 m/s) y ésta puede verse afectada por fenómenos locales (vientos), así con viento del SE la corriente toma dirección NW.
  
Con relación al lugar de ubicación de la granja, ésta se encontrará a una distancia de unos 8,7 kilómetros al NE del límite inferior (a ?20 m) de la reserva marina que el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Irta, aprobado por el Gobierno Vanciano mediante Decreto 78/2001, de 2 de abril, incluye en el sector marino caracterizado por su gran biodiversidad y la presencia de praderas submarinas de Posidonia oceanica y de arrecifes de vermétidos
  
Según los resultados del estudio del sedimento en el área elegida para la instalación, éste presenta una considerable participación de fango (4,6% de media) y una tasa de materia orgánica considerable (7% de media) lo cual indica una degradación ambiental en el fondo estudiado. Con relación a esta materia orgánica los valores del potencial rédox son netamente reductores, propios de ambientes alterados.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
En el estudio de impacto ambiental se realiza una valorización cualitativa de los impactos identificados. No se detecta ningún impacto crítico, aunque son relevantes de causar impactos severos en el medio los residuos generados en la propia actividad.
  
El impacto más significativo que produce la actividad procede de la gran cantidad de desechos (heces, pseudoheces y pienso no consumido) que se transmiten al medio. Estos aportes son causa de alteraciones en el medio bentónico, a la vez que liberan nutrientes a la columna de agua con efectos inmediatos de fertilización, lo cual favorece fenómenos de autopolución (eutrofía, turbidez, proliferación planctónica, disminución de la diversidad y del grado de estructuración del plancton).
  
Se estima la zona influenciada por la piscifactoría, a partir de la modelización de la sedimentación de las partículas atendiendo a la velocidad de sedimentación del pienso y heces (modelos empíricos), y las corrientes para la zona obtenidas de varios estudios. Las conclusiones obtenidas, con máximas distancias para corrientes de componentes NE y N, y con menor afección espacial por las corrientes del W, S y SE, son:
  
- Existirán zonas de máxima deposición de partículas en la misma base de las jaulas flotantes donde sedimentará la mayor parte de las partículas y sobre todo del pienso. La mayor parte de la disolución de las partículas vertidas, aunque parte se liberarían en la columna de agua, se producirá en el fondo que junto a las grandes cantidades de esta materia orgánica se consumirá oxígeno y generará fenómenos de anoxia. Estas zonas corresponden a biocenosis de fangos terrígenos y arenas fangosas de poca relevancia ecológica y escaso potencial pesquero.
  
- Zonas afectadas en menor grado por la deposición, serán zonas anejas a la anterior, cuya escala espacial se estima en un centenar de metros. La cantidad de material acumulado no será tan acusada y, en consecuencia, no se generarán fenómenos de anoxia; ello incrementará la biomasa de la infauna y sus depredadores. Las biocenosis afectadas son también los fangos terrígenos y arenas fangosas.
  
- Zonas afectadas por la dispersión de nutrientes liberados en la columna de agua, su escala espacial es de varios centenares de metros. Esto induce fenómenos de eutrofia, proliferaciones en el plancton y turbidez, afectando tanto al plancton (pérdida de diversidad y estructura) como al bentos (sustitución de especies fotófilas por esciáfilas).
  
Otro elemento residual aportado al medio son los medicamentos que se suministran a los peces con funciones terapéuticas y profilácticas. El carácter antimitótico de los fármacos empleados puede causar mortalidades importantes en los organismos planctónicos. Se considera que el impacto ocasionado será negativo de escasa magnitud, temporal y recuperable, debido al empleo de tales fármacos de modo restringido en los piensos.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
1. Como medidas correctoras propuestas con el fin de reducir la intensidad del impacto y procurar que el resultado final sea admisible en el medio, se definen las siguientes:
  
- Optimización de la dosificación del pienso suministrado ?se recomienda usar el pienso normal-, ajustándolo continuamente a las necesidades del cultivo, para evitar la pérdida de pienso no aprovechado y obtener la mayor rentabilidad pienso/producción.
  
- El suministro de las sustancias antibióticas a los peces enjaulados se aportará con el pienso, excluyendo los métodos por baño en solución de la misma, ya que de esta forma llegaría al medio marino de forma directa. La aplicación de las sustancias medicamentosas será de acuerdo a lo establecido en la normativa comunitaria y estatal (directivas del Consejo 91/67/CEE y 93//53/CEE, Real Decreto 109/1995, Real Decreto 157/1995 y Real Decreto 1.749/1998). La manipulación de los mismos será por personal específicamente formado para esa tarea. Y el almacenamiento de estos productos se efectuará de acuerdo a la normativa aplicable.
  
- En la zona de máxima deposición de materia orgánica, se recomienda efectuar dragados periódicos del sedimento al objeto de evitar acúmulos de materia orgánica en la misma. El dragado se realizará mediante mangas de succión y se llevará a cabo al menos una vez al año según los resultados (contenido en materia orgánica) del plan de seguimiento medioambiental de la actividad.
  
El material dragado se podrá verter en zonas situadas a mayor profundidad, con la precaución de ir echándolo paulatinamente a lo largo de un recorrido y no en un único enclave. Este tipo de vertido deberá disponer de la autorización administrativa pertinente y se evitará en aquellos fondos donde pudiesen verse afectadas biocenosis de interés conservacionista, caso del detrítico y del coralígeno.
  
- Para minimizar los residuos bajo las jaulas. La introducción de elementos duros (rocas, piedras, elementos de fondeo, estructuras sustentantes) contribuirá a diversificar y estructurar el ecosistema, permitiendo el asentamiento de organismos filtradores capaces de aprovechar tal suministro de materia.
  
La propuesta en el EIA de introducir organismos filtradores (bivalvos) para las zonas afectadas en menor grado por la deposición y las afectadas por la liberación de nutrientes (con incremento de la turbidez), no se considera apropiada, ya que sería una actuación fuera del polígono de concesión que conllevaría precisarla y ver su repercusión en el medio.
  
Es considerado adecuado el aplicar como medida correctora la indicación realizada en el EIA sobre factores críticos a tener en cuenta, consistente en limitar al máximo la aportación de nutrientes al medio cuando de la vigilancia ambiental efectuada en las zonas a escala espacial grande y media se obtengan tasas de oxígeno inferiores a 7 mg/l e índices (D430/D665) inferiores o iguales a 2,4; e incluso optar por reducir estos aportes de persistir esta situación, es decir, disminuyendo la producción ya que en el proyecto técnico se prevé 1000 toneladas de producción más que en el EIA.
  
2. Programa de Vigilancia Ambiental.
  
Como bien se dice en el EIA «el plan de vigilancia ambiental debe ser aplicado en las tres escalas espaciales que se han diferenciado con posibles alteraciones derivadas de la dispersión y deposición de los residuos vertidos al medio desde la piscifactoría y, desarrollarse el vector de mayor incidencia en la difusión de los residuos, según la dirección de las corrientes que en este caso son las del NE y N».
  
De todos los enclaves o estaciones de muestreo que se prefijen para el seguimiento ambiental a las tres escalas espaciales, además de un enclave control situado en una zona no afectada por las actividades piscícolas, se harán coincidir, al menos dos estaciones para la escala espacial grande, con los transectos número 1 y 3.
  
Los parámetros que se deberán controlar en estas estaciones corresponderán con los indicados por el Servicio de Calidad de Aguas en su informe para todo el Plan de Seguimiento Ambiental, incluyéndose la determinación de la corriente en cada una de las profundidades de cada estación de muestreo:
  
a) En la columna de agua se determinará con periodicidad mensual.
  
- Temperatura (medida in situ).
  
- Transparencia (disco de Secchi).
  
- pH.
  
- Seston o materia particulada en suspensión (peso y tamaño de las partículas).
  
- Oxigeno disuelto (medido in situ)
  
- Nitrógeno total (mg/l).
  
- Fósforo total (mg/l).
  
- Clorofila a, e índice de Margalef.
  
- Coliformes fecales y Estreptococos fecales.
  
- Identificación y recuento de especies fitoplanctónicas.
  
b) En los sedimentos de cada estación, se determinará mensualmente.
  
- Nitrógeno total (mg/l).
  
- Fósforo total (mg/l).
  
- Materia orgánica %.
  
- Potencial redox mV (en 20?).
  
- Beggiatoa spp.
  
Deberá cartografiarse al menos una vez al año las comunidades de importancia ecológica próximas a la instalación como son la Posidonia oceanica y la Cymodocea nodosa, para el seguimiento de su estado de conservación.
  
Se informará sobre la cantidad y el momento en que se aplican productos químicos (antifouling) y antibióticos utilizados en tratamientos sanitarios para los peces, para ver su posible repercusión en el medio.
  
Inventario visual de grandes invertebrados y peces, realizándose anualmente en septiembre.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento y del anexo I apartado 1.g) del Decreto 162/1990.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de instalación de granja marina de dorada y lubina ubicada frente a la costa del municipio de Peñíscola, promovida por la empresa Piscícola de Peñíscola, SL, siempre que se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1. La retirada mediante dragado por succión de la materia orgánica acumulada en las zonas que se vean con mayor deposición, establecida ésta como medida correctora, se realizará anualmente y coincidiendo con el final de la etapa en que el cultivo tiene mayor actividad y requiere mayor aporte de pienso.
  
2. Las actuaciones en las zonas determinadas a media y gran escala, como la introducción de organismos filtradores (bivalvos), que conlleven tener que realizar un tipo de instalación estructural concreto para el desarrollo de estos organismos, no se consideran incluidos en la ejecución del referente proyecto.
  
3. Se limitará al máximo la aportación de nutrientes al medio cuando de la vigilancia ambiental efectuada, en las zonas a escala espacial grande y media, se obtengan tasas de oxígeno inferior a 7 mg/l e índices (D430/D665) inferiores o igual a 2,4.
  
4. Para el seguimiento ambiental a las tres escalas espaciales, estimadas con diferente grado de afección en el EIA, se establecerá un determinado número de estaciones de muestreo para la obtención de datos oceanográficos, del sedimento y de corrientes. De todos los enclaves o estaciones de muestreo prefijados, incluyéndose uno de Control situado en una zona no afectada por las actividades piscícolas, se harán coincidir dos estaciones para la escala espacial grande en los transectos número 1 y 3.
  
5. El Programa de Vigilancia Ambiental que se realizará durante el funcionamiento de la instalación, consistirá en el siguiente seguimiento ambiental:
  
1. Se realizarán en las estaciones previstas (según el anterior punto 4), las siguientes determinaciones con periodicidad mensual:
  
a) En aguas:
  
- Temperatura (medida in situ).
  
- Transparencia (disco de Secchi).
  
- pH.
  
- Seston o materia particulada en suspensión (cuantitativo y cualitativo).
  
- Oxigeno disuelto (medido in situ).
  
- Nitrógeno total (mg/l).
  
- Fósforo total (mg/l).
  
- Clorofila a, e índice de Margalef.
  
- Coliformes fecales y Estreptococos fecales.
  
- Identificación y recuento de especies fitoplanctónicas.
  
b) En sedimentos:
  
- Nitrógeno total (mg/l).
  
- Fósforo total (mg/l).
  
- Materia orgánica%
  
- Potencial redox mV (en 20?).
  
- Beggiatoa spp.
  
2. Se cartografiará al menos una vez al año las comunidades de importancia ecológica próximas a la instalación como son la Posidonia oceanica y la Cymodocea nodosa, para el seguimiento de su estado de conservación.
  
3. Se informará sobre la cantidad y el momento en que se aplican productos químicos (antifouling) y antibióticos utilizados en tratamientos sanitarios para los peces, para ver su posible repercusión en el medio.
  
4. Inventario visual de grandes invertebrados y peces, realizándose anualmente en septiembre.
  
De forma trimestral se remitirán a esta Dirección General los resultados y conclusiones obtenidas del Programa de Vigilancia Ambiental.
  
6. El proyecto contemplará una partida presupuestaria que permita llevar a cabo el Programa de Vigilancia Ambiental.
  
Tercero
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 23 de abril de 2002.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 155/02-AIA
  
Promotor: Piscícola de Sagunto, SL
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación
  
Objeto proyecto: Granja marina para dorada y lubina
  
Localización: Frente a la costa de La Pobla de Farnals
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto.
  
El presente proyecto de granja marina tiene como objetivo obtener una producción anual de unas 1.200 toneladas de dorada y lubina aptas para su venta, mediante el engorde de alevines de 10 gramos con piensos compuestos, en régimen intensivo.
  
La duración del ciclo productivo, es decir hasta que se inicia la retirada de cada especie para su venta, oscila alrededor de unos 16 meses para la dorada y de 27 meses para la lubina. Este ciclo comienza con una fase de preengorde de los alevines de unos cinco meses, finalizada esta etapa el cultivo se traspasa a las jaulas de engorde donde permanecerán el tiempo adecuado a cada especie hasta alcanzar los pesos y tallas comerciales. Las jaulas de preengorde libres se vuelven a ocupar por una nueva remesa de alevines que inician un segundo ciclo.
  
La instalación de esta granja marina constará de:
  
- La colocación de 24 jaulas (en dos grupos de 12) para el cultivo que tendrá cada jaula 25 metros de diámetro y unos 10 metros de profundidad, resultando un volumen total de la instalación de 141.372 metros cúbicos. En la construcción de las jaulas se emplean unas estructuras flotantes circulares de polietileno y de ellas cuelgan las redes que adoptarán una forma cilíndrica. A lo largo del cultivo se usarán redes de diferentes de luz de malla según el tamaño del pez.
  
- Una estructura sustentante de las jaulas (delimitando cuadrados de 40 m de lado) mediante un entramado de cables mixtos unidos con grilletes que sirven de puntos de amarre de las jaulas y transmitir la flotabilidad de las boyas al entramado para hacerla independiente de las jaulas. Cada jaula situada dentro de un cuadrado de cable mixto se fijará a cuatro anillas mediante 12 estachas.
  
- Un sistema de anclajes que forma una estructura conjunta con el entramado sustentante. Cada fijación al fondo marino, desde las anillas de la estructura sustentante, está formada de una estacha unida a cadenas que unen a dobles muertos de 5 toneladas cada uno y un ancla, este sistema se repetirá 64 veces.
  
- Se contempla en el apartado de equipamiento, y en plano, la colocación de un barco-silo de alimentación que estará fondeado y amarrado entre los dos grupos de jaulas.
  
- Y el balizamiento perimetral del polígono (sistema de alumbrado, 4 boyas, cadenas y 4 muertos de 3,5 Tn/ud.).
  
El área de concesión solicitada para instalar estas 24 jaulas (un rectángulo de 540 x 410 m) es de 220.825 metros cuadrados de superficie del fondo marino, situada a profundidades de 20-22 metros, frente al tramo de costa comprendido entre el puerto de La Pobla de Farnals y El Port Sa Playa, (coordenadas del punto central: 39º 31.680' N 00º 15.297' W). En el apartado de documentación complementaria se precisa este lugar definitivo.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
La documentación formada por proyecto técnico, proyecto de balizamiento, estudio de impacto ambiental, resultados del trámite de la información pública, y demás documentación del expediente administrativo ha sido remitida por el Servicio Territorial de Agricultura, Pesca y Alimentación de Valencia.
  
La documentación ha sido sometida a información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia (BOP) número 32, de fecha 7 de febrero de 2002, en el diario Las Provincias de fecha 18 de enero de 2002, y en el tablón de anuncios de los ayuntamientos de: Puçol, Puig, La Pobla de Farnals, Massalfassar, Albuixech y Valencia (Rafael y Vistabella) y en los servicios territoriales de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
Los resultados obtenidos de esta exposición pública, según certificado del jefe de los servicios territoriales de Valencia de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación del 6 de marzo de 2002, corresponde a la alegación presentada por la Federación Provincial de las Cofradías de Pescadores.
  
2. Resumen de alegaciones.
  
En la alegación presentada por la Federación Provincial de las Cofradías de Pescadores se manifiesta, en general, que falta información sobre determinados aspectos como son el determinar la composición de los piensos, el sistema de optimización de la alimentación, las sustancias antibióticas que pasan al medio marino.
  
3. Peticiones de documentación complementaria e informes sectoriales.
  
Se ha efectuado consulta al Servicio de Calidad de Aguas de la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental de esta conselleria.
  
Se ha dado a conocer al promotor (22.04.2002) el contenido de la alegación presentada durante el trámite de exposición y, en fecha posterior (24.05.2002) el informe emitido por el Servicio de Calidad de Aguas para que sean consideradas y tenidas en cuenta sus observaciones.
  
Informes sectoriales
  
En el informe emitido por el Servicio de Calidad de Aguas, recibido el 23 de mayo de 2002, se da a conocer:
  
- El cultivo marino puede causar efectos negativos en el medio ambiente acuático, un aumento de la turbidez y de los niveles de nutrientes (eutrofización), ambos originados por piensos sin digerir, heces y compuestos de nitrógeno de excreción y por consiguiente la generación de efluentes cargados en materia orgánica, aumento de sólidos en suspensión, fósforo y nitrógeno.
  
También hay que tener en cuenta que el uso de productos antibacterianos y/o fungicidas utilizados en el caso de presentarse algún tipo de enfermedad; son agentes con propiedades tóxicas que pueden causar daño a la población fitoplanctónica de la zona y alterar el equilibrio biológico de las aguas.
  
- Respecto al emplazamiento de la granja marina, la concesión solicitada se ubica frente a la costa de La Puebla de Farnals, a 2 m.n. rumbo 129º del puerto y a una profundidad media de 20 a 22 metros. Se citan las coordenadas centrales y de los cuatro vértices.
  
Deberán aclarar las diferencias entre los datos del proyecto y el estudio de impacto ambiental, que presentan un volumen total de 141.372 metros cúbicos ó 108.573 metros cúbicos y una producción anual esperada de 2.160 ton/año ó 1.200 ton/año.
  
- En el municipio de La Puebla de Farnals hay una zona de baño, cuya calidad podría verse afectada como consecuencia de esta actividad, calificada como apta para el baño.
  
- Se observa en el estudio de impacto ambiental que existen núcleos de Cymodocea nodosa (pàg. 55) en el piso infralitoral y sin embargo en la carta bionómica no están representados, no pudiéndose determinar la posible afección de la instalación sobre la misma, se deberá realizar una nueva carta que los incluya, dado el valor ecológico de estas comunidades.
  
- Aunque en el estudio de impacto ambiental esta previsto el Plan de Vigilancia Ambiental, deberá ampliarse, recomendándose que se establezca el que se describe a continuación:
  
a) En aguas, se realizarán las siguientes determinaciones con periodicidad mensual:
  
- Temperatura (medida in situ).
  
- Transparencia (disco de Secchi).
  
- pH.
  
- Seston o materia particulada en suspensión.
  
- Oxigeno disuelto (medido in situ).
  
- Nitrógeno total (mg/l).
  
- Fósforo total (mg/l).
  
- Análisis pigmentario: Clorofila a, índice de Margalef.
  
- Indicadores microbiológicos: Coliformes fecales y Estreptococos fecales.
  
b) En los sedimentos, se realizarán las siguientes determinaciones con periodicidad mensual:
  
- Nitrógeno total (mg/l).
  
- Fósforo total (mg/l).
  
- Materia orgánica % (por incineración a 450 0C).
  
- Potencial redox mV (en 20?).
  
- Beggiatoa spp.
  
- Clostridium sulfito-reductor.
  
c) Se deberá realizar la carta bionómica al menos una vez al año, para comprobar que la instalación no afecta a las comunidades de importancia ecológica próximas a la granja.
  
d) Identificación y recuento de especies fitoplanctónicas. La periodicidad del examen será con carácter mensual.
  
e) Conocer la cantidad y el momento en que se aplican productos químicos (antifouling) y antibióticos utilizados en tratamientos sanitarios para los peces, para ver su posible repercusión en el medio.
  
f) Inventario visual de grandes invertebrados y peces: anualmente, en septiembre.
  
- En la carta bionómica se observa que en las proximidades de la ubicación prevista hay una zona de arenas fangosas. Debería estudiarse la posibilidad de instalar la granja en esta zona en lugar del propuesto, que es sobre mata muerta de Posidonia oceanica.
  
- Fragilidad de las jaulas. Ante periodos de tormentas, viento o accidentes la empresa deberá tener preparados los medios necesarios para la recogida de las jaulas y aparejos para evitar que puedan ser arrastradas a zonas de la costa o quedaran a la deriva, se establecerá especial atención en la temporada de baño.
  
- Transcurrido un año de ejecución del plan de vigilancia, y a la vista de los resultados obtenidos, el peticionario podrá solicitar la modificación del mismo.
  
En el caso que sea autorizado el proyecto, deberá incluirse en la citada autorización la obligación de remitir los resultados del Plan de Vigilancia a la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental trimestralmente, para evaluar los resultados y controlar su posible incidencia en la calidad de las aguas litorales.
  
Documentación complementaria
  
En fecha 24 de junio de 2002 se recibe del promotor una addenda al proyecto en la cual se contempla, atendiendo a las observaciones del Servicio de Calidad de Aguas, lo siguiente:
  
- Se propone una nueva ubicación de la instalación, conservando las profundidades de fondeo (20-22 m), que se sitúa a unos 1.200 m al SSW de la anterior ubicación, según la carta bionómica adjunta, y cuyas coordenadas geográficas serán:
  
Punto.A: 39º 31.825' N 00º 15.445' W
  
Punto.B: 39º 31.752' N 00º 15.090' W
  
Punto.C 39º 31.531' N 00º 15.163' W
  
Punto.D: 39º 31.608' N 00º 15.509' W
  
Punto central: 39º 31.680' N 00º 15.297' W
  
«Este nuevo emplazamiento no conllevaría cambios en la evaluación de impacto ambiental efectuada en su momento, puesto que la piscifactoría continuaría situada sobre fondos marinos de escasa relevancia ecológica (arena fangosa). Asimismo, se ganaría mayor distanciamiento para la salvaguarda de las biocenosis con interés conservacionista: pradera con concrecionamiento de coralígeno (950 m), pradera mixta de Cymodocea nodosa/Caulerpa prolifera (2.570 m), Coralígeno (1.750 m).
  
Tampoco se vería afectada la calidad de las aguas de baño, puesto que éstas se hallan a 3.950 metros de distancia».
  
- En la carta bionómica que se adjunta se incluyen las biocenosis que se extienden por encima de la isóbata de los 10 metros. Estas biocenosis corresponden a una franja de arenas finas bien calibradas y otra franja, asentada dentro de la anterior, de la biocenosis mixta de pradera de Cymodocea nodosa con Caulerpa prolifera.
  
- Se ratifica la producción anual estimada en el estudio de impacto ambiental de 1.200 toneladas, pero el volumen total de agua abarcado por las jaulas es el que se cita en el proyecto (141.372 m³). Ello implica que la densidad de peces será 8,48 kg/m³.
  
- Se puntualiza sobre el cálculo empleado en el estudio de impacto ambiental (EIA) para estimar el ratio de dispersión de los piensos y heces aportados por el cultivo. «De este modo se ha podido emplazar la piscifactoría en aquel enclave donde su distanciamiento con respecto a las biocenosis de interés conservacionista y áreas de baño es más que suficiente para la salvarguarda que exigen sus calidades ambientales».
  
Asimismo, «el suministro de sustancias medicamentosas y antibióticas se regirá por lo especificado en la normativa vigente (Reglamento L/2377/1990), citado así en el EIA. Así, sólo se aportarán productos autorizados, por laboratorios homologados y en dosis concretas tras prescripción veterinaria. Tales sustancias se suministran, además, en forma de premezclas en pienso para impedir precisamente su rápida dispersión en el mar».
  
- «Una vez autorizada la actividad, el Plan de Vigilancia correspondiente se ejecutará según lo expuesto tanto en el estudio de impacto ambiental como en la declaración de impacto emitida por la Conselleria de Medio Ambiente».
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
De la descripción del entorno marino realiza en el estudio de impacto ambiental (EIA) se extrae que es una zona bastante degradada desde antaño, reflejándose en el estado que presentan las comunidades bentónicas de valor ecológico como son, en el piso infralitoral, las praderas de fanerógamas (Posidocia oceanica y Cymodocea nodosa) y, en el piso circalitoral, el coralígeno.
  
La pradera de Cymodocea nodosa asentada sobre la biocenosis de arenas finas bien calibradas ?reflejada en la carta bionómica de la addenda al proyecto?, aparece conjuntamente con el alga Caulerpa prolifera formando una franja en profundidades inferiores a los 10 metros, aproximadamente.
  
Las praderas de Posidonia oceanica se encuentran totalmente degradadas y reducidas a mata muerta hasta profundidades de 20-22 metros, asentándose sobre ellas especies como Caulerpa prolifera (franja de unos 1200-1300 m de ancha, en profundidades de 8 a 12-14 m) y de otras biocenosis propias del piso circalitoral. Únicamente se encuentran, y en fase de colonización por especies del coralígeno, pequeñas manchas dispersas con pequeños grupos de haces vivos a profundidades entre 14 y 17 metros.
  
La biocenosis de fondos coralígenos se encuentra, de forma dispersa a modo de mosaico, entre la biocenosis del detrítico costero enfangado, en la zona norte del área estudiada entre las cotas ?25 y ?35 metros.
  
El lugar definitivo para instalar la piscifactoría en zona con profundidades de 20 y 22 metros, que se proyectaba sobre la parte más profunda de la franja de mata muerta de Posidonia oceanica y colindantes fondos de arenas fangosas ?ambos de escasa relevancia ecológica?, según la addenda presentada (citada en documentación complementaria) será únicamente sobre fondos de arenas fangosas que se encuentran a unos 1.200 m al SSW de la anterior ubicación.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
En el estudio de impacto ambiental se realiza una valorización cualitativa de los impactos identificados en función de su importancia, determinando con mayor relevancia por sus efectos negativos en el medio a los residuos generados en la propia actividad. Esta gran cantidad de desechos (heces, pseudoheces y pienso no consumido) que se vierta causará alteraciones en el medio receptor.
  
En el agua, la alteración vendrá dada por una mayor carga de materia orgánica en suspensión y liberación de nutrientes con efectos inmediatos de fertilización, lo cual favorece fenómenos de autopolución (eutrofía, turbidez, proliferación planctónica, disminución de la diversidad y del grado de estructuración del plancton).
  
En el fondo marino, gran parte de estos desechos sedimentarán e irán acumulándose formando una capa de materia orgánica, de mayor o menor espesor, que se degradará mediante procesos anaerobios.
  
Respecto a la zona influenciada por el funcionamiento de la granja marina, en el EIA se establece: una zona de máxima deposición justo debajo de las jaulas, con una escala espacial de decenas de metros a su alrededor, donde las biocenosis afectadas son de poca relevancia ecológica; unas zonas alejadas del punto de vertido a escala de varios centenares de metros donde la sedimentación será menor, no se darán procesos anaerobios y sus biocenosis siguen siendo la de arenas fangosas, y una zonas afectadas por el incremento en la turbidez, su escala espacial es de varios centenares de metros, cuyo efecto negativo será por la liberación de nutrientes en la columna de agua.
  
Otro elemento residual, a tener en cuenta, procedería del empleo de sustancias medicamentosas y antibióticos para tratamiento preventivo del cultivo, su incidencia negativa en el medio se estima de escasa magnitud, temporal y recuperable, debido a que se suministran de modo restringido en los alimentos.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
1. Como medidas correctoras propuestas con el fin de reducir la intensidad del impacto y procurar que el resultado final sea admisible en el medio, se definen las siguientes:
  
- Optimización de la dosificación del pienso suministrado, ajustándolo continuamente a las necesidades del cultivo, para evitar la pérdida de pienso no aprovechado y obtener la mayor rentabilidad pienso/producción.
  
- El suministro de las sustancias antibióticas a los peces del cultivo se regirá por lo especificado en la normativa vigente (Reglamento L/2377/1990) que sólo autoriza unos determinados productos, por laboratorios homologados, y en un empleo adecuado.
  
- En la zona de máxima deposición de materia orgánica, se acepta la recomendación de efectuar dragados periódicos del material sedimentado. El dragado se realizará con mangas de succión y se llevará a cabo al menos una vez al año según los resultados aportados por el análisis sedimentológico (contenido en materia orgánica) del plan de seguimiento ambiental de la actividad.
  
El material dragado se podrá verter en zonas situadas a mayor profundidad con la precaución de hacerlo paulatinamente y no en un único enclave. El vertido deberá disponer de la autorización administrativa pertinente y se evitará en aquellos fondos donde pudiese verse afectadas biocenosis de interés conservacionista, caso del detrítico de aspecto típico y del coralígeno.
  
La solución o destino final de eliminación de este tipo de vertido será, de acuerdo a sus características físico-químicas, de forma justificada y dispondrá de la correspondiente autorización administrativa.
  
- Para minimizar los residuos bajos las jaulas. La introducción de elementos duros (rocas, piedras, elementos de fondeo, estructuras sustentantes) contribuirá a diversificar y estructurar el ecosistema, permitiendo el asentamiento de organismos filtradores capaces de aprovechar tal suministro de materia.
  
La propuesta en el EIA de introducir organismos filtradores (bivalvos) para las zonas afectadas en menor grado por la deposición y las afectadas por la liberación de nutrientes (con incremento de la turbidez), no se considera apropiada, ya que sería una actuación fuera del polígono de concesión que conllevaría precisarla y ver su repercusión en el medio.
  
Es considerado adecuado el aplicar como medida correctora la indicación realizada en el EIA sobre los factores críticos a tener en cuenta, consistente en limitar al máximo la aportación de nutrientes al medio cuando de la vigilancia ambiental efectuada en las zonas a escala espacial grande y media se obtengan tasas de oxígeno inferior a 7 mg/l e índices (D430/D665) inferiores o igual a 2,4; e incluso optar por reducir estos aportes de persitir esta situación, es decir, disminuyendo la producción y/o retrasar inicios de los ciclos productivos.
  
2. Programa de Vigilancia Ambiental.
  
En el EIA se propone un plan de vigilancia ambiental que «deberá aplicarse a los tres niveles o escalas espaciales diferenciadas en el plan de medidas correctoras, y desarrollarse el vector de mayor incidencia en la difusión de los residuos, según la dirección de las corrientes en sentido NNE», así como que «será necesario el establecimiento de un área control» situada hidrográficamente fuera de la influencia de la instalación.
  
Por consiguiente a lo anterior, en el Plan de Vigilancia Ambiental que se llevará a cabo se prefijarán todos los enclaves o estaciones de muestreo para el seguimiento ambiental a las tres escalas espaciales y el enclave de control de un área no afectada por esta actividad u otras actividades existentes.
  
Los parámetros que se deberán controlar en estas estaciones corresponderán con los indicados por el Servicio de Calidad de Aguas en su informe para todo el Plan de Seguimiento Ambiental, incluyendo la determinación de la corriente en cada estación de muestreo:
  
a) En la columna de agua se determinará con periodicidad mensual.
  
- Temperatura (medida in situ).
  
- Transparencia (disco de Secchi).
  
- pH.
  
- Seston o materia particulada en suspensión.
  
- Oxigeno disuelto (medido in situ).
  
- Nitrógeno total (mg/l).
  
- Fósforo total (mg/l).
  
- Clorofila a, e índice de Margalef.
  
- Coliformes fecales y Estreptococos fecales.
  
- Identificación y recuento de especies fitoplanctónicas.
  
b) En los sedimentos de cada estación, se determinará mensualmente.
  
- Nitrógeno total (mg/l).
  
- Fósforo total (mg/l).
  
- Materia orgánica %.
  
- Potencial redox mV (en 20?).
  
- Beggiatoa spp.
  
- Clostridium sulfito-reductor.
  
Deberá realizarse la carta bionómica al menos una vez al año, para comprobar que la instalación no afecta a las comunidades de importancia ecológica próximas a la granja.
  
Se conocerá la cantidad y el momento en que se aplican productos químicos (antiouling) y antibióticos utilizados en tratamientos sanitarios para los peces, para ver su posible repercusión en el medio.
  
Inventario visual de grandes invertebrados y peces, realizándose anualmente en septiembre.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento y del anexo I apartado 1.g) del Decreto 162/1990.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de instalación de granja marina de dorada y lubina ubicada frente a la costa de La Pobla de Farnals, promovida por la empresa Piscícola de Sagunto, SL, siempre que tengan en cuenta las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental y se desarrolle cumpliendo lo establecido en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1. La solución o destino final de eliminación del material obtenido de dragar la zona de máxima deposición será, de acuerdo a sus características físico-químicas, de forma justificada y dispondrá de la correspondiente autorización administrativa.
  
2 Las actuaciones en las zonas determinadas a media y gran escala, como la introducción de organismos filtradores (bivalvos) que conlleven tener que realizar un tipo de instalación concreto para el desarrollo de estos organismos, no se consideran incluidos en la ejecución del referente proyecto.
  
3. Se limitará al máximo la aportación de nutrientes al medio cuando de la vigilancia ambiental efectuada, en las zonas a escala espacial grande y media, se obtengan tasas de oxígeno inferior a 7 mg/l e índices (D430/D665) inferiores o igual a 2,4.
  
4. El Programa de Vigilancia Ambiental que se realizará durante el funcionamiento de la instalación, en las tres escalas espaciales estimadas con diferente grado de afección y en un enclave de control, consistirá en el siguiente seguimiento ambiental:
  
1. Se realizarán en todos los enclaves o estaciones de muestreo prefijados, la obtención de datos de corrientes y las siguientes determinaciones con periodicidad mensual:
  
a) En aguas:
  
- Temperatura (medida in situ).
  
- Transparencia (disco de Secchi).
  
- pH.
  
- Seston o materia particulada en suspensión (cuantitativo y cualitativo).
  
- Oxigeno disuelto (medido in situ).
  
- Nitrógeno total (mg/l).
  
- Fósforo total (mg/l).
  
- Clorofila a, e índice de Margalef.
  
- Coliformes fecales y Estreptococos fecales.
  
- Identificación y recuento de especies fitoplanctónicas.
  
b) En sedimentos:
  
- Nitrógeno total (mg/l).
  
- Fósforo total (mg/l).
  
- Materia orgánica %.
  
- Potencial redox mV (en 20?).
  
- Beggiatoa spp.
  
- Clostridium sulfito-reductor.
  
2. Deberá realizarse la carta bionómica al menos una vez al año, para comprobar que la instalación no afecta a las comunidades de importancia ecológica próximas a la granja.
  
3. Se conocerá la cantidad y el momento en que se aplican productos químicos (antiouling) y antibióticos utilizados en tratamientos sanitarios para los peces, para ver su posible repercusión en el medio.
  
4. Inventario visual de grandes invertebrados y peces, realizándose anualmente en septiembre.
  
De forma trimestral se remitirán a esta Dirección General los resultados y conclusiones obtenidas del Programa de Vigilancia Ambiental.
  
5. El proyecto contemplará una partida presupuestaria que permita llevar a cabo el Programa de Vigilancia Ambiental.
  
Tercero
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML