Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9722, del 10-11-2023 (2023/10971)

RESOLUCIÓ de 21 d'octubre de 2023, de la directora general de Justícia, per la qual es resol inscriure els nous estatuts de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló en el Registre de col·legis professionals i consells valencians de col·legis professionals de la Comunitat Valenciana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9722

Data del DOGV
:   10-11-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/10971

CVE


Data del document
:   21-10-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia i Interior

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * [Conselleria de Justícia i Interior](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 21 d'octubre de 2023, de la directora general de Justícia, per la qual es resol inscriure els nous estatuts de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló en el Registre de col·legis professionals i consells valencians de col·legis professionals de la Comunitat Valenciana. [2023/10971]  
Una vegada vist l'expedient de sol·licitud de modificació estatutària instruït a instància de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló, inscrit amb el número 24 de la secció primera del Registre de col·legis professionals i de consells valencians de col·legis professionals de la Comunitat Valenciana, en el qual se sol·licita la inscripció dels nous estatuts en aquest registre, segons els següents  
  
Fets  
  
Primer. El 19 d'abril de 2023, el degà del Col·legi va presentar la sol·licitud d'inscripció dels nous estatuts de la corporació professional en el Registre de col·legis professionals i consells valencians de col·legis professionals de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que preveu l'article 11 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de consells i col·legis professionals de la Comunitat Valenciana.  
  
Segon. Els actuals estatuts del Col·legi van ser inscrits en el Registre de col·legis professionals i de consells valencians de col·legis professionals de la Comunitat Valenciana el 5 de novembre de 2004, per la Resolució del 24 de març de 2004, de la directora general de Justícia, de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques (DOGV 4889, 23.11.2004).  
Tercer. Mitjançant un ofici de 21 d'abril de 2023, el Servei de Col·legis Professionals i Registre d'Unions de Fet de la Comunitat Valenciana va formular objeccions a la documentació remesa i al contingut de la proposta de modificació dels Estatuts, i va sol·licitar que s'esmenaren les deficiències.  
Quart. El 5 d'octubre de 2023, el Col·legi va presentar la documentació complementària que esmenava les objeccions formulades als Estatuts i es va remetre el text modificat dels Estatuts.  
Cinqué. Consta en l'expedient el certificat del secretari del Col·legi, del 19 d'abril de 2023, subscrit pel degà, en què s'indica que la Junta General Extraordinària de col·legiats, celebrada el 24 de gener de 2023, va aprovar la modificació dels Estatuts.  
Sisé. Consta en l'expedient la comunicació al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats de la Comunitat Valenciana, del 4 d'octubre de 2023, d'acord amb el que disposa l'article 11.3 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat, de consells i col·legis professionals de la Comunitat Valenciana.  
Seté. La modificació estatutària, la inscripció de la qual se sol·licita, es refereix a uns estatuts nous, que queden redactats segons l'annex I d'aquesta resolució.  
  
Fonaments de dret  
  
Primer. Una vegada revisada la sol·licitud de nous estatuts de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló, aquests contenen les determinacions que exigeix l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de consells i col·legis professionals de la Comunitat Valenciana.  
Segon. Els Estatuts s'han aprovat amb els requisits i les formalitats que preveu l'article esmentat i els Estatuts del Col·legi.  
  
Tercer. Aquesta direcció general és competent per a tramitar i resoldre aquest expedient, de conformitat amb el que disposa l'article 6.1 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de consells i col·legis professionals de la Comunitat Valenciana; segons el que preveu la disposició final del Decret 4/2002, de 8 de gener, pel qual s'aprova el reglament de desenvolupament de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de consells i col·legis professionals de la Comunitat Valenciana, i d'acord amb les atribucions que conté l'article 69 del Decret 112/2023, de 25 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i les conselleries de la Generalitat i l'article 9.2.h del Decret 134/2023, de 10 d'agost, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Justícia i Interior.  
  
Per tot això, vist l'article 36 de la Constitució i l'article 49.1.22a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de col·legis professionals; els articles 11, 25 i 26 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de consells i col·legis professionals de la Comunitat Valenciana; així com els articles 21 i 74 del Decret 4/2002, de 8 de gener, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el reglament de desenvolupament d'aquesta última, i altres disposicions complementàries d'aplicació pertinent, resolc:  
  
  
Primer  
Inscriure els nous estatuts de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló en el Registre de col·legis professionals i consells valencians de col·legis professionals de la Comunitat Valenciana.  
  
Segon  
Publicar aquesta resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Contra aquesta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, un recurs de reposició davant del mateix òrgan que ha dictat l'acte, en el termini d'un mes comptat des de l'endemà de la seua notificació, o bé un recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos comptats des de l'endemà de la notificació. Tot això, de conformitat amb el que s'estableix en els articles 123 i 124 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i en els articles 10, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, sense perjudici que s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.  
  
  
València, 21 d'octubre de 2023.- La directora general de Justícia: Cristina Gil Fabregat.  
  
  
ANNEX I  
Estatut de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló  
  
TÍTOL I. Disposicions generals  
Article 1. Denominació i naturalesa jurídica  
Article 2. Àmbit territorial, domicili i delegacions  
Article 3. Tractament  
TÍTOL II. Fins i funcions del Col·legi  
Article 4. Fins del Col·legi  
Article 5. Funcions del Col·legi  
Article 6. Acció social del Col·legi  
TÍTOL III. Col·legiació i exercici de la professió  
Article 7. Professionals de l'advocacia  
Article 8. Modalitats de col·legiació  
Article 9. Requisits per a la col·legiació  
Article 10. Incorporació de professionals de l'advocacia procedents d'altres col·legis  
Article 11. Aprovació i denegació de la incorporació  
Article 12. Acreditació de la condició de persona col·legiada  
Article 13. Actuació de professionals de l'advocacia d'altres col·legis  
Article 14. Suspensió i pèrdua de la condició de persona col·legiada  
  
TÍTOL IV. Obligacions del col·legi en matèria d'informació i transparència  
Article 15. Finestreta única  
Article 16. Memòria anual  
Article 17. Servei d'atenció als membres del Col·legi i a les persones consumidores o usuàries  
Article 18. Serveis jurídics en línia o mitjançant internet  
Article 19. Obligacions dels professionals de l'advocacia vinculats contractualment amb societats d'intermediació  
TÍTOL V. Obligacions i drets dels membres del Col·legi Distincions i honors.  
CAPÍTOL PRIMER. Amb caràcter general  
Article 20. Obligacions col·legials dels professionals de l'advocacia  
  
Article 21. Drets dels col·legiats i les col·legiades  
Article 22. Formes d'exercici professional  
Article 23. Secret professional  
Article 24. Confidencialitat de les comunicacions entre els professionals de l'advocacia  
Article 25. Independència i llibertat del professional de l'advocacia  
Article 26. Publicitat  
CAPÍTOL SEGON. En relació amb els tribunals  
Article 27. Normes per a actuar davant dels tribunals  
CAPÍTOL TERCER. En relació amb les parts  
Article 28. Respecte al client propi  
Article 29. Respecte a la part contrària  
Article 30. Deures envers els altres professionals de l'advocacia  
  
Article 31. Substitució del professional de l'advocacia  
CAPÍTOL QUART. Honoraris professionals  
Article 32. Honoraris professionals  
CAPÍTOL CINQUÉ. Distincions i honors  
Article 33. Distincions i honors  
TÍTOL VI. Assistència jurídica gratuïta i torn d'ofici  
Article 34. Competències en matèria d'assistència jurídica gratuïta i torn d'ofici  
Article 35. Assistència jurídica gratuïta i organització del torn d'ofici  
Article 36. Requisits generals  
TÍTOL VII. Òrgans de govern  
CAPÍTOL PRIMER. Òrgans de govern  
Article 37. Principis rectors i òrgans de govern  
CAPÍTOL SEGON. La Junta General  
Article 38. La Junta General  
Article 39. Junta General Ordinària  
Article 40. Junta General Extraordinària  
CAPÍTOL TERCER. La Junta de Govern  
Article 41. La Junta de Govern del Col·legi d'Advocats  
Article 42. Capacitat per a formar part de la Junta de Govern  
Article 43. Funcions dels membres de la Junta de Govern  
Article 44. Mediació deganal  
Article 45. Atribucions de la Junta de Govern  
Article 46. Funcionament de la Junta de Govern  
Article 47. Vacants  
CAPÍTOL QUART. Eleccions a la Junta de Govern  
Article 48. Manera de proveir-se  
Article 49. Requisits per a optar a l'elecció  
Article 50. Tramitació  
Article 51. Desenvolupament de les votacions  
Article 52. Presa de possessió  
Article 53. Comunicació del resultat  
Article 54. Recursos en matèria electoral  
CAPÍTOL CINQUÉ. Agrupacions i seccions  
Article 55. Agrupacions  
Article 56. Agrupació de l'Advocacia Jove  
Article 57. Seccions  
Article 58. Aspectes comuns a agrupacions i seccions  
CAPÍTOL SISÉ. Comissions  
Article 59. Creació i classes de comissions  
Article 60. Funcionament, composició i membres de les comissions  
  
Article 61. Comissió de Deontologia Professional  
TÍTOL VIII. Règim econòmic del Col·legi d'Advocats  
Article 62. Principis informadors i comptes anuals  
Article 63. Recursos econòmics  
Article 64. Pressupost  
TÍTOL IX. Responsabilitat disciplinària. Règim sancionador. Procediment disciplinari sancionador  
CAPÍTOL PRIMER. Responsabilitat disciplinària  
Article 65. Responsabilitat disciplinària  
Article 66. Principis generals  
Article 67. Potestat disciplinària  
Article 68. Principi de tipicitat  
Article 69. Principi de proporcionalitat  
CAPÍTOL SEGON. Infraccions i sancions corresponents als professionals de l'advocacia  
Article 70. Classes d'infraccions  
Article 71. Infraccions molt greus  
Article 72. Infraccions greus  
Article 73. Infraccions lleus  
Article 74. Classes de sancions  
Article 75. Sancions  
CAPÍTOL TERCER. Infraccions i sancions corresponents a les societats professionals  
Article 76. Principis generals  
Article 77. Classes d'infraccions  
Article 78. Classes de sancions  
CAPÍTOL QUART. Procediment disciplinari sancionador  
Article 79. Procediment sancionador  
Article 80. Mesures de caràcter provisional  
Article 81. Recursos  
Article 82. Execució de les sancions  
Article 83. Efectes de la sanció  
Article 84. Prescripció de les infraccions  
Article 85. Prescripció de les sancions  
Article 86. Cancel·lació de l'anotació de les sancions  
Article 87. Rehabilitació del professional de l'advocacia expulsat  
Article 88. Règim dels col·legiats no exercents  
Article 89. Règim dels tutors de pràctiques externes  
TÍTOL X. Modificació de l'Estatut  
Article 90. Modificació de l'Estatut  
TÍTOL XI. Règim jurídic  
Article 91. Règim jurídic  
Article 92. Llei aplicable  
Article 93. Executivitat  
Article 94. Terminis  
Article 95. Recursos contra els acords de la Junta de Govern  
Article 96. Recursos contra els acords de la Junta General  
Article 97. Efectes del recurs d'alçada  
TÍTOL XII. Fusió, absorció, segregació, dissolució i liquidació del Col·legi  
Article 98. Fusió, absorció, segregació, dissolució i liquidació  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
DISPOSICIONS FINALS  
  
  
  
TÍTOL I  
Disposicions generals  
  
Article 1. Denominació i naturalesa jurídica  
1.1. L'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló és una corporació de dret públic emparada per la llei i reconeguda per l'Estat, amb personalitat jurídica pròpia i capacitat plena per al compliment dels fins propis.  
  
1.2. Es regirà per la llei estatal de Col·legis Professionals, la Llei de Consells i Col·legis Professionals de la Generalitat Valenciana i la resta de disposicions estatals i autonòmiques pertinents, així com per l'Estatut general de l'advocacia espanyola, l'estatut present i el reglament de règim interior que s'aprove com a desenvolupament d'aquest, i per les normes d'ordre intern i acords dels òrgans corporatius en l'àmbit de les competències respectives.  
1.3. L'accés i exercici a la professió dels membres es regeix pels principis d'igualtat de tracte i no-discriminació per raó d'origen racial o ètnic, religió o conviccions, discapacitat, edat o orientació sexual, en els termes que preveu la legislació vigent.  
1.4. L'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló podrà utilitzar, així mateix, l'acrònim ICACS per a identificar-se.  
  
  
Article 2. Àmbit territorial, domicili i delegacions  
2.1. L'àmbit territorial del Col·legi s'estén a la província de Castelló.  
2.2. El domicili es troba al carrer Temprado, núm. 15, de Castelló de la Plana.  
Per acord de la Junta de Govern, amb l'aprovació de la Junta General, es podrà traslladar a un altre lloc dins de la mateixa ciutat.  
2.3. L'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló disposa d'una delegació a la ciutat de Vinaròs; es pot, per acord de la Junta de Govern, amb l'aprovació de la Junta General i per al millor compliment dels fins propis i una eficàcia més elevada de les funcions pròpies, establir altres delegacions amb les facultats i competències que es determine.  
  
Article 3. Tractament  
L'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló té el tractament que tradicionalment se li ha assignat que és el d'Il·lustre.  
  
  
TÍTOL II  
Fins i funcions del Col·legi  
  
Article 4. Fins del Col·legi  
Els fins de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló en el territori de la seua competència són, amb caràcter general, els establits en l'Estatut general de l'advocacia espanyola i, en particular, els següents:  
  
a) L'ordenació de l'exercici de l'advocacia i la representació exclusiva d'aquesta.  
b) La defensa dels drets i els interessos professionals dels col·legiats i les col·legiades.  
c) La intervenció en el procés d'accés a la professió.  
d) La formació professional permanent i especialitzada dels membres.  
e) El control deontològic i l'aplicació del règim disciplinari en garantia dels drets dels ciutadans i dels professionals.  
f) La protecció dels interessos dels consumidors i usuaris i dels clients dels serveis dels professionals de l'advocacia.  
La col·laboració en el funcionament, la promoció i la millora de l'Administració de justícia.  
La defensa de l'estat social i democràtic de dret proclamat en la Constitució i la promoció i defensa dels drets humans.  
  
i) La contribució a la garantia del dret constitucional de defensa i accés a la justícia mitjançant l'organització i prestació del servei de l'assistència jurídica gratuïta en els termes establits en les lleis.  
  
  
Article 5. Funcions del Col·legi  
Són funcions del Col·legi:  
a) Aprovar els estatuts i reglaments de règim interior d'aquest.  
b) Ostentar, en l'àmbit territorial propi, la representació i defensa de la professió davant de l'Administració, les institucions, els tribunals, les entitats i els particulars, amb legitimació per a ser part en tots els litigis que afecten els interessos professionals; tot això, d'acord amb la legislació vigent.  
c) Ordenar, en l'àmbit de la competència pròpia, l'activitat professional.  
d) Exercir el dret de petició d'acord amb la llei.  
e) Organitzar activitats i serveis comuns de caràcter professional, cultural, assistencial, de previsió i anàlegs, d'interés per als membres.  
  
i) Elaborar i aprovar els pressupostos anuals d'ingressos i despeses, així com els comptes i liquidacions.  
g) Establir i exigir aportacions econòmiques.  
h) Portar un registre dels membres en què conste, almenys, un testimoni autèntic del títol acadèmic oficial, la data d'alta en el Col·legi, el domicili professional, la signatura actualitzada i totes les circumstàncies que afecten l'habilitació per a l'exercici professional, si és el cas.  
i) Elaborar els criteris d'honoraris a l'efecte exclusiu de la taxació de costes i de la jura de comptes, segons el que s'estableix en la llei.  
  
j) En els procediments administratius o judicials, quan se'l requerisca o quan se'n preveja la intervenció d'acord amb la legislació vigent.  
  
k) Proposar i, si és el cas, adoptar les mesures necessàries per a evitar l'intrusisme professional i la competència deslleial, i exercir en relació amb això les accions legals pertinents.  
l) Procurar el perfeccionament de l'activitat professional i la formació permanent.  
m) Exercir, en l'ordre professional i col·legial, la potestat disciplinària.  
n) Adoptar les mesures necessàries per a garantir el compliment de l'assegurament de la responsabilitat civil dels membres.  
ny) Participar en els òrgans consultius de l'Administració, quan siga preceptiu o aquesta ho requerisca.  
o) Informar els projectes normatius de l'Administració sobre les condicions de l'exercici professional o que afecten directament el Col·legi.  
p) Exercir quantes competències li siguen atribuïdes legalment, així com col·laborar amb l'Administració mitjançant la realització d'estudis o l'emissió d'informes.  
q) Complir i fer complir als membres les normes generals i especials, aquest estatut, el reglament de règim interior i els acords adoptats pels òrgans col·legials en matèria de la competència pròpia.  
  
r) Les que se'ls atribuïsca per altres normes de rang legal o reglamentari, siguen delegades per les administracions públiques o es deriven de convenis de col·laboració.  
s) Totes les funcions que redunden en benefici de la protecció dels interessos dels consumidors i usuaris.  
t) Atendre les sol·licituds d'informació sobre els membres i sobre les sancions fermes que s'imposen a aquests, així com les peticions d'inspecció o investigació que formule qualsevol autoritat competent d'un estat membre de la Unió Europea, en els termes previstos en la llei sempre que estiguen degudament motivades i que la informació obtinguda s'empre únicament per a la finalitat per a la qual es va sol·licitar en els termes previstos en la legislació sobre protecció de dades personals.  
  
u) Intervindre, amb sol·licitud prèvia dels interessats, en vies de conciliació, mediació o arbitratge en les qüestions que per motius professionals se susciten entre els col·legiats o entre aquests i els seus clients. Especialment, resoldre les discrepàncies que puguen sorgir en relació amb l'actuació professional dels col·legiats i la percepció dels seus honoraris, mitjançant laude al qual prèviament se sotmeten expressament les parts interessades.  
v) Exercir funcions d'arbitratge en els assumptes que els siguen sotmesos, així com promoure o participar en institucions d'arbitratge o mediació.  
w) Vetlar perquè en les seus de jutjats i tribunals se situen dependències dignes i suficients per a la utilització pels professionals de l'advocacia en el desenvolupament de les funcions pròpies.  
x) Qualsevol altra funció que redunde en benefici dels interessos professionals dels membres.  
y) En general, totes les que s'encaminen al compliment dels fins assignats als col·legis professionals.  
  
Article 6. Acció social del Col·legi  
6.1. L'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló tindrà especialment en compte la responsabilitat envers la societat en què s'integra. Per això podrà promoure, organitzar i executar programes d'acció social en benefici dels sectors més desfavorits, així com per a la promoció i difusió dels drets fonamentals, els valors democràtics de convivència o la cooperació internacional, i destinar amb aquesta finalitat una partida del pressupost col·legial.  
6.2. Sense perjudici de les competències derivades de la legislació sobre assistència jurídica en matèria de serveis d'orientació jurídica, el Col·legi podrà organitzar i prestar serveis gratuïts, amb finançament extern públic o privat o sense, dedicats a assessorar els qui no tenen accés a altres serveis gratuïts i es troben en situacions de necessitat, desavantatge o risc d'exclusió social, o que corresponguen a accions desenvolupades per iniciativa d'altres administracions públiques.  
6.3. L'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló podrà subscriure acords i convenis amb administracions públiques o amb tercers en relació amb les activitats assenyalades en els apartats anteriors.  
  
  
TÍTOL III  
Col·legiació i exercici de la professió  
  
Article 7. Professionals de l'advocacia  
7.1. Són professionals de l'advocacia els qui, amb possessió del títol oficial que habilita per a l'exercici d'aquesta professió, es troben incorporats a un col·legi de l'advocacia en qualitat d'exercents, en els termes que disposa l'article 3, apartat 2 de la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de col·legis professionals o la disposició bàsica que la substituïsca, i es dediquen de manera professional a l'assessorament jurídic, a la solució de disputes i a la defensa de drets i interessos aliens, tant públics com privats, en la via extrajudicial, judicial o arbitral.  
  
7.2. Correspon en exclusiva la denominació d'advocada i advocat als que es troben incorporats a un col·legi de l'advocacia com a exercents.  
  
Article 8. Modalitats de col·legiació  
Les persones col·legiades en l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló ho poden ser del mode següent:  
a) Exercents: que són les que es dediquen professionalment a l'exercici de l'advocacia. Poden ser residents o no residents, segons si tenen en l'àmbit col·legial el despatx únic o principal o no.  
b) No exercents: que no es dediquen a l'exercici professional de l'advocacia i manquen del dret a denominar-se advocats o advocades.  
  
c) Inscrites: que són les qui, d'acord amb la legislació vigent, poden exercir a Espanya amb el títol del seu país d'origen.  
d) D'honor: que són les que hagen sigut objecte d'aquesta distinció per raó dels mèrits propis o dels serveis rellevants prestats a l'advocacia o a l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló, segons acord unànime de la Junta de Govern.  
  
Article 9. Requisits per a la col·legiació  
9.1. Són requisits necessaris per a la incorporació a l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló els que determina l'Estatut general de l'advocacia espanyola. En particular:  
a) Ser major d'edat i tindre la nacionalitat espanyola o d'algun estat membre de la Unió Europea, de l'Espai Econòmic Europeu o de tercers països, segons el que disposen els tractats o convenis internacionals i amb el compliment dels requisits que recull la normativa sobre estrangeria respecte del dret dels estrangers per a establir-se i accedir a l'exercici professional a Espanya.  
b) Posseir el títol oficial que habilite per a l'exercici de la professió de l'Advocacia, excepte les excepcions establides en normes amb rang de Llei.  
c) Acreditar el coneixement de la llengua castellana o de la llengua valenciana, per qualsevol mitjà vàlid de dret, excepte quan resulte de manera fefaent el compliment del requisit anterior.  
d) Satisfer la quota d'ingrés, que no podrà superar els costos associats a la tramitació de la inscripció, així com facilitar un compte bancari amb la finalitat de domiciliar aquesta quota i les que tinga establides el Col·legi.  
e) Mancar d'antecedents penals per delictes que tinguen aparellada la imposició de penes greus o la inhabilitació per a l'exercici de l'advocacia.  
f) No haver sigut condemnat per intrusisme en l'exercici de l'advocacia en els tres anys anteriors mitjançant una resolució ferma, llevat que s'hagen cancel·lat els antecedents penals derivats d'aquesta condemna.  
g) No haver sigut sancionat disciplinàriament amb l'expulsió d'un col·legi de l'advocacia o, en cas d'haver patit aquesta sanció, haver sigut rehabilitat, la qual cosa s'haurà d'acreditar per mitjà d'un certificat expedit pel Consell General de l'Advocacia Espanyola.  
h) No estar incorregut en causa d'incapacitat, incompatibilitat o prohibició per a l'exercici de l'advocacia, la qual cosa s'haurà d'acreditar mitjançant un certificat expedit pel Consell General de l'Advocacia Espanyola.  
i) Formalitzar l'alta en el règim de la Seguretat Social que corresponga o, si és el cas, l'ingrés en una mutualitat de previsió social alternativa al Règim Especial de la Seguretat Social dels Treballadors per Compte Propi o Autònoms, de conformitat amb la legislació vigent.  
  
j) Designar una adreça postal, una d'electrònica i un número de telèfon a l'efecte de comunicacions i notificacions.  
9.2. Per a incorporar-se com a col·legiat no exercent hauran de complir-se els requisits establits en les lletres a, b, c, d, e, f, g i j de l'apartat anterior. Així mateix, haurà d'acreditar no estar incorregut en causa d'incapacitat o prohibició per a l'exercici de l'advocacia en la forma prevista en l'apartat h.  
9.3. La sol·licitud es realitzarà mitjançant un escrit dirigit a la Junta de Govern, al qual s'adjuntarà la documentació acreditativa del compliment dels requisits per a la col·legiació. Aquesta sol·licitud podrà tramitar-se per via telemàtica mitjançant la finestreta única.  
9.4. La col·legiació com a resident exigeix tindre en el seu àmbit territorial un despatx únic o principal i no estar incorporat en cap altre col·legi en aquest caràcter, sense perjudici del trasllat que exigirà la baixa en el col·legi de provinença per a ser donat d'alta en aquest col·legi.  
9.5. La incorporació a la professió per primera vegada serà solemne, exigirà el jurament o la promesa d'acatar la Constitució i la resta de l'ordenament jurídic i de complir les normes deontològiques de la professió, amb llibertat i independència, de bona fe, amb lleialtat al client, respecte a la part contrària i guardant el secret professional. El jurament o promesa serà prestat solemnement davant de la Junta de Govern de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló.  
No obstant això, la Junta de Govern podrà autoritzar que el jurament o promesa es formalitze inicialment per escrit, amb el compromís de la ratificació pública posterior davant de la Junta de Govern. En tot cas, es deixarà constància en l'expedient personal col·legiat de la prestació d'aquest jurament o promesa.  
9.6. Per a comunicar les dades que tinguen caràcter professional, incloure-les en les guies col·legials i cedir-les a tercers segons el que es preveu en la legislació pertinent i amb les limitacions que s'establisquen.  
  
Article 10. Incorporació de professionals de l'advocacia procedents d'altres col·legis  
10.1 Podran incorporar-se a l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló com a no residents els procedents d'altres col·legis d'Espanya, que acrediten el seu exercici i la pertinença actual i vigent a la corporació de residència respectiva.  
10.2 També hauran de justificar no estar donats de baixa o suspesos temporalment en l'exercici de l'advocacia per altres col·legis.  
10.3 Caldrà ajustar-se al que disposa l'Estatut general de l'advocacia espanyola quant a les persones que hagen exercit prèviament en un altre estat de la Unió Europea.  
  
Article 11. Aprovació i denegació de la incorporació  
11.1 Les sol·licituds d'incorporació seran aprovades, suspeses o denegades, amb la tramitació prèvia que procedisca, per la Junta de Govern mitjançant resolució motivada, i han de ser admesos els qui reunisquen els requisits establits per a col·legiar-se.  
11.2 La denegació d'incorporació com a exercent adoptada per un altre col·legi de l'advocacia impedirà la incorporació a aquesta corporació quan es tracte d'una causa inesmenable o que no s'haja esmenat degudament. A aquest efecte, les resolucions denegatòries d'incorporació es comunicaran al Consell General de l'Advocacia Espanyola perquè es traslladen a tots els col·legis de l'advocacia.  
11.3 La resolució de la Junta de Govern haurà de dictar-se dins dels tres mesos des de la sol·licitud d'incorporació, transcorreguts els quals s'entendrà aprovada la col·legiació per silenci administratiu.  
11.4 La resolució que denegue la incorporació serà motivada i pot ser objecte de recurs d'alçada davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats en el termini d'un mes.  
  
Article 12. Acreditació de la condició de persona col·legiada  
En el moment de la incorporació, s'assignarà un número de col·legiació, que haurà de consignar-se al costat del nom quan es realitzen actuacions professionals. L'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló expedirà el document acreditatiu d'aquesta condició.  
Article 13. Actuació de professionals de l'advocacia d'altres col·legis  
13.1 Els professionals de l'Advocacia pertanyents a altres col·legis quedaran subjectes a les normes i al règim disciplinari de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló quan actuen en l'àmbit territorial d'aquest, i tenen dret a utilitzar els serveis col·legials directament relacionats amb l'exercici de la professió.  
13.2 La llibertat i independència en l'actuació professional quedaran sota la protecció d'aquest col·legi.  
  
Article 14. Suspensió i pèrdua de la condició de persona col·legiada  
  
14.1 La suspensió i pèrdua de la condició de persona col·legiada es regirà pel que es disposa en l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
  
14.2 Els col·legiats que siguen baixa per impagament de quotes podran rehabilitar els seus drets si abonen el que deuen més uns interessos al tipus d'interés legal dels diners, així com la quota d'incorporació.  
  
  
TÍTOL IV  
Obligacions del col·legi en matèria d'informació  
 i transparència  
  
Article 15. Finestreta única  
15.1 El Col·legi d'Advocats de Castelló disposarà d'un portal electrònic perquè, mitjançant la finestreta única prevista en la llei, els professionals puguen realitzar tots els tràmits necessaris per a la col·legiació, el seu exercici i la seua baixa en el Col·legi, amb un únic punt, per via electrònica i a distància. El Col·legi Advocats de Castelló farà el que calga perquè, mitjançant aquesta finestreta única, els professionals puguen de manera gratuïta:  
a) Obtindre tota la informació i els formularis necessaris per a accedir a l'activitat professional i l'exercici d'aquesta.  
b) Presentar tota la documentació i les sol·licituds necessàries, incloent-hi la de col·legiació.  
c) Conéixer l'estat de tramitació dels procediments en els quals tinga consideració d'interessat i rebre la notificació corresponent dels actes de tràmit preceptius i de la resolució del Col·legi, incloent-hi la notificació dels expedients disciplinaris quan siga procedent.  
  
d) Ser convocats a les juntes generals ordinàries i extraordinàries i posar en el seu coneixement l'activitat pública i privada del Col·legi.  
  
15.2 Per mitjà de la referida finestreta única, per a defendre millor els drets dels consumidors i els usuaris, el Col·legi oferirà la informació següent de manera clara, inequívoca i gratuïta:  
a) L'accés al registre de col·legiats, que estarà actualitzat permanentment i en el qual constaran, almenys, les dades següents: nom i cognoms dels i les professionals col·legiats, el número de col·legiació, els títols oficials que tinguen, el domicili professional i la situació d'habilitació professional.  
b) L'accés al registre de societats professionals, que tindrà el contingut descrit en la llei.  
c) Les vies de reclamació i els recursos que podran interposar-se en cas de conflicte entre el consumidor o l'usuari i una persona col·legiada o el Col·legi.  
d) Les dades de les associacions o les organitzacions de consumidors i usuaris a les quals els destinataris dels serveis professionals poden dirigir-se per a obtindre assistència. Aquesta informació podrà proporcionar-se per mitjà d'un enllaç en la pàgina web corresponent.  
e) El contingut del Codi deontològic de l'advocacia espanyola i d'altres que puguen ser aplicables.  
  
Article 16. Memòria anual  
16.1 El Col·legi està subjecte al principi de transparència en la seua gestió. Per a fer-ho, elaborarà una memòria anual d'acord amb el que s'estableix en la legislació i en l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
16.2 La memòria anual aprovada s'haurà de fer pública mitjançant la pàgina web en el primer semestre de cada any.  
  
Article 17. Servei d'atenció als membres del Col·legi i a les persones consumidores o usuàries  
17.1 El Col·legi haurà d'atendre les queixes o les reclamacions presentades.  
17.2 Així mateix, disposarà d'un servei d'atenció a les persones consumidores o usuàries, que necessàriament tramitarà i resoldrà les queixes i reclamacions referides a l'activitat col·legial o professional dels membres que es presenten per aquests, així com per associacions i organitzacions de consumidors i usuaris en la seua representació o en defensa dels interessos propis.  
17.3 El Col·legi, per mitjà d'aquest servei d'atenció, resoldrà sobre la queixa o reclamació segons siga procedent:  
a) Informar sobre el sistema extrajudicial de resolució de conflictes,  
  
b) remetre als òrgans col·legials competents per a instruir els expedients informatius o disciplinaris oportuns,  
c) arxivar l'expedient, o  
d) adoptar qualsevol altra decisió conforme a dret.  
El procediment de resolució de queixes i reclamacions el regularà la Junta de Govern.  
17.4 La regulació d'aquest servei haurà de preveure la presentació de queixes i reclamacions per via electrònica i a distància.  
  
Article 18. Serveis jurídics en línia o mitjançant internet  
18.1. La prestació per part d'un professional de l'advocacia d'assessorament jurídic en línia o amb internet constitueix una forma d'exercici de la professió sotmesa a aquest estatut, a l'Estatut general de l'advocacia espanyola i a la resta de l'ordenament jurídic.  
  
18.2. La identificació del professional de l'advocacia que presta el servei, així com la pertinença d'aquest a l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló, haurà de ser comunicada al client o usuari abans de la prestació de serveis i, en tot cas, abans de sol·licitar l'abonament de cap contraprestació.  
18.3. Quan un col·legiat exercent siga requerit per a prestar els seus serveis professionals per aquest mitjà, haurà d'adoptar les mesures necessàries per a garantir el secret professional i obtindre del client l'acreditació suficient de la seua identitat i la informació restant que li permeta evitar conflictes d'interessos i prestar l'assessorament adequat al sol·licitant dels seus serveis.  
18.4. Les comunicacions confidencials hauran d'enviar-se encriptades i amb signatura electrònica segura, sempre que les circumstàncies del client ho permeten.  
18.5. Els serveis es consideraran prestats en el lloc en què es trobe la seu del jutjat, en el cas que s'haja realitzat una actuació judicial, i en el cas que s'estiga davant d'un assessorament, en el lloc en què es troba col·legiat el professional de l'advocacia.  
  
Article 19. Obligacions dels professionals de l'advocacia vinculats contractualment amb societats d'intermediació  
19.1 Els professionals de l'advocacia que, vinculats contractualment amb empreses o societats d'intermediació que no tinguen la consideració de societats professionals de l'advocacia, desenvolupen alguna activitat professional en l'àmbit territorial del Col·legi d'Advocats de Castelló, hauran de comunicar al Col·legi aquesta circumstància i els termes de la seua vinculació, amb la finalitat que el Col·legi puga realitzar el control deontològic adequat de l'activitat desenvolupada, com a professionals de l'advocacia, en el marc de la relació contractual especificada.  
  
19.2 Les societats no professionals a què al·ludeix l'apartat anterior són les definides en el preàmbul de la Llei 2/2007, de 15 de març, de societats professionals com a societats d'intermediació, que serveixen de canalització o de comunicació entre el client, amb qui mantenen la titularitat de la relació jurídica, i el professional persona física que, vinculat a la societat per qualsevol títol (soci, assalariat, etc.), desenvolupa efectivament l'activitat professional. Es tracta, en aquest últim cas, de societats la finalitat de les quals és la de proveir i gestionar en comú els mitjans necessaris per a l'exercici individual de la professió, en el sentit no de proporcionar directament al sol·licitant la prestació que desenvoluparà el professional persona física, sinó de servir no sols d'intermediària perquè siga aquest últim qui la realitze, i també de coordinadora de les diferents prestacions específiques seguides.  
19.3 Amb efectes deontològics, i concretament pel que es disposa en el Títol V, el client del professional de l'advocacia serà la persona física o jurídica destinatària dels serveis jurídics prestats per aquest; són aplicables i, en conseqüència exigibles, en relació amb el destinatari final d'aquests serveis, totes les obligacions i deures propis de la relació advocat-client, l'eventual incompliment de la qual i les infraccions deontològiques resultants li seran imputables, d'acord amb el que s'estableix en el Títol IX, capítol 2. Tot això, amb independència de les relacions entre el professional de l'advocacia i l'empresa o la societat d'intermediació.  
  
  
TÍTOL V  
Obligacions i drets dels membres del Col·legi.   
Distincions i honors  
  
CAPÍTOL PRIMER  
Amb caràcter general  
  
Article 20. Obligacions col·legials dels professionals de l'advocacia  
  
Són obligacions col·legials dels membres del Col·legi d'Advocats de Castelló les següents:  
a) Complir les normes estatutàries i deontològiques, així com els acords adoptats pels òrgans corporatius.  
b) Estar al corrent en el pagament de les quotes col·legials ordinàries i extraordinàries.  
c) Estar al corrent en el pagament de les quotes de previsió social, siga quin siga el règim al qual estiga adscrit.  
d) Denunciar davant del Col·legi qualsevol acte d'intrusisme o exercici il·legal que arribe al seu coneixement, ja siga degut a la manca de col·legiació, per suspensió o inhabilitació del denunciat, o per concórrer en supòsits d'incompatibilitat o prohibició.  
e) Comunicar al Col·legi el domicili propi, el del despatx professional principal i qualsevol altre despatx obert en l'àmbit territorial del Col·legi d'Advocats de Castelló, així com els canvis eventuals.  
f) Comunicar qualsevol canvi en l'adreça electrònica o número de telèfon facilitat al Col·legi d'Advocats de Castelló, d'acord amb el que s'estableix en l'article 8.1.j d'aquest estatut.  
g) Mantindre despatx professional obert, propi, alié o d'empresa, en el territori del Col·legi de Castelló en el qual s'està incorporat com a exercent resident, en els termes de l'article 7.1 de l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
h) Qualsevol altre establit en aquest estatut, en l'Estatut general de l'advocacia espanyola i en les altres normes que regulen la professió.  
  
  
Article 21. Drets dels col·legiats i les col·legiades  
Són drets dels col·legiats i de les col·legiades els següents:  
a) Participar en la gestió corporativa i exercir els drets de petició, vot i accés als càrrecs directius en la forma que establisquen les normes legals o estatutàries.  
El vot dels advocats i advocades col·legiats exercents tindrà, en tot cas, el doble de valor que el dels col·legiats i col·legiades no exercents.  
  
b) Recaptar del Col·legi l'empara de la seua dignitat, independència i llibertat lícita d'actuació professional, així com del seu dret a conciliar la vida familiar amb l'actuació professional.  
c) Ser informats dels acords adoptats pels òrgans col·legials que els afecten. En tot cas, l'Estatut particular del Col·legi d'Advocats de Castelló, les normes aprovades pels seus òrgans i els acords d'interés general hauran de figurar, degudament actualitzats, en la pàgina web del Col·legi i en les dependències col·legials a la disposició de qui ho sol·licite.  
d) Formular una moció de censura en els termes establits en aquest estatut i en l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
e) Qualsevol altre establit en aquest estatut, en l'Estatut general de l'advocacia espanyola i en les altres normes que regulen la professió.  
  
  
  
  
Article 22. Formes d'exercici professional  
22.1 L'advocacia es podrà exercir de les maneres que preveu l'Estatut general de l'advocacia espanyola i la legislació vigent.  
22.2 Les societats professionals hauran d'inscriure's en el Registre de societats professionals que el Col·legi té creat a l'efecte i tindran les mateixes obligacions deontològiques que la resta de la col·legiació amb les particularitats que li siguen pròpies.  
22.3 Els deures d'informació i identificació que estableix l'Estatut general de l'advocacia espanyola recauen també sobre les societats multidisciplinàries en les quals són socis professionals advocats o advocades.  
22.4 Igualment, el secret professional incumbeix també les societats d'advocats, els despatxos col·lectius i les societats multidisciplinàries amb participació de professionals de l'advocacia.  
22.5 El Col·legi exercirà sobre les societats professionals que estiguen inscrites les mateixes competències que se li atribueixen en relació amb les persones col·legiades, especialment quant a la deontologia i la potestat disciplinària.  
22.6 En la fulla per encàrrec professional han de figurar les dades d'identificació de les societats professionals, dels despatxos col·lectius i de les societats multidisciplinàries, si és el cas.  
22.7 En la denominació subjectiva o objectiva dels despatxos col·lectius haurà de figurar la denominació «despatx col·lectiu» i la forma d'agrupació triada.  
  
Article 23. Secret professional  
23.1 La confiança i confidencialitat en les relacions amb el client imposen al professional de l'advocacia, d'acord amb el que s'estableix en la Llei orgànica del poder judicial i altres normes que afecten la matèria, el deure i el dret de guardar secret de tots els fets o notícies que conega per raó de qualsevol de les modalitats de la seua actuació professional, sense poder ser obligat a declarar sobre aquests.  
23.2 El secret professional és igualment exigible en relació amb els advocats d'empresa en els termes establits en l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
23.3 El secret professional serà igualment exigible en relació amb els professionals de l'advocacia vinculats contractualment amb empreses i societats d'intermediació i la informació que puguen facilitar a aquestes últimes.  
23.4 L'àmbit del secret professional serà l'establit en l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
23.5 Solament podrà fer-se ús de fets o notícies sobre els quals s'haja de guardar el secret professional quan s'utilitze per a la pròpia defensa en el marc d'una informació prèvia, d'un expedient disciplinari o en un procediment administratiu o judicial en els àmbits penal, civil, laboral, tributari o deontològic, sense perjudici de la confidencialitat de les comunicacions entre professionals de l'advocacia en els termes de l'article següent.  
23.6 Si un professional de l'advocacia ha de reclamar judicialment contra el seu client a conseqüència de l'exercici professional, no tindrà obligació de guardar silenci respecte al cas concret al qual es refereix la reclamació.  
23.7 El degà/ana de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló, o el professional de l'advocacia en qui delegue assistirà, a petició de l'interessat, a la pràctica d'un registre en el despatx professional d'un advocat de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló; es personarà en aquest despatx i assistirà les diligències que s'hi practiquen; vetlarà per la salvaguarda del secret professional i, especialment, perquè el registre, així com la resta de les actuacions que es duguen a terme, es limite exclusivament a la investigació de l'il·lícit per raó del qual van ser acordats.  
  
  
Article 24. Confidencialitat de les comunicacions entre els professionals de l'advocacia  
24.1 El professional de l'advocacia no podrà aportar als tribunals, ni facilitar al seu client, les cartes, els documents i les notes que, com a comunicació entre professionals de l'advocacia, mantinga amb el professional de l'advocacia de l'altra part, llevat que aquest últim ho autoritze expressament.  
24.2 Aquesta prohibició no arribarà a les cartes, els documents i les notes en què algun dels professionals de l'advocacia desenvolupe actuacions diferents de les que són pròpies d'aquest exercici professional, segons com aquest ve definit en l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
  
Article 25. Independència i llibertat del professional de l'advocacia  
  
25.1 El professional de l'advocacia, en compliment de la seua funció, actuarà amb total llibertat i independència, sense altres limitacions que les imposades per la llei o per les normes ètiques i de deontologia professional.  
25.2 Si el professional de l'advocacia considerara que l'autoritat, el jutge o el tribunal coarta la independència i la llibertat necessàries per a complir els deures professionals, o que no guarda la consideració deguda a la seua funció, podrà fer-ho constar així davant del mateix jutjat o tribunal i donar compte a la Junta de Govern. La Junta, si estima fonamentada la queixa, adoptarà mesures actives per a emparar la llibertat, la independència i la dignitat professionals.  
25.3 La mateixa protecció assenyalada en l'apartat anterior podrà ser requerida quan siga algun òrgan de l'Administració pública qui coarte la independència o la llibertat, pertorbe o pressione al professional de l'advocacia en l'exercici de la defensa del seu client, en garantia del seu dret de defensa i l'íntegra i efectiva realització de la Justícia.  
  
25.4 L'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló notificarà les empares concedides a l'Administració, jutges o tribunals dels quals s'estime que hagen coartat la llibertat o independència dels professionals de l'advocacia i denunciaran aquestes conductes, quan siga procedent, davant del Consell General del Poder Judicial i les institucions pertinents. Així mateix, l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló promourà fórmules per a ser escoltar davant de la Sala de Govern del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en els expedients governatius seguits contra qualsevol professional de l'advocacia i els seus recursos.  
  
Article 26. Publicitat  
26.1 El professional de l'advocacia podrà realitzar lliurement la publicitat dels seus serveis, amb ple respecte de la legislació sobre publicitat, defensa de la competència i competència deslleial, així com de l'Estatut general de l'advocacia espanyola i del Codi deontològic que resulte aplicable.  
26.2 La publicitat que realitzen els professionals de l'advocacia respectarà en tot cas la independència, la llibertat, la dignitat i la integritat com a principis essencials i valors superiors de la professió, així com el secret professional.  
26.3 La publicitat no podrà suposar:  
a) La revelació directa o indirecta de fets, dades o situacions emparats pel secret professional.  
b) La incitació genèrica o concreta al plet o al conflicte.  
c) L'oferta de serveis professionals, propis o mitjançant tercers, a víctimes directes o indirectes d'accidents o desgràcies, així com de catàstrofes, calamitats públiques o altres successos que hagueren produït un nombre elevat de víctimes, siguen o no delicte, en moments o circumstàncies que condicionen l'elecció lliure del professional de l'advocacia.  
Aquesta prohibició quedarà sense efecte en el cas que la prestació d'aquests serveis professionals haja sigut sol·licitada expressament per la víctima.  
d) La promesa d'obtindre resultats que no depenguen exclusivament de l'activitat del professional de l'advocacia.  
e) La referència a clients del mateix professional de l'advocacia sense la seua autorització, excepte el que es preveu en l'article 54 de l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
f) La utilització d'emblemes o símbols institucionals o col·legials i que per similitud pogueren generar confusió.  
g) La menció d'activitats realitzades pels professionals de l'advocacia que siguen incompatibles amb l'exercici de l'advocacia.  
26.4 Les mencions que a l'especialització en determinades matèries incloguen els professionals de l'advocacia en la seua publicitat hauran de respondre a la possessió de títols acadèmics o professionals específics sobre les matèries de què es tracte, a la superació de cursos formatius d'especialització professional oficialment homologats o a una pràctica professional que les avalen.  
  
  
CAPÍTOL SEGON  
En relació amb els tribunals  
  
Article 27. Normes per a actuar davant dels tribunals  
27.1 En la condició de garant de l'efectivitat del dret constitucional de defensa i de col·laborador amb l'Administració de justícia, el professional de l'advocacia està obligat a participar i cooperar amb aquesta per mitjà de l'assessorament, la conciliació i la defensa, mitjançant el Dret, dels interessos que li siguen confiats.  
27.2 En la intervenció davant dels òrgans jurisdiccionals, el professional de l'advocacia haurà d'atindre's en la seua conducta a la bona fe, la prudència i la lleialtat. La forma de la intervenció haurà de guardar el respecte adequat a aquests òrgans i als professionals de l'advocacia defensors de les altres parts.  
27.3 Els professionals de l'advocacia tindran dret a intervindre davant dels jutjats i tribunals de qualsevol jurisdicció asseguts en l'estrada, al mateix nivell en què es trobe instal·lat l'òrgan jurisdiccional davant del qual actuen i vestits amb toga, per a adequar la seua indumentària a la dignitat de la funció. En tot cas, s'atindrà a les indicacions que, en l'exercici de la policia d'estrades, puguen adoptar-se per l'òrgan judicial.  
27.4 El professional de l'advocacia actuant podrà ser auxiliat o substituït en qualsevol diligència judicial per un o diversos companys en exercici; poden intervindre dos o més professionals de l'advocacia en les vistes sempre que la intervenció conjunta presente justificació suficient a criteri de l'òrgan judicial. Per a la substitució bastarà la declaració del professional de l'advocacia substitut sota la seua responsabilitat.  
  
27.5 Els professionals de l'advocacia que es troben processats o imputats i es defensen a si mateixos o col·laboren amb el seu defensor usaran toga i, en aquest cas, ocuparan el lloc dels professionals de l'advocacia.  
27.6 Els professionals de l'advocacia esperaran un temps prudencial sobre l'hora assenyalada pels òrgans judicials per a les actuacions en què hagen d'intervindre, transcorregut el qual sense causa justificada formularan la queixa pertinent davant del mateix òrgan.  
Així mateix, hauran de denunciar el retard a la Junta de Govern de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló perquè puga adoptar les actuacions pertinents i, en el cas de reiteració de retards injustificats, presentar la denúncia corresponent davant del Consell General del Poder Judicial.  
  
CAPÍTOL TERCER  
En relació amb les parts  
  
Article 28. Respecte al client propi  
28.1 El professional de l'advocacia té plena llibertat per a acceptar o rebutjar la direcció de l'assumpte.  
Així mateix, podrà cessar en la seua intervenció professional quan sorgisquen discrepàncies amb el seu client i haurà de fer-ho quan concórreguen circumstàncies que afecten la seua independència i llibertat en la defensa o el deure de secret professional.  
28.2 El professional de l'advocacia podrà renunciar a la defensa processal que li haja sigut encomanada en qualsevol fase del procediment, i està obligat a comunicar-ho per escrit o per qualsevol altre mitjà que permeta deixar constància al seu client amb l'antelació necessària perquè no queden indefensos els interessos posats sota la seua empara; està obligat a despatxar els tràmits processals urgents i a tindre en compte el que es disposa en l'article 553.4 de la Llei orgànica del poder judicial.  
28.3 Són obligacions del professional de l'advocacia envers la part que defensa, a més de les que es deriven de les seues relacions contractuals, el compliment de la missió de defensa que li siga encomanada amb el màxim zel i diligència i guardant el secret professional.  
  
28.4 El professional de l'advocacia realitzarà diligentment les activitats professionals que li impose la defensa de l'assumpte encomanat, s'atindrà a les exigències tècniques, deontològiques i ètiques adequades a la tutela jurídica d'aquest assumpte i podrà auxiliar-se dels seus col·laboradors i altres companys, que actuaran sota la seua responsabilitat.  
  
En tot cas, tindrà l'obligació d'informar el seu client sobre la viabilitat de l'assumpte o dels recursos corresponents, així com dels aspectes més rellevants de l'encàrrec, i procurarà dissuadir-lo de promoure conflictes o exercir accions judicials sense fonament i li aconsellarà, si és el cas, sobre les vies alternatives per a la millor satisfacció dels seus interessos. Aquesta obligació no podrà ser delegada a qui no siga un professional de l'advocacia.  
Així mateix, l'informarà sobre els honoraris i costos de la seua actuació. També li farà saber les conseqüències que pot tindre una condemna pel que fa a costes i la seua quantia aproximada.  
28.5 En tot cas, el professional de l'advocacia haurà d'identificar-se davant de la persona a la qual assessore o defense, fins i tot quan ho fera per compte d'un tercer, a fi d'assumir les responsabilitats civils, penals i deontològiques que, si és el cas, corresponguen.  
A l'efecte d'identificació, haurà de facilitar-se al client el seu nom, número d'identificació fiscal, col·legi de pertinença i número de col·legiat, domicili professional i mitjà per a posar-se en comunicació amb el professional, incloent-hi la via telemàtica.  
Si el client ho sol·licita, el professional de l'advocacia haurà de facilitar tota la informació assenyalada en l'article 49 de l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
28.6 El professional de l'advocacia està obligat a retornar puntualment al seu client la documentació que li haguera confiat, a la fi de la relació contractual. No serà causa per a eximir-se d'aquesta obligació que se li dega qualsevol quantitat. També haurà d'entregar al seu client, a petició seua, els escrits i les resolucions relacionades amb l'assumpte que li tinga encomanat, amb despeses a càrrec del client.  
28.7 El professional de l'advocacia està obligat a no defensar interessos en conflicte amb els del seu client en els termes assenyalats en l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
  
Article 29. Respecte a la part contrària  
29.1 Són obligacions de l'advocat envers la part contrària l'abstenció de qualsevol acte que determine una lesió injusta per a aquesta, i el tracte considerat i cortés.  
29.2 El professional de l'advocacia no podrà entrar en contacte amb la part contrària quan aquesta compte amb assistència lletrada, excepte per autorització d'aquesta última.  
  
Article 30. Deures envers els altres professionals de l'advocacia  
  
30.1 Els professionals de l'advocacia han de mantindre una lleialtat recíproca i un respecte mutu.  
30.2 En tot cas, els professionals de l'advocacia estan obligats en les relacions amb altres companys al següent:  
a) Comunicar al Col·legi la intenció d'interposar, en nom propi o del client, una acció de responsabilitat civil o penal contra un altre professional de l'advocacia, derivada de l'exercici professional.  
b) Mantindre el respecte més absolut pel professional de l'advocacia de la part contrària, evitar qualsevol al·lusió personal en els escrits judicials, els informes orals i qualsevol comunicació oral o escrita.  
c) No atribuir-se facultats diferents de les conferides pel client.  
d) Comunicar el cessament o interrupció de les negociacions extrajudicials abans de presentar reclamació judicial o, si és el cas, de sol·licitar l'execució d'una resolució.  
e) Abstindre's de demanar la declaració testifical del professional de l'advocacia de la part contrària o d'altres professionals de l'advocacia que hagueren tingut alguna implicació professional en l'assumpte.  
  
Article 31. Substitució del professional de l'advocacia  
31.1 El professional de l'advocacia a qui s'encarregue la direcció professional d'un assumpte encomanat a un altre company haurà de comunicar-li'l a aquest en alguna manera que permeta la constància de la recepció, que acredite haver rebut l'encàrrec del client.  
31.2 El professional de l'advocacia substituït, al més prompte possible, haurà de justificar la recepció de la comunicació, posar a la disposició del company la documentació relativa a l'assumpte que obre en el seu poder i proporcionar-li les dades i les informacions que siguen necessàries.  
31.3 El nou professional de l'advocacia queda obligat a respectar i preservar el secret professional sobre la documentació rebuda, amb atenció especial a la confidencialitat de les comunicacions entre companys.  
31.4 Si la substitució entre professionals té lloc en el marc d'un expedient judicial electrònic, es tindrà en compte el que estableix l'article 17 de la Llei 18/2011, de 5 de juliol, reguladora de l'ús de les tecnologies de la informació i la comunicació en l'Administració de justícia, i les disposicions que la desenvolupen.  
  
  
CAPÍTOL QUART  
Honoraris professionals  
  
Article 32. Honoraris professionals  
32.1 La quantia dels honoraris serà convinguda lliurement amb el client i ha de ser objecte d'acord previ per mitjà de la utilització del full d'encàrrec o mitjà equivalent; s'entén com a mitjà equivalent qualsevol sistema que permeta acreditar que es desenvolupa aquesta comunicació.  
  
32.2 Serà una obligació del professional de l'advocacia l'emissió de la factura corresponent d'acord amb la normativa tributària.  
  
  
CAPÍTOL CINQUÉ  
Distincions i honors  
  
Article 33. Distincions i honors  
Amb la finalitat de reconéixer els mèrits contrets en benefici i interés de l'advocacia i del dret, els serveis prestats a l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló i la dedicació constant a l'exercici professional, la Junta de Govern podrà concedir les distincions i honors que determine.  
  
  
TÍTOL VI  
Assistència jurídica gratuïta i torn d'ofici  
  
Article 34. Competències en matèria d'assistència jurídica gratuïta i torn d'ofici  
34.1 Correspon al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats i a la Junta de Govern del Col·legi d'Advocats de Castelló la regulació i organització dels serveis d'assistència lletrada i de defensa gratuïta, que garantisquen en tot cas la continuïtat d'aquests, atesos els principis d'eficiència i funcionalitat, de distribució objectiva i equitativa dels diferents torns i mitjans i, quan el cens dels professionals ho permeta, d'especialització per òrgans jurisdiccionals i matèries.  
  
34.2 La Junta de Govern és competent per a establir les normes per al repartiment entre els professionals de l'advocacia, així com els requisits complementaris que han de complir els que deguen o vulguen prestar-los, sense perjudici dels legalment exigits.  
Correspon als advocats i advocades l'assessorament jurídic i la defensa d'ofici de les persones que tinguen dret a l'assistència jurídica gratuïta segons la legislació vigent.  
34.3 Així mateix, correspon als professionals de l'advocacia l'assistència i defensa dels qui sol·liciten un advocat d'ofici o no designen professional de l'advocacia en la jurisdicció penal, sense perjudici de l'abonament d'honoraris pel client si no li fora reconegut el dret a l'assistència jurídica gratuïta.  
34.4 Igualment, correspon als professionals de l'advocacia l'assistència als detinguts i presos en els termes que expresse la legislació vigent.  
34.5 Els professionals de l'advocacia exerciran les funcions a què es refereix aquest article amb la llibertat i la independència professionals pròpies i conforme a les normes reguladores de l'assistència jurídica gratuïta i les normes ètiques i deontològiques que regeixen la professió.  
  
  
Article 35. Assistència jurídica gratuïta i organització del torn d'ofici  
El desenvolupament de les funcions ressenyades en l'article anterior serà organitzat pel Consell Valencià de Col·legis de l'Advocacia i la Junta de Govern del Col·legi d'Advocats de Castelló; s'establiran les normes i els requisits a què haja d'atindre's la prestació dels serveis corresponents, procedirà la Junta de Govern a la designació de l'advocat o advocada que haja d'assumir cada assumpte, al control del seu acompliment, i a l'exigència de les responsabilitats disciplinàries que puguen escaure.  
  
Article 36. Requisits generals  
36.1 Amb caràcter general, els professionals de l'advocacia adscrits als torns d'ofici o d'assistència al detingut hauran de reunir en qualsevol moment, a més dels requisits exigits per la legislació i per la Junta de Govern de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló, les condicions següents:  
a) Estar incorporats com a exercents en aquest col·legi durant l'exercici de les seues actuacions.  
b) Tindre despatx professional principal o únic dins de l'àmbit territorial del Col·legi d'Advocats de Castelló.  
36.2 L'interessat haurà de sol·licitar la incorporació per escrit en els terminis i forma que assenyale la Junta de Govern. Aquestes sol·licituds s'efectuaran per a cada classe de torn.  
36.3 La Junta de Govern podrà excloure dels torns als qui per la seua prestació de serveis a la funció pública o treball per compte d'altri estiguen subjectes al compliment d'un horari que els impossibilite o obstaculitze el bon compliment de les obligacions inherents al funcionament del torn d'ofici o del torn d'assistència al detingut.  
  
  
TÍTOL VII  
Òrgans de govern  
  
CAPÍTOL PRIMER  
Òrgans de govern  
  
Article 37. Principis rectors i òrgans de govern  
37.1 El govern del Col·legi d'Advocats de Castelló està presidit pels principis de democràcia, autonomia i transparència. Així mateix, caldrà procurar la incorporació de mesures que promoguen la igualtat efectiva d'homes i dones en la provisió dels òrgans col·legials.  
37.2 El Col·legi d'Advocats de Castelló estarà regit pel degà o la degana, la Junta de Govern i la Junta General.  
  
  
CAPÍTOL SEGON  
La Junta General  
  
Article 38. Junta General  
38.1 La Junta General és l'òrgan suprem de la voluntat col·legial en els assumptes propis de la seua competència. Tots els col·legiats i col·legiades tenen dret d'assistència a la Junta General.  
38.2 La Junta General tindrà les atribucions següents, a més de les establides en l'Estatut general de l'advocacia espanyola i la resta de la normativa aplicable:  
a) Aprovar l'Estatut del Col·legi i les seues modificacions o reformes.  
b) Debatre i, si és el cas, aprovar els pressupostos i els comptes anuals de cada exercici.  
c) Debatre i, si és el cas, resoldre sobre la reprovació o censura de la Junta de Govern o de qualsevol dels seus membres.  
d) Aprovar la imposició de quotes extraordinàries.  
e) Aprovar la inversió, el gravamen o la disposició del patrimoni col·legial si es tracta de béns immobles.  
f) Aprovar els reglaments de règim interior que li propose la Junta de Govern.  
g) Els assumptes que li sotmeta la Junta de Govern quan, segons el propi criteri, tinguen una especial transcendència col·legial.  
h) Aprovar la fusió, l'absorció, la segregació, la dissolució i la liquidació del Col·legi.   
i) Qualsevol altra facultat que li atribuïsquen les lleis, els reglaments o aquest estatut.  
38.3 Les juntes generals podran ser ordinàries o extraordinàries.  
38.4 Les juntes generals, tant ordinàries com extraordinàries, hauran de convocar-se amb una antelació mínima de deu dies, excepte en els casos d'urgència en què segons el parer de la Junta de Govern haja de reduir-se el termini, cosa que s'ha de motivar en la convocatòria amb la causa concreta que ho justifique.  
38.5 La convocatòria, amb l'ordre del dia, es publicarà en els taulers d'anuncis del Col·legi i en la pàgina web col·legial; es notificarà a tots els membres per mitjans telemàtics a les adreces electròniques comunicades a l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló o per correu ordinari.  
  
38.6 La citació assenyalarà la data, l'hora i el lloc de la celebració i exposarà la numeració correcta de l'ordre del dia. Si la convocatòria o algun dels punts que cal tractar són a instància de les persones col·legiades, caldrà indicar-hi aquesta circumstància.  
38.7 No s'exigirà un quòrum especial per a la constitució vàlida de la Junta, excepte en els casos previstos en l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
38.8 Els vots dels exercents tindran el doble de valor que els dels no exercents.  
38.9 Les votacions seran a mà alçada. Només seran nominals quan ho sol·licite el deu per cent dels col·legiats presents o així ho determine la presidència per al bon recompte dels vots. També podran adoptar-se els acords per votació secreta quan ho sol·licite un deu per cent dels col·legiats presents o així ho exigisca aquest estatut o l'Estatut general de l'advocacia.  
38.10 Els acords s'adoptaran per majoria simple, excepte en els casos en què s'exigisca una majoria qualificada.  
38.11 No es podran prendre acords sobre assumptes no compresos en l'ordre del dia o no incorporats com a proposició en els termes assenyalats en l'article 38.3 d'aquest estatut.  
38.12 Es permetrà la delegació per escrit del vot, que haurà de ser específic per a la Junta General a què es referisca la delegació, sempre que conste degudament acreditada l'autenticitat i recaiga en un col·legiat o col·legiada, amb un màxim de dues delegacions per votant. No pot delegar-se el vot per a les eleccions i votacions de censura. El vot per a participar en les juntes generals en què s'haja de tractar el canvi de denominació, la fusió, la segregació, la dissolució i la liquidació del Col·legi tampoc serà delegable.  
38.13 Des de la data de la convocatòria i fins al dia de la celebració de la Junta, es podran consultar en la Secretaria els antecedents relatius al contingut de l'ordre del dia.  
38.14 La Junta General serà presidida pel degà o la degana, o la persona que els substituïsca.  
38.15 Els membres de la Junta de Govern hauran d'assistir a la Junta General, excepte per causa justificada.  
38.16 Del contingut de la Junta s'estendrà una acta que signarà qui presidisca i qui exercisca la Secretaria. Aquests acords seran immediatament executius, llevat que el mateix acord establisca una altra cosa.  
  
38.17 El vot de censura en la Junta de Govern es regirà pel que es disposa en aquest estatut i en l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
  
  
Article 39. Junta General Ordinària  
Hi ha dues juntes generals ordinàries durant l'exercici.  
39.1.A. Primera Junta General Ordinària  
La primera Junta General Ordinària se celebrarà durant el primer semestre de l'any, segons l'ordre del dia següent:  
a) Informe del degà/ana sobre la gestió pròpia i sobre la gestió de la Junta de Govern, en què es ressenyen els esdeveniments més importants de l'exercici anterior en relació amb el Col·legi i la professió.  
b) Lectura, deliberació i votació dels comptes anuals de l'exercici anterior.  
c) Lectura, deliberació i votació dels assumptes que es consignen en la convocatòria.  
d) Proposicions.  
e) Precs i preguntes.  
39.2 Fins a tres dies abans de la celebració de la Junta els col·legiats podran presentar proposicions que desitgen sotmetre a deliberació i acord d'aquesta.  
Les proposicions esmentades hauran de ser presentades per escrit i amb un breu encapçalament descriptiu del contingut.  
Aquestes proposicions hauran de ser subscrites per un mínim de deu col·legiats/ades.  
Les proposicions que complisquen el que s'estableix en l'apartat anterior seran llegides en la Junta General que decidirà, per majoria, si escau o no obrir un debat sobre aquestes.  
En el cas que es decidisca sotmetre-les a consideració de la Junta General, seran defensades per algun dels proponents.  
39.3 Els comptes anuals podran ser examinats en la seu del Col·legi des de la data de la convocatòria per tots els col·legiats, amb sol·licitud prèvia del dia anterior a aquell en què es vulguen examinar.  
39.4.B. Segona Junta General Ordinària  
La segona Junta General Ordinària se celebrarà durant el quart trimestre de l'any, segons l'ordre del dia següent:  
a) Lectura, deliberació i votació del pressupost formulat per la Junta de Govern per a l'exercici següent.  
b) Lectura, deliberació i votació dels assumptes que es consignen en la convocatòria.  
c) Proposicions.  
d) Precs i preguntes.  
39.5 Fins a tres dies abans de la celebració de la Junta els col·legiats podran presentar proposicions que desitgen sotmetre a deliberació i acord d'aquesta.  
Les proposicions esmentades hauran de ser presentades per escrit i amb un breu encapçalament descriptiu del contingut.  
Aquestes proposicions hauran de ser subscrites per un mínim de deu col·legiats/ades.  
Les proposicions que complisquen el que s'estableix en l'apartat anterior seran llegides en la Junta General que decidirà, per majoria, si escau o no obrir un debat sobre aquestes.  
En el cas que es decidisca sotmetre-les a consideració de la Junta General, seran defensades per algun dels proponents.  
39.6 El pressupost podrà ser examinat en la seu del Col·legi des de la data de la convocatòria per tots els col·legiats, amb sol·licitud prèvia el dia anterior a aquell en què es vulguen examinar.  
  
Article 40. Junta General Extraordinària  
40.1 Podran celebrar-se totes les juntes generals extraordinàries que siguen degudament convocades per decisió del degà o degana, de la Junta de Govern o per iniciativa d'un deu per cent dels col·legiats exercents.  
40.2 En el cas de ser convocada per iniciativa d'un deu per cent dels col·legiats, haurà d'acompanyar-se l'ordre del dia proposat.  
La iniciativa col·legial haurà d'expressar de manera suficient el fi col·legial a què es refereix. En el cas que la iniciativa no afecte els fins atribuïts als col·legis de l'advocacia, podrà denegar-se la celebració, sense perjudici dels recursos que corresponguen als peticionaris.  
  
40.3 La convocatòria serà publicada en el tauler d'anuncis de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló, en la pàgina web, i serà remesa a l'adreça electrònica de tots els col·legiats.  
La Junta General Extraordinària haurà de celebrar-se en el termini d'un mes, llevat que per raons d'urgència hagen de reduir-se els terminis, la qual cosa haurà de motivar-se en la seua convocatòria.  
  
  
CAPÍTOL TERCER  
La Junta de Govern  
  
Article 41. La Junta de Govern del Col·legi d'Advocats  
41.1 La Junta de Govern és l'òrgan de direcció, gestió i administració del Col·legi.  
41.2 La Junta de Govern estarà composta pels membres següents: un degà/ana, un vicedegà/ana o diputat/ada 1r, un tresorer/era, un bibliotecari/ària, un secretari/ària i huit diputats/ades. Els diputats/ades actuaran com a vocals de la Junta i exerciran les funcions que la normativa o aquest estatut els encomane, o que aquesta junta acorde. Els seus càrrecs estaran numerats per a possibles substitucions del degà/ana, per ordre numèric creixent, en cas de malaltia, absència o vacant i en la mesura en què el vicedegà/ana no puga fer-ho. Pels mateixos motius, el tresorer/era i el secretari/ària seran substituïts per ordre decreixent començant pel nové diputat o diputada.  
41.3 L'exercici del càrrec en la Junta de Govern no serà retribuït. No obstant això, els membres de la Junta de Govern tindran dret al reembossament de les despeses degudament justificades que l'acompliment de la funció els ocasione.  
  
Article 42. Capacitat per a formar part de la Junta de Govern  
42.1 Podran formar part de la Junta de Govern els qui tinguen la condició de col·legiats o col·legiades exercents amb despatx únic o principal en l'àmbit de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló.  
42.2 No podran formar part de la Junta de Govern els col·legiats o col·legiades que:  
a) Hagen sigut condemnats per alguna sentència ferma que porte aparellada la inhabilitació o suspensió per a càrrecs públics, mentre aquestes subsisteixen.  
b) Se'ls haja imposat alguna sanció disciplinària per infracció greu o molt greu en qualsevol col·legi de l'advocacia, mentre no haja sigut cancel·lada.  
c) Siguen membres d'òrgans rectors d'un altre col·legi professional.  
d) No estiguen al corrent en el pagament de les quotes col·legials.  
Els qui es troben en alguna de les situacions relacionades en els apartats anteriors hauran de posar-ho en coneixement del degà, la qual cosa suposarà la destitució immediata com a membres de la Junta.  
  
Article 43. Funcions dels membres de la Junta de Govern  
43.1 Degà/ana  
Li correspondrà la representació legal i institucional del Col·legi en totes les seues relacions, incloses les que mantinga amb els poders públics, les entitats, les corporacions i les persones de qualsevol ordre, la presidència de les juntes generals i de govern i de les comissions, seccions i agrupacions col·legiades a les quals assistisca, l'ordenació dels pagaments i les altres funcions que li atribueix l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
43.2 Diputat/ada 1r / vicedegà/ana  
El diputat o diputada 1r es denominarà vicedegà o vicedegana.  
Li correspondrà exercir totes les funcions que li conferisca el deganat i assumirà les d'aquest en cas de defunció, absència, malaltia, abstenció, recusació o vacant. En cas que l'afecte alguna d'aquestes circumstàncies, serà substituït pel diputat o la diputada que el seguisca en ordre de numeració.  
43.3 Secretari/ària  
Qui exercisca la Secretaria del Col·legi també actuarà amb aquest caràcter en la Junta de Govern i en la Junta General i tindrà les funcions següents:  
a) Redactar les actes de les juntes generals i de les sessions de la Junta de Govern.  
b) Redactar i dirigir els oficis de citació per a tots els actes del Col·legi, segons les instruccions que reba del Deganat i amb l'anticipació deguda.  
c) Rebre i donar compte de totes les sol·licituds i les comunicacions que es remeten al Col·legi.  
d) Expedir amb el vistiplau del degà/ana les certificacions que se sol·liciten.  
e) Organitzar i dirigir les oficines i exercir la direcció del personal del Col·legi.  
f) Tindre a càrrec seu l'arxiu i el segell del Col·legi.  
g) Totes les altres funcions que li encomane la Junta de Govern.  
  
43.4 Tresorer/era  
Corresponen al membre de la Junta nomenat com a tresorer/era les funcions següents:  
a) Gestionar la recaptació i controlar els fons del Col·legi.  
b) Pagar els deslliuraments degudament autoritzats pel Deganat.  
c) Informar periòdicament la Junta de Govern sobre el compte d'ingressos i despeses, així com de la marxa del pressupost.  
d) Redactar, per a presentar-los a la Junta General, els comptes de l'exercici econòmic vençut i els pressupostos anuals.  
e) Ingressar i retirar els fons dels comptes bancaris de què siga titular el Col·legi, mancomunadament amb el degà o degana.  
f) Portar l'inventari dels béns del Col·legi.  
g) Tota la resta de funcions que li encomane la Junta de Govern.  
  
43.5 Bibliotecari/ària  
Es responsabilitzarà de la formació dels col·legiats/ades.  
43.6 Diputats/ades  
Desenvoluparan les funcions i els serveis que els encomane la Junta de Govern i el degà/ana.  
  
Article 44. Mediació deganal  
44.1 El professional que reba l'encàrrec de promoure actuacions contra un company o companya sobre responsabilitat emanada de l'exercici professional haurà d'informar el Deganat amb caràcter previ al seu exercici a fi que es realitze una labor de mediació.  
44.2 No hi haurà possibilitat de realització de la mediació sol·licitada quan el degà o degana ho considere innecessari o improcedent.  
  
Article 45. Atribucions de la Junta de Govern  
A més de les que estableix l'Estatut general de l'advocacia espanyola i la resta de la normativa aplicable, són atribucions de la Junta de Govern del Col·legi d'Advocats de Castelló, en relació amb l'exercici professional i amb els col·legiats i col·legiades les següents:  
a) Resoldre sobre l'admissió dels qui sol·liciten incorporar-se al Col·legi; pot exercir aquesta facultat el degà en casos d'urgència, i ha de ser ratificada per la Junta de Govern.  
b) Convocar juntes generals ordinàries i extraordinàries, amb l'ordre del dia per a cadascuna.  
c) Convocar eleccions per a proveir els càrrecs de la Junta de Govern, disposar el necessari per a la seua elecció conforme a les normes legals i estatutàries.  
d) Exercitar les accions i actuacions oportunes per a impedir i perseguir l'intrusisme, així com l'exercici de la professió pels qui, col·legiats o no, l'exerciren en forma i sota condicions contràries a les establides legalment.  
e) Regular en els termes legalment establits el funcionament i les designacions per a prestar els serveis d'assistència jurídica gratuïta i el torn d'ofici.  
f) Determinar les quotes d'incorporació, que no podran superar en cap cas els costos associats a la tramitació de la inscripció, les ordinàries i els drets que hagen de satisfer els col·legiats per al sosteniment de les càrregues i els serveis col·legials.  
g) Proposar a la Junta General la imposició de quotes extraordinàries als seus col·legiats.  
h) Redactar els pressupostos, rendir els comptes anuals i administrar els fons col·legials, així com recaptar i distribuir els fons del Col·legi, les quotes establides per al sosteniment de les càrregues del Col·legi, del Consell General de l'Advocacia Espanyola i del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.  
i) Establir els criteris d'honoraris professionals a l'efecte de taxació de costes i jura de comptes.  
j) Exercir la potestat disciplinària.  
k) Proposar a l'aprovació de la Junta General els reglaments d'ordre interior.  
l) Exercitar els drets i les accions que corresponguen al Col·legi contra els qui entorpisquen el bon funcionament de l'Administració de justícia o la llibertat i independència de l'exercici professional.  
m) Emetre consultes i dictàmens, administrar arbitratges i dictar laudes arbitrals.  
n) Adoptar els acords per a la contractació dels empleats necessaris per a la bona marxa de la corporació.  
ny) Totes les que no siguen expressament atribuïdes a la Junta General en aquest estatut i s'establisquen en l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
  
Article 46. Funcionament de la Junta de Govern  
46.1 La Junta de Govern es reunirà amb caràcter ordinari almenys una vegada al mes, excepte el mes d'agost. A més, es podrà reunir, amb caràcter extraordinari, totes les vegades que estime necessari o convenient el degà o degana en funció dels interessos del Col·legi o quan ho sol·liciten almenys tres dels seus components. En aquest últim cas, hauran d'assenyalar l'objecte de la convocatòria.  
Les reunions podran desenvolupar-se, excepcionalment, mitjançant videoconferència o qualsevol altre sistema que no exigisca la presència física dels seus membres.  
46.2 L'ordre del dia el confeccionarà el degà o degana i haurà d'estar en poder dels components de la Junta de Govern almenys amb dos dies d'antelació, excepte per situacions d'urgència. Es remetrà pel mitjà que el convocant estime convenient, sempre que en quede constància, i haurà d'incloure els assumptes següents:  
a) Els que el degà/ana estime pertinents. Els que proposen els membres de la Junta de Govern.  
b) Precs i preguntes.  
46.3 Perquè puguen adoptar-se acords sobre matèries no incloses en l'ordre del dia, la Junta n'haurà d'apreciar prèviament la urgència.  
  
46.4 La Junta serà presidida pel degà o degana o per qui el substituïsca estatutàriament, que dirigirà els debats, donarà el torn de paraula i procurarà que les intervencions siguen concises i ajustades a l'assumpte objecte de qüestió.  
46.5 La Junta de Govern podrà convocar a les seues reunions els presidents/es de les diferents comissions, seccions i/o agrupacions o altres persones, que assistiran amb veu i sense vot.  
46.6 Els acords s'adoptaran per majoria de vots dels assistents, que s'emetran de manera escrita i secreta si algun membre de la Junta així ho sol·licita. En cas d'empat, decidirà el vot de qualitat de qui presidisca. Tot això, excepte en els casos que s'establisquen expressament en una norma de rang superior o es requerisca una majoria qualificada.  
  
46.7 La documentació relativa als assumptes que cal tractar haurà d'estar en la secretària del Col·legi, a la disposició dels components de la Junta amb almenys vint-i-quatre hores d'antelació a la celebració de la sessió de què es tracte, excepte en els casos d'urgència assenyalats en els apartats anteriors.  
46.8 La Junta de Govern podrà acordar la delegació de signatura del secretari/ària, en qüestions no substancials, o bé en un altre membre de la Junta, o bé en un empleat del Col·legi.  
46.9 Els membres de la Junta de Govern que tinguen interés directe o indirecte en un assumpte concret inclòs en l'ordre del dia s'absentaran de la sessió durant la discussió i la votació, i s'hi incorporaran una vegada la Junta haja pres la decisió que sobre aquest aspecte haja estimat pertinent. S'haurà de deixar constància d'aquest fet en l'acta.  
  
46.10 L'assistència a la Junta de Govern és obligatòria per a tots els components, per la qual cosa l'absència injustificada a tres sessions consecutives o cinc alternes en un període d'un any comporten la pèrdua de la condició de membre de la Junta, amb un acord previ en aquest sentit adoptat per la Junta de Govern.  
46.11 De les sessions i deliberacions s'estendrà acta, que signarà el secretari/ària amb qui haguera presidit la sessió. Les actes se sotmetran a aprovació en la mateixa sessió que se celebre i serà suficient el vot favorable de la majoria simple dels assistents.  
46.12 Els acords inclosos en les actes seran immediatament executius sense perjudici d'una aprovació ulterior.  
  
Article 47. Vacants  
Si queden vacants més de la meitat dels integrants de la Junta de Govern, aquesta es completarà provisionalment amb els col·legiats o col·legiades més antics que hagen pertangut a la Junta de Govern, que es nomenaran segons l'ordre de la seua col·legiació i es començarà pel d'incorporació menys recent. Si queden vacants per aquesta raó tots els membres de la Junta, la crida l'efectuarà el Consell Valencià de Col·legis de l'Advocacia o el Consell General de l'Advocacia Espanyola; en aquest cas, exercirà el Deganat el més antic dels nomenats, i la Secretaria, el més recent.  
  
  
CAPÍTOL QUART  
Eleccions a la Junta de Govern  
  
Article 48. Manera de proveir-se  
48.1 Els membres de la Junta de Govern seran elegits en votació directa i secreta entre els del Col·legi en els termes i condicions que estableix l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
48.2 Els membres de la Junta de Govern seran triats per un període de quatre anys.  
48.3 No es podrà exercir el càrrec de degà/ana durant més de dos mandats consecutius.  
48.4 No es podrà pertànyer a la Junta de Govern en càrrecs diferents del de degà/ana durant més de tres mandats consecutius, sense perjudici de poder optar al càrrec de degà/ana.  
48.5 Seran electors tots els col·legiats i col·legiades amb una antiguitat de més de tres mesos d'incorporació a la data de la convocatòria.  
  
48.6 En les eleccions, el vot dels exercents i dels inscrits tindrà el doble de valor que el vot dels no exercents.  
48.7 La renovació de la Junta de Govern es verificarà segons el torn de rotació següent:  
Primer: el degà o degana, diputats 4t, 6é, 7é, 8é i 9é i secretari o secretària.  
Segon: diputats 1r, 2n, 3r, 5é, tresorer o tresorera i bibliotecari o bibliotecària.  
  
Article 49. Requisits per a optar a l'elecció  
49.1 Per a optar a l'elecció com a vicedegà/ana, diputat/ada 2n i 3r, tresorer/era i bibliotecari/ària s'haurà de ser col·legiat exercent en l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló, amb una antiguitat mínima de set anys a la data de la convocatòria electoral.  
49.2 Per a optar a l'elecció com a degà/ana o diputat/ada 4t, 5é, 6é, 7é, 8é, 9é o secretari s'haurà de ser col·legiat exercent en l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló, amb una antiguitat mínima de dos anys a la data de la convocatòria electoral.  
49.3 Cap col·legiat podrà presentar-se com a candidat a més d'un càrrec dels que hagen de ser triats.  
49.4 Qui ocupe un càrrec que no vaja a ser objecte de l'elecció i pretenga ser elegit en altre càrrec diferent, haurà de posar-ho en coneixement de la Junta de Govern abans que s'acorde la convocatòria d'eleccions i aquest càrrec es proveirà per elecció en la mateixa Junta General en què es convoquen eleccions; exercirà el càrrec, qui resulte triat, pel temps que li falte per complir a l'anterior.  
  
Article 50. Tramitació  
50.1 Les eleccions seran convocades per acord de la Junta de Govern i s'hauran de celebrar en el primer trimestre de l'any en què finalitze el mandat dels càrrecs que cal proveir; es regirà en tot el que no s'ha recollit en aquest estatut, segons el que s'estableix per a aquesta matèria en l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
50.2 En el cas que la convocatòria es faça per a cobrir vacants que es produïsquen en la Junta de Govern durant la vigència del seu mandat, la Junta adoptarà l'acord pertinent per a celebrar eleccions en les dates que considere més convenients. El termini del mandat dels triats per a cobrir vacants s'estendrà fins a la pròxima renovació del càrrec que ocupa.  
50.3 Amb quaranta dies d'antelació, es col·locarà en els taulers d'anuncis de les dependències col·legials, així com en la pàgina web i es remetrà a tots els col·legiats per mitjans telemàtics, a l'adreça electrònica que conste en el col·legi, la convocatòria electoral, en la qual hauran de constar els aspectes següents:  
a) Càrrecs que han de ser objecte d'elecció i requisits tant d'antiguitat com de situació col·legial exigits per a poder optar a cadascun d'aquests.  
b) Dia i hora de celebració de la Junta, seu de les meses electorals i hora d'obertura i tancament de cadascuna d'aquestes.  
50.4 Així mateix, es col·locaran en el tauler d'anuncis de les dependències col·legials i en la pàgina web les llistes separades de col·legiats exercents, no exercents i inscrits amb dret a vot.  
Les llistes seran per mesa electoral, segons el domicili del despatx; es podran votar els col·legiats/ades exclusivament en la taula en la llista de la qual estiguen inclosos, excepte els membres de la mesa electoral, que votaran en la taula de la qual són membres.  
50.5 Els col·legiats que vulguen formular cap reclamació contra les llistes electorals, hauran de verificar-la dins del termini dels cinc dies següents a l'exposició d'aquestes.  
50.6 La Junta de Govern, en cas d'haver-hi reclamacions contra les llistes, resoldrà sobre aquestes dins dels tres dies següents a l'expiració del termini per a formular-les, i notificarà la seua resolució a cada reclamant i a l'afectat.  
50.7 Les candidatures hauran de presentar-se en la Secretaria del Col·legi abans de les díhuit hores del 21é dia anterior a la data assenyalada per a l'acte electoral.  
50.8 Aquestes candidatures podran ser conjuntes per a diversos càrrecs, o individuals per a càrrecs determinats, i les hauran de subscriure exclusivament els candidats.  
50.9 La Junta de Govern, l'endemà de la finalització del termini de presentació de candidatures, proclamarà candidats als qui reunisquen els requisits exigibles i consideraran electes els qui no tinguen oponents. Seguidament, ho publicarà en el tauler d'anuncis i ho comunicarà a tots els interessats, sense perjudici que puga remetre també comunicacions individuals als col·legiats per mitjans telemàtics a la seua adreça electrònica.  
50.10 Tots els terminis assenyalats en aquest article es computaran per dies naturals.  
  
Article 51. Desenvolupament de les votacions  
51.1 Per a la celebració de l'elecció es constituiran meses electorals en la seu del Col·legi i en cadascuna de les delegacions.  
51.2 Les taules estaran integrades per dos membres de la Junta de Govern, amb càrrecs que no siguen objecte d'elecció, designats per la Junta, un com a president/a i un altre com a secretari/ària. En cas de no haver-hi membres suficients, la Junta de Govern designarà els membres de la mesa electoral entre els col·legiats que no es presenten a elecció.  
  
51.3 Constituïdes les meses electorals, el president indicarà el començament de la votació i, a l'hora prevista per a la seua finalització, es tancaran les portes i només podran votar els col·legiats que ja estigueren en la sala. La mesa votarà en últim lloc.  
51.4 La votació tindrà per al seu desenvolupament un temps mínim de quatre hores i màxim de sis, llevat que la Junta de Govern assenyale un termini més extens.  
51.5 Els candidats podran nomenar un interventor entre els col·legiats i col·legiades, que els represente durant el desenvolupament de les votacions.  
51.6 En les seus electorals s'habilitaran dues urnes, una per als exercents i inscrits i una altra per als no exercents.  
51.7 Les paperetes de votació seran editades pel Col·legi, hauran de ser blanques, de la mateixa grandària i hauran de portar impresos en l'anvers exclusivament la relació dels càrrecs que s'elegeixen i, per ordre alfabètic, els candidats per a cadascun d'aquests.  
51.8 La Junta de Govern haurà de proveir de paperetes els candidats que ho sol·liciten amb set dies d'antelació a la data de la votació.  
  
51.9 En la seu en què se celebre l'elecció, la Junta de Govern haurà de disposar d'un nombre suficient de paperetes de vot.  
51.10 Els votants hauran d'acreditar-se davant de les meses electorals.  
51.11 La mesa comprovarà la inclusió en el cens electoral del votant i pronunciarà en veu alta el seu nom, indicarà que vota i després introduirà el sobre en l'urna que corresponga.  
51.12 Una vegada tancades les taules de les delegacions, les urnes, degudament precintades, seran traslladades a la seu principal per al recompte dels vots. Una vegada finalitzades les votacions en totes les taules i agrupades les paperetes, començarà l'escrutini i una vegada finalitzat es proclamaran electes per a cada càrrec els candidats que obtinguen un nombre de vots més elevat.  
51.13 Hauran de ser declarats totalment nuls els vots emesos en paperetes diferents o que continguen expressions alienes a l'estricte contingut de la votació, o que continguen ratllades o raspadures, i nuls parcialment, quant al càrrec al què afectara, les que indiquen més d'un candidat per a un mateix càrrec o nom de persones que no concórreguen a l'elecció.  
51.14 Les paperetes que es troben només parcialment omplides quant al nombre de candidats, però que reunisquen els requisits exigits per a la seua validesa, ho seran per als càrrecs i persones correctament expressats.  
51.15 En cas d'empat, es considerarà triat el que més vots haja obtingut entre els exercents; si persisteix, el de més temps d'exercici en el Col·legi, i si encara es manté l'empat, el de més edat.  
  
51.16 La Junta de Govern podrà establir diverses seus per a la votació i constituir en cadascuna la mesa electoral corresponent; en aquest cas, les llistes de col·legiats electors seran per cada seu, segons el domicili del despatx, i es podran votar els col·legiats exclusivament en la seu en la llista de la qual estiguen inclosos, excepte els membres de la mesa electoral, que votaran en la seu de la mesa que integren.  
  
Article 52. Presa de possessió  
Les persones triades prendran possessió, en acte solemne, en la data de la primera Junta de Govern que se celebre després de les eleccions i, amb jurament o promesa prèvia de complir fidelment el càrrec respectiu i guardar el secret de les deliberacions de la Junta de Govern, se'ls imposaran els distintius col·legials acreditatius dels seus càrrecs. En aquest moment, seran destituïts els càrrecs substituïts, si no ho hagueren fet amb anterioritat.  
  
Article 53. Comunicació del resultat  
En el termini de cinc dies des de la constitució dels òrgans de govern, haurà de comunicar-se al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, al Consell General de l'Advocacia Espanyola, i inscriure's en el Registre de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
  
  
Article 54. Recursos en matèria electoral  
Els recursos que s'interposen durant el procés electoral o contra el seu resultat s'admetran només a un efecte i no suspendran la votació, la proclamació ni la presa de possessió dels electes.  
  
  
CAPÍTOL CINQUÉ  
Agrupacions i seccions  
  
Article 55. Agrupacions  
55.1 Per a un compliment òptim dels seus fins i més eficàcia en les funcions pròpies, el Col·legi podrà establir, per acord de la Junta de Govern, agrupacions en els partits judicials en què així ho requerisquen els interessos professionals, que funcionaran conforme al reglament que aprovarà la Junta de Govern. La demarcació de cada agrupació podrà comprendre un o diversos partits judicials.  
55.2 L'agrupació tindrà com a missió col·laborar amb la Junta de Govern en l'àmbit de la seua demarcació, sota les directrius de la qual actuarà.  
55.3 L'organització, el règim i el funcionament de l'agrupació es regularan en els estatuts particulars, que en cap cas podran ser contraris als del Col·legi.  
55.4 Les agrupacions podran ser dissoltes en qualsevol moment per acord de la Junta de Govern.  
  
Article 56. Agrupació de l'Advocacia Jove de Castelló  
56.1 En la corporació hi haurà l'Agrupació de l'Advocacia Jove.  
  
56.2 L'organització, el règim i el funcionament de l'Agrupació es regularan en el seu estatut particular, aprovat per la Junta de Govern, que en cap cas podrà ser contrari al del Col·legi.  
56.3 En els pressupostos generals del Col·legi es podrà preveure una partida com a dotació econòmica per a atendre el manteniment de l'Agrupació, i s'haurà de donar compte el mes de gener de cada any a la Junta de Govern de la destinació concreta donada als fons que se li hagen entregat a fi que es justifiquen degudament en el compte general de despeses del Col·legi.  
  
Article 57. Seccions  
La Junta de Govern, per iniciativa pròpia o a petició d'un nombre mínim de vint-i-cinc col·legiats o col·legiades, podrà crear les seccions que siguen convenients a fi de possibilitar el contacte entre col·legiats i col·legiades especialitzats en matèries concretes i l'intercanvi recíproc d'informació tecnicojurídica sobre el tema que es tracte. Les seccions podran proposar les iniciatives que estimen procedents a la Junta de Govern.  
  
Article 58. Aspectes comuns a agrupacions i seccions  
Les actuacions i les comunicacions de les comissions, les seccions i les agrupacions que hi haja en el si del Col·legi s'hauran d'identificar amb aquesta procedència, sense atribuir-se a la corporació.  
  
  
CAPÍTOL SISÉ  
Comissions  
  
Article 59. Creació i classes de comissions  
59.1 La Junta de Govern, per a ser més eficaç en el desenvolupament de les funcions pròpies, estarà assistida per les comissions que cree de manera permanent o temporal quan es considere necessari o oportú.  
59.2 Les comissions podran designar entre els seus membres dues persones perquè una exercisca la coordinació i una altra la secretaria i podran organitzar-se mitjançant subcomissions.  
  
Article 60. Funcionament, composició i membres de les comissions  
  
60.1 Les comissions funcionaran amb principis democràtics, adoptaran els acords pel vot majoritari dels components, i exercirà el vot de qualitat la persona que porte la coordinació en cas d'empat.  
  
60.2 Els membres de les comissions, inclosa la persona coordinadora, podran no ser membres de la Junta de Govern.  
60.3 Els membres seran designats per la Junta de Govern i desenvoluparan la seua comesa durant el temps de mandat de la Junta, però podran ser destituïts per aquesta en qualsevol moment.  
60.4 Les relacions entre cada comissió i la Junta de Govern es mantindran mitjançant el membre de la Junta que aquesta designe o de la persona que en porte la coordinació.  
60.5 Amb caràcter excepcional i en funció de la transcendència d'una determinada qüestió sotmesa al coneixement de la Comissió, a petició de la persona que en porte la coordinació, podrà assistir el membre de la Comissió que es designe, amb veu, però sense vot, a la sessió de Junta de Govern que haja d'estudiar l'assumpte o decidir sobre aquest.  
60.6 Els membres de les comissions prestaran davant de la Junta de Govern jurament o promesa de mantindre el secret de les deliberacions.  
  
  
Article 61. Comissió de Deontologia Professional  
61.1 Amb aquesta denominació hi haurà en l'àmbit del Col·legi una comissió amb la comesa de la instrucció i la tramitació dels expedients que en matèria disciplinària incoe la Junta de Govern, amb atenció tant al que preceptua l'Estatut general de l'advocacia espanyola com al que regula el Reglament de procediment disciplinari.  
  
61.2 Igualment, efectuarà l'estudi i l'esbrinament del contingut de totes les denúncies que s'interposen davant del Col·legi en matèria d'intrusisme, i proposarà a la Junta de Govern totes les iniciatives i les mesures que calga adoptar en aquesta matèria.  
61.3 A petició de la Junta de Govern, emetrà els informes sobre les matèries que li són pròpies.  
61.4 La instrucció dels procediments disciplinaris ve atribuïda als instructors i la tramitació de les informacions prèvies als ponents, que hauran de ser membres de la Comissió de Deontologia.  
61.5 La resolució de les informacions prèvies i els expedients disciplinaris correspon a la Junta de Govern.  
  
  
TÍTOL VIII  
Règim econòmic  
  
Article 62. Principis informadors i comptes anuals  
62.1 L'exercici econòmic del Col·legi coincidirà amb l'any natural.  
62.2 El funcionament econòmic del Col·legi s'ajustarà al règim de pressupost anual i serà objecte d'una comptabilitat ordenada, als efectes de la qual es confeccionarà una memòria anual, d'acord amb el que es disposa per la llei.  
62.3 Els comptes anuals seran objecte d'auditoria per un auditor nomenat per la Junta de Govern.  
62.4 Tots els col·legiats podran examinar els comptes anuals des de l'endemà de la data de convocatòria de la Junta General a què hagueren de sotmetre's per a la seua aprovació o rebuig. Aquest dret d'informació s'exercirà mitjançant examen personal per part del col·legiat.  
  
Article 63. Recursos econòmics  
Constitueixen recursos econòmics del Col·legi:  
a) Els rendiments de qualsevol naturalesa que produïsquen les activitats que realitze, especialment els derivats de l'organització d'activitats de formació, i els béns o drets que integren el seu patrimoni.  
  
b) Les quotes d'incorporació.  
c) Els drets que corresponguen per expedició de certificats.  
d) Els drets que corresponguen per l'emissió de dictàmens, resolucions, informes o consultes que es realitzen sobre qualsevol matèria, incloent-hi les referides a honoraris, així com per la prestació d'altres serveis col·legials.  
e) L'import de les quotes ordinàries, fixes o variables, així com el de les quotes extraordinàries.  
f) Les subvencions o donatius que es concedisquen per qualsevol administració pública o per persones físiques o jurídiques.  
g) Els béns i drets de tota classe que, per herència, llegat o altre títol passen a formar part del seu patrimoni.  
h) Les multes pecuniàries abonades en virtut de resolució disciplinària ferma, que es destinaran preferentment a fins assistencials.  
i) Qualsevol altre que corresponga legalment.  
  
Article 64. Pressupost  
64.1 Anualment, la Junta de Govern elaborarà un pressupost que elevarà a la Junta General perquè n'efectue l'examen, l'esmena i l'aprovació o el rebuig.  
64.2 Si no s'aprovara abans del primer dia de l'exercici econòmic corresponent, es considerarà automàticament prorrogat el pressupost de l'exercici econòmic anterior, incrementat en l'IPC de l'exercici anterior.  
  
  
  
TÍTOL IX  
Responsabilitat disciplinària. Règim i procediment  
 sancionador  
  
CAPÍTOL PRIMER  
Responsabilitat disciplinària  
  
Article 65. Responsabilitat disciplinària  
La Junta de Govern és competent per a l'exercici de la potestat disciplinària en els termes que preveuen les normes legals i estatutàries sobre la matèria.  
  
Article 66. Principis generals  
66.1 Els professionals de l'advocacia i les societats professionals en què participen o presten servei estan subjectes a responsabilitat disciplinària.  
66.2 Les facultats disciplinàries de l'autoritat judicial sobre els professionals de l'advocacia s'ajustaran al que es disposa en les lleis processals. Les sancions o correccions disciplinàries que imposen els tribunals es faran constar en l'expedient de la persona sancionada.  
  
66.3 Les sancions disciplinàries corporatives es faran constar en tot cas en l'expedient personal del col·legiat o en el particular de la societat professional.  
  
Article 67. Potestat disciplinària  
67.1 La potestat disciplinària sobre els professionals de l'advocacia i les societats professionals s'exercirà pel Col·legi quan la infracció s'haja comés en el seu àmbit territorial.  
67.2 La potestat disciplinària que recaiga sobre membres de la Junta de Govern o consellers del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats durant el temps en què ocupen aquests càrrecs serà competència del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, d'acord amb el que es disposa en el seu estatut i la resta de normes que foren aplicables. La potestat disciplinària que recaiga sobre consellers del Consell General de l'Advocacia Espanyola, com a tal òrgan, serà competència del Consell General de l'Advocacia Espanyola.  
  
  
  
Article 68. Principi de tipicitat  
Són infraccions disciplinàries les conductes així descrites en aquest estatut, en l'Estatut general de l'advocacia espanyola i en altres normes aplicables.  
  
Article 69. Principi de proporcionalitat  
69.1 La imposició de qualsevol sanció guardarà l'adequació deguda entre la gravetat del fet constitutiu de la infracció i la sanció aplicada. Amb aquest fi es considerarà, en tot cas, l'existència de reincidència i reiteració, tenint especialment en compte la naturalesa i l'entitat dels perjudicis causats a tercers o a la professió.  
69.2 Es graduaran de conformitat amb el que disposa l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
  
  
CAPÍTOL Segon  
Infraccions i sancions corresponents  
 als professionals de l'advocacia  
  
Article 70. Classes d'infraccions  
Les infraccions que puguen portar aparellada una sanció disciplinària es classifiquen en molt greus, greus i lleus.  
  
Article 71. Infraccions molt greus  
Són infraccions molt greus dels professionals de l'advocacia:  
a) La condemna en sentència ferma per delictes dolosos, en qualsevol grau de participació, a conseqüència de l'exercici de la professió.  
b) La condemna en sentència ferma a penes greus d'acord amb l'article 33.2 del Codi Penal.  
c) L'exercici de la professió en vulneració de resolucions administratives o judicials fermes d'inhabilitació o prohibició de l'exercici professional.  
d) La col·laboració o l'encobriment de l'intrusisme professional.  
e) L'exercici de la professió quan s'està incurs en causa d'incompatibilitat.  
f) La vulneració del deure de secret professional quan la infracció concreta no estiga tipificada de manera específica.  
g) La renúncia o l'abandó de la defensa que se li haja confiat quan es cause indefensió al client.  
h) La negativa injustificada a realitzar les intervencions professionals que s'establisquen per llei, d'acord amb el que preveu l'article 17 de l'Estatut general de l'advocacia.  
i) La defensa d'interessos contraposats amb els del mateix professional de l'advocacia o amb els del despatx del qual forme part o amb el qual col·labore.  
j) La retenció o l'apropiació de quantitats corresponents al client i rebudes per qualsevol concepte.  
k) L'apropiació o la retenció de documents o arxius relatius a clients del despatx en què haja estat integrat prèviament, excepte autorització expressa del client.  
l) L'incompliment de les sancions imposades.  
m) La publicitat de serveis professionals amb incompliment dels requisits de l'article 20.2.c de l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
n) En les actuacions desenvolupades en la prestació de serveis d'assistència jurídica gratuïta, així com en la prestació de serveis d'assistència jurídica la gestió de la qual siga encomanada al Col·legi per mitjà del corresponent conveni o contracte administratiu o qualsevol altre instrument jurídic:  
i. Percebre honoraris o drets l'abonament dels quals no corresponga amb la normativa que li siga aplicable o amb el contracte o conveni subscrit.  
ii. La falsedat repetida en la justificació d'assumptes assignats.  
  
Article 72. Infraccions greus  
Són infraccions greus dels professionals de l'advocacia:  
a) La vulneració dels deures deontològics en els casos següents:  
i. La infracció dels deures de confidencialitat i de les prohibicions que protegeixen les comunicacions entre professionals de l'advocacia en els termes establits en l'Estatut general de l'advocacia espanyola i en els articles 23 i 24 d'aquest estatut.  
ii. L'incompliment dels compromisos formalitzats entre companys, verbalment o per escrit, en l'exercici de les seues funcions professionals.  
iii. La falta de respecte degut o la realització d'al·lusions personals de menyspreu o descrèdit, en l'exercici de la professió, a un altre professional de l'advocacia o al seu client.  
iv. La inducció injustificada al client a no abonar els honoraris meritats per un company en cas de substitució o canvi de professional de l'advocacia.  
v. La retenció de documentació d'un client contra les seues instruccions expresses.  
vi. La falta de remissió de la documentació corresponent al professional de l'advocacia que el substituïsca en la gestió d'un assumpte.  
vii. La citació d'un professional de l'advocacia com a testimoni de fets relacionats amb la seua actuació professional.  
b) La publicitat de serveis professionals amb incompliment dels requisits de l'article 20 de l'Estatut general de l'advocacia espanyola, excepte en el que preveu l'article 124.n, en relació amb l'article 20.2.c d'aquest Estatut.  
c) L'incompliment dels deures d'identificació i informació que es recullen en els articles 48 i 49 de l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
d) L'incompliment de les obligacions en matèria de reclamacions que recull l'article 52 de l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
  
e) La falta del respecte degut als qui intervinguen en l'Administració de justícia.  
f) La falta de pagament de les quotes col·legials, sense perjudici de la baixa en el Col·legi per aquest motiu.  
g) La falta del respecte degut o la incompareixença injustificada a les citacions efectuades, sota prevenció, pels membres dels òrgans corporatius o de govern de l'advocacia en l'exercici de les seues funcions.  
  
h) La falta de compliment de les seues funcions com a membres d'òrgans de govern corporatiu que n'impedisca o en dificulte el funcionament correcte.  
i) La condemna penal ferma per la comissió de delictes lleus dolosos a conseqüència de l'exercici de la professió.  
j) La defensa d'interessos en conflicte amb els d'altres clients del professional de l'advocacia o el despatx del qual formara part o amb el qual col·laborara, en vulneració del que estableix l'article 51 de l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
k) L'incompliment injustificat de l'encàrrec contingut en la designació realitzada pel Col·legi en matèria d'assistència jurídica gratuïta.  
  
l) L'incompliment de l'obligació de comunicar la substitució en la direcció professional d'un assumpte al company substituït, en els termes que preveu l'article 60 de l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
  
m) La relació o la comunicació amb la part contrària quan li conste que està representada o assistida per un altre professional de l'advocacia, excepte la seua autorització expressa.  
n) L'abús de la circumstància de ser l'únic professional de l'advocacia intervinent i que cause una lesió injusta.  
ny) La incompareixença injustificada a qualsevol diligència judicial, sempre que cause un perjudici als interessos de la defensa que se li haja confiat.  
o) El pagament, el cobrament, l'exigència o l'acceptació de comissions o un altre tipus de compensació d'un altre professional de l'advocacia o de qualsevol persona que infringisca les normes legals sobre competència o les reguladores de la deontologia professional.  
p) La negativa o el retard injustificat per a rendir comptes de l'encàrrec professional o fer la liquidació corresponent d'honoraris i despeses que li exigisca el client.  
q) La compensació d'honoraris amb fons del client que no s'hagen rebut com a provisió, sense el seu consentiment.  
r) La falsa atribució d'un encàrrec professional.  
s) L'embriaguesa o el consum de drogues quan afecten l'exercici de la professió.  
t) La falta de contractació d'assegurança o garantia quan l'obligació de comptar amb aquest règim de garantia per a cobrir les responsabilitats per raó de l'exercici professional estiga prevista així per llei.  
u) En les actuacions desenvolupades en la prestació de serveis d'assistència jurídica gratuïta:  
i. No retornar honoraris o drets percebuts quan corresponga la seua devolució d'acord amb el que s'estableix en la Llei d'assistència jurídica gratuïta.  
ii. Sol·licitar honoraris o drets l'abonament dels quals no corresponga d'acord amb la normativa que li siga aplicable.  
iii. No realitzar l'assistència requerida en la guàrdia sense justificació.  
iv. La no compareixença, quan s'està de guàrdia, en els centres de detenció, jutjat o fiscalia de menors, una vegada requerit, dins del termini legalment establit.  
v. Estar donat d'alta en el torn d'ofici en la demarcació col·legial establida pel Col·legi a l'efecte de torn, en la qual no es tinga el despatx principal o únic.  
vi. No comunicar la percepció de costes de contrari en els procediments assignats en el torn d'ofici.  
vii. La desatenció del servei per l'advocat o advocada durant el període de guàrdia per una causa que li siga imputable.  
viii. No estar localitzable o disponible durant les hores del servei de guàrdia.  
ix. La distribució no equitativa d'assistències o assumptes per part dels qui, si és el cas, realitzen funcions de coordinació o direcció del servei.  
x. La substitució en una actuació del torn d'ofici per un lletrat que no complisca els requisits per a estar donat d'alta en el torn d'ofici o assistència corresponent.  
xi. Les substitucions reiterades del lletrat designat d'ofici per un altre company que estiga adscrit al torn, sense l'autorització del Col·legi.  
xii. La substitució de la guàrdia o assistència a un altre lletrat sense l'autorització prèvia pel Col·legi.  
xiii L'ocultació al Col·legi d'estar incurs en causa d'incompatibilitat per a estar adscrit al torn d'ofici.  
xiv La falta de col·laboració amb el Col·legi en el tràmit d'auditoria, quan siga requerit per a fer-ho.  
xv. No presentar la sol·licitud de justícia gratuïta quan per això s'ha causat un perjudici greu al justiciable.  
xvi. No formular la reclamació davant del FOGASA, per insolvència de l'empresa, sense informar el justiciable per escrit que aquesta reclamació no forma part del servei i dels tràmits que cal seguir, així com del termini legal per a fer-ho.  
xvii. La falsedat en la justificació d'assumptes assignats.  
xviii. La contractació, a títol particular, del professional de l'advocacia designat del torn, o del(s) seu(s) company(s) de despatx, per a l'assumpte per al qual haja sigut designat.  
v) En la prestació de serveis d'assistència jurídica la gestió dels quals siga encomanada al Col·legi per mitjà del conveni o contracte administratiu corresponent o qualsevol altre instrument jurídic:  
i. La sol·licitud d'honoraris al ciutadà atés pel treball professional realitzat en el marc d'aquests serveis.  
ii. La derivació de l'assumpte o del ciutadà atés al despatx propi o la recomanació del d'un tercer concret.  
iii. No prestar personalment el servei per al qual ha sigut designat.  
  
iv. La falta de col·laboració amb el Col·legi en el tràmit d'auditoria, quan siga requerit per a fer-ho.  
v. La falsedat en la justificació d'assumptes assignats.  
w) La resta d'actes o omissions que constituïsquen una ofensa greu a la dignitat de la professió i a les regles que la governen, d'acord amb el que estableixen l'Estatut general de l'advocacia espanyola i altres normes legals.  
  
Article 73. Infraccions lleus  
Són infraccions lleus dels professionals de l'advocacia:  
a) Ofendre lleument en qualsevol comunicació privada oral o escrita el professional de l'advocacia de la part contrària, sempre que no haja transcendit l'ofensa.  
b) Comprometre en les seues comunicacions i manifestacions amb l'advocat de la part contrària al client propi amb comentaris o manifestacions que puguen causar-li desprestigi.  
c) Impugnar reiteradament i injustificadament els honoraris d'altres advocats.  
d) No atendre amb la diligència deguda les visites, les comunicacions escrites o telefòniques d'altres professionals de l'advocacia.  
e) No comunicar al Col·legi per escrit el canvi de domicili professional, el número de telèfon o qualsevol altra circumstància personal que afecte la seua relació amb aquest.  
f) No consignar en el primer escrit o actuació judicial la identificació com a advocat o advocada.  
g) La no comunicació per l'advocat o advocada de la seua vinculació professional amb empreses d'intermediació a les quals es refereix l'article 19 d'aquest estatut.  
h) La incompareixença injustificada en qualsevol diligència judicial sense que s'acredite, o bé la comunicació o l'intent de comunicació per a advertir d'aquesta a l'òrgan judicial, o bé la concurrència de causa major que ho justifique, quan no siga definida com a infracció greu:  
  
i) En les actuacions desenvolupades en la prestació de serveis d'assistència jurídica la gestió de la qual siga encomanada al Col·legi per mitjà del corresponent conveni o contracte administratiu o qualsevol altre instrument jurídic.  
i. La renúncia injustificada a les designacions de guàrdia, assistència o servei designat.  
ii. No atendre amb la diligència adequada els assumptes derivats del torn d'ofici, quan l'incompliment no constituïsca una infracció greu o molt greu.  
iii. La desatenció del servei.  
iv. Acudir amb retard, sense previ avís o justificació, a realitzar les actuacions que provenen de la guàrdia.  
v. No estar localitzable per a la prestació d'alguna assistència durant el dia de guàrdia sense causa justificada.  
j) Qualsevol altre incompliment dels que preveuen aquest estatut, l'Estatut general de l'advocacia espanyola o el Codi deontològic, quan no constituïsquen una infracció greu o molt greu.  
k) La resta d'actes o omissions que constituïsquen una ofensa lleu a la dignitat de la professió i a les regles que la governen, d'acord amb el que estableix l'Estatut general de l'advocacia espanyola i altres normes legals.  
  
Article 74. Classes de sancions  
Les sancions que podran imposar-se als professionals de l'advocacia són les següents:  
a) Prevenció per escrit.  
b) Multa pecuniària.  
c) Suspensió de l'exercici de l'advocacia.  
d) Expulsió del Col·legi.  
e) En les actuacions desenvolupades en la prestació de serveis d'assistència jurídica gratuïta, a més, l'exclusió del professional de l'advocacia d'aquests serveis.  
f) En les actuacions desenvolupades en la prestació de serveis d'assistència jurídica la gestió de les quals siga encomanada al Col·legi mitjançant el conveni o contracte administratiu corresponent o qualsevol altre instrument jurídic. A més, l'exclusió del professional de l'advocacia d'aquests serveis.  
  
Article 75. Sancions  
75.1 Per la comissió d'infraccions molt greus, segons criteris de proporcionalitat, podrà imposar-se l'expulsió del Col·legi o la suspensió de l'exercici de l'Advocacia per termini superior a un any sense excedir de dos.  
75.2 Per la comissió d'infraccions greus podrà imposar-se la sanció de suspensió de l'exercici de l'advocacia per un termini superior a 15 dies sense excedir d'un any o multa pecuniària per import entre 1.001 i 10.000 euros.  
75.3 Per la comissió d'infraccions lleus podrà imposar-se la sanció de prevenció escrita, o suspensió de l'exercici de l'advocacia per un termini no superior a 15 dies, o multa pecuniària per import de fins a 1.000 euros.  
75.4 Les sancions que s'imposen per infraccions greus o molt greus relacionades amb actuacions desenvolupades en la prestació de serveis de torn d'ofici o en la prestació de serveis d'assistència jurídica la gestió dels quals estiga encomanada al Col·legi mitjançant el corresponent conveni o contracte administratiu comportaran, en tot cas, l'exclusió del professional de l'advocacia d'aquests serveis per un termini mínim de sis mesos i inferior a un any si la infracció fora greu, i entre un i dos anys si fora molt greu. En el cas d'infraccions lleus, podrà imposar-se l'exclusió del professional de l'advocacia per a aquests serveis per un termini no superior a sis mesos.  
  
  
  
CAPÍTOL TERCER  
Infraccions i sancions corresponents a les societats   
professionals  
  
Article 76. Principis generals  
76.1 La societat professional podrà ser sancionada en els termes previstos en aquest estatut, amb remissió a l'Estatut general de l'advocacia espanyola, en el que no estiga previst en el document present de manera expressa.  
76.2 Les societats professionals podran ser sancionades per les infraccions comeses pels professionals de l'advocacia que les integren, quan resulte acreditada la seua responsabilitat concurrent, com a partícips o encobridors, en la comissió d'aquestes infraccions.  
76.3 Es presumirà que hi ha aquesta responsabilitat concurrent quan les infraccions les hagen comés per compte i en profit de la societat professional els seus administradors o els qui, seguint les seues instruccions, les representen.  
76.4. En aquests casos, es considerarà la infracció de la societat professional de la mateixa classe que la comesa pel professional de l'advocacia a l'efecte d'aplicar la sanció corresponent.  
76.5 Igualment, podran ser sancionades les societats professionals per la realització de conductes directament imputables a la societat que es troben tipificades com a infraccions per als professionals de l'advocacia; es graduaran les infraccions segons el que es preveu en aquest estatut quant al catàleg d'infraccions.  
  
Article 77. Classes d'infraccions  
77.1 Les societats professionals podran cometre sancions molt greus, greus o lleus.  
77.2 És infracció molt greu de les societats professionals la falta d'una assegurança en vigor o garantia equivalent que cobrisca la responsabilitat en la qual puguen incórrer en l'exercici de les seues activitats quan l'obligació de comptar amb aquest règim de garantia així estiga previst per llei.  
77.3 Constitueix infracció greu de les societats professionals:  
a) La falta de presentació per a la inscripció en el registre del col·legi corresponent, en el termini establit, dels canvis de socis i administradors o de qualsevol modificació del contracte social que haja de ser objecte d'inscripció.  
b) L'impagament de les càrregues previstes col·legialment.  
77.4 Són infraccions lleus de les societats professionals els incompliments de qualsevol altre deure imposat a aquestes societats que no estiga tipificat en els articles anteriors, però sí en l'Estatut general de l'advocacia espanyola o en el Codi deontològic.  
  
Article 78. Classes de sancions  
78.1 Per la comissió d'infraccions molt greus la sanció serà la de baixa de la societat en el registre del col·legi corresponent.  
78.2 Per la comissió d'infraccions greus, segons criteris de proporcionalitat, prevenció i multa pecuniària per import entre 1.501 i 15.000 euros.  
78.3 Per la comissió d'infraccions lleus, segons criteris de proporcionalitat, prevenció o multa pecuniària per import des de 300 euros fins a 1.500 euros.  
  
  
CAPÍTOL QUART  
Procediment disciplinari sancionador  
  
Article 79. Procediment sancionador  
79.1 Les sancions disciplinàries només podran imposar-se en virtut de procediment instruït a aquest efecte en què es garantisquen al professional de l'advocacia els drets a ser notificat dels fets que se li imputen, formular al·legacions i utilitzar els mitjans de defensa admesos per l'ordenament jurídic que resulten procedents.  
79.2 El procediment s'iniciarà d'ofici, per acord de la Comissió de Deontologia, bé per iniciativa pròpia o a conseqüència d'una denúncia.  
  
79.3 Amb anterioritat a l'acord d'iniciació, l'òrgan competent podrà obrir un període d'informació prèvia amb la finalitat de determinar si escau o no iniciar el procediment sancionador. En el cas en què s'acorde l'inici, s'haurà de nomenar un instructor entre els membres de la Comissió Deontològica o entre els professionals col·legiats que hagen format part de la Junta de Govern o amb més de deu anys d'exercici.  
  
79.4 El procediment es tramitarà segons el que s'estableix en la legislació administrativa bàsica i les normes que la desenvolupen, així com en el que es disposa en la normativa autonòmica, el Reglament de procediment disciplinari aprovat per l'Estatut general de l'advocacia espanyola i el que es disposa en aquest estatut. En el cas d'infraccions lleus s'aplicarà un procediment simplificat.  
79.5 El termini màxim en què ha de dictar-se i notificar-se la resolució expressa que pose fi al procediment disciplinari serà de sis mesos, llevat que legalment es fixe un altre més extens.  
  
Article 80. Mesures de caràcter provisional  
80.1 La Junta de Govern podrà adoptar, mitjançant acord motivat, les mesures de caràcter provisional que resulten necessàries per a assegurar l'eficàcia de la resolució que poguera recaure, la bona fi del procediment i evitar el manteniment dels efectes de la infracció.  
80.2 Les mesures de caràcter provisional podran consistir en la suspensió de l'exercici professional de la persona afectada.  
80.3 S'ajustaran a la intensitat, la proporcionalitat i les necessitats dels objectius que es pretenguen garantir en cada cas concret, i es mantindran en els supòsits de suspensió de l'expedient disciplinari.  
80.4 La resolució que acorde les mesures de caràcter provisional haurà de ser notificada a la persona col·legiada afectada i es podrà recórrer d'acord amb el que es preveu en aquest estatut, en l'Estatut general de l'advocacia espanyola i en la resta de normativa que siga aplicable.  
  
Article 81. Recursos  
81.1 Contra la resolució dictada per la Junta de Govern en aquests procediments podrà interposar-se recurs d'alçada davant de la Junta de Govern del Col·legi per a remetre'l al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, en el termini d'un mes comptat des de la seua adopció o, si és el cas, la notificació d'aquesta, conforme al procediment recollit en els articles 121 i 122 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i l'Estatut del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.  
81.2 La resolució del recurs d'alçada esgota la via administrativa i pot ser impugnada davant la jurisdicció contenciosa administrativa, en la forma i els terminis establits en la llei reguladora d'aquesta.  
  
Article 82. Execució de les sancions  
82.1 Les sancions disciplinàries seran executades en els termes propis per la Junta de Govern, una vegada que siguen fermes en via administrativa, sense perjudici de la suspensió que poguera acordar-se pel jutjat o tribunal competent, en cas d'interposició de recurs contenciós administratiu. No obstant això, quedaran en suspens si l'interessat interposa el recurs d'alçada esmentat en l'article anterior i sol·licitara aquesta suspensió, fins a la resolució d'aquest recurs.  
  
82.2 El compliment de la sanció es farà efectiva quan siga possible, per acord de la Junta de Govern a aquest efecte, llevat que haja transcorregut el termini de prescripció.  
  
Article 83. Efectes de la sanció  
83.1 Les sancions imposades per l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló faran efecte en l'àmbit de tots els col·legis d'Espanya i totes seran comunicades al Consell General de l'Advocacia Espanyola i al Consell Valencià de l'Advocacia.  
83.2 Per als casos en què no es puga notificar la sanció a l'infractor en el domicili o amb els mitjans que hi haja en els fitxers col·legials, serà vàlida la notificació mitjançant el tauló del Col·legi, en format físic o electrònic.  
83.3 Aquesta sanció també serà anotada en l'expedient personal del professional de l'advocacia o en el de la societat professional.  
  
Article 84. Prescripció de les infraccions  
84.1 Les infraccions molt greus prescriuen al cap de tres anys, les greus, al cap de dos anys, i les lleus, al cap de sis mesos.  
84.2 El termini de prescripció de les infraccions comença a comptar-se des del dia en què la infracció s'haja comés. Interromprà la prescripció la iniciació, amb coneixement de l'interessat, del procediment sancionador o de l'acord d'obertura d'informació prèvia; en aquest cas, es reprendrà el còmput del termini de prescripció si dins del termini de tres mesos no s'iniciara el procediment disciplinari.  
  
84.3 En tot cas, es reprendrà el còmput del termini de prescripció si el procediment romanguera paralitzat durant més d'un mes per causa no imputable al col·legiat.  
  
Article 85. Prescripció de les sancions  
85.1 Les sancions imposades per infraccions molt greus prescriuran al cap de tres anys; les imposades per infraccions greus, al cap de dos anys, i les imposades per infraccions lleus, al cap de sis mesos.  
85.2 El termini de prescripció de la sanció començarà a comptar des de l'endemà del dia en què puguen ser executades. Interromprà la prescripció la iniciació, amb coneixement de l'interessat, del procediment d'execució, amb la qual cosa tornarà a transcórrer el termini si aquest està paralitzat durant més d'un mes per causa no imputable a l'infractor.  
  
85.3 El termini de prescripció de la sanció, quan el sancionat infringisca el compliment, començarà a comptar des de la data del trencament.  
  
Article 86. Cancel·lació de l'anotació de les sancions  
Quant a la cancel·lació de l'anotació de les sancions en l'expedient personal del professional de l'advocacia i la cancel·lació de l'anotació de les sancions en l'expedient particular de la societat professional es tindrà en compte el que disposa l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
  
Article 87. Rehabilitació del professional de l'advocacia expulsat  
  
87.1 El professional de l'advocacia sancionat disciplinàriament amb l'expulsió del Col·legi podrà obtindre la rehabilitació per a l'exercici de la professió quan es complisquen els requisits que preveuen els apartats següents.   
87.2 La rehabilitació exigirà el transcurs d'un termini de cinc anys des que la sanció d'expulsió haja sigut executada, així com no haver incorregut en causa d'indignitat o menyspreu dels valors i obligacions professionals i deontològiques, acreditar haver superat les activitats formatives que en matèria de deontologia professional establisca la Junta de Govern i els cursos que en matèria de torn d'ofici i assistència jurídica gratuïta determine la Junta de Govern; en aquest últim cas, sempre que la sanció derive d'una infracció comesa en la prestació d'aquests serveis.  
87.3 La rehabilitació se sol·licitarà a la Junta de Govern del col·legi que va imposar la sanció d'expulsió i s'han de valorar, per a resoldre, les circumstàncies següents:  
a) Antecedents penals posteriors a la sanció d'expulsió i les sancions disciplinàries prèvies no executades.  
b) Transcendència dels danys i perjudicis derivats de la comissió de la infracció sancionada, així com, si és el cas, la falta de reparació, atesa la naturalesa d'aquests.  
c) Qualsevol altra relativa a la relació amb els clients, els companys i les companyes, les autoritats i l'organització col·legial que permeta apreciar la incidència de la conducta del professional de l'advocacia sobre el seu futur exercici de la professió. Per tant, es tindran en compte denúncies o queixes rebudes amb posterioritat a l'expulsió, sempre que no estigueren prescrits els fets a què es refereixen.  
87.4 La resolució per la qual es denegue la rehabilitació sol·licitada haurà de ser sempre motivada.  
  
Article 88. Règim dels col·legiats no exercents  
Els col·legiats no exercents queden sotmesos a les previsions d'aquest títol en tot el que els siga aplicable en relació amb la seua actuació col·legial.  
  
Article 89. Règim dels tutors de pràctiques externes  
89.1 El règim disciplinari aplicable als professionals de l'advocacia tutors de pràctiques externes dels cursos o màsters d'accés a la professió serà l'establit per l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
  
89.2 La potestat disciplinària sobre els professionals de l'advocacia tutors adscrits a la Universitat Jaume I o qualsevol altre centre d'estudis secundaris, superiors o universitaris de Castelló correspon exercir-la al Col·legi d'Advocats de Castelló.  
89.3 En concret, són infraccions greus del professional de l'advocacia tutor les següents:  
a) Incomplir el pla de formació de l'entitat responsable de les pràctiques externes o no complir la normativa reguladora d'aquesta.  
b) Incomplir les instruccions facilitades per la direcció del curs o màster o la normativa que regule la tutoria.  
c) Encomanar a l'alumne tasques alienes a l'exercici de l'advocacia.  
d) Faltar al respecte o a la consideració a l'alumne.  
e) No donar suport i assistència a l'alumne durant tot el període de pràctiques externes ni proporcionar-li els mitjans materials indispensables per al desenvolupament de les pràctiques.  
f) No dedicar a l'alumne el temps necessari per a transmetre-li els coneixements, les experiències, els mètodes i els usos de treball, així com els principis propis de l'advocacia, amb especial atenció als valors deontològics.  
g) No redactar la memòria explicativa de les activitats desenvolupades, que ha de ser supervisada pel responsable de l'equip de tutoria.  
h) No mantindre la condició de professional de l'advocacia durant l'acompliment de la funció com a tutor.  
i) No donar trasllat al centre organitzador de les pràctiques externes del comportament dels alumnes que considere contraris a les regles deontològiques i estatutàries de la professió.  
89.4 Són infraccions lleus del professional de l'advocacia tutor les següents:  
a) No coordinar amb el responsable de l'equip de tutoria l'activitat tutorial en el desenvolupament de les pràctiques externes o no facilitar-li la informació que li requerisca.  
b) No entrevistar-se amb els alumnes amb la periodicitat que s'establisca en la normativa reguladora de cada període de pràctiques externes.  
c) No mantindre una conducta exemplar durant el desenvolupament de la funció tutorial.  
89.5 Les infraccions greus seran sancionades amb inhabilitació de fins a tres anys per a exercir la tutoria en qualsevol curs o màster d'accés, així com amb la pèrdua dels reconeixements, incentius o avantatges obtinguts per l'acompliment del càrrec de tutor. Les infraccions lleus podran ser sancionades amb prevenció verbal o reprensió privada o prevenció per escrit.  
89.6 La sanció haurà de graduar-se en cada cas segons la gravetat i els efectes del fet infractor, la intencionalitat, la duració, la periodicitat o la reiteració en la conducta.  
  
  
TÍTOL X  
Modificació de l'Estatut  
  
Article 90. Modificació de l'Estatut  
Per a l'aprovació i modificació de l'Estatut s'exigirà un quòrum d'assistència de la meitat més un de col·legiats. Si no es reuneix aquest quòrum, se celebrarà la nova Junta Extraordinària sense exigència de quòrum especial d'assistència. En la convocatòria de la Junta s'anunciarà l'hora i la data de la nova, per al supòsit que no es reunira quòrum en la primera, i entre les dues ha d'haver-hi quinze dies com a mínim.  
  
  
TÍTOL XI  
Règim jurídic  
  
Article 91. Règim jurídic  
El Col·legi d'Advocats de Castelló, com a corporació de dret públic, està subjecte al dret administratiu quan exercisca potestats públiques. La resta de l'activitat pròpia es regeix pel dret privat, sense perjudici de l'observança de les normes sobre la formació de la voluntat dels òrgans col·legials previstos en aquest estatut.  
  
Article 92. Llei aplicable  
La Llei de procediment administratiu comú de les administracions públiques i la Llei del règim jurídic del sector públic s'aplicaran a tots els actes dels òrgans col·legials que suposen exercici de potestats administratives. Aquestes lleis tindran caràcter supletori per al que no està previst en aquest estatut.  
  
Article 93. Executivitat  
Els acords dels òrgans col·legials seran immediatament executius, llevat que l'acord dispose una altra cosa o es tracte de matèria disciplinària, en què es tindrà en compte el que es disposa en l'article 81 d'aquest estatut.  
  
Article 94. Terminis  
Els terminis d'aquest estatut expressats en dies s'entendran referits a dies hàbils, llevat que expressament es diga una altra cosa.  
  
Article 95. Recursos contra els acords de la Junta de Govern  
95.1 Els acords emanats de la Junta de Govern que estiguen subjectes al dret administratiu podran ser objecte de recurs d'alçada davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats dins del termini d'un mes, comptat a partir del següent a aquell en què s'hagueren adoptat o, si és el cas, notificat als col·legiats o persones als quals afecte.  
  
95.2 El recurs podrà interposar-se davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats o davant de la Junta de Govern del Col·legi d'Advocats de Castelló, que l'elevarà, amb els antecedents i informes que procedisca, al Consell Valencià dins dels quinze dies següents a la data de presentació.  
  
Article 96. Recursos contra els acords de la Junta General  
Els acords de la Junta General seran recurribles en alçada per la Junta de Govern o per qualsevol col·legiat a qui afecten personalment davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats en el termini d'un mes des de l'adopció d'aquests.  
  
Article 97. Efectes del recurs d'alçada  
La interposició del recurs d'alçada davant del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats no suspén l'executivitat dels acords, excepte en els casos següents:  
a) Quan la Junta de Govern acorde la suspensió del seu propi acord.  
  
b) Quan es recórrega una sanció disciplinària, si així ho sol·licita l'interessat.  
c) Quan, a instàncies de part, així ho acorde el Consell Valencià.  
  
  
TÍTOL XII  
Fusió, absorció, segregació i dissolució del col·legi  
  
Article 98. Fusió, absorció, segregació i dissolució  
La fusió, absorció, segregació i dissolució requeriran el compliment previ del que es disposa en l'article 2 de l'Estatut general de l'advocacia espanyola i l'aprovació del Govern Valencià amb informe previ del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats. Per a la dissolució, és necessari l'acord de la Junta General Extraordinària amb un quòrum de la meitat més un dels col·legiats i amb un vot a favor de la majoria dels presents, i una Llei de la Generalitat Valenciana amb un informe previ del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.  
  
  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA  
  
Única  
El present Estatut s'aplicarà als procediments que s'inicien a partir de la seua entrada en vigor.  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera  
En tot el que no preveja aquest estatut, serà aplicable el que prevegen les lleis que regulen els col·legis professionals i l'Estatut general de l'advocacia espanyola.  
  
Segona  
S'habilita expressament la Junta de Govern per a introduir les modificacions estatutàries eventuals que requerisca el Consell General de l'Advocacia Espanyola i l'òrgan competent de la Generalitat Valenciana, en el tràmit de qualificació de la seua legalitat.  
  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera  
Una vegada aprovat l'Estatut per la Junta General, se sotmetrà a aprovació per part del Consell General de l'Advocacia Espanyola, d'acord amb l'article 70.2 i l'apartat segon de la disposició final tercera de l'Estatut general de l'advocacia espanyola, i es comunicarà a l'òrgan competent de la Generalitat Valenciana per a la seua declaració de legalitat, la inscripció en el Registre de col·legis professionals de la comunitat valenciana i la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, segons el que s'estipula en la Llei 6/1999, de consells i col·legis professionals de la Comunitat Valenciana.  
  
  
Segona  
Aquest estatut entrarà en vigor el dia de la publicació de la inscripció en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana; la Junta de Govern deurà donar al text la publicitat oportuna per al coneixement general dels col·legiats.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9722, del 10-11-2023 (2023/10971)

RESOLUCIÓN de 21 de octubre de 2023, de la directora general de Justicia, por la que se resuelve inscribir los nuevos estatutos del Colegio de Abogados de Castellón en el Registro de colegios profesionales y consejos valencianos de colegios profesionales de la Comunitat Valenciana.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9722

Fecha DOGV
:   10-11-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/10971

CVE


Fecha del documento
:   21-10-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Justicia e Interior

Tipo de documento
:   Resolución

Corrección de errores

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Justicia e Interior](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 21 de octubre de 2023, de la directora general de Justicia, por la que se resuelve inscribir los nuevos estatutos del Colegio de Abogados de Castellón en el Registro de colegios profesionales y consejos valencianos de colegios profesionales de la Comunitat Valenciana. [2023/10971]  
Visto el expediente de solicitud de modificación estatutaria instruido a instancia del Colegio de Abogados de Castellón, inscrito con el número 24 de la Sección Primera del Registro de colegios profesionales y de consejos valencianos de colegios profesionales de la Comunitat Valenciana, en el que se solicita la inscripción de los nuevos estatutos en dicho registro, atendiendo a los siguientes:  
  
Hechos  
  
Primero. En fecha 19 de abril de 2023 el decano del Colegio presentó la solicitud de inscripción de los nuevos estatutos de la corporación profesional en el Registro de colegios profesionales y de consejos valencianos de colegios profesionales de la Comunitat Valenciana, en cumplimiento de lo previsto en el artículo 11 de la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de consejos y colegios profesionales de la Comunitat Valenciana.  
Segundo. Los actuales estatutos del Colegio fueron inscritos en el Registro de colegios profesionales y de consejos valencianos de colegios profesionales de la Comunitat Valenciana el 5 de noviembre de 2004, por la Resolución de 24 de marzo de 2004, de la directora general de Justicia, de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas (DOGV 4889, 23.11.2004)  
Tercero. Mediante oficio de 21 de junio de 2023, el Servicio de Colegios Profesionales y Registro de Uniones de Hecho de la Comunitat Valenciana formuló reparos a la documentación remitida y al contenido de la propuesta de modificación de los estatutos, solicitando que subsanaran las deficiencias.  
Cuarto. El 5 de octubre de 2023 el Colegio presentó documentación complementaria que subsanaba los reparos formulados a los estatutos, y se remitió el texto modificado de los estatutos.  
Quinto. Consta en el expediente el certificado del secretario del Colegio, de fecha 19 de abril de 2023, suscrito por el decano en los que se indica que la Junta General extraordinaria de colegiados, celebrada el 24 de enero de 2023, aprobó la modificación de los estatutos.  
Sexto. Consta en el expediente la comunicación al Consejo Valenciano de Colegios de Abogados de la Comunitat Valenciana, de fecha 4 de octubre de 2023, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 11.3 de la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de la Generalitat, de consejos y colegios profesionales de la Comunitat Valenciana.  
Séptimo. La modificación estatutaria cuya inscripción se solicita se refiere a unos nuevos estatutos, que quedan redactados según el anexo I de la presente resolución.  
  
Fundamentos de derecho  
  
Primero. Revisada la solicitud de nuevos estatutos del Colegio de Abogados de Castellón, estos contienen las determinaciones exigidas por el artículo 10 de la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de consejos y colegios profesionales de la Comunitat Valenciana.  
Segundo. Los estatutos han sido aprobados con los requisitos y formalidades previstos en dicho artículo y en los propios estatutos del Colegio.  
Tercero. Esta Dirección General es competente para tramitar y resolver el presente expediente, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 6.1 de la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de consejos y colegios profesionales de la Comunitat Valenciana, teniendo en cuenta lo previsto por la disposición final del Decreto 4/2002, de 8 de enero, por el que se aprueba el reglamento de desarrollo de la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de consejos y colegios profesionales de la Comunitat Valenciana; y en virtud de las atribuciones contenidas en el artículo 69 del Decreto 112/2023, de 25 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat y en el artículo 9.2.h del Decreto 134/2023, de 10 de agosto, del Consell, de aprobación delReglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Justicia e Interior.  
  
Por todo lo anterior, visto el artículo 36 de la Constitución y el artículo 49.1.22ª del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana; la Ley 2/1974, de 13 de febrero, de Colegios Profesionales; los artículos 11, 25 y 26 de la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de consejos y colegios profesionales de la Comunitat Valenciana; así como los artículos 21 y 74 del Decreto 4/2002, de 8 de enero, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el reglamento de desarrollo de esta última; y demás disposiciones complementarias de pertinente aplicación, resuelvo:  
  
Primero  
Inscribir los nuevos estatutos del Colegio de Abogados de Castellón en el Registro de colegios profesionales y de consejos valencianos de colegios profesionales de la Comunitat Valenciana.  
  
Segundo  
Publicar la presente resolución en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Contra la presente resolución, que pone fin a la vía administrativa, se podrá interponer, potestativamente, recurso de reposición ante el mismo órgano que ha dictado el acto, en el plazo de un mes contado desde el día siguiente al de su notificación, o bien, recurso contencioso-administrativo ante la Sala de lo Contencioso Administrativo del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el plazo de dos meses contados desde el día siguiente al de su notificación. Todo ello de conformidad con lo establecido en los artículos 123 y 124 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, y en los artículos 10, 14 y 46 de la Ley 29/1998, de 13 de julio, reguladora de la jurisdicción contencioso-administrativa, sin perjuicio de que se utilice cualquier otra vía que se considere oportuna.  
  
València, 21 de octubre de 2023.- La directora general de Justicia: Cristina Gil Fabregat.  
  
  
ANEXO  
Estatuto del Colegio de Abogados de Castellón  
  
TITULO I. Disposiciones Generales.  
Artículo 1. Denominación y naturaleza jurídica  
Artículo 2. Ámbito territorial, domicilio y delegaciones  
Artículo 3. Tratamiento  
TITULO II. Fines y funciones del Colegio.  
Artículo 4. Fines del Colegio  
Artículo 5. Funciones del Colegio  
Artículo 6. Acción social del Colegio  
TITULO III. Colegiación y ejercicio de la profesión.  
Artículo 7. Profesionales de la Abogacía  
Artículo 8. Modalidades de colegiación  
Artículo 9. Requisitos para la colegiación  
Artículo 10. Incorporación de profesionales de la Abogacía procedentes de otros Colegios  
Artículo 11. Aprobación y denegación de la incorporación  
Artículo 12. Acreditación de la condición de persona colegiada  
Artículo 13. Actuación de profesionales de la Abogacía de otros Colegios  
Artículo 14. Suspensión y pérdida de la condición de persona colegiada  
TITULO IV. Obligaciones del Colegio en materia de información y transparencia.  
Artículo 15. Ventanilla única  
Artículo 16. Memoria Anual  
Artículo 17. Servicio de atención a los miembros del Colegio y a las personas consumidoras o usuarias  
Artículo 18. Servicios jurídicos en línea o a través de internet  
Artículo 19. Obligaciones de los profesionales de la Abogacía vinculados contractualmente con sociedades de intermediación  
TITULO V. Obligaciones y derechos de los miembros del Colegio. Distinciones y honores.  
CAPÍTULO PRIMERO. Con carácter general.  
Artículo 20. Obligaciones colegiales de los profesionales de la Abogacía  
Artículo 21. Derechos de los colegiados y de las colegiadas  
Artículo 22. Formas de ejercicio profesional  
Artículo 23. Secreto profesional  
Artículo 24. Confidencialidad de las comunicaciones entre los profesionales de la Abogacía  
Artículo 25. Independencia y libertad del profesional de la Abogacía  
Artículo 26. Publicidad  
CAPÍTULO SEGUNDO. En relación con los Tribunales.  
Artículo 27. Normas para actuar ante los Tribunales  
CAPÍTULO TERCERO. En relación con las partes.  
Artículo 28. Respecto a su propio cliente  
Artículo 29. Respecto a la parte contraria  
Artículo 30. Deberes para con los otros profesionales de la Abogacía  
Artículo 31. Sustitución del profesional de la Abogacía  
CAPÍTULO CUARTO. Honorarios profesionales.  
Artículo 32. Honorarios profesionales  
CAPÍTULO QUINTO. Distinciones y honores.  
Artículo 33. Distinciones y Honores  
TITULO VI. Asistencia jurídica gratuita y turno de oficio.  
Artículo 34. Competencias en materia de asistencia jurídica gratuita y Turno de Oficio  
Artículo 35. Asistencia jurídica gratuita y organización del Turno de Oficio  
Artículo 36. Requisitos generales  
TITULO VII. Órganos de gobierno.  
CAPÍTULO PRIMERO. Órganos de gobierno.  
Artículo 37. Principios rectores y órganos de gobierno  
CAPÍTULO SEGUNDO. La Junta General.  
Artículo 38. La Junta General  
Artículo 39. Junta General Ordinaria  
Artículo 40. Junta General Extraordinaria  
CAPÍTULO TERCERO. La Junta de Gobierno.  
Artículo 41. Junta de Gobierno del Colegio de Abogados  
Artículo 42. Capacidad para forma parte de la Junta de Gobierno  
Artículo 43. Funciones de los miembros de la Junta de Gobierno  
Artículo 44. Mediación decanal  
Artículo 45. Atribuciones de la Junta de Gobierno  
Artículo 46. Funcionamiento de la Junta de Gobierno  
Artículo 47. Vacantes  
CAPÍTULO CUARTO. Elecciones a la Junta de Gobierno.  
Artículo 48. Forma de proveerse  
Artículo 49. Requisitos para optar a la elección  
Artículo 50. Tramitación  
Artículo 51. Desarrollo de las votaciones  
Artículo 52. Toma de posesión  
Artículo 53. Comunicación del resultado   
Artículo 54. Recursos en materia electoral  
CAPÍTULO QUINTO. Agrupaciones y secciones.  
Artículo 55. Agrupaciones  
Artículo 56. Agrupación de la Abogacía Joven  
Artículo 57. Secciones  
Artículo 58. Aspectos comunes a Agrupaciones y Secciones  
CAPÍTULO SEXTO. Comisiones.  
Artículo 59. Creación y clases de Comisiones  
Artículo 60. Funcionamiento, composición y miembros de las Comisiones  
Artículo 61. Comisión de Deontología Profesional  
TITULO VIII. Régimen Económico del Colegio de Abogados.  
Artículo 62. Principios informadores y cuentas anuales  
Artículo 63. Recursos económicos  
Artículo 64. Presupuesto  
TITULO IX. Responsabilidad disciplinaria. Régimen sancionador. Procedimiento disciplinario sancionador.  
CAPÍTULO PRIMERO. Responsabilidad disciplinaria.  
Artículo 65. Responsabilidad disciplinaria  
Artículo 66. Principios generales  
Artículo 67. Potestad disciplinaria  
Artículo 68. Principio de tipicidad  
Artículo 69. Principio de proporcionalidad  
CAPÍTULO SEGUNDO. Infracciones y sanciones correspondientes a los profesionales de la abogacía.  
Artículo 70. Clases de infracciones  
Artículo 71. Infracciones muy graves  
Artículo 72. Infracciones graves  
Artículo 73. Infracciones leves  
Artículo 74. Clases de sanciones  
Artículo 75. Sanciones  
CAPÍTULO TERCERO. Infracciones y sanciones correspondientes a las sociedades profesionales.  
Artículo 76. Principios generales  
Artículo 77. Clases de infracciones  
Artículo 78. Clases de sanciones  
CAPÍTULO CUARTO. Procedimiento disciplinario sancionador.  
Artículo 79. Procedimiento sancionador  
Artículo 80. Medidas de carácter provisional  
Artículo 81. Recursos  
Artículo 82. Ejecución de las sanciones  
Artículo 83. Efectos de la sanción  
Artículo 84. Prescripción de las infracciones  
Artículo 85. Prescripción de las sanciones  
Artículo 86. Cancelación de la anotación de las sanciones  
Artículo 87. Rehabilitación del profesional de la abogacía expulsado  
Artículo 88. Régimen de los colegiados no ejercientes  
Artículo 89. Régimen de los tutores de prácticas externas  
TITULO X. Modificación del Estatuto.  
Artículo 90. Modificación del Estatuto  
TITULO XI. Régimen jurídico.  
Artículo 91. Régimen jurídico  
Artículo 92. Ley aplicable  
Artículo 93. Ejecutividad  
Artículo 94. Plazos  
Artículo 95. Recursos contra acuerdos de la Junta de Gobierno  
Artículo 96. Recursos contra acuerdos de la Junta General  
Artículo 97. Efectos del recurso de alzada  
TITULO XII. Fusión, absorción, segregación, disolución y liquidación del Colegio.  
Artículo 98. Fusión, absorción, segregación, disolución y liquidación  
DISPOSICIÓN TRANSITORIA  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
DISPOSICIONES FINALES  
  
  
  
TITULO I  
Disposiciones generales  
  
Artículo 1. Denominación y naturaleza jurídica  
1.1. El Colegio de Abogados de Castellón es una corporación de Derecho Público amparada por la ley y reconocida por el Estado, con personalidad jurídica propia y plena capacidad para el cumplimiento de sus fines.  
1.2. Se regirá por la Ley estatal de colegios profesionales, la Ley de consejos y colegios profesionales de la Generalitat Valenciana y las demás disposiciones estatales y autonómicas pertinentes, así como por el Estatuto General de la Abogacía Española, el presente Estatuto y el Reglamento de Régimen Interior que se aprobase en su desarrollo y por las normas de orden interno y acuerdos de los órganos corporativos en el ámbito de sus respectivas competencias.  
1.3. El acceso y ejercicio a la profesión de sus miembros se rigen por los principios de igualdad de trato y no discriminación por razón de origen racial o étnico, religión o convicciones, discapacidad, edad u orientación sexual, en los términos previstos en la legislación pertinente.  
1.4. El Colegio de Abogados de Castellón podrá utilizar, así mismo, el acrónimo ICACS para identificarse.  
  
  
Artículo 2. Ámbito territorial, domicilio y delegaciones  
2.1. El ámbito territorial del Colegio se extiende a la provincia de Castellón.  
2.2. Su domicilio radica en la calle Temprado, núm. 15 de Castelló de la Plana.  
Por acuerdo de la Junta de Gobierno, con la aprobación de la Junta General, se podrá trasladar a otro lugar dentro de la misma ciudad.  
2.3. El Colegio de Abogados de Castellón dispone de una delegación en la ciudad de Vinaròs, pudiendo, por acuerdo de la Junta de Gobierno, con la aprobación de la Junta General, y para el mejor cumplimiento de sus fines y mayor eficacia de sus funciones, establecer otras delegaciones con las facultades y competencias que se determine.  
  
Artículo 3. Tratamiento  
El Colegio de Abogados de Castellón tiene el tratamiento que tradicionalmente se le ha asignado que es el de Ilustre.  
  
  
TITULO II  
Fines y funciones del Colegio  
  
Artículo 4. Fines del Colegio  
Los fines del Colegio de Abogados de Castellón en el territorio de su competencia son, con carácter general, aquellos establecidos en el Estatuto General de la Abogacía Española y, en particular, los siguientes:  
a) La ordenación del ejercicio de la Abogacía y su representación exclusiva.  
b) La defensa de los derechos e intereses profesionales de los colegiados y las colegiadas.  
c) La intervención en el proceso de acceso a la profesión.  
d) La formación profesional permanente y especializada de sus miembros.  
e) El control deontológico y la aplicación delrégimen disciplinario en garantía de los derechos de los ciudadanos y de los profesionales.  
f) La protección de los intereses de los consumidores y usuarios y de los clientes de los servicios de los profesionales de la Abogacía.  
g) La colaboración en el funcionamiento, promoción y mejora de la Administración de Justicia.  
h) La defensa del Estado social y democrático de Derecho proclamado en la Constitución y la promoción y defensa de los derechos humanos.  
i) La contribución a la garantía del derecho constitucional de defensa y acceso a la justicia mediante la organización y prestación del servicio de la Asistencia Jurídica Gratuita en los términos establecidos en las leyes.  
  
Artículo 5. Funciones del Colegio  
Son funciones del Colegio:  
a) Aprobar sus estatutos y reglamentos de régimen interior.  
b) Ostentar, en su ámbito territorial, la representación y defensa de la profesión ante la Administración, instituciones, tribunales, entidades y particulares, con legitimación para ser parte en cuantos litigios afecten a los intereses profesionales, todo ello conforme a la legislación vigente.  
  
c) Ordenar, en el ámbito de su competencia, la actividad profesional.  
d) Ejercer el derecho de petición conforme a la ley.  
e) Organizar actividades y servicios comunes de carácter profesional, cultural, asistencial, de previsión y análogos, de interés para sus miembros.  
f) Elaborar y aprobar los presupuestos anuales de ingresos y gastos, así como sus cuentas y liquidaciones.  
g) Establecer y exigir aportaciones económicas.  
h) Llevar un registro de sus miembros en el que conste, al menos, justificación deltítulo académico oficial, la fecha de alta en el colegio, el domicilio profesional y cuantas circunstancias afecten a su habilitación para el ejercicio profesional, en su caso.  
i) Elaborar criterios de honorarios a los exclusivos efectos de la tasación de costas y de la jura de cuentas, de conformidad con lo establecido en la ley.  
j) Informar en los procedimientos administrativos o judiciales, cuando sea requerido para ello o cuando se prevea su intervención con arreglo a la legislación vigente.  
k) Proponer y, en su caso, adoptar las medidas necesarias para evitar el intrusismo profesional y la competencia desleal, ejercitando al respecto las acciones legales pertinentes.  
l) Procurar el perfeccionamiento de la actividad profesional y la formación permanente.  
m) Ejercer, en el orden profesional y colegial, la potestad disciplinaria.  
n) Adoptar las medidas necesarias para garantizar el cumplimiento del aseguramiento de la responsabilidad civil de sus miembros.  
ñ) Participar en los órganos consultivos de la Administración, cuando sea preceptivo o esta lo requiera.  
o) Informar los proyectos normativos de la Administración sobre las condiciones del ejercicio profesional o que afecten directamente al Colegio.  
p) Ejercer cuantas competencias le sean atribuidas legalmente, así como colaborar con la Administración mediante la realización de estudios o emisión de informes.  
q) Cumplir y hacer cumplir a sus miembros las normas generales y especiales, el estatuto colegial, el reglamento de régimen interior y los acuerdos adoptados por los órganos colegiales en materia de su competencia.  
r) Aquellas que se les atribuya por otras normas de rango legal o reglamentario, les sean delegadas por las Administraciones Públicas o se deriven de convenios de colaboración.  
s) Cuantas funciones redunden en beneficio de la protección de los intereses de los consumidores y usuarios.  
t) Atender las solicitudes de información sobre sus miembros y sobre las sanciones firmes a ellos impuestas, así como las peticiones de inspección o investigación que les formule cualquier autoridad competente de un Estado miembro de la Unión Europea, en los términos previstos en la ley siempre que estén debidamente motivadas y que la información obtenida se emplee únicamente para la finalidad para la que se solicitó en los términos previstos en la legislación sobre protección de datos personales.  
u) Intervenir, previa solicitud de los interesados, en vías de conciliación, mediación o arbitraje en las cuestiones que por motivos profesionales se susciten entre los colegiados o entre estos y sus clientes. Especialmente, resolver las discrepancias que puedan surgir en relación con la actuación profesional de los colegiados y la percepción de sus honorarios, mediante laudo al que previamente se sometan de modo expreso las partes interesadas.  
v) Ejercer funciones de arbitraje en los asuntos que les sean sometidos, así como promover o participar en instituciones de arbitraje o mediación.  
w) Velar para que en las sedes de juzgados y tribunales se ubiquen dependencias dignas y suficientes para su utilización por los profesionales de la Abogacía en el desarrollo de sus funciones.  
x) Cuantas otras funciones redunden en beneficio de los intereses profesionales de sus miembros.  
y) En general, cuantas se encaminen al cumplimiento de los fines asignados a los colegios profesionales.  
  
Artículo 6. Acción social del Colegio  
6.1. El Colegio de Abogados de Castellón tendrá especialmente en cuenta su responsabilidad para con la sociedad en que se integra. Por ello podrá promover, organizar y ejecutar programas de acción social en beneficio de los sectores más desfavorecidos, así como para la promoción y difusión de los derechos fundamentales, los valores democráticos de convivencia o la cooperación internacional, destinando para ello una partida de su presupuesto colegial.  
6.2. Sin perjuicio de las competencias derivadas de la legislación sobre asistencia jurídica en materia de servicios de orientación jurídica, el Colegio podrá organizar y prestar servicios gratuitos, con o sin financiación externa pública o privada, dedicados a asesorar a quienes no tengan acceso a otros servicios gratuitos y se encuentren en situaciones de necesidad, desventaja o riesgo de exclusión social, o que correspondan a acciones desarrolladas por iniciativa de otras Administraciones Públicas.  
6.3. El Colegio de Abogados de Castellón podrá celebrar acuerdos y convenios con Administraciones Públicas o con terceros en relación con las actividades señaladas en los apartados anteriores.  
  
  
TÍTULO II  
Colegiación y ejercicio de la profesión  
  
Artículo 7. Profesionales de la Abogacía  
7.1. Son profesionales de la abogacía quienes, estando en posesión del título oficial que habilita para el ejercicio de esta profesión, se encuentran incorporados a un Colegio de la Abogacía en calidad de ejercientes, en los términos que dispone el artículo 3, apartado 2 de la Ley 2/1974, de 13 de febrero, de colegios profesionales o la disposición básica que la sustituya y se dedican de forma profesional al asesoramiento jurídico, a la solución de disputas y a la defensa de derechos e intereses ajenos, tanto públicos como privados, en la vía extrajudicial, judicial o arbitral.  
7.2. Corresponde en exclusiva la denominación de abogada y abogado a quienes se encuentren incorporados a un Colegio de la Abogacía como ejercientes.  
  
Artículo 8. Modalidades de colegiación  
Las personas colegiadas en El Colegio de Abogados de Castellón lo pueden ser del siguiente modo:  
a) Ejercientes: que son quienes se dedican profesionalmente al ejercicio de la Abogacía. Pueden ser residentes o no residentes según si tienen en el ámbito colegial su despacho único o principal o no.  
b) No ejercientes: que son quienes no se dedican al ejercicio profesional de la Abogacía, careciendo delderecho a denominarse abogados o abogadas.  
c) Inscritas: que son quienes, de conformidad con la legislación vigente, pueden ejercer en España con el título de su país de origen.  
d) De honor: que son quienes hayan sido objeto de esta distinción en razón a sus méritos o a los servicios relevantes prestados a la Abogacía o al Ilustre Colegio de Abogados de Castellón, según acuerdo unánime de la Junta de Gobierno.  
  
Artículo 9. Requisitos para la colegiación  
9.1 Son requisitos necesarios para la incorporación al Ilustre Colegio de Abogados de Castellón los que determina el Estatuto General de la Abogacía Española. En particular:  
a) Ser mayor de edad y tener nacionalidad española o de algún Estado miembro de la Unión Europea o del Espacio Económico Europeo o de terceros países, sin perjuicio de lo dispuesto en tratados o convenios internacionales y del cumplimiento de los requisitos recogidos en la normativa sobre extranjería respecto del derecho de los extranjeros para establecerse y acceder al ejercicio profesional en España.  
b) Poseer el título oficial que habilite para el ejercicio de la profesión de la Abogacía, salvo las excepciones establecidas en normas con rango de Ley.  
c) Acreditar el conocimiento de la lengua castellana o de la lengua valenciana, por cualquier medio válido en derecho, salvo cuando resulte de modo fehaciente del cumplimiento del requisito anterior.  
d) Satisfacer la cuota de ingreso, que no podrá superar los costes asociados a la tramitación de la inscripción, así como facilitar una cuenta bancaria con la finalidad de domiciliar dicha cuota y las que tenga establecidas el Colegio.  
e) Carecer de antecedentes penales por delitos que lleven aparejada la imposición de penas graves o la inhabilitación para el ejercicio de la Abogacía.  
f) No haber sido condenado por intrusismo en el ejercicio de la abogacía en los tres años anteriores mediante resolución firme, salvo que se hubiesen cancelado los antecedentes penales derivados de esta condena.  
g) No haber sido sancionado disciplinariamente con la expulsión de un Colegio de la Abogacía o, en caso de haber sufrido tal sanción, haber sido rehabilitado, lo que se acreditará por medio de certificado expedido por el Consejo General de la Abogacía Española.  
h) No estar incurso en causa de incapacidad, incompatibilidad o prohibición para el ejercicio de la Abogacía, lo que se acreditará por medio de certificado expedido por el Consejo General de la Abogacía Española.  
i) Formalizar el alta en el Régimen de Seguridad Social que corresponda o, en su caso, el ingreso en una mutualidad de previsión social alternativa al Régimen Especial de la Seguridad Social de los Trabajadores por Cuenta Propia o Autónomos, de conformidad con la legislación vigente.  
j) Designar una dirección postal, una electrónica y un número de teléfono a efectos de comunicaciones y notificaciones.  
9.2. Para incorporarse como colegiado no ejerciente deberán cumplirse los requisitos establecidos en las letras a), b), c), d), e), f), g) y j) del apartado anterior. Asimismo, deberá acreditar no estar incurso en causa de incapacidad o prohibición para el ejercicio de la Abogacía en la forma prevista en el apartado h.  
9.3. La solicitud se realizará mediante escrito dirigido a la Junta de Gobierno al que se acompañará la documentación acreditativa delcumplimiento de los requisitos para la colegiación. Dicha solicitud podrá tramitarse por vía telemática a través de la ventanilla única.  
9.4. La colegiación como residente exige tener en su ámbito territorial despacho único o principal y no estar incorporado en ningún otro Colegio en tal carácter, sin perjuicio del traslado que exigirá la baja en el Colegio de proveniencia para causar alta en este Colegio como residente.  
9.5. La incorporación a la profesión por primera vez será solemne, exigirá el juramento o promesa de acatar la Constitución y el resto del ordenamiento jurídico y de cumplir las normas deontológicas de la profesión, con libertad e independencia, de buena fe, con lealtad al cliente, respeto a la parte contraria y guardando el secreto profesional. El juramento o promesa será prestado solemnemente ante la Junta de Gobierno del Colegio de Abogados de Castellón.  
No obstante, la Junta de Gobierno podrá autorizar que el juramento o promesa se formalice inicialmente por escrito, con compromiso de su posterior ratificación pública ante la Junta de Gobierno. En todo caso se dejará constancia en el expediente personal del colegiado de la prestación de dicho juramento o promesa.  
9.6. Para comunicar los datos que tengan carácter profesional, incluirlos en las guías colegiales y cederlos a terceros conforme a lo previsto en la legislación pertinente con las limitaciones que se establezcan.  
  
Artículo 10. Incorporación de profesionales de la Abogacía procedentes de otros Colegios  
10.1 Podrán incorporarse al Ilustre Colegio de Abogados de Castellón como no residentes los procedentes de otros Colegios de España, acreditando su ejercicio y pertenencia actual y vigente a la respectiva Corporación de residencia.  
10.2 Deberán también justificar no estar dados de baja o suspendidos temporalmente en el ejercicio de la Abogacía por otros Colegios.  
10.3 Se estará a lo dispuesto en el Estatuto General de la Abogacía Española en lo relativo a las personas que hayan ejercido previamente en otro Estado de la Unión Europea.  
  
Artículo 11. Aprobación y denegación de la incorporación  
11.1 Las solicitudes de incorporación serán aprobadas, suspendidas o denegadas, previa la tramitación que proceda, por la Junta de Gobierno mediante resolución motivada, debiendo ser admitidos quienes reúnan los requisitos establecidos para colegiarse.  
11.2 La denegación de incorporación como ejerciente adoptada por otro Colegio de la Abogacía impedirá la incorporación a esta Corporación cuando se trate de causa insubsanable o que no haya sido debidamente subsanada. A estos efectos, las resoluciones denegatorias de incorporación se comunicarán al Consejo General de la Abogacía Española para su traslado a todos los Colegios de la Abogacía.  
11.3 La resolución de la Junta de Gobierno deberá dictarse dentro de los tres meses desde la solicitud de incorporación, transcurrido el cual se entenderá aprobada la colegiación por silencio administrativo.  
11.4 La resolución que deniegue la incorporación será motivada y puede ser objeto de recurso de alzada ante el Consejo Valenciano de Colegios de la Abogacía en el plazo de un mes.  
  
Artículo 12. Acreditación de la condición de persona colegiada  
En el momento de la incorporación se asignará un número de colegiación que deberá consignarse junto al nombre cuando se realicen actuaciones profesionales. El Colegio de Abogados de Castellón expedirá documento acreditativo de tal condición.  
Artículo 13. Actuación de profesionales de la Abogacía de otros Colegios  
13.1 Los profesionales de la Abogacía pertenecientes a otros Colegios quedarán sujetos a las normas y régimen disciplinario del Colegio de Abogados de Castellón cuando actúen en su ámbito territorial, teniendo derecho a la utilización de los servicios colegiales directamente relacionados con el ejercicio de la profesión.  
13.2 La libertad e independencia en la actuación profesional quedarán bajo la protección de este Colegio.  
  
Artículo 14. Suspensión y pérdida de la condición de persona colegiada  
14.1 La suspensión y pérdida de la condición de persona colegiada se regirá por lo dispuesto en el Estatuto General de la Abogacía Española.  
14.2 Los colegiados que causen baja por impago de cuotas podrán rehabilitar sus derechos abonando lo adeudado más sus intereses al tipo de interés legal del dinero, así como la cuota de incorporación.  
  
  
TÍTULO IV  
Obligaciones del Colegio en materia de información   
y transparencia  
  
Artículo 15. Ventanilla única  
15.1 El Colegio de Abogados de Castellón dispondrá de un portal electrónico para que, a través de la ventanilla única prevista en la ley, los profesionales puedan realizar todos los trámites necesarios para la colegiación, su ejercicio y su baja en el Colegio, a través de un único punto, por vía electrónica y a distancia. El Colegio de Abogados de Castellón hará lo necesario para que, a través de esta ventanilla única, los profesionales puedan de forma gratuita:  
a) Obtener toda la información y formularios necesarios para el acceso a la actividad profesional y su ejercicio.  
b) Presentar toda la documentación y solicitudes necesarias, incluyendo la de la colegiación.  
c) Conocer el estado de tramitación de los procedimientos en los que tenga consideración de interesado y recibir la correspondiente notificación de los actos de trámite preceptivos y su resolución por el Colegio, incluida la notificación de los expedientes disciplinarios cuando fuera procedente.  
d) Ser convocados a las Juntas Generales Ordinarias y Extraordinarias y poner en su conocimiento la actividad pública y privada del Colegio.  
15.2 A través de la referida ventanilla única, para la mejor defensa de los derechos de los consumidores y usuarios, el Colegio ofrecerá la siguiente información de forma, clara, inequívoca y gratuita:  
a) El acceso al registro de colegiados, que estará permanentemente actualizado y en el que constarán, al menos, los siguientes datos: nombre y apellidos de los profesionales colegiados, número de colegiación, títulos oficiales de los que estén en posesión, domicilio profesional y situación de habilitación profesional.  
b) El acceso al registro de sociedades profesionales, que tendrá el contenido descrito en la ley.  
c) Las vías de reclamación y los recursos que podrán interponerse en caso de conflicto entre el consumidor o usuario y una persona colegiada o el Colegio.  
d) Los datos de las asociaciones u organizaciones de consumidores y usuarios a las que los destinatarios de los servicios profesionales pueden dirigirse para obtener asistencia. Esta información podrá proporcionarse a través de un enlace a la página web correspondiente.  
e) El contenido del Código Deontológico de la Abogacía Española y de otros que puedan ser de aplicación.  
  
Artículo 16. Memoria Anual  
16.1 El Colegio está sujeto al principio de transparencia en su gestión. Para ello, elaborará una Memoria Anual de acuerdo con lo establecido en la Ley y en el Estatuto General de la Abogacía Española.  
  
16.2 La Memoria Anual aprobada deberá hacerse pública a través de la página web en el primer semestre de cada año.  
  
Artículo 17. Servicio de atención a los miembros del Colegio y a las personas consumidoras o usuarias  
17.1 El Colegio deberá atender las quejas o reclamaciones presentadas.  
17.2 Asimismo, dispondrá de un servicio de atención a las personas consumidoras o usuarias, que necesariamente tramitará y resolverá cuantas quejas y reclamaciones referidas a la actividad colegial o profesional de sus miembros se presenten por ellas, así como por asociaciones y organizaciones de consumidores y usuarios en su representación o en defensa de sus intereses.  
17.3 El Colegio, a través de este servicio de atención, resolverá sobre la queja o reclamación según proceda:  
a) informando sobre el sistema extrajudicial de resolución de conflictos,  
b) remitiéndola a los órganos colegiales competentes para instruir los oportunos expedientes informativos o disciplinarios,  
c) archivando el expediente, o  
d) adoptando cualquier otra decisión conforme a derecho.  
El procedimiento de resolución de quejas y reclamaciones será regulado por la Junta de Gobierno.  
17.4 La regulación de este servicio deberá prever la presentación de quejas y reclamaciones por vía electrónica y a distancia.  
  
Artículo 18. Servicios jurídicos en línea o a través de internet  
18.1. La prestación por parte de un profesional de la Abogacía de asesoramiento jurídico en línea o a través de internet constituye una forma de ejercicio de la profesión sometida al presente Estatuto, al Estatuto General de la Abogacía Española y al resto del ordenamiento jurídico.  
18.2. La identificación del profesional de la Abogacía que presta el servicio, así como su pertenencia al Colegio de Abogados de Castellón, deberá ser comunicada al cliente o usuario antes de la prestación de servicios y, en todo caso, antes de solicitar el abono de contraprestación alguna.  
18.3. Cuando un colegiado ejerciente sea requerido para prestar sus servicios profesionales por este medio, deberá adoptar las medidas necesarias para garantizar el secreto profesional y obtener del cliente acreditación suficiente de su identidad y la restante información que le permita evitar conflictos de intereses y prestar el asesoramiento adecuado al solicitante de sus servicios.  
18.4. Las comunicaciones confidenciales deberán enviarse encriptadas y con firma electrónica segura, siempre que las circunstancias del cliente lo permitan.  
18.5. Los servicios se considerarán prestados en el lugar donde se encuentre la sede del Juzgado, en el caso de que se haya realizado una actuación judicial, y en el caso de que se esté ante un asesoramiento, en el lugar donde se encuentra colegiado el profesional de la Abogacía.  
  
Artículo 19. Obligaciones de los profesionales de la Abogacía vinculados contractualmente con sociedades de intermediación  
19.1 Los profesionales de la Abogacía que, vinculados contractualmente con empresas o sociedades de intermediación que no tengan la consideración de sociedades profesionales de la Abogacía, desarrollen actividad profesional en el ámbito territorial del Colegio de Abogados de Castellón, deberán comunicar al Colegio dicha circunstancia y los términos de su vinculación, con la finalidad de que el Colegio pueda realizar el debido control deontológico de la actividad desarrollada, como profesionales de la abogacía, en el marco de la expresada relación contractual.  
19.2 Las sociedades no profesionales a que alude el apartado anterior son aquellas definidas en el preámbulo de la Ley 2/2007, de 15 de marzo, de sociedades profesionales, como sociedades de intermediación, que sirven de canalización o comunicación entre el cliente, con quien mantienen la titularidad de la relación jurídica, y el profesional persona física que, vinculado a la sociedad por cualquier título (socio, asalariado, etc.), desarrolla efectivamente la actividad profesional. Se trata, en este último caso, de sociedades cuya finalidad es la de proveer y gestionar en común los medios necesarios para el ejercicio individual de la profesión, en el sentido no de proporcionar directamente al solicitante la prestación que desarrollará el profesional persona física, sino de servir no solo de intermediaria para que sea este último quien la realice, y también de coordinadora de las diferentes prestaciones específicas seguidas.  
19.3 A efectos deontológicos, y concretamente de lo dispuesto en el Título V, el cliente del profesional de la abogacía será la persona física o jurídica destinataria de los servicios jurídicos prestados por el mismo, siéndole de aplicación y en consecuencia exigibles, en relación con el destinatario final de dichos servicios, todas las obligaciones y deberes propios de la relación abogado-cliente, cuyo eventual incumplimiento e infracciones deontológicas resultantes, le serán imputables, de acuerdo con lo establecido en el Título IX, Capítulo 2º. Todo ello con independencia de las relaciones entre el profesional de la abogacía y la empresa o sociedad de intermediación.  
  
  
TÍTULO V  
Obligaciones y derechos de los miembros del Colegio.   
Distinciones y honores  
  
CAPÍTULO PRIMERO  
Con carácter general  
  
Artículo 20. Obligaciones colegiales de los profesionales de la Abogacía  
Son obligaciones colegiales de los miembros del Colegio de Abogados de Castellón las siguientes:  
a) Cumplir las normas estatutarias y deontológicas, así como los acuerdos adoptados por los órganos corporativos.  
b) Estar al corriente en el pago de las cuotas colegiales ordinarias y extraordinarias.  
c) Estar al corriente en el pago de las cuotas de previsión social, sea cual sea el régimen al que esté adscrito.  
d) Denunciar ante el Colegio todo acto de intrusismo o ejercicio ilegal que llegue a su conocimiento, ya sea debido a falta de colegiación, por suspensión o inhabilitación del denunciado, o por concurrir en supuestos de incompatibilidad o prohibición.  
e) Comunicar al Colegio su domicilio, el de su despacho profesional principal y cualquier otro despacho abierto en el ámbito territorial del Colegio de Abogados de Castellón, así como sus eventuales cambios.  
f) Comunicar cualquier cambio en la dirección electrónica o número de teléfono facilitado al Ilustre Colegio de Abogados de Castellón, de acuerdo con lo establecido en el artículo 8.1.j del presente Estatuto.  
g) Mantener despacho profesional abierto, propio, ajeno o de empresa, en el territorio del Colegio de Castellón en el que se está incorporado como ejerciente residente, en los términos del artículo 7.1 del Estatuto General de la Abogacía Española.  
h) Cualquier otro establecido en el presente Estatuto, en el Estatuto General de la Abogacía Española y demás normas que regulan la profesión.  
  
Artículo 21. Derechos de los colegiados y de las colegiadas  
Son derechos de los colegiados y de las colegiadas, los siguientes:  
a) Participar en la gestión corporativa y ejercer los derechos de petición, voto y acceso a los cargos directivos en la forma que establezcan las normas legales o estatutarias.  
El voto de los abogados y abogadas colegiados ejercientes tendrá, en todo caso, doble valor que el de los colegiados y colegiadas no ejercientes  
b) Recabar del Colegio el amparo de su dignidad, independencia y lícita libertad de actuación profesional, así como de su derecho a conciliar la vida familiar con la actuación profesional.  
c) Ser informados de los acuerdos adoptados por los órganos colegiales que les afecten. En todo caso, el Estatuto particular del Colegio de Abogados de Castellón, las normas aprobadas por sus órganos y los acuerdos de interés general deberán figurar, debidamente actualizados, en la página web del Colegio y en las dependencias colegiales a disposición de quien lo solicite.  
d) Formular moción de censura en los términos establecidos en el presente Estatuto y en el Estatuto General de la Abogacía Española.  
e) Cualquier otro establecida en el presente Estatuto, en el Estatuto General de la Abogacía Española y demás normas que regulan la profesión.  
  
  
  
Artículo 22. Formas de ejercicio profesional  
22.1 La Abogacía podrá ejercerse en las formas previstas en el Estatuto General de la Abogacía Española y en la legislación vigente.  
22.2 Las sociedades profesionales deberán inscribirse en el registro de sociedades profesionales que el Colegio tiene creado al efecto y tendrán las mismas obligaciones deontológicas que el resto de los colegiados con las particularidades que les sean propias.  
22.3 Los deberes de información e identificación que establece el Estatuto General de la Abogacía Española recaen también sobre las sociedades multidisciplinares en las que son socios profesionales abogados o abogadas.  
22.4 Igualmente, el secreto profesional incumbe también a las sociedades de abogados, a los despachos colectivos y a las sociedades multidisciplinares con participación de profesionales de la Abogacía.  
22.5 El Colegio ejercerá sobre las sociedades profesionales que estén inscritas las mismas competencias que se le atribuyen con relación a las personas colegiadas, especialmente en lo relativo a la deontología y a la potestad disciplinaria.  
22.6 En la hoja de encargo profesional deben figurar los datos de identificación de las sociedades profesionales, de los despachos colectivos y de las sociedades multidisciplinares, en su caso.  
22.7 En la denominación subjetiva u objetiva de los despachos colectivos deberá figurar la denominación «despacho colectivo» y la forma de agrupación elegida.  
  
Artículo 23. Secreto profesional  
23.1 La confianza y confidencialidad en las relaciones con el cliente imponen al profesional de la Abogacía, de conformidad con lo establecido por la Ley Orgánica del Poder Judicial y demás normas que afecten a la materia, el deber y el derecho de guardar secreto de todos los hechos o noticias que conozca por razón de cualquiera de las modalidades de su actuación profesional, no pudiendo ser obligado a declarar sobre ellos.  
23.2 El secreto profesional es igualmente exigible en relación con los abogados de empresa en los términos establecidos en el Estatuto General de la Abogacía Española.  
23.3 El secreto profesional será igualmente exigible en relación con los profesionales de la abogacía vinculados contractualmente con empresas y sociedades de intermediación y la información que pueda facilitar a estas últimas.  
23.4 El ámbito del secreto profesional será el establecido en el Estatuto General de la Abogacía Española.  
23.5 Solamente podrá hacerse uso de hechos o noticias sobre los cuales se deba guardar el secreto profesional cuando se utilice para la propia defensa en el marco de una información previa, de un expediente disciplinario o en un procedimiento administrativo o judicial en los ámbitos penal, civil, laboral, tributario o deontológico, sin perjuicio de la confidencialidad de las comunicaciones entre profesionales de la Abogacía en los términos del artículo siguiente  
23.6 Si un profesional de la Abogacía tuviera que reclamar judicialmente contra su propio cliente como consecuencia del ejercicio profesional, no tendrá obligación de guardar silencio respecto al caso concreto al que se refiere la reclamación.  
23.7 El decano/a del Colegio de Abogados de Castellón, o el profesional de la abogacía en quien este delegue asistirá, a petición del interesado a la práctica de un registro en el despacho profesional de un abogado del Colegio de Abogados de Castellón, personándose en dicho despacho y asistiéndole a las diligencias que en el mismo se practiquen, velando por la salvaguarda del secreto profesional y, especialmente, porque el registro, así como el resto de las actuaciones que se lleven a cabo, se limite exclusivamente a la investigación del ilícito por razón del cual fueron acordados.  
  
Artículo 24. Confidencialidad de las comunicaciones entre los profesionales de la Abogacía  
24.1 El profesional de la abogacía no podrá aportar a los Tribunales, ni facilitar a su cliente, las cartas, documentos y notas que, como comunicación entre profesionales de la abogacía, mantenga con el profesional de la abogacía de la otra parte, salvo que este último lo autorice expresamente.  
24.2 Esta prohibición no alcanzará a las cartas, documentos y notas en que alguno de los profesionales de la Abogacía desarrolle actuaciones distintas de las que son propias de dicho ejercicio profesional, tal y como este viene definido en el Estatuto General de la Abogacía Española.  
  
Artículo 25. Independencia y libertad del profesional de la Abogacía  
25.1 El profesional de la Abogacía en cumplimiento de su función actuará con toda libertad e independencia, sin otras limitaciones que las impuestas por la Ley o por las normas éticas y de deontología profesional.  
25.2 Si el profesional de la Abogacía considerase que la autoridad, juez o tribunal coarta la independencia y libertad necesarias para cumplir sus deberes profesionales, o que no guarda la consideración debida a su función, podrá hacerlo constar así ante el propio juzgado o tribunal y dar cuenta a la Junta de Gobierno. La Junta, si estimare fundada la queja, adoptará medidas activas para amparar la libertad, independencia y dignidad profesionales.  
25.3 Esta misma protección señalada en el apartado anterior podrá ser requerida cuando sea algún órgano de la Administración Pública quien coarte la independencia o la libertad, perturbe o presione al profesional de la Abogacía en el ejercicio de la defensa de su cliente en garantía de su derecho de defensa y la íntegra y efectiva realización de la Justicia.  
25.4 El Colegio de Abogados de Castellón notificará los amparos concedidos a la Administración, jueces o tribunales de quienes se estime que hayan coartado la libertad o independencia de los profesionales de la Abogacía y denunciarán dichas conductas, cuando proceda, ante el Consejo General del Poder Judicial y las instituciones pertinentes. Asimismo, El Colegio de Abogados de Castellón promoverá fórmulas para ser oído ante la Sala de Gobierno del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en los expedientes gubernativos seguidos contra cualquier profesional de la Abogacía y sus recursos.  
  
Artículo 26. Publicidad  
26.1 El profesional de la Abogacía podrá realizar libremente publicidad de sus servicios, con pleno respeto de la legislación sobre publicidad, defensa de la competencia y competencia desleal, así como del Estatuto General de la Abogacía Española y del Código deontológico que resulte aplicable.  
26.2 La publicidad que realicen los profesionales de la abogacía respetará en todo caso la independencia, libertad, dignidad e integridad como principios esenciales y valores superiores de la profesión, así como el secreto profesional.  
26.3 La publicidad no podrá suponer:  
a) La revelación directa o indirecta de hechos, datos o situaciones amparados por el secreto profesional.  
b) La incitación genérica o concreta al pleito o conflicto.  
c) La oferta de servicios profesionales, por sí o mediante terceros, a víctimas directas o indirectas de accidentes o desgracias, así como de catástrofes, calamidades públicas u otros sucesos que hubieran producido un número elevado de víctimas, sean o no delito, en momentos o circunstancias que condicionen la elección libre de profesional de la abogacía.  
Esta prohibición quedará sin efecto en el caso de que la prestación de estos servicios profesionales haya sido solicitada expresamente por la víctima.  
d) La promesa de obtener resultados que no dependan exclusivamente de la actividad del profesional de la abogacía.  
e) La referencia a clientes del propio profesional de la Abogacía sin su autorización, salvo lo previsto en el artículo 54 del Estatuto General de la Abogacía Española.  
f) La utilización de emblemas o símbolos institucionales o colegiales y de aquellos otros que por su similitud pudieran generar confusión.  
g) La mención de actividades realizadas por el profesional de la Abogacía que sean incompatibles con el ejercicio de la abogacía.  
26.4 Las menciones que a la especialización en determinadas materias incluyan los profesionales de la Abogacía en su publicidad deberán responder a la posesión de títulos académicos o profesionales específicos sobre las materias de que se trate, a la superación de cursos formativos de especialización profesional oficialmente homologados o a una práctica profesional que las avalen.  
  
  
CAPÍTULO SEGUNDO  
En relación con los Tribunales  
  
Artículo 27. Normas para actuar ante los Tribunales  
27.1 En su condición de garante de la efectividad del derecho constitucional de defensa y de colaborador con la Administración de Justicia, el profesional de la Abogacía está obligado a participar y cooperar con ella asesorando, conciliando y defendiendo en Derecho los intereses que le sean confiados.  
27.2 En su intervención ante los órganos jurisdiccionales, el profesional de la abogacía deberá atenerse en su conducta a la buena fe, prudencia y lealtad. La forma de su intervención deberá guardar el debido respeto a dichos órganos y a los profesionales de la abogacía defensores de las demás partes.  
27.3 Los profesionales de la abogacía tendrán derecho a intervenir ante los juzgados y tribunales de cualquier jurisdicción sentados en el estrado, al mismo nivel en que se halle instalado el órgano jurisdiccional ante el que actúen y vistiendo toga, adecuando su indumentaria a la dignidad de su función. En todo caso se atenderá a las indicaciones que, en el ejercicio de la policía de estrados, puedan adoptarse por el órgano judicial.  
27.4 El profesional de la abogacía actuante podrá ser auxiliado o sustituido en cualquier diligencia judicial por uno o varios compañeros en ejercicio, pudiendo intervenir dos o más profesionales de la abogacía en las vistas siempre que esa intervención conjunta presente justificación suficiente a criterio del órgano judicial. Para la sustitución bastará la declaración del profesional de la abogacía sustituto bajo su propia responsabilidad.  
27.5 Los profesionales de la abogacía que se hallen procesados o imputados y se defiendan a sí mismos o colaboren con su defensor usarán toga y, en este caso, ocuparán el sitio de los profesionales de la abogacía.  
27.6 Los profesionales de la abogacía esperarán un tiempo prudencial sobre la hora señalada por los órganos judiciales para las actuaciones en que deban intervenir, transcurrido el cual sin causa justificada formularán la pertinente queja ante el mismo órgano.  
Asimismo deberán denunciar el retraso ante la Junta de Gobierno del Colegio de Abogados de Castellón para que pueda adoptar las actuaciones pertinentes y en el caso de reiteración de retrasos injustificados, presentar la correspondiente denuncia ante el Consejo General del Poder Judicial.  
  
CAPÍTULO TERCERO  
En relación con las partes  
  
Artículo 28. Respecto a su propio cliente  
28.1 El profesional de la abogacía tiene plena libertad de aceptar o rechazar la dirección del asunto.  
Asimismo, podrá cesar en su intervención profesional cuando surjan discrepancias con su cliente y deberá hacerlo cuando concurran circunstancias que afecten a su independencia y libertad en la defensa o al deber de secreto profesional.  
28.2 El profesional de la abogacía podrá renunciar a la defensa procesal que le haya sido encomendada, en cualquier fase del procedimiento, estando obligado a comunicarlo por escrito o por cualquier otro medio que permita dejar constancia a su cliente con la antelación necesaria para que no queden indefensos los intereses puestos bajo su amparo estando obligado a despachar los trámites procesales urgentes y teniendo en cuenta lo dispuesto en el artículo 553.4º de la Ley Orgánica del poder judicial  
28.3 Son obligaciones del profesional de la abogacía para con la parte por él defendida, además de las que se deriven de sus relaciones contractuales, el cumplimiento de la misión de defensa que le sea encomendada con el máximo celo y diligencia y guardando el secreto profesional.  
28.4 El profesional de la Abogacía realizará diligentemente las actividades profesionales que le imponga la defensa del asunto encomendado, ateniéndose a las exigencias técnicas, deontológicas y éticas adecuadas a la tutela jurídica de dicho asunto y pudiendo auxiliarse de sus colaboradores y otros compañeros, quienes actuarán bajo su responsabilidad.  
En todo caso, tendrá la obligación de informar a su cliente sobre la viabilidad del asunto o de los recursos correspondientes, así como de aquellos aspectos más relevantes del encargo y procurará disuadirle de promover conflictos o ejercitar acciones judiciales sin fundamento y le aconsejará, en su caso, sobre las vías alternativas para la mejor satisfacción de sus intereses. Esta obligación no podrá ser delegada en quienes no sean profesionales de la Abogacía.  
Asimismo, le informará sobre los honorarios y costes de su actuación. También le hará saber las consecuencias que puede tener una condena en costas y su cuantía aproximada  
28.5 En todo caso, el profesional de la Abogacía deberá identificarse ante la persona a la que asesore o defienda, incluso cuando lo hiciere por cuenta de un tercero, a fin de asumir las responsabilidades civiles, penales y deontológicas que, en su caso, correspondan.  
A efectos de identificación, deberá facilitarse al cliente su nombre, número de identificación fiscal, Colegio de pertenencia y número de colegiado, domicilio profesional y medio para ponerse en comunicación con el profesional, incluyendo la vía telemática.  
Si el cliente lo solicita, el profesional de la abogacía deberá facilitar toda la información señalada en el artículo 49 del Estatuto General de la Abogacía Española.  
28.6 El profesional de la abogacía está obligado a devolver puntualmente a su cliente la documentación que le hubiera confiado, a la terminación de la relación contractual. No será causa para eximirse de esta obligación que se le adeude cualquier cantidad. También deberá entregar a su cliente, a su petición, los escritos y resoluciones relacionadas con el asunto que le tenga encomendado, con gastos a cargo del cliente.  
28.7 El profesional de la abogacía está obligado a no defender intereses en conflicto con los de su cliente en los términos señalados en el Estatuto General de la Abogacía Española.  
  
Artículo 29. Respecto a la parte contraria  
29.1 Son obligaciones del abogado para con la parte contraria la abstención de cualquier acto que determine una lesión injusta para la misma, y el trato considerado y cortés.  
29.2 El profesional de la abogacía no podrá entrar en contacto con la parte contraria cuando esta cuente con asistencia letrada, salvo autorización de esta última.  
  
Artículo 30. Deberes para con los otros profesionales de la Abogacía  
30.1 Los profesionales de la abogacía deben mantener recíproca lealtad y respeto mutuo.  
30.2 En todo caso, los profesionales de la abogacía están obligados en las relaciones con otros compañeros a lo siguiente:  
a) Comunicar al Colegio la intención de interponer, en nombre propio o del cliente, una acción de responsabilidad civil o penal contra otro profesional de la abogacía, derivada del ejercicio profesional.  
b) Mantener el más absoluto respeto por el profesional de la abogacía de la parte contraria, evitando toda alusión personal en los escritos judiciales, informes orales y cualquier comunicación oral o escrita.  
c) No atribuirse facultades distintas de las conferidas por el cliente.  
d) Comunicar el cese o interrupción de las negociaciones extrajudiciales antes de presentar reclamación judicial o, en su caso, de solicitar la ejecución de una resolución.  
e) Abstenerse de pedir la declaración testifical del profesional de la abogacía de la parte contraria o de otros profesionales de la abogacía que hubieran tenido alguna implicación profesional en el asunto.  
  
Artículo 31. Sustitución del profesional de la Abogacía  
31.1 El profesional de la abogacía a quien se encargue la dirección profesional de un asunto encomendado a otro compañero deberá comunicárselo a este en alguna forma que permita la constancia de la recepción, acreditando haber recibido el encargo del cliente.  
31.2 El profesional de la abogacía sustituido, a la mayor brevedad, deberá acusar recibo de la comunicación, poner a disposición del compañero la documentación relativa al asunto que obre en su poder y proporcionarle los datos e informaciones que sean necesarios.  
  
31.3 El nuevo profesional de la abogacía queda obligado a respetar y preservar el secreto profesional sobre la documentación recibida, con especial atención a la confidencialidad de las comunicaciones entre compañeros.  
31.4 Si la sustitución entre profesionales tiene lugar en el marco de un expediente judicial electrónico, se estará a lo establecido en el artículo 17 de la Ley 18/2011, de 5 de julio, reguladora del uso de las tecnologías de la información y la comunicación en la Administración de Justicia, y sus disposiciones de desarrollo.  
  
  
CAPÍTULO CUARTO  
Honorarios profesionales  
  
Artículo 32. Honorarios profesionales  
32.1 La cuantía de los honorarios será libremente convenida con el cliente y debe ser objeto de acuerdo previo a través de la utilización de la hoja de encargo o medio equivalente, entendiéndose por «medio equivalente» cualquier sistema que permita acreditar la existencia de dicha comunicación.  
32.2 Será obligación del profesional de la Abogacía la emisión de la correspondiente factura de acuerdo con la normativa tributaria.  
  
  
CAPÍTULO QUINTO  
Distinciones y honores  
  
Artículo 33. Distinciones y Honores  
Con el fin de reconocer los méritos contraídos en beneficio e interés de la Abogacía y del Derecho, los servicios prestados al Ilustre Colegio de Abogados de Castellón y la dedicación constante al ejercicio profesional, la Junta de Gobierno podrá conceder las distinciones y honores que la misma determine.  
  
  
TÍTULO VI  
Asistencia jurídica gratuita y turno de oficio  
  
Artículo 34. Competencias en materia de asistencia jurídica gratuita y Turno de Oficio  
34.1 Corresponde al Consejo Valenciano de Colegios de la Abogacía y a la Junta de Gobierno del Colegio de Abogados de Castellón la regulación y organización de los servicios de asistencia letrada y de defensa gratuita, garantizando en todo caso su continuidad, atendiendo a los principios de eficiencia y funcionalidad, de distribución objetiva y equitativa de los distintos turnos y medios y, cuando el censo de los profesionales lo permita, de especialización por órganos jurisdiccionales y materias.  
34.2 La Junta de Gobierno es competente para establecer las normas para su reparto entre los profesionales de la Abogacía, así como qué requisitos complementarios deben cumplir aquellos que deban o quieran prestarlo, sin perjuicio de los legalmente exigidos.  
Corresponde a los Abogados y Abogadas el asesoramiento jurídico y defensa de oficio de las personas que tengan derecho a la asistencia jurídica gratuita, conforme a la legislación vigente.  
34.3 Asimismo, corresponde a los profesionales de la Abogacía la asistencia y defensa de quienes soliciten Abogado de oficio o no designen profesional de la Abogacía en la jurisdicción penal, sin perjuicio del abono de honorarios por el cliente si no le fuere reconocido el derecho a la asistencia jurídica gratuita.  
34.4 Igualmente corresponde a los profesionales de la Abogacía la asistencia a los detenidos y presos en los términos que exprese la legislación vigente.  
34.5 Los profesionales de la Abogacía desempeñarán las funciones a que se refiere este artículo con la libertad e independencia profesionales que les son propias y conforme a las normas reguladoras de la asistencia jurídica gratuita y las normas éticas y deontológicas que rigen la profesión.  
  
Artículo 35. Asistencia jurídica gratuita y organización del Turno de Oficio  
El desarrollo de las funciones reseñadas en el artículo anterior será organizado por el Consejo Valenciano de Colegios de la Abogacía y la Junta de Gobierno del Colegio de Abogados de Castellón, estableciendo las normas y requisitos a que haya de atenerse la prestación de los servicios correspondientes, procediendo la Junta de Gobierno a la designación del Abogado o Abogada que haya de asumir cada asunto, al control de su desempeño, y a la exigencia de las responsabilidades disciplinarias a que hubiere lugar.  
  
Artículo 36. Requisitos generales  
36.1 Con carácter general, los profesionales de la Abogacía adscritos a los turnos de oficio o de asistencia al detenido deberán reunir en todo momento, además de los requisitos exigidos por la legislación y por la Junta de Gobierno del Colegio de Abogados de Castellón, las siguientes condiciones:  
a) Estar incorporados como ejercientes en este Colegio durante el ejercicio de sus actuaciones.  
b) Tener despacho profesional principal o único dentro del ámbito territorial del Colegio de Abogados de Castellón  
36.2 El interesado deberá solicitar su incorporación por escrito en los plazos y forma que señale la Junta de Gobierno. Estas solicitudes se efectuarán para cada clase de turno.  
36.3 La Junta de Gobierno podrá excluir de los turnos a quienes por su prestación de servicios a la función pública o trabajo por cuenta ajena, estén sujetos al cumplimiento de un horario que les imposibilite u obstaculice el buen cumplimiento de las obligaciones inherentes al funcionamiento del turno de oficio o del turno de asistencia al detenido.  
  
  
TÍTULO VII  
Órganos de gobierno  
  
CAPÍTULO PRIMERO  
Órganos de gobierno  
  
Artículo 37. Principios rectores y órganos de gobierno  
37.1 El gobierno del Colegio de Abogados de Castellón está presidido por los principios de democracia, autonomía y transparencia. Asimismo, procurará la incorporación de medidas que promuevan la igualdad efectiva de hombres y mujeres en la provisión de los órganos colegiales.  
37.2 El Colegio de Abogados de Castellón estará regido por el Decano o la Decana, la Junta de Gobierno y la Junta General.  
  
  
CAPÍTULO SEGUNDO  
La Junta General  
  
Artículo 38. Junta General  
38.1 La Junta General es el órgano supremo de la voluntad colegial en los asuntos propios de su competencia. Todos los colegiados y colegiadas tienen derecho de asistencia a la Junta General.  
38.2 La Junta General tendrá las siguientes atribuciones además de las establecidas en el Estatuto General de la Abogacía Española y demás normativa aplicable:  
a) Aprobar el Estatuto del Colegio y sus modificaciones o reformas.  
   
b) Debatir y, en su caso, aprobar los presupuestos y las cuentas anuales de cada ejercicio.  
c) Debatir y, en su caso, resolver sobre la reprobación o censura de la Junta de Gobierno o de cualquiera de sus miembros.  
d) Aprobar la imposición de cuotas extraordinarias.  
e) Aprobar la inversión, gravamen o disposición del patrimonio colegial si se tratare de bienes inmuebles.  
f) Aprobar los reglamentos de régimen interior que le proponga la Junta de Gobierno.  
g) Aquellos asuntos que le someta la Junta de Gobierno cuando, a su criterio, tengan una especial trascendencia colegial.  
h) Aprobar la fusión, absorción, segregación, disolución y liquidación del Colegio.  
i) Cualquier otra facultad que le atribuyan las leyes, los reglamentos o el presente Estatuto.  
38.3 Las Juntas Generales podrán ser ordinarias o extraordinarias.  
38.4 Las Juntas Generales, tanto ordinarias como extraordinarias, deberán convocarse con una antelación mínima de diez días, salvo en los casos de urgencia, en que a juicio de la Junta de Gobierno deba reducirse el plazo, debiendo motivarse en la convocatoria la causa concreta que la justifique.  
38.5 La convocatoria, conteniendo el orden del día, se publicará en los tablones de anuncios del Colegio y en la página web colegial, notificándose a todos los miembros por medios telemáticos a las direcciones electrónicas comunicadas al Ilustre Colegio de Abogados de Castellón o por correo ordinario.  
38.6 La citación señalará la fecha, hora y lugar de la celebración y expresará debidamente numerado el orden deldía. Si la convocatoria o alguno de los puntos a tratar fueren a instancia de las personas colegiadas, deberá indicarse tal circunstancia  
38.7 No se exigirá quórum especial para la válida constitución de la Junta, salvo en los supuestos previstos en el Estatuto General de la Abogacía Española.  
38.8 Los votos de los ejercientes tendrán el doble de valor que el de los no ejercientes.  
38.9 Las votaciones serán a mano alzada. Solo serán nominales cuando lo solicite el diez por ciento de los colegiados presentes o así lo determine la presidencia para el buen recuento de los votos. También podrán adoptarse los acuerdos por votación secreta cuando lo solicite un diez por ciento de los colegiados presentes o así lo exija el presente Estatuto o el Estatuto General de la Abogacía.  
38.10 Los acuerdos se adoptarán por mayoría simple, excepto en los casos en que se exija una mayoría cualificada.  
38.11 No se podrán tomar acuerdos sobre asuntos no comprendidos en el orden del día o no incorporados como proposición en los términos señalados en el artículo 38.3 del presente Estatuto.  
38.12 Se permitirá la delegación por escrito del voto que deberá ser específico para la Junta General a la que se refiera la delegación, siempre que conste debidamente acreditada su autenticidad y recaiga en un colegiado o colegiada, con un máximo de dos delegaciones por votante. No puede delegarse el voto para las elecciones y votaciones de censura. El voto para participar en las Juntas Generales donde deba tratarse el cambio de denominación, la fusión, segregación, disolución y liquidación del Colegio tampoco será delegable.  
38.13 Desde la fecha de la convocatoria y hasta el día de su celebración, se podrán consultar en la Secretaría los antecedentes relativos al contenido del orden del día.  
38.14 La Junta General será presidida por el decano o la decana, o la persona que los sustituya.  
38.15 Los miembros de la Junta de Gobierno deberán asistir a la Junta General, salvo causa justificada.  
38.16 Del contenido de la Junta se levantará acta que será firmada por quien presida y por quien desempeñe la Secretaría. Dichos acuerdos serán inmediatamente ejecutivos, salvo que el propio acuerdo establezca otra cosa.  
38.17 El voto de censura a la Junta de Gobierno se regirá por lo dispuesto en el presente Estatuto y en el Estatuto General de la Abogacía Española.  
  
Artículo 39. Junta General Ordinaria  
Existirán dos Juntas Generales Ordinarias durante el ejercicio.  
39.1.A. Primera Junta General Ordinaria.  
La primera Junta General Ordinaria se celebrará durante el primer semestre del año, con arreglo al siguiente orden del día:  
a) Informe del decano/a sobre su gestión y sobre la gestión de la Junta del Gobierno, con reseña de los acontecimientos más importantes del ejercicio anterior en relación con el Colegio y la profesión.  
b) Lectura, deliberación y votación de las Cuenta Anuales del ejercicio anterior.  
c) Lectura, deliberación y votación de los asuntos que se consignen en la convocatoria.  
d) Proposiciones.  
e) Ruegos y preguntas.  
39.2 Hasta tres días antes de la celebración de la Junta los colegiados podrán presentar proposiciones que deseen someter a deliberación y acuerdo de esta.  
Las mencionadas proposiciones deberán ser presentadas por escrito y con un breve encabezamiento descriptivo de su contenido.  
Dichas proposiciones deberán ser suscritas por un mínimo de diez colegiados/as.  
Las proposiciones que cumplan lo establecido en el apartado anterior, serán leídas en la Junta General que decidirá, por mayoría, si procede o no abrir un debate sobre ellas.  
En el caso de que se decida someterla a consideración de la Junta General, será defendida por alguno de los proponentes.  
39.3 Las cuentas anuales podrán ser examinadas en la sede del Colegio desde la fecha de la convocatoria por todos los colegiados, previa solicitud el día anterior a aquel en que se quieran examinar.  
39.4.B. Segunda Junta General Ordinaria.  
La segunda Junta General Ordinaria se celebrará durante el cuarto trimestre del año, con arreglo al siguiente orden del día:  
a) Lectura, deliberación y votación del presupuesto formulado por la Junta de Gobierno para el ejercicio siguiente.  
b) Lectura, deliberación y votación de los asuntos que se consignen en la convocatoria.  
c) Proposiciones.  
d) Ruegos y preguntas.  
39.5 Hasta tres días antes de la celebración de la Junta los colegiados podrán presentar proposiciones que deseen someter a deliberación y acuerdo de esta.  
Las mencionadas proposiciones deberán ser presentadas por escrito y con un breve encabezamiento descriptivo de su contenido.  
Dichas proposiciones deberán ser suscritas por un mínimo de diez colegiados/as.  
Las proposiciones que cumplan lo establecido en el apartado anterior, serán leídas en la Junta General que decidirá, por mayoría, si procede o no abrir un debate sobre ellas.  
En el caso de que se decida someterla a consideración de la Junta General, será defendida por alguno de los proponentes.  
39.6 El presupuesto podrá ser examinado en la sede del Colegio desde la fecha de la convocatoria por todos los colegiados, previa solicitud el día anterior a aquel en que se quieran examinar.  
  
Artículo 40. Junta General Extraordinaria  
40.1 Podrán celebrarse cuantas Juntas Generales Extraordinarias sean debidamente convocadas por decisión del decano o decana, de la Junta de Gobierno o por iniciativa de un diez por ciento de los colegiados ejercientes.  
40.2 En el caso de ser convocada por iniciativa de un diez por ciento de los colegiados, deberá acompañarse el orden del día propuesto.  
La iniciativa colegial deberá expresar suficientemente el fin propio colegial al que se refiere. En caso de que la iniciativa no afecte a los fines atribuidos a los Colegios de la Abogacía, podrá denegarse su celebración, sin perjuicio de los recursos que correspondan a los peticionarios.  
40.3 La convocatoria será publicada en el tablón de anuncios del Colegio de Abogados de Castellón, la página web, así como será remitida a la dirección electrónica de todos los colegiados.  
La Junta General Extraordinaria deberá celebrarse en el plazo de un mes, salvo que por razones de urgencia deban reducirse los plazos, lo que deberá motivarse en su convocatoria.  
  
  
CAPÍTULO TERCERO  
La Junta de Gobierno  
  
Artículo 41. Junta de Gobierno del Colegio de Abogados  
41.1 La Junta de Gobierno es el órgano de dirección, gestión y administración del Colegio.  
41.2 La Junta de Gobierno estará compuesta por los siguientes miembros: un decano/a, un vicedecano/a o diputado/a 1º, un tesorero/a, un bibliotecario/a, un secretario/a y ocho diputados/as. Los diputados/as actuarán como vocales de la Junta, desempeñando las funciones que la normativa o este Estatuto les encomiende o esta Junta acuerde. Sus cargos estarán numerados a fin de posibles sustituciones al decano/a, por orden numérico creciente, en caso de enfermedad, ausencia o vacante y en la medida en que el vicedecano/a no pueda hacerlo. Por los mismos motivos, el tesorero/a y el secretario/a serán sustituidos por orden decreciente comenzando por el diputado o diputada 9º.  
41.3 El ejercicio del cargo en la Junta de Gobierno no será retribuido. No obstante lo cual, los miembros de la Junta de Gobierno tendrán derecho al reembolso de gastos debidamente justificados que el desempeño de la función les ocasione.  
  
Artículo 42. Capacidad para forma parte de la Junta de Gobierno  
42.1 Podrán formar parte de la Junta de Gobierno quienes tengan la condición de colegiados o colegiadas ejercientes con despacho único o principal en el ámbito del Colegio de Abogados de Castellón.  
42.2 No podrán formar parte de la Junta de Gobierno los colegiados o colegiadas que:  
a) Hayan sido condenados por sentencia firme que lleve aparejada la inhabilitación o suspensión para cargos públicos, en tanto estas subsistan.  
b) Se les haya impuesto sanción disciplinaria por infracción grave o muy grave en cualquier Colegio de la Abogacía, mientras no haya sido cancelada.  
c) Sean miembros de órganos rectores de otro Colegio Profesional.  
d) No estén al corriente en el pago de las cuotas colegiales.  
Quienes se hallaren en alguna de las situaciones relacionadas en los apartados anteriores, deberán ponerlo en conocimiento del decano, cesando de inmediato como miembros de la Junta.  
  
Artículo 43. Funciones de los miembros de la Junta de Gobierno  
43.1 Decano/a.  
Le corresponderá la representación legal e institucional del Colegio en todas sus relaciones, incluidas las que mantenga con los poderes públicos, entidades, corporaciones y personas de cualquier orden, la presidencia de las juntas generales y de gobierno y de las Comisiones, Secciones y Agrupaciones colegiadas a las que asista, la ordenación de los pagos y las demás que le atribuye el Estatuto General de la Abogacía Española.  
43.2 Diputado/a 1º / vicedecano/a.  
El diputado o diputada 1º se denominará vicedecano o vicedecana  
Le corresponderá desempeñar todas aquellas funciones que le confiera el decanato, asumiendo las de este en caso de fallecimiento, ausencia, enfermedad, abstención, recusación o vacante. En caso de que le afecte alguna de esas circunstancias, será sustituido por el diputado o diputada que le siga en orden de numeración.  
43.3 Secretario/a.  
Quien desempeñe la secretaría del Colegio también actuará en ese carácter en la Junta de Gobierno y en la Junta General y tendrá las siguientes funciones:  
a) Redactar las actas de las Juntas Generales y de las sesiones de Junta de Gobierno.  
b) Redactar y dirigir los oficios de citación para todos los actos del Colegio, según las instrucciones que reciba del decanato y con la anticipación debida.  
c) Recibir y dar cuenta de todas las solicitudes y comunicaciones que se remitan al Colegio.  
d) Expedir con el visto bueno del decano/a las certificaciones que se soliciten.  
e) Organizar y dirigir las oficinas y ostentar la jefatura del personal del Colegio.  
f) Tener a su cargo el archivo y sello del Colegio.  
g) Cuantas otras funciones se le encomienden por la Junta de Gobierno.  
43.4 Tesorero/a.  
Corresponde al miembro de la Junta nombrado como tesorero/a las siguientes funciones:  
a) Gestionar la recaudación y controlar los fondos del Colegio.  
b) Pagar los libramientos debidamente autorizados por el Decanato.  
c) Informar periódicamente a la Junta de Gobierno sobre la cuenta de ingresos y gastos así como de la marcha del presupuesto.  
d) Redactar para su presentación a la Junta General las cuentas del ejercicio económico vencido y los presupuestos anuales.  
e) Ingresar y retirar fondos de las cuentas bancarias de que fuere titular el Colegio, mancomunadamente con el decano o decana.  
f) Llevar el inventario de los bienes del Colegio.  
g) Cuantas otras funciones se le encomienden por la Junta de Gobierno.  
43.5 Bibliotecario/a.  
Se responsabilizará de la formación de los colegiados/as.  
43.6 Diputados/as.  
Desarrollarán aquellas funciones y servicios que les sean encomendados por la Junta de Gobierno y por el decano/a.  
  
Artículo 44. Mediación decanal  
44.1 El profesional que recibiere el encargo de promover actuaciones contra un compañero o compañera sobre responsabilidad emanada del ejercicio profesional, deberá informar al Decanato con carácter previo a su ejercicio a fin de que se realice una labor de mediación.  
44.2 No habrá lugar a la realización de la mediación solicitada cuando el decano o decana lo considere innecesario o improcedente.  
  
Artículo 45. Atribuciones de la Junta de Gobierno  
Además de las que establece el Estatuto General de la Abogacía Española y demás normativa aplicable, son atribuciones de la Junta de Gobierno del Colegio de Abogados de Castellón, en relación con el ejercicio profesional y con los colegiados y colegiadas las siguientes:  
a) Resolver sobre la admisión de quienes soliciten incorporarse al Colegio pudiendo ejercer esta facultad el Decano en casos de urgencia, debiendo ser ratificada por la Junta de Gobierno.  
b) Convocar Juntas Generales ordinarias y extraordinarias, señalando el orden del día para cada una.  
c) Convocar elecciones para proveer los cargos de la Junta de Gobierno, disponiendo lo necesario para su elección, conforme a las normas legales y estatutarias.  
d) Ejercitar las acciones y actuaciones oportunas para impedir y perseguir el intrusismo así como el ejercicio de la profesión por quienes, colegiados o no, la ejerciesen en forma y bajo condiciones contrarias a las legalmente establecidas.  
e) Regular en los términos legalmente establecidos el funcionamiento y las designaciones para prestar los servicios de asistencia jurídica gratuita y turno de oficio.  
f) Determinar las cuotas de incorporación, que no podrán superar en ningún caso los costes asociados a la tramitación de la inscripción, las ordinarias y los derechos que deban satisfacer los colegiados para el sostenimiento de las cargas y servicios colegiales.  
g) Proponer a la Junta General la imposición de cuotas extraordinarias a sus colegiados.  
h) Redactar los presupuestos, rendir las cuentas anuales y administrar los fondos colegiales, así como recaudar y distribuir los fondos del Colegio, las cuotas establecidas para el sostenimiento de las cargas del Colegio, del Consejo General de la Abogacía Española y del Consejo Valenciano de Colegios de la Abogacía.  
i) Establecer los criterios de honorarios profesionales a efectos de tasación de costas y jura de cuentas.  
j) Ejercer la potestad disciplinaria.  
k) Proponer a la aprobación de la Junta General los reglamentos de orden interior.  
l) Ejercitar los derechos y acciones que correspondan al Colegio contra quienes entorpezcan el buen funcionamiento de la Administración de Justicia o la libertad e independencia del ejercicio profesional.  
m) Emitir consultas y dictámenes, administrar arbitrajes y dictar laudos arbitrales.  
n) Adoptar los acuerdos para la contratación de los empleados necesarios para la buena marcha de la corporación.  
ñ) Cuantas otras no estén expresamente atribuidas a la Junta General en el presente Estatuto y cuantas se establezcan en el Estatuto General de la Abogacía Española.  
  
Artículo 46. Funcionamiento de la Junta de Gobierno  
46.1 La Junta de Gobierno se reunirá con carácter ordinario al menos una vez al mes, salvo durante el mes de agosto. Además, podrá reunirse, con carácter extraordinario, cuantas veces estime necesarias o convenientes el decano o decana en función de los intereses del Colegio o cuando lo soliciten al menos tres de sus componentes. En este último caso, deberán señalar el objeto de la convocatoria  
Las reuniones podrán desarrollarse, excepcionalmente, mediante videoconferencia o cualquier otro sistema que no exija la presencia física de sus miembros.  
46.2 El orden del día lo confeccionará el decano o decana y deberá estar en poder de los componentes de la Junta de Gobierno al menos con dos días de antelación, salvo situaciones de urgencia. Se remitirá por el medio que el convocante estime conveniente, siempre que quede constancia e incluirá los siguientes asuntos:  
a) Los que el decano/a estime pertinentes. Los propuestos por los miembros de la Junta de Gobierno.  
b) Ruegos y preguntas.  
46.3 Para que puedan adoptarse acuerdos sobre materias no incluidas en el orden del día deberá apreciarse previamente su urgencia por la propia Junta.  
46.4 La Junta será presidida por el Decano/a o por quien estatutariamente le sustituya, quien dirigirá los debates, dando turno de palabra y cuidando de que las intervenciones sean concisas y ajustadas al asunto objeto de cuestión.  
46.5 La Junta de Gobierno podrá convocar a sus reuniones a los presidentes/as de las diferentes Comisiones, Secciones y/o Agrupaciones u otras personas, que asistirán con voz y sin voto.  
46.6 Los acuerdos se adoptarán por mayoría de votos de los asistentes, que se emitirán de forma escrita y secreta si algún miembro de la Junta así lo solicita. En caso de empate decidirá el voto de calidad de quien presida. Todo ello, salvo los supuestos que expresamente se establezcan en una norma de rango superior o se precise una mayoría cualificada.  
46.7 La documentación relativa a los asuntos a tratar deberá estar en la Secretaria del Colegio, a disposición de los componentes de la Junta con al menos veinticuatro horas de antelación a la celebración de la sesión de que se trate, salvo en los casos de urgencia señalados en los apartados anteriores.  
46.8 La Junta de Gobierno podrá acordar la delegación de firma del secretario/a, en cuestiones no sustanciales, bien en otro miembro de la Junta o en un empleado del Colegio.  
46.9 Los miembros de la Junta de Gobierno que tengan interés directo o indirecto en un concreto asunto incluido en el orden del día, se ausentarán de la sesión durante su discusión y votación, incorporándose a ella una vez hubiera tomado la Junta la decisión que sobre tal extremo hubiera estimado pertinente. De tal hecho se dejará constancia en el acta.  
46.10 La asistencia a la Junta de Gobierno es obligatoria para todos sus componentes, por lo que la ausencia injustificada a tres sesiones consecutivas o cinco alternas en un periodo de un año conllevan la pérdida de la condición de miembro de la Junta, previo acuerdo en tal sentido adoptado por la Junta de Gobierno.  
46.11 De las sesiones y deliberaciones se levantará acta, que firmará el secretario/a en unión de quien hubiera presidido la sesión. Las actas se someterán a aprobación en la misma sesión que se celebre, bastando el voto favorable de la mayoría simple de los asistentes.  
46.12 Los acuerdos contenidos en las actas serán inmediatamente ejecutivos sin perjuicio de su ulterior aprobación.  
  
Artículo 47. Vacantes  
Si quedaran vacantes más de la mitad de los integrantes de la Junta de Gobierno, esta se completará provisionalmente con los colegiados o colegiadas más antiguos que hayan sido miembros de la Junta de Gobierno, que serán llamados siguiendo el orden de su colegiación, comenzando por el de incorporación menos reciente. Si vacasen por esta razón todos los miembros de la Junta, el llamamiento lo efectuará el Consejo Valenciano de Colegios de la Abogacía o el Consejo General de la Abogacía Española y ostentará, en ese caso, el Decanato el más antiguo de los llamados y la Secretaría el más reciente.  
  
  
CAPÍTULO CUARTO  
Elecciones a la Junta de Gobierno  
  
Artículo 48. Forma de proveerse  
48.1 Los miembros de la Junta de Gobierno serán elegidos en votación directa y secreta entre los del Colegio en los términos y condiciones que establece el Estatuto General de la Abogacía Española.  
48.2 Los miembros de la Junta de Gobierno serán elegidos por un periodo de cuatro años.  
48.3 No se podrá desempeñar el cargo de decano/a durante más de dos mandatos consecutivos.  
48.4 No se podrá pertenecer a la Junta de Gobierno en cargos distintos al de decano/a durante más de tres mandatos consecutivos, sin perjuicio de poder optar al cargo de decano/a.  
48.5 Serán electores todos los colegiados y colegiadas con una antigüedad de más de tres meses de incorporación a la fecha de la convocatoria.  
48.6 En las elecciones, el voto de los ejercientes y de los inscritos tendrá doble valor que el voto de los no ejercientes.  
48.7 La renovación de la Junta de Gobierno se verificará con sujeción al siguiente turno de rotación:  
Primero: El decano o decana, diputados 4º, 6º, 7º, 8º y 9º y secretario o secretaria.  
Segundo: diputados 1º, 2º, 3º, 5º, tesorero o tesorera y bibliotecario o bibliotecaria.  
  
Artículo 49. Requisitos para optar a la elección  
49.1 Para optar a la elección como vicedecano/a, diputado/a 2º y 3º, tesorero/a y bibliotecario/a se deberá ser colegiado ejerciente en el Colegio de Abogados de Castellón, con una antigüedad mínima de siete años a la fecha de la convocatoria electoral.  
49.2 Para optar a la elección como decano/a o diputado/a 4º, 5º, 6º, 7º, 8º, 9º o secretario se deberá ser colegiados ejerciente en el Colegio de Abogados de Castellón, con una antigüedad mínima de dos años a la fecha de la convocatoria electoral.  
49.3 Ningún colegiado podrá presentarse como candidato a más de un cargo de los que hayan de ser elegidos.  
49.4 Quien ostentando cargo que no vaya a ser objeto de la elección, pretendiera ser elegido en distinto cargo deberá ponerlo en conocimiento de la Junta de Gobierno antes de que se acuerde la convocatoria de elecciones, y ese cargo se proveerá por elección en la misma Junta General para la que se convoquen elecciones, desempeñando el cargo, quien resultare elegido, por el tiempo que le faltare cumplir al anterior.  
  
Artículo 50. Tramitación  
50.1 Las elecciones serán convocadas por acuerdo de la Junta de Gobierno debiendo celebrarse en el primer trimestre del año en que finalice el mandato de los cargos a proveer, rigiéndose en todo lo no recogido en el presente Estatuto, por lo establecido en esta materia por el Estatuto General de la Abogacía Española.  
50.2 En el supuesto de que la convocatoria lo fuere para cubrir vacantes que se produjeran en la Junta de Gobierno durante la vigencia de su mandato, la Junta adoptará el pertinente acuerdo para la celebración de elecciones en las fechas que estime más conveniente. El plazo del mandato de los elegidos para rellenar vacantes durará hasta la próxima renovación del cargo que ocupen.  
50.3 Con cuarenta días de antelación, se colocará en los tablones de anuncios de las dependencias colegiales, así como en la página web y se remitirá a todos los colegiados por medios telemáticos a su dirección electrónica que conste en el colegio, la convocatoria electoral, en la que deberán constar los siguientes extremos:  
a) Cargos que han de ser objeto de elección y requisitos tanto de antigüedad como de situación colegial exigidos para poder optar a cada uno de ellos.  
b) Día y hora de celebración de la Junta, sede de las mesas electorales, y hora de apertura y cierre de cada una de ellas.  
50.4 Asimismo se colocarán en el tablón de anuncios de las dependencias colegiales y en la página web, las listas separadas de colegiados ejercientes, no ejercientes e inscritos, con derecho a voto.  
Las listas serán por mesa electoral, según el domicilio del despacho, pudiendo votar los colegiados/as exclusivamente en la mesa en cuya lista estén incluidos, salvo los miembros de la mesa electoral que votarán en la mesa de la que son miembros.  
50.5 Los colegiados que quisieren formular reclamación contra las listas electorales habrán de verificarla dentro del plazo de los cinco días siguientes a la exposición de las mismas.  
50.6 La Junta de Gobierno, en caso de haber reclamaciones contra las listas, resolverá sobre ellas dentro de los tres días siguientes a la expiración del plazo para formularlas, notificándose su resolución a cada reclamante y al afectado.  
50.7 Las candidaturas deberán presentarse en la Secretaría del Colegio antes de las dieciocho horas del vigésimo primer día anterior a la fecha señalada para el acto electoral.  
50.8 Dichas candidaturas podrán ser conjuntas para varios cargos o individuales para cargos determinados, debiendo ser suscritas exclusivamente por los propios candidatos.  
50.9 La Junta de Gobierno, al día siguiente de la finalización del plazo de presentación de candidaturas, proclamará candidatos a quienes reúnan los requisitos exigibles, considerando electos a los que no tengan oponentes. Seguidamente lo publicará en el tablón de anuncios y lo comunicará a todos los interesados, sin perjuicio de que pueda remitir también comunicaciones individuales a los colegiados por medios telemáticos a su dirección electrónica.  
50.10 Todos los plazos señalados en este artículo se computarán por días naturales.  
  
Artículo 51. Desarrollo de las votaciones  
51.1 Para la celebración de la elección se constituirán mesas electorales en la sede del Colegio y en cada una de las Delegaciones.  
51.2 Las mesas estarán integradas por dos miembros de la Junta de Gobierno, cuyos cargos no sean objeto de elección, designados por la Junta, uno como presidente y otro como secretario/a. En caso de no haber miembros suficientes, la Junta de Gobierno designará los miembros de la mesa electoral entre los colegiados que no se presenten a elección.  
51.3 Constituidas las mesas electorales, el presidente indicará el comienzo de la votación y, a la hora prevista para su finalización, se cerrarán las puertas y solo podrán votar los colegiados que ya estuvieran en la sala. La Mesa votará en último lugar.  
51.4 La votación tendrá para su desarrollo un tiempo mínimo de cuatro horas y máximo de seis, salvo que la Junta de Gobierno señale un plazo mayor.  
51.5 Los candidatos podrán nombrar un interventor entre los colegiados y colegiadas, que le represente durante el desarrollo de las votaciones.  
51.6 En las sedes electorales se habilitarán dos urnas, una para los ejercientes e inscritos y otra para los no ejercientes.  
51.7 Las papeletas de votación serán editadas por el Colegio, deberán ser blancas, del mismo tamaño y deberán llevar impresos en su anverso exclusivamente la relación de los cargos que se eligen y por orden alfabético los candidatos para cada uno de ellos.  
51.8 La Junta de Gobierno deberá proveer de papeletas a los candidatos que lo soliciten con siete días de antelación a la fecha de la votación.  
51.9 En la sede en que se celebre la elección deberá disponer la Junta de Gobierno de suficiente número de papeletas de voto.  
51.10 Los votantes deberán acreditarse ante las mesas electorales.  
  
51.11 La mesa comprobará la inclusión en el censo electoral del votante y pronunciará en voz alta su nombre, indicando que vota, tras lo cual introducirá el sobre en la urna que corresponda.  
51.12 Cerradas las mesas de las delegaciones, las urnas, debidamente precintadas serán trasladadas a la sede principal para el recuento de los votos. Una vez finalizadas las votaciones en todas las mesas y agrupadas las papeletas, comenzará el escrutinio y una vez finalizado se proclamará electos para cada cargo a los candidatos que obtengan el mayor número de votos.  
51.13 Deberán ser declarados nulos totalmente aquellos votos emitidos en papeletas distintas o que contengan expresiones ajenas al estricto contenido de la votación, o que contengan tachaduras o raspaduras, y nulos parcialmente, en cuanto al cargo a que afectare, las que indiquen más de un candidato para un mismo cargo, o nombre de personas que no concurran a la elección.  
51.14 Aquellas papeletas que se hallen solo parcialmente rellenadas en cuanto al número de candidatos, pero que reúnan los requisitos exigidos para su validez, lo serán para los cargos y personas correctamente expresados.  
51.15 En caso de empate se entenderá elegido el que más votos hubiere obtenido entre los ejercientes; de persistir este, el de mayor tiempo de ejercicio en el Colegio; y si aún se mantuviere el empate, el de mayor edad.  
51.16 La Junta de Gobierno podrá establecer varias sedes para la votación, constituyendo en cada una de ellas la correspondiente mesa electoral, en cuyo caso las listas de colegiados electores serán por cada sede, según el domicilio deldespacho, pudiendo votar los colegiados exclusivamente en la sede en cuya lista estén incluidos, salvo los miembros de la mesa electoral, que votarán en la sede cuya mesa integren.  
  
Artículo 52. Toma de posesión  
Las personas elegidas tomarán posesión, en acto solemne, en la fecha de la primera Junta de Gobierno que se celebre tras las elecciones y, previo juramento o promesa de cumplir fielmente el cargo respectivo y guardar secreto de las deliberaciones de la Junta de Gobierno, se les impondrán los distintivos colegiales acreditativos de sus cargos. En este momento cesarán los cargos sustituidos, si no lo hubieran hecho con anterioridad.  
  
Artículo 53. Comunicación del resultado  
En el plazo de cinco días desde la constitución de los órganos de gobierno, deberá comunicarse esta al Consejo Valenciano de Colegios de la Abogacía, al Consejo General de la Abogacía Española, e inscribirse en el Registro de colegios profesionales de la Comunitat Valenciana.   
  
Artículo 54. Recursos en materia electoral  
Los recursos que se interpongan durante el proceso electoral o contra su resultado serán admitidos en un solo efecto y no suspenderán la votación, proclamación y toma de posesión de los electos o electas.  
  
  
CAPÍTULO QUINTO  
Agrupaciones y secciones  
  
Artículo 55. Agrupaciones  
55.1 Para el mejor cumplimiento de sus fines y la mayor eficacia de sus funciones, el Colegio podrá establecer, por acuerdo de su Junta de Gobierno, Agrupaciones en aquellos partidos judiciales en que así lo requieran los intereses profesionales, que funcionarán conforme al reglamento que aprobará la Junta de Gobierno. La demarcación de cada Agrupación podrá comprender uno o varios partidos judiciales.  
55.2 La agrupación tendrá como misión colaborar con la Junta de Gobierno en el ámbito de su demarcación, bajo cuyas directrices actuará.  
55.3 La organización, régimen y funcionamiento de la Agrupación se regularán en sus estatutos particulares que en ningún caso podrán ser contrarios a los del Colegio.  
55.4 Las Agrupaciones podrán ser disueltas en cualquier momento por acuerdo de la Junta de Gobierno.  
  
Artículo 56. Agrupación de la Abogacía Joven de Castellón  
56.1 En la Corporación existirá una Agrupación de la Abogacía Joven.  
56.2 La organización, régimen y funcionamiento de la Agrupación se regularán en su Estatuto particular, aprobado por la Junta de Gobierno, que en ningún caso podrá ser contrario al del Colegio.  
56.3 En los presupuestos generales del Colegio se podrá prever una partida como dotación económica para atender al mantenimiento de la Agrupación debiendo darse cuenta en el mes de enero de cada año a la Junta de Gobierno del concreto destino dado a los fondos que se le hubieren entregado a fin de que se justifiquen debidamente en la cuenta general de gastos del Colegio.  
  
Artículo 57. Secciones  
La Junta de Gobierno, por propia iniciativa o a petición de un número mínimo de veinticinco colegiados o colegiadas, podrá crear cuantas Secciones tenga por conveniente al objeto de posibilitar el contacto entre colegiados y colegiadas especializados en materias concretas y el recíproco intercambio de información técnico-jurídica sobre el tema que se trate. Las Secciones podrán proponer las iniciativas que estimen procedentes a la Junta de Gobierno.  
  
Artículo 58. Aspectos comunes a Agrupaciones y Secciones  
Las actuaciones y comunicaciones de las Secciones y Agrupaciones existentes en el seno del Colegio habrán de ser identificadas como de tal procedencia, sin atribuirse a la Corporación.  
  
  
CAPÍTULO SEXTO  
Comisiones  
  
Artículo 59. Creación y clases de Comisiones  
59.1 La Junta de Gobierno, para una mayor eficacia en el desarrollo de sus funciones, estará asistida de las Comisiones que cree de forma permanente o temporal cuando se considere necesario u oportuno.  
  
59.2 Las Comisiones podrán designar de entre sus miembros dos personas para que desempeñen una la coordinación y otra la secretaría y podrán organizarse mediante subcomisiones.  
  
Artículo 60. Funcionamiento, composición y miembros de las Comisiones  
60.1 Las Comisiones funcionarán bajo principios democráticos, adoptando sus acuerdos por el voto mayoritario de sus componentes, ostentando voto de calidad la persona que lleve la coordinación en caso de empate.  
60.2 Los miembros de las comisiones, incluida la persona coordinadora, podrán no ser miembros de la Junta de Gobierno.  
60.3 Los miembros serán designados por la Junta de Gobierno y desarrollarán su cometido durante el tiempo de mandato de la Junta pero pudiendo ser cesados por esta en cualquier momento.  
60.4 Las relaciones entre cada Comisión y la Junta de Gobierno se mantendrá a través del miembro de la Junta que esta designe o de la persona que lleve la coordinación.  
60.5 Con carácter excepcional y en función de la trascendencia de una determinada cuestión sometida al conocimiento de la Comisión, a petición de la persona que lleve la coordinación, podrá asistir el miembro de la Comisión que se designase, con voz pero sin voto, a la sesión de Junta de Gobierno que hubiere de estudiar el asunto o decidir sobre él.  
60.6 Los miembros de las Comisiones prestarán ante la Junta de Gobierno juramento o promesa de mantener el secreto de las deliberaciones.  
  
Artículo 61. Comisión de Deontología Profesional  
61.1 Con esa denominación existirá en el ámbito del Colegio una Comisión cuyo cometido será la instrucción y tramitación de los expedientes que en materia disciplinaria sean incoados por la Junta de Gobierno, ateniéndose tanto a lo preceptuado en este Estatuto, el Estatuto General de la Abogacía Española como a lo regulado en el Reglamento de Procedimiento Disciplinario.  
61.2 Igualmente procederá al estudio y averiguación del contenido de cuantas denuncias se interpusieren ante el Colegio en materia de intrusismo, proponiendo a la Junta de Gobierno cuantas iniciativas y medidas deban adoptarse en esta materia.  
61.3 A requerimiento de la Junta de Gobierno, evacuará los informes sobre las materias que le son propias.  
61.4 La instrucción de los procedimientos disciplinarios viene atribuida a los instructores y la tramitación de las informaciones previas a los ponentes, que deberán ser miembros de la Comisión de Deontología.  
61.5 La resolución de las informaciones previas y los expedientes disciplinarios corresponden a la Junta de Gobierno.  
  
  
TÍTULO VIII  
Régimen económico  
  
Artículo 62. Principios informadores y cuentas anuales  
62.1 El ejercicio económico del Colegio coincidirá con el año natural.  
62.2 El funcionamiento económico del Colegio se ajustará al régimen de presupuesto anual y será objeto de una ordenada contabilidad, a cuyos efectos se confeccionará una memoria anual, de acuerdo con lo dispuesto por la ley.  
62.3 Las Cuentas Anuales serán objeto de auditoría por auditor nombrado por la Junta de Gobierno.  
62.4 Todos los colegiados podrán examinar las cuentas anuales desde el día siguiente a la fecha de convocatoria de la Junta General a que hubieran de someterse para su aprobación o rechazo. Este derecho de información se ejercerá mediante examen personal por parte del colegiado.  
Artículo 63. Recursos económicos  
Constituyen recursos económicos del Colegio:  
a) Los rendimientos de cualquier naturaleza que produzcan las actividades que realice, especialmente los derivados de la organización de actividades de formación, y los bienes o derechos que integren su patrimonio.  
b) Las cuotas de incorporación.  
c) Los derechos que correspondan por expedición de certificaciones.  
d) Los derechos que correspondan por la emisión de dictámenes, resoluciones, informes o consultas que se realicen sobre cualquier materia, incluidas las referidas a honorarios, así como por la prestación de otros servicios colegiales.  
e) El importe de las cuotas ordinarias, fijas o variables, así como el de las cuotas extraordinarias.  
f) Las subvenciones o donativos que se concedan por cualesquiera Administraciones públicas o por personas físicas o jurídicas.  
g) Los bienes y derechos de toda clase que por herencia, legado u otro título pasen a formar parte de su patrimonio.  
h) Las multas pecuniarias abonadas en virtud de resolución disciplinaria firme, que se destinarán preferentemente a fines asistenciales.  
i) Cualquier otro que legalmente procediere.  
  
Artículo 64. Presupuesto  
64.1 Anualmente la Junta de Gobierno elaborará un presupuesto que elevará a la Junta General para su examen, enmienda y aprobación o rechazo.  
64.2 Si no se aprobasen antes del primer día del ejercicio económico correspondiente, se considerarán automáticamente prorrogados los presupuestos del ejercicio económico anterior, incrementados en el IPC del ejercicio anterior.  
  
  
TÍTULO IX  
Responsabilidad disciplinaria. Régimen y procedimiento sancionador  
  
CAPÍTULO PRIMERO  
Responsabilidad disciplinaria  
  
Artículo 65. Responsabilidad disciplinaria  
La Junta de Gobierno es competente para el ejercicio de la potestad disciplinaria en los términos que prevén las normas legales y estatutarias sobre la materia.  
  
Artículo 66. Principios generales  
66.1 Los profesionales de la abogacía y las sociedades profesionales en que participen o presten servicio están sujetos a responsabilidad disciplinaria.  
66.2 Las facultades disciplinarias de la autoridad judicial sobre los profesionales de la Abogacía se ajustarán a lo dispuesto en las Leyes procesales. Las sanciones o correcciones disciplinarias que impongan los Tribunales se harán constar en el expediente de la persona sancionada.  
66.3 Las sanciones disciplinarias corporativas se harán constar en todo caso en el expediente personal del colegiado o en el particular de la sociedad profesional.  
  
Artículo 67. Potestad disciplinaria  
67.1 La potestad disciplinaria sobre los profesionales de la abogacía y sociedades profesionales se ejercerá por el Colegio cuando la infracción se haya cometido en su ámbito territorial.  
67.2 La potestad disciplinaria que recaiga sobre miembros de la Junta de Gobierno o consejeros del Consejo Valenciano de Colegios de la Abogacía durante el tiempo en que ocupen dichos cargos será competencia del Consejo Valenciano de Colegios de la Abogacía de acuerdo con lo dispuesto en su estatuto y en las demás normas que fueran aplicables. La potestad disciplinaria que recaiga sobre consejeros del Consejo General de la Abogacía Española, en su condición de tal órgano, será competencia del Consejo General de la Abogacía Española.  
  
  
  
Artículo 68. Principio de tipicidad  
Son infracciones disciplinarias las conductas descritas como tales en el presente Estatuto, en el Estatuto General de la Abogacía Española y demás normas de aplicación.  
  
Artículo 69. Principio de proporcionalidad  
69.1 La imposición de cualquier sanción guardará la debida adecuación entre la gravedad delhecho constitutivo de la infracción y la sanción aplicada. A tal fin se considerará, en todo caso, la existencia de reincidencia y reiteración, teniendo especialmente en cuenta la naturaleza y entidad de los perjuicios causados a terceros o a la profesión.  
69.2 Se graduarán en conformidad con lo dispuesto en el Estatuto General de la Abogacía Española.  
  
  
CAPÍTULO SEGUNDO  
Infracciones y sanciones correspondientes   
a los profesionales de la abogacía  
  
Artículo 70. Clases de infracciones  
Las infracciones que pueden llevar aparejada sanción disciplinaria se califican en muy graves, graves y leves.  
  
Artículo 71. Infracciones muy graves  
Son infracciones muy graves de los profesionales de la Abogacía:  
a) La condena en sentencia firme por delitos dolosos, en cualquier grado de participación, como consecuencia del ejercicio de la profesión.  
b) La condena en sentencia firme a penas graves conforme al artículo 33.2 del Código Penal.  
c) El ejercicio de la profesión en vulneración de resoluciones administrativas o judiciales firmes de inhabilitación o prohibición del ejercicio profesional.  
d) La colaboración o el encubrimiento del intrusismo profesional.  
e) El ejercicio de la profesión estando incurso en causa de incompatibilidad.  
f) La vulneración del deber de secreto profesional cuando la concreta infracción no esté tipificada de forma específica.  
g) La renuncia o el abandono de la defensa que le haya sido confiada cuando se cause indefensión al cliente.  
h) La negativa injustificada a realizar las intervenciones profesionales que se establezcan por Ley, conforme a lo previsto en el artículo 17 del Estatuto General de la Abogacía Española.  
i) La defensa de intereses contrapuestos con los del propio profesional de la Abogacía o con los del despacho del que formara parte o con el que colabore.  
j) La retención o apropiación de cantidades correspondientes al cliente y recibidas por cualquier concepto.  
k) La apropiación o retención de documentos o archivos relativos a clientes del despacho en el que haya estado integrado previamente, salvo autorización expresa del cliente.  
l) El quebrantamiento de las sanciones impuestas.  
m) La publicidad de servicios profesionales con incumplimiento de los requisitos del artículo 20.2.c del Estatuto General de la Abogacía Española.  
n) En las actuaciones desarrolladas en la prestación de servicios de asistencia jurídica gratuita, así como en la prestación de servicios de asistencia jurídica cuya gestión sea encomendada al Colegio a través del correspondiente convenio o contrato administrativo o cualquier otro instrumento jurídico:  
i. Percibir honorarios o derechos cuyo abono no corresponda de acuerdo con la normativa que le sea de aplicación o con el contrato o convenio suscrito.  
ii. La falsedad repetida en la justificación de asuntos asignados.  
  
Artículo 72. Infracciones graves  
Son infracciones graves de los profesionales de la Abogacía:  
a) La vulneración de los deberes deontológicos en los casos siguientes:  
i. La infracción de los deberes de confidencialidad y de las prohibiciones que protegen las comunicaciones entre profesionales de la Abogacía en los términos establecidos en el Estatuto General de la Abogacía Española y en el artículo 23 y 24 de este Estatuto.  
ii. El incumplimiento de los compromisos alcanzados entre compañeros, verbalmente o por escrito, en el ejercicio de sus funciones profesionales.  
iii. La falta de respeto debido o la realización de alusiones personales de menosprecio o descrédito, en el ejercicio de la profesión, a otro profesional de la Abogacía o a su cliente.  
iv. La inducción injustificada al cliente a no abonar los honorarios devengados por un compañero en caso de sustitución o cambio de profesional de la Abogacía.  
v. La retención de documentación de un cliente contra sus expresas instrucciones.  
vi. La falta de remisión de la documentación correspondiente al profesional de la Abogacía que le sustituya en la llevanza de un asunto.  
vii. La citación de un profesional de la Abogacía como testigo de hechos relacionados con su actuación profesional.  
b) La publicidad de servicios profesionales con incumplimiento de los requisitos del artículo 20 del Estatuto General de la Abogacía Española, salvo lo previsto en el artículo 124.n), en relación con el artículo 20.2.c.  
c) El incumplimiento de los deberes de identificación e información que se recogen en los artículos 48 y 49 del Estatuto General de la Abogacía Española.  
d) El incumplimiento de las obligaciones en materia de reclamaciones recogidas en el artículo 52 del Estatuto General de la Abogacía Española.  
e) La falta de respeto debido a quienes intervengan en la Administración de Justicia.  
f) La falta de pago de las cuotas colegiales, sin perjuicio de la baja en el Colegio por dicho motivo.  
g) La falta de respeto debido o la incomparecencia injustificada a las citaciones efectuadas, bajo apercibimiento, por los miembros de los órganos corporativos o de gobierno de la Abogacía en el ejercicio de sus funciones.  
h) La falta de cumplimiento de sus funciones como miembros de órganos de gobierno corporativo que impida o dificulte su correcto funcionamiento.  
i) La condena penal firme por la comisión de delitos leves dolosos como consecuencia del ejercicio de la profesión.  
j) La defensa de intereses en conflicto con los de otros clientes del profesional de la Abogacía o despacho del que formara parte o con el que colaborase, en vulneración de lo establecido en el artículo 51 del Estatuto General de la Abogacía Española.  
k) El incumplimiento injustificado del encargo contenido en la designación realizada por el Colegio en materia de asistencia jurídica gratuita.  
l) El incumplimiento de la obligación de comunicar la sustitución en la dirección profesional de un asunto al compañero sustituido, en los términos previstos en el artículo 60 del Estatuto General de la Abogacía Española.  
m) La relación o comunicación con la parte contraria cuando le conste que está representada o asistida por otro profesional de la Abogacía, salvo su autorización expresa.  
n) El abuso de la circunstancia de ser el único profesional de la Abogacía interviniente causando una lesión injusta.  
ñ) La incomparecencia injustificada a cualquier diligencia judicial, siempre que cause un perjuicio a los intereses cuya defensa le hubiera sido confiada.  
o) El pago, cobro, exigencia o aceptación de comisiones u otro tipo de compensación de otro profesional de la Abogacía o de cualquier persona, infringiendo las normas legales sobre competencia o las reguladoras de la deontología profesional.  
p) La negativa o el retraso injustificado a rendir cuentas del encargo profesional o a hacer la correspondiente liquidación de honorarios y gastos que le sea exigida por el cliente.  
q) La compensación de honorarios con fondos del cliente que no hayan sido recibidos como provisión, sin su consentimiento.  
r) La falsa atribución de un encargo profesional.  
s) La embriaguez o consumo de drogas cuando afecten al ejercicio de la profesión.  
t) La falta de contratación de seguro o garantía cuando la obligación de contar con dicho régimen de garantía para cubrir las responsabilidades por razón delejercicio profesional así esté prevista por ley.  
u) En las actuaciones desarrolladas en la prestación de servicios de asistencia jurídica gratuita:  
i. No devolver honorarios o derechos percibidos cuando corresponda su devolución de acuerdo con lo establecido en la Ley de Asistencia Jurídica Gratuita.  
ii. Solicitar honorarios o derechos cuyo abono no corresponda de acuerdo con la normativa que le sea de aplicación.  
iii. No realizar la asistencia requerida en la guardia, sin justificación.  
iv. La no comparecencia, estando de guardia, en los centros de detención, Juzgado o Fiscalía de Menores, una vez requerido para ello, dentro delplazo legalmente establecido.  
v. Estar dado de alta en el turno de oficio en la demarcación colegial establecida por el Colegio a efectos de turno, en la que no se tenga el despacho principal o único.  
vi. No comunicar la percepción de costas de contrario en los procedimientos asignados en Turno de Oficio.  
vii. La desatención del servicio por el abogado o abogada durante el período de guardia por causa que le sea imputable.  
viii. No estar localizable o disponible durante las horas del servicio de guardia.  
ix. La no equitativa distribución de asistencias o asuntos por parte de quienes, en su caso, realicen funciones de coordinación o dirección del servicio.  
x. La sustitución en una actuación concerniente al turno del oficio por un Letrado que no cumpla los requisitos para estar dado de alta en el turno de oficio o asistencia correspondiente.  
xi. Las sustituciones reiteradas del letrado designado de oficio por otro compañero que esté adscrito al turno, sin la autorización del Colegio  
xii. La sustitución de la guardia o asistencia a otro letrado sin la autorización previa por el Colegio.  
xiii. La ocultación al Colegio de estar incurso en causa de incompatibilidad para estar adscrito al Turno de Oficio.  
xiv. La falta de colaboración con el Colegio en el trámite de auditoría, cuando sea requerido para ello.  
xv. No presentar la solicitud de justicia gratuita cuando con ello se ha causado un perjuicio grave al justiciable.  
xvi. No formular la reclamación ante el FOGASA, por insolvencia de la empresa, sin informar al justiciable por escrito de que dicha reclamación no forma parte del servicio y de los trámites a seguir, así como del plazo legal para ello.  
xvii. La falsedad en la justificación de asuntos asignados.  
xviii. La contratación, a título particular, del profesional de la abogacía designado del Turno, o a su(s) compañero(s) de despacho, para el asunto en el que haya sido designado.  
v) En la prestación de servicios de asistencia jurídica cuya gestión sea encomendada al Colegio a través del correspondiente convenio o contrato administrativo o cualquier otro instrumento jurídico:  
i. La solicitud de honorarios al ciudadano atendido por el trabajo profesional realizado en el marco de estos servicios.  
ii. La derivación del asunto o del ciudadano atendido, al despacho propio o la recomendación al de un tercero concreto.  
iii. No prestar personalmente el servicio para el que ha sido designado.  
iv. La falta de colaboración con el Colegio en el trámite de auditoría, cuando sea requerido para ello.  
v. La falsedad en la justificación de asuntos asignados.  
w) Los demás actos u omisiones que constituyan ofensa grave a la dignidad de la profesión y a las reglas que la gobiernan, conforme a lo establecido en el Estatuto General de la Abogacía Española y otras normas legales.  
  
Artículo 73. Infracciones leves  
Son infracciones leves de los profesionales de la abogacía:  
a) Ofender en cualquier comunicación privada oral o escrita al abogado de la parte contraria, siempre que no haya trascendido la ofensa.  
  
b) Comprometer en sus comunicaciones y manifestaciones con el abogado de la parte contraria al propio cliente con comentarios o manifestaciones que puedan causarle desprestigio.  
c) Impugnar reiterada e injustificadamente los honorarios de otros abogados.  
d) No atender con la debida diligencia las visitas, comunicaciones escritas o telefónicas de otros abogados.  
e) No comunicar al Colegio, por escrito, el cambio de domicilio profesional, números de teléfono o cualquier otra circunstancia personal que afecte a su relación con aquel.  
f) No consignar en el primer escrito o actuación judicial su identificación como abogado o abogada.  
g) La no comunicación por el abogado o abogada de su vinculación profesional con empresas de intermediación a las que se refiere el artículo 19 del presente Estatuto.  
h) La incomparecencia injustificada a cualquier diligencia judicial sin que se acredite, bien la comunicación o el intento de comunicación advirtiendo de la misma al órgano judicial, bien la concurrencia de causa mayor que lo justifique, cuando no sea calificada como infracción grave:  
i) En las actuaciones desarrolladas en la prestación de servicios de asistencia jurídica cuya gestión sea encomendada al Colegio a través del correspondiente convenio o contrato administrativo o cualquier otro instrumento jurídico.  
i. La renuncia injustificada a las designaciones de guardia, asistencia o servicio designado.  
ii. No atender con la diligencia debida los asuntos derivados del Turno de Oficio, cuando el incumplimiento no constituya infracción grave o muy grave.  
iii. La desatención del servicio.  
iv. Acudir con retraso, sin previo aviso o justificación, a realizar las actuaciones dimanantes de la guardia.  
v. No estar localizable para la prestación de alguna asistencia durante el día de guardia sin causa justificada.  
j) Cualesquiera otros incumplimientos de lo previsto en el presente Estatuto, en el Estatuto General de la Abogacía Española o en el Código Deontológico, cuando no constituyan infracción grave o muy grave.  
k) Los demás actos u omisiones que constituyan ofensa leve a la dignidad de la profesión y a las reglas que la gobiernan, conforme a lo establecido en el Estatuto General de la Abogacía Española y otras normas legales.  
  
Artículo 74. Clases de sanciones  
Las sanciones que podrán imponerse a los profesionales de la Abogacía son las siguientes:  
a) Apercibimiento por escrito.  
b) Multa pecuniaria.  
c) Suspensión del ejercicio de la Abogacía.  
d) Expulsión del Colegio.  
e) En las actuaciones desarrolladas en la prestación de servicios de asistencia jurídica gratuita, además, la exclusión del profesional de la Abogacía de dichos servicios.  
f) En las actuaciones desarrolladas en la prestación de servicios de asistencia jurídica cuya gestión sea encomendada al Colegio a través del correspondiente convenio o contrato administrativo, o cualquier otro instrumento jurídico. Además, la exclusión del profesional de la Abogacía de dichos servicios.  
  
Artículo 75. Sanciones  
75.1 Por la comisión de infracciones muy graves, atendiendo a criterios de proporcionalidad, podrá imponerse la expulsión del Colegio o la suspensión del ejercicio de la Abogacía por plazo superior a un año sin exceder de dos.  
75.2 Por la comisión de infracciones graves podrá imponerse la sanción de suspensión del ejercicio de la Abogacía por un plazo superior a 15 días sin exceder de un año o multa pecuniaria por importe de entre 1.001 y 10.000 euros.  
75.3 Por la comisión de infracciones leves podrá imponerse la sanción de apercibimiento escrito, o suspensión del ejercicio de la Abogacía por un plazo no superior a 15 días, o multa pecuniaria por importe de hasta 1.000 euros.  
75.4 Las sanciones que se impongan por infracciones graves o muy graves relacionadas con actuaciones desarrolladas en la prestación de Servicios de Turno de Oficio o en la prestación de servicios de asistencia jurídica cuya gestión sea encomendada al Colegio a través del correspondiente convenio o contrato administrativo, llevarán aparejada, en todo caso, la exclusión del profesional de la Abogacía de dichos servicios por un plazo mínimo de seis meses e inferior a un año si la infracción fuera grave y de entre uno y dos años si fuera muy grave. En el caso de infracciones leves, podrá imponerse la exclusión del profesional de la Abogacía por dichos servicios por un plazo no superior a seis meses.  
  
  
CAPÍTULO TERCERO  
Infracciones y sanciones correspondientes a las sociedades profesionales  
  
Artículo 76. Principios generales  
76.1 La sociedad profesional podrá ser sancionada en los términos previstos en este Estatuto, con remisión al Estatuto General de la Abogacía Española en lo no previsto en el presente de manera expresa.  
  
76.2 Las sociedades profesionales podrán ser sancionadas por las infracciones cometidas por los profesionales de la abogacía que las integran, cuando resulte acreditada su responsabilidad concurrente, como partícipes o encubridores, en la comisión de dichas infracciones.  
76.3 Se presumirá que existe esa responsabilidad concurrente cuando las infracciones se hayan cometido por cuenta y en provecho de la sociedad profesional por sus administradores o por quienes, siguiendo sus instrucciones, las representen.  
76.4. En estos supuestos se considerará la infracción de la sociedad profesional como de la misma clase que la cometida por el profesional de la abogacía a efectos de aplicar la sanción correspondiente.  
76.5 Igualmente podrán ser sancionadas las sociedades profesionales por la realización de conductas directamente imputables a la sociedad que se encuentren tipificadas como infracciones para los profesionales de la abogacía, graduándose las infracciones con arreglo a lo previsto en el presente Estatuto en lo relativo al catálogo de infracciones.  
  
Artículo 77. Clases de infracciones  
77.1 Las sociedades profesionales podrán cometer sanciones muy graves, graves o leves.  
77.2 Es infracción muy grave de las sociedades profesionales la falta de un seguro en vigor o garantía equivalente que cubra la responsabilidad en la que puedan incurrir en el ejercicio de sus actividades cuando la obligación de contar con dicho régimen de garantía así esté previsto por ley.  
77.3 Constituye infracción grave de las sociedades profesionales:  
a) La falta de presentación para su inscripción en el Registro del Colegio correspondiente, en el plazo establecido, de los cambios de socios y administradores o de cualquier modificación del contrato social que deba ser objeto de inscripción.  
b) El impago de las cargas previstas colegialmente.  
77.4 Son infracciones leves de las sociedades profesionales los incumplimientos de cualesquiera otros deberes impuestos a estas sociedades que no esté tipificados en los artículos anteriores pero sí en el Estatuto General de la Abogacía Española o en el Código Deontológico.  
  
Artículo 78. Clases de sanciones  
78.1 Por la comisión de infracciones muy graves la sanción será la de baja de la sociedad en el Registro del Colegio correspondiente.  
78.2 Por la comisión de infracciones graves, atendiendo a criterios de proporcionalidad, apercibimiento y multa pecuniaria por importe de entre 1.501 y 15.000 euros.  
78.3 Por la comisión de infracciones leves, atendiendo a criterios de proporcionalidad, apercibimiento o multa pecuniaria por importe de 300 euros hasta 1.500 euros.  
  
  
CAPÍTULO CUARTO  
Procedimiento disciplinario sancionador  
  
Artículo 79. Procedimiento sancionador  
79.1 Las sanciones disciplinarias solo podrán imponerse en virtud de procedimiento instruido al efecto en el que se garanticen al profesional de la abogacía los derechos a ser notificado de los hechos que se le imputan, formular alegaciones y utilizar los medios de defensa admitidos por el ordenamiento jurídico que resulten procedentes.  
79.2 El procedimiento se iniciará de oficio, por acuerdo de la Comisión de Deontología, bien por propia iniciativa o como consecuencia de denuncia.  
79.3 Con anterioridad al acuerdo de iniciación, el órgano competente podrá abrir un período de información previa con el fin de determinar si procede o no iniciar el procedimiento sancionador. En el caso en que se acuerde su inicio, se deberá nombrar un instructor de entre los miembros de la Comisión Deontológica, o de entre profesionales colegiados que hayan formado parte de la Junta de Gobierno o con más de diez años de ejercicio.  
79.4 El procedimiento se tramitará de conformidad con lo establecido en la legislación administrativa básica y normas que la desarrollen, así como en lo dispuesto por la normativa autonómica, reglamento de procedimiento disciplinario aprobado por el Estatuto General de la Abogacía Española y lo dispuesto en el presente Estatuto. En el caso de infracciones leves se aplicará un procedimiento simplificado.  
79.5 El plazo máximo en que debe dictarse y notificarse la resolución expresa que ponga fin al procedimiento disciplinario será de seis meses, salvo que legalmente se fije otro mayor.  
  
Artículo 80. Medidas de carácter provisional  
80.1 La Junta de Gobierno podrá adoptar, mediante acuerdo motivado, las medidas de carácter provisional que resulten necesarias para asegurar la eficacia de la resolución que pudiera recaer, el buen fin del procedimiento y evitar el mantenimiento de los efectos de la infracción.  
80.2 Las medidas de carácter provisional podrán consistir en la suspensión en el ejercicio profesional de la persona afectada.  
80.3 Se ajustarán a la intensidad, proporcionalidad y necesidades de los objetivos que se pretendan garantizar en cada caso concreto, y se mantendrán en los supuestos de suspensión del expediente disciplinario.  
80.4 La resolución que acuerde las medidas de carácter provisional deberá ser notificada a la persona colegiada afectada y será recurrible conforme a lo previsto en este Estatuto, en el Estatuto General de la Abogacía Española y demás normativa que le sea de aplicación.  
  
  
Artículo 81. Recursos  
81.1 Contra la resolución dictada por la Junta de Gobierno en estos procedimientos podrá interponerse recurso de alzada ante la Junta de Gobierno del Colegio para su remisión al Consejo Valenciano de Colegios de la Abogacía, en el plazo de un mes a contar desde su adopción o, en su caso, la notificación de aquella, conforme al procedimiento recogido en los artículos 121 y 122 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas y el Estatuto del Consejo Valenciano de Colegios de la Abogacía.  
81.2 La resolución del recurso de alzada agota la vía administrativa, pudiendo ser impugnada ante la jurisdicción contencioso-administrativa, en la forma y plazos establecidos en la Ley reguladora de la misma.  
  
Artículo 82. Ejecución de las sanciones  
82.1 Las sanciones disciplinarias serán ejecutadas en sus propios términos por la Junta de Gobierno, una vez que sean firmes en vía administrativa, sin perjuicio de la suspensión que pudiera acordarse por el Juzgado o Tribunal competente, en caso de interposición de recurso contencioso-administrativo. No obstante, quedarán en suspenso si el interesado interpusiere el recurso de alzada mencionado en el artículo anterior y solicitase dicha suspensión, hasta la resolución de dicho recurso.  
82.2 El cumplimiento de la sanción se hará efectiva en cuanto sea posible, por acuerdo de la Junta de Gobierno al efecto, salvo que haya transcurrido el plazo de prescripción.  
  
Artículo 83. Efectos de la sanción  
83.1 Las sanciones impuestas por el Colegio de Abogados de Castellón surtirán efectos en el ámbito de todos los Colegios de España y todas ellas serán comunicadas al Consejo General de la Abogacía Española y al Consejo Valenciano de la Abogacía.  
83.2 Para los casos en que no se pueda notificar la sanción al infractor en el domicilio o a través de los medios existentes en los ficheros colegiales, será válida la notificación mediante el tablón del Colegio, sea en formato físico o electrónico.  
83.3 Dicha sanción será también anotada en el expediente personal del profesional de la abogacía, o en el de la sociedad profesional.  
  
Artículo 84. Prescripción de las infracciones  
84.1 Las infracciones muy graves prescribirán a los tres años, las graves a los dos años y las leves a los seis meses.  
84.2 El plazo de prescripción de las infracciones comenzará a contarse desde el día en que la infracción se hubiera cometido. Interrumpirá la prescripción la iniciación, con conocimiento del interesado, del procedimiento sancionador o del acuerdo de apertura de información previa, reanudándose, en este caso, el cómputo delplazo de prescripción si dentro del plazo de tres meses no se iniciase el procedimiento disciplinario.  
84.3 En todo caso se reanudará el cómputo del plazo de prescripción si el procedimiento permaneciere paralizado durante más de un mes por causa no imputable al colegiado.  
   
Artículo 85. Prescripción de las sanciones  
85.1 Las sanciones impuestas por infracciones muy graves prescribirán a los tres años; las impuestas por infracciones graves, a los dos años; y las impuestas por infracciones leves, a los seis meses.  
85.2 El plazo de prescripción de la sanción comenzará a contar desde el día siguiente a aquel en que puedan ser ejecutadas. Interrumpirá la prescripción la iniciación, con conocimiento del interesado, del procedimiento de ejecución, volviendo a transcurrir el plazo si aquel está paralizado durante más de un mes por causa no imputable al infractor.  
85.3 El plazo de prescripción de la sanción, cuando el sancionado quebrante su cumplimiento, comenzará a contar desde la fecha del quebrantamiento.  
  
Artículo 86. Cancelación de la anotación de las sanciones  
En cuanto a la cancelación de la anotación de las sanciones en el expediente personal delprofesional de la abogacía y la cancelación de la anotación de las sanciones en el expediente particular de la sociedad profesional se estará a lo dispuesto en el Estatuto General de la Abogacía Española.  
  
Artículo 87. Rehabilitación del profesional de la abogacía expulsado  
87.1 El profesional de la abogacía sancionado disciplinariamente con la expulsión del Colegio podrá obtener la rehabilitación para el ejercicio de la profesión cuando se cumplan los requisitos previstos en los apartados siguientes.  
87.2 La rehabilitación exigirá el transcurso de un plazo de cinco años desde que la sanción de expulsión hubiese sido ejecutada, así como no haber incurrido en causa de indignidad o desprecio de los valores y obligaciones profesionales y deontológicas, y la acreditación de haber superado las actividades formativas que en materia de deontología profesional establezca la Junta de Gobierno, y los cursos que en materia de turno de oficio y asistencia jurídica gratuita determine dicha Junta de Gobierno, en este último caso siempre que la sanción derive de una infracción cometida en la prestación de dichos servicios.  
87.3 La rehabilitación se solicitará a la Junta de Gobierno del Colegio que impuso la sanción de expulsión, debiendo valorarse, para resolver sobre la misma, las siguientes circunstancias:  
a) Antecedentes penales posteriores a la sanción de expulsión y sanciones disciplinarias previas no ejecutadas.  
b) Trascendencia de los daños y perjuicios derivados de la comisión de la infracción sancionada, así como, en su caso, su falta de reparación, atendida la naturaleza de aquellos.  
c) Cualquiera otra relativa a su relación con los clientes, los compañeros, las autoridades y la organización profesional corporativa que permita apreciar la incidencia de la conducta del profesional de la abogacía sobre su futuro ejercicio de la profesión, para lo cual se tendrán en cuenta denuncias o quejas recibidas con posterioridad a la expulsión, siempre que no estuvieran prescritos los hechos a que se refieran.  
87.4 La resolución por la que se deniegue la rehabilitación solicitada deberá ser siempre motivada.  
  
Artículo 88. Régimen de los colegiados no ejercientes  
Los colegiados no ejercientes quedan sometidos a las previsiones del presente Título en todo aquello que les sea de aplicación en relación con su actuación colegial.  
  
Artículo 89. Régimen de los tutores de prácticas externas  
89.1 El régimen disciplinario aplicable a los profesionales de la abogacía tutores de prácticas externas de los cursos o másteres de acceso a la profesión será el establecido por el Estatuto General de la Abogacía Española.  
89.2 La potestad disciplinaria sobre los profesionales de la Abogacía tutores adscritos a la Universitat Jaume I o cualquier otro centro de estudios secundarios, superiores o universitarios de Castellón, corresponde ejercerla al Colegio de la Abogacía de Castellón.  
89.3 En concreto, son infracciones graves del profesional de la abogacía tutor las siguientes:  
a) Incumplir el plan de formación de la entidad responsable de las prácticas externas o no cumplir su normativa reguladora.  
b) Incumplir las instrucciones facilitadas por la dirección del curso o máster o la normativa que regule la tutoría.  
c) Encomendar al alumno tareas ajenas al ejercicio de la abogacía.  
d) Faltar el respeto o consideración al alumno.  
e) No prestar apoyo y asistencia al alumno durante todo el período de prácticas externas ni proporcionarle los medios materiales indispensables para el desarrollo de las prácticas.  
f) No dedicar al alumno el tiempo necesario para transmitirle sus conocimientos, experiencias, métodos y usos de trabajo, así como los principios propios de la Abogacía, con especial atención a sus valores deontológicos.  
g) No redactar la memoria explicativa de las actividades desarrolladas, que ha de ser supervisada por el responsable del equipo de tutoría.  
h) No mantener la condición de profesional de la abogacía durante el desempeño de su función como tutor.  
i) No dar traslado al centro organizador de las prácticas externas delcomportamiento de los alumnos que considere contrarios a las reglas deontológicas y estatutarias de la profesión.  
89.4 Son infracciones leves del profesional de la abogacía tutor, las siguientes:  
a) No coordinar con el responsable del equipo de tutoría su actividad tutorial en el desarrollo de las prácticas externas o no facilitarle la información que este le requiera.  
b) No entrevistarse con los alumnos con la periodicidad que se establezca en la normativa reguladora de cada período de prácticas externas.  
  
c) No mantener una conducta ejemplar durante el desarrollo de su función tutorial.  
89.5 Las infracciones graves serán sancionadas con inhabilitación de hasta tres años para ejercer la tutoría en cualquier curso o máster de acceso, así como con la pérdida de los reconocimientos, incentivos o ventajas obtenidos por el desempeño de su cargo de tutor. Las infracciones leves podrán ser sancionadas con apercibimiento verbal o reprensión privada o apercibimiento por escrito.  
89.6 La sanción deberá graduarse en cada caso atendiendo a la gravedad y efectos delhecho infractor, a la intencionalidad, duración, habitualidad o reiteración en la conducta.  
  
  
TÍTULO X  
Modificación del Estatuto  
  
Artículo 90. Modificación del Estatuto  
Para la aprobación y modificación de estatutos se exigirá un quórum de asistencia de la mitad más uno de colegiados. Si no se reúne este quórum, se celebrará nueva Junta Extraordinaria sin exigencia de quórum especial de asistencia. En la convocatoria de Junta se anunciará ya la hora y fecha de la nueva, para el supuesto de que no se reuniese quórum en la primera, debiendo mediar entre ambas quince días como mínimo.  
  
  
TÍTULO XI  
Régimen jurídico  
  
Artículo 91. Régimen jurídico  
El Colegio de Abogados de Castellón, como corporación de Derecho Público, está sujeto al derecho administrativo en cuanto ejerza potestades públicas. El resto de su actividad se rige por el derecho privado, sin perjuicio de la observancia de las normas sobre la formación de la voluntad de los órganos colegiales previstas en este Estatuto.  
  
Artículo 92. Ley aplicable  
La ley de procedimiento administrativo común de las administraciones públicas y la Ley del régimen jurídico del sector público, se aplicarán a cuantos actos de los órganos colegiales supongan ejercicio de potestades administrativas. Dichas leyes tendrán carácter supletorio para lo no previsto en este Estatuto.  
  
Artículo 93. Ejecutividad.   
Los acuerdos de los órganos colegiales serán inmediatamente ejecutivos, salvo que el propio acuerdo disponga otra cosa, o se trate de materia disciplinaria, en que se estará a lo dispuesto en el Artículo 81 de este Estatuto.   
  
Artículo 94. Plazos  
Los plazos de este Estatuto expresados en días se entenderán referidos a días hábiles, salvo que expresamente se diga otra cosa.  
  
Artículo 95. Recursos contra acuerdos de la Junta de Gobierno  
95.1 Los acuerdos emanados de la Junta de Gobierno que estén sujetos al derecho administrativo, podrán ser objeto de recurso de alzada ante el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados dentro del plazo de un mes, contado a partir del siguiente a aquel en que se hubieran adoptado o, en su caso, notificado a los colegiados o personas a quienes afecte.  
95.2 El recurso podrá interponerse ante el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados o ante la Junta de Gobierno del Colegio de Abogados de Castellón, que lo elevará con sus antecedentes e informe que proceda al Consejo Valenciano dentro de los quince días siguientes a la fecha de presentación.  
  
Artículo 96. Recursos contra acuerdos de la Junta General  
Los acuerdos de la Junta General serán recurribles en alzada por la Junta de Gobierno o por cualquier colegiado a quien afecten personalmente, ante el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados en el plazo de un mes desde su adopción.  
  
Artículo 97. Efectos del recurso de alzada  
La interposición del recurso de alzada ante el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados no suspende la ejecutividad de los acuerdos, salvo en los siguientes casos:  
a) Cuando la Junta de Gobierno acuerde la suspensión de su propio acuerdo.  
b) Cuando se recurra una sanción disciplinaria, si así lo solicita el interesado.  
c) Cuando a instancia de parte así lo acuerde el Consejo Valenciano.  
  
  
TÍTULO XII  
Fusión, absorción, segregación y disolución del Colegio  
  
Artículo 98. Fusión, absorción, segregación y disolución  
La fusión, absorción, segregación y disolución requerirán el cumplimiento previo de lo dispuesto en el artículo 2 del Estatuto General de la Abogacía Española y la aprobación del Gobierno Valenciano previo informe del Consejo Valenciano de Colegios de Abogados. Para la disolución es necesario el acuerdo de la Junta General Extraordinaria con un quórum de la mitad más uno de los colegiados, y con un voto a favor de la mayoría de los presentes, y una Ley de la Generalitat Valenciana, previo informe del Consejo Valenciano de Colegios de Abogados.   
  
  
DISPOSICIÓN TRANSITORIA  
  
Única  
El presente Estatuto se aplicará a los procedimientos que se inicien a partir de su entrada en vigor.  
  
  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
  
Primera  
En todo lo no previsto en el presente Estatuto será de aplicación lo prevenido en las leyes que regulan los Colegios Profesionales y el Estatuto General de la Abogacía Española.  
  
Segunda  
Se habilita expresamente a la Junta de Gobierno para introducir las eventuales modificaciones estatutarias que fueran requeridas por el Consejo General de la Abogacía Española y por el órgano competente de la Generalitat Valenciana, en el trámite de calificación de su legalidad.  
  
  
DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera  
Una vez aprobados los estatutos por la Junta General, se someterán a su aprobación por el Consejo General de la Abogacía de España, de conformidad con el artículo 70.2 y el apartado segundo de la disposición final tercera del Estatuto General de la Abogacía Española, y se comunicarán al órgano competente de la Generalitat Valenciana para su declaración de legalidad e inscripción en el Registro de colegios profesionales de la Comunitat Valenciana y su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de conformidad con lo estipulado en la Ley 6/1999 de Consejos y Colegios Profesionales de la Comunitat Valenciana.  
  
Segunda  
El presente estatuto entrará en vigor el día de la publicación de su inscripción en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, debiendo la Junta de Gobierno dar la oportuna publicidad a su texto para el general conocimiento de los colegiados.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML