Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4057, del 03-08-2001 (2001/7235)

ORDRE de 16 de juliol de 2001, de la Conselleria d'Economia, Hisenda i Ocupació, per la qual s'aprova el Pla General de Comptabilitat Pública de la Generalitat Valenciana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/2001/07/16/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   4057

Data del DOGV
:   03-08-2001

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2001/7235

CVE


Data del document
:   16-07-2001

Organisme emissor
:   Conselleria d'Economia, Hisenda i Ocupació

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [comptabilitat pública](javascript:void(0))
    * [hisenda regional](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

ORDRE de 16 de juliol de 2001, de la Conselleria d'Economia, Hisenda i Ocupació, per la qual s'aprova el Pla General de Comptabilitat Pública de la Generalitat Valenciana. [2001/X7235]
  
El text refós de la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, aprovat pel Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991, en l'article 68, determina que competeix a la Intervenció General, com a centre directiu de la comptabilitat pública, sotmetre al conseller d'Economia, Hisenda i Ocupació el Pla General de Comptabilitat, al qual s'adaptaran les corporacions, els organismes i les altres entitats incloses en el Sector Públic de la Generalitat Valenciana, segons les seues característiques, amb la deguda coordinació i articulació amb el Pla General de Comptabilitat de l'Estat.
  
L'Ordre de 30 de desembre de 1986, de la Conselleria d'Economia i Hisenda, dictà normes provisionals per a la implantació del Pla General de Comptabilitat en la Generalitat Valenciana. Les instruccions d'aquesta ordre es basaven en el Pla General de Comptabilitat Pública anterior, aprovat per Ordre de l'aleshores Ministeri d'Hisenda de 14 d'octubre de 1981.
  
El procés de creació de la Unió Europea ha potenciat la normalització comptable que permetrà obtenir una informació homogènia i consolidable. A aquest efecte, el Ministeri d'Economia i Hisenda aprovà, per Ordre de 6 de maig de 1994, el Pla General de Comptabilitat Pública, adaptat a les directrius europees, com a pla marc per a les administracions públiques. En conseqüència, i amb vista a l'harmonització comptable, cal adaptar el Pla de Comptabilitat de la Generalitat Valenciana que, d'altra banda, respecta els principis inspiradors tant del Projecte de Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, com de la futura Llei d'Estabilitat Pressupostària de l'Estat.
  
Per tot això, a proposta de la Intervenció General de la Generalitat Valenciana, de conformitat amb el que estableix l'article 68 del text refós de la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana
  
ORDENE
  
Primer. Aprovació del Pla General de Comptabilitat Pública de la Generalitat Valenciana
  
S'aprova el Pla General de Comptabilitat Pública de la Generalitat Valenciana que figura com annex a la present ordre.
  
Aquest té caràcter de Pla Marc, al qual se subjectaran els plans parcials, especials o sectorials que hagen d'aprovar-se.
  
Segon. Àmbit d'aplicació
  
El Pla General de Comptabilitat Pública de la Generalitat Valenciana serà d'aplicació a l'administració de la Generalitat Valenciana, a les seues entitats autònomes, fundacions públiques de la Generalitat Valenciana i entitats amb personalitat jurídica pròpia subjectes al règim de comptabilitat en els termes previstos pel text refós de la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana.
  
Tercer. Desplegament del Pla i aplicació informàtica
  
La Intervenció General de la Generalitat Valenciana aprovarà els plans parcials, especials o sectorials, adaptats al Pla General de Comptabilitat Pública de la Generalitat Valenciana, que es requerisquen per als organismes o entitats dependents de la Generalitat Valenciana.
  
L'Àrea de Organització i Sistemes d'Informació disposarà els mitjans informàtics necessaris perquè la implantació del present pla es veja acompanyada de l'entrada en funcionament de l'aplicació informàtica per a la comptabilitat del programa ?Econòmic?.
  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA
  
La Intervenció General de la Generalitat Valenciana aprovarà la taula d'equivalències entre les aplicacions econòmiques de l'estructura pressupostària i els comptes comptables del Pla.
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA
  
Queda derogada l'Ordre de 30 de desembre de 1986 de la Conselleria d'Economia i Hisenda, així com totes aquelles disposicions d'igual o inferior rang que s'oposen al que disposa la present ordre.
  
DISPOSICIONS FINALS
  
Primera
  
Es faculta la Intervenció General de la Generalitat Valenciana perquè dicte les instruccions necessàries per al desplegament de la present ordre.
  
Segona
  
La present ordre entrarà en vigor el dia 1 de gener de 2002.
  
València, 16 de juliol de 2001
  
El conseller d'Economia, Hisenda i Ocupació
  
VICENTE RAMBLA MOMPLET
  
PLA GENERAL DE COMPTABILITAT PÚBLICA
  
DE LA GENERALITAT VALENCIANA
  
Introducció
  
La Comunitat Autònoma Valenciana, a l'igual d'altres administracions públiques, ha sigut partícip en el procés d'evolució del concepte de comptabilitat pública; en el capítol IV del títol III del text refós de la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana recull l'àmbit subjectiu del règim de comptabilitat i en l'article 67 assenyala les finalitats de la comptabilitat pública.
  
Per a la consecució dels fins de gestió, control i anàlisi i divulgació de la informació que persegueix la comptabilitat pública, i inserint-se en el procés de normalització comptable, s'elabora el present Pla de Comptabilitat, respectant la totalitat dels principis recollits en el document ?Principis comptables públics?, aprovat per la ?Comissió de Principis i Normes Comptables Públiques?, i prenent com a model de referència el Pla General de Comptabilitat Pública aprovat mitjançant Ordre del Ministeri d'Economia i Hisenda, de 6 de maig de 1994.
  
Àmbit d'aplicació
  
El Pla General de Comptabilitat Pública de la Generalitat Valenciana es configura com un pla marco aplicable als diferents ens que integren el sector públic de la Comunitat Valenciana sotmesos al règim de Comptabilitat Pública en els termes previstos en el text refós de la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana.
  
L'aplicació del Pla es realitzarà directament o mitjançant l'aprovació dels corresponents plans parcials, especials o sectorials que s'elaboren conforme al Pla General.
  
D'acord amb això, i tenint en compte la configuració del Sector Públic autonòmic, estaran sotmesos a aquest pla:
  
a) L'administració general de la Generalitat Valenciana.
  
b) Les entitats autònomes de caràcter administratiu a què es refereix l'apartat 1 de l'article 5 del text refós de la Llei d'Hisenda de la Generalitat Valenciana.
  
En relació amb les entitats autònomes de caràcter mercantil, industrial, financer o anàleg, les empreses públiques, i les fundacions públiques a les quals es refereix l'article 5 del text refós de la Llei d'Hisenda de la Generalitat Valenciana, se subjecten al règim de comptabilitat en els termes previstos per aquesta llei.
  
Destinataris i requisits de la informació comptable
  
La informació comptable continguda, fonamentalment, en els denominats en el present Pla ?comptes anuals?, ha de ser accessible a una pluralitat d'agents econòmics i socials. Entre els destinataris de la comptabilitat pública s'obri una gamma molt àmplia de col·lectius, des dels òrgans de govern de les entitats als mateixos ciutadans com a tals, passant per les empreses i organitzacions patronals, treballadors i sindicats, subministradors de béns i serveis, prestadors i altres creditors, responsables de la política econòmica, financera i fiscal als seus diferents nivells, parlaments i altres assemblees, legislatives o no, òrgans de control extern dependents d'aquells i, en general, tots aquells col·lectius que es vegen afectats d'una manera o d'una altra per l'activitat economicofinancera del sector públic, que pràcticament són, per una raó o per una altra, i des de diferents òptiques, tots el que componen el teixit polític, econòmic i institucional de la societat.
  
Els requisits essencials que han de complir els estats comptables periòdics són els següents:
  
· Identificabilitat. Els comptes anuals es refereixen a subjectes econòmics perfectament definits quant a la seua àrea d'activitat econòmica i a moments o intervals temporals perfectament identificats. Han de mostrar expressament les dades d'identificació personal i temporal de la informació que hi contenen.
  
· Oportunitat. La informació comptable ha d'oferir-se als seus destinataris en terminis oportuns, ja que unes dades presentades fora d'hora es converteixen en inútils per a la finalitat a la qual estan dirigides. La fixació dels terminis de presentació dels comptes anuals és matèria que correspon en tot cas assenyalar als òrgans pertinents en funció de les necessitats dels destinataris i la pròpia capacitat de tractament i emissió de dades. No obstant això, l'ordenament jurídic estableix uns terminis per a la presentació dels comptes anuals.
  
· Claredat. La informació comptable ha se ser mostrada en termes clars i comprensibles, a fi d'assegurar, en la mesura del que siga possible, l'adequada utilització d'aquesta per part dels seus diferents destinataris, els quals no tenen per què ser especialistes en matèria comptable. La normalització afavoreix substancialment la claredat de la informació en generar uns estats uniformes quant a estructura, terminologia i criteris d'elaboració.
  
· Rellevància. La informació ha de posseir una utilitat notòria, potencial o real per als fins perseguits per diferents destinataris dels comptes anuals, igualment ha de ser completa perquè es puga assolir un coneixement suficient dels fets que es tracten de revelar, per això s'han de declarar totes les dades pertinents i les informacions addicionals necessàries per al procés d'adopció de decisions.
  
· Raonabilitat. La informació comptable no pot assolir en tots els casos una exactitud absoluta sobre els esdeveniments de l'activitat econòmica que tracta de donar a conéixer, per això ha de perseguir una aproximació raonable d'aquests. La majoria dels esdeveniments econòmics es presten a diverses conjectures, no són mesurables amb sencera precisió, depenen d'esdeveniments aleatoris, etc. ... Per tant, basta que els comptes anuals assolisquen una exposició raonable dels fets que tracten de representar. La raonabilitat d'aquests comptes s'aconsegueix a través de l'aplicació correcta dels principis comptables que inspiren la seua elaboració. En tot cas, el registre de les operacions d'execució dels pressupostos, mentre siguen jurídicament vinculants, haurà d'ajustar-se a la normativa vigent.
  
· Economicitat. La informació comptable és útil per al procés d'adopció de decisions, però al mateix temps la seua obtenció ocasiona costos. La informació que ha de proporcionar-se als destinataris ha de tenir en compte el criteri de cost-benefici a l'hora de jutjar sobre el nivell d'agregació o desenvolupament de certes dades que puguen afavorir un coneixement més detallat dels fets per part dels destinataris respectius.
  
· Imparcialitat. La informació continguda en els comptes anuals ha d'elaborar-se amb la intenció que siga absolutament neutral i imparcial, és a dir, que no tergiverse o distorsione les dades en favor de certs destinataris i en perjudici d'uns altres.
  
· Objectivitat. La informació comptable ha d'elaborar-se utilitzant un mecanisme de processament que impedisca al màxim la introducció de criteris subjectius per part dels responsables del procés. Això depén del grau de concreció i consistència del sistema de processament comptable per a produir automàticament mesures de dades al marge de possibles influències subjectives dels seus processadors. La informació comptable posseeix un grau d'objectivitat suficient quan diversos processadors dels mateixos fets comptables, dins d'un mateix sistema d'informació i aplicant les mateixes regles, puguen arribar a unes dades anàlogues entre elles.
  
· Verificabilitat. La informació continguda en els comptes anuals ha de ser susceptible de control i revisió. Tant l'un com l'altra poden tenir un caràcter intern o extern.
  
La verificabilitat interna depén essencialment de les normes de control intern que regulen les diferents operacions que duu a terme l'entitat pública i el mateix sistema de processament de la informació comptable.
  
La verificabilitat externa representa la propietat que té la informació de ser sotmesa a comprovació a través de proves pertinents fora del sistema de processament. Representa una garantia necessària per als destinataris de la informació respecte del compliment dels requisits que se li han d'exigir, de la correcta aplicació i del compliment de la normativa aplicable. La garantia és màxima quan la revisió és realitzada per òrgans de control externs al subjecte públic.
  
Contingut i característiques
  
El contingut i les característiques són els mateixos que els definits àmpliament en el Pla General de Comptabilitat Pública de l'Estat.
  
Per al desplegament del present Pla s'ha pres com a model el Pla General de Comptabilitat Pública de 1994, el que suposa acceptar els principis bàsics, les normes de valoració i els models d'estats que conformen els comptes anuals, però, no l'adaptació total dels seus comptes, definicions i relacions comptables. No obstant això, s'ha tingut en compte que la uniformitat comptable és indispensable per a integrar i consolidar les dades de les administracions públiques.
  
Estructura
  
El Pla s'estructura en cinc parts:
  
Primera: principis comptables
  
Recull els principis enunciats en el document ?Principis comptables públics- a què abans s'ha fet referència, l'aplicació del qual condueix al fet que els comptes anuals expressen la ?imatge fidel- del patrimoni, la situació financera, l'execució del pressupost i els resultats del subjecte comptable.
  
Segona: quadre de comptes
  
Conté el quadre de comptes en el qual, de manera similar al Pla General de Comptabilitat per a les empreses, s'estableix la classificació decimal. Els comptes s'integren en 8 grups. Els grups 1 a 5 contenen els comptes de balanç, els grups 6 i 7 els de gestió i altres components del resultat, i el grup 0 els de control pressupostari.
  
Tercera: definicions i relacions comptables
  
Comprén les definicions i relacions comptables dels grups, subgrups i comptes del Pla. Les relacions comptables defineixen els motius més comuns de càrrec i abonament dels comptes, sense esgotar totes les possibilitats que aquests admeten. Per això la comptabilització de les operacions que no estiga expressament recollida, s'executarà mitjançant l'assentament o assentaments que siguen procedents, utilitzant els criteris establits amb caràcter general.
  
Quarta: comptes anuals
  
Els comptes anuals, resultat del desenvolupament comptable de l'exercici, constitueixen l'instrument transmissor de la informació comptable als distints usuaris. Comprenen el Balanç de Situació, el Compte de Resultat Economicopatrimonial, l'Estat de Liquidació del Pressupost i la Memòria.
  
El Balanç presenta la posició d'un patrimoni referida al tancament de l'exercici, s'estructura a través de dues masses, actiu i passiu, desenvolupades cadascuna d'elles en agrupacions que representen elements patrimonials homogenis:
  
- L'actiu recull els béns i drets, així com les possibles despeses diferides.
  
- El passiu recull les obligacions i els fons propis.
  
El Compte del Resultat Ecomicopatrimonial presenta aquest resultat, és a dir, l'estalvi o desestalvi, referit a un exercici; s'estructura en dos corrents, un positiu i un altre negatiu, cadascun d'ells es desenvolupa en funció de la naturalesa econòmica de l'operació; el positiu recull els ingressos i beneficis i el negatiu les despeses i pèrdues. Es presenten dos models de Compte del Resultat Economicopatrimonial, un per a ens administratius i un altre per a ens que realitzen operacions de caràcter industrial o comercial.
  
L'Estat de Liquidació del Pressupost presenta, amb la deguda separació, la liquidació del Pressupost de Despeses, la liquidació del Pressupost d'Ingressos, el resultat d'operacions comercials (per a entitats la normativa pressupostària de les quals així ho exigisca) i el resultat pressupostari.
  
La liquidació del Pressupost de Despeses conté informació relativa als crèdits totals, distingint entre inicials, modificacions i definitius, els crèdits compromesos, les obligacions reconegudes netes, els romanents de crèdit, els pagaments realitzats i les obligacions reconegudes en l'exercici i pendents de pagament en acabar l'exercici. La liquidació del Pressupost d'Ingressos reflecteix els imports referents a les previsions definitives, distingint entre previsions inicials, modificacions i definitives, els drets reconeguts nets, la recaptació neta, els drets cancel·lats i els reconeguts en l'exercici pendent de cobrament en acabar aquest.
  
El resultat d'operacions comercials recull els imports estimats i realitzats de la variació d'existències, de les compres i vendes netes, de la variació de provisió d'existències, de les despeses i dels ingressos comercials nets i del mateix resultat d'operacions comercials, positiu o negatiu.
  
El resultat pressupostari es recull en un estat que presenta un conjunt de magnituds definides en el document ?Informació economicofinancera pública?:
  
- El resultat pressupostari de l'exercici.
  
- La variació neta de passius financers.
  
- El saldo pressupostari de l'exercici.
  
- El superàvit o dèficit de finançament de l'exercici.
  
D'altra banda, la Memòria completa, amplia i comenta la informació continguda en els altres comptes anuals. Recull la informació mínima que s'ha d'emplenar, i en la seua elaboració s'ha de tenir en compte el principi d'?importància relativa?, incorporant-hi només la informació rellevant; no obstant això, es pot i s'ha d'afegir-hi la informació no recollida que siga necessària per a reflectir la imatge fidel.
  
Cal destacar que s'hi han inclòs punts relatius a informació que no es dedueix directament de la comptabilitat, però rellevant respecte a la situació economicofinancera del subjecte comptable.
  
Cinquena: normes de valoració
  
Les normes de valoració constitueixen un desenvolupament dels principis comptables als quals es refereix la primera part del Pla, i contenen els criteris i les regles d'aplicació a operacions o fets econòmics, així com a diversos elements patrimonials.
  
En aquesta part es desenvolupa fonamentalment el ?principi de preu d'adquisició?, estudiant quins són els seus components per a cadascuna de les rúbriques més rellevants del Balanç i enunciant normes particulars partida a partida en el cas d'algunes rúbriques. D'altra banda, es concreta l'aplicació del ?principi de prudència- en una de les seues accepcions a través de les correccions de valors de determinades partides del Balanç.
  
Finalment, es defineix què es consideren principis de comptabilitat generalment acceptats, afegint als que es recullen en el present Pla o als que puguen recollir-se en possibles adaptacions a aquest, els pronunciaments elaborats per la Comissió de Principis i Normes Comptables Públiques.
  
Primera part. Principis comptables
  
1. L'aplicació dels principis comptables inclosos en els apartats següents haurà de conduir al fet que els comptes anuals formulats amb claredat expressen la imatge fidel del patrimoni, de la situació financera, de l'execució del pressupost i dels resultats de l'entitat. Quan l'aplicació dels principis comptables establits en aquesta norma no siga suficient perquè els comptes anuals expressen la imatge fidel mencionada, s'hauran de subministrar en la Memòria les explicacions necessàries sobre els principis comptables addicionals aplicats. En aquells casos excepcionals en què l'aplicació d'un principi comptable siga incompatible amb la imatge fidel que han de mostrar els comptes anuals, es considerarà improcedent aquesta aplicació. Tot això es mencionarà en la Memòria explicant-ne la motivació i indicant la seua influència sobre el patrimoni, la situació financera, l'execució del pressupost i els resultats de l'entitat.
  
2. La comptabilitat de l'entitat es desenvoluparà aplicant obligatòriament els principis comptables que s'indiquen a continuació:
  
· Principi d'entitat comptable. Constitueix entitat comptable tot ens amb personalitat jurídica i pressupost propi, que haja de formar i rendir comptes. Quan les estructures organitzatives i les necessitats de gestió i informació ho requerisquen podran crear-se subentitats, el sistema comptable de les quals estiga degudament coordinat amb el sistema central.
  
· Principi de gestió continuada. Es presumeix que continua l'activitat per temps indefinit. Per tant, l'aplicació dels presents principis no anirà encaminada a determinar el valor de liquidació del patrimoni.
  
· Principi d'uniformitat. Adoptat un criteri en l'aplicació d'aquests principis, s'ha de mantenir uniformement en el temps i en l'espai mentre no s'alteren els supòsits que han motivat l'elecció d'aquest criteri. Quan siga procedent l'alteració justificada dels criteris utilitzats, s'haurà de mencionar aquest aspecte indicant-ne els motius, així com la seua incidència quantitativa i, si és el cas, qualitativa en els estats comptables periòdics.
  
· Principi d'importància relativa. L'aplicació d'aquests principis, així com la dels criteris alternatius que en ocasions se'n puguen deduir, ha d'estar presidida per la consideració de la importància en termes relatius que aquests i els seus efectes puguen presentar. Per consegüent, pot ser admissible la no aplicació estricta d'algun principi sempre que la importància relativa en els termes quantitatius de la variació constatada siga escassament significativa i no altere, per tant, la imatge fidel de la situació patrimonial i dels resultats del subjecte econòmic. L'aplicació d'aquest principi no podrà implicar en cap cas la transgressió de normes legals.
  
· Principi de registre. Tots els fets comptables han de ser registrats en l'ordre cronològic oportú, sense que puga haver buits, salts o llacunes en la informació. El registre dels fets ha d'efectuar-se mitjançant els procediments tècnics més adequats a l'organització de l'entitat comptable, de forma que es garantisca la coherència interna de la informació.
  
· Principi de prudència. Dels ingressos sols han de comptabilitzar-se els efectivament realitzats en la data de tancament de l'exercici; no han de comptabilitzar-se aquells que siguen potencials o que es troben sotmesos a alguna condició. Al contrari, de les despeses, han de comptabilitzar-se no sols les efectivament realitzades, sinó també, des que se'n tinga coneixement, aquelles que suposen riscos previsibles o pèrdues eventuals, amb origen en l'exercici o en un altre anterior, a aquests efectes han de distingir-se les pèrdues potencials o reversibles de les realitzades o irreversibles. No obstant això, d'acord amb la normativa pressupostària vigent, aquestes despeses comptabilitzades, però no efectivament realitzades, els riscos i les pèrdues, no tindran incidència pressupostària; sols repercutiran en el càlcul del resultat economicopatrimonial.
  
· Principio de meritació. La imputació temporal de despeses i ingressos s'ha de fer en funció del corrent reals de béns i serveis que aquests representen i no en el moment en què es produïsca el corrent monetari o financer que se'n deriva. Les despeses i els ingressos que sorgisquen de l'execució del pressupost s'imputaran quan, d'acord amb el procediment establit en cada cas, es dicten els actes administratius corresponents. No obstant això, almenys en la data de tancament del període, encara que no hagen sigut dictats els actes administratius mencionats, també s'hauran de reconéixer en el compte del resultat economicopatrimonial les despeses efectivament realitzades per l'entitat fins a aquesta data. Si no pot identificar-se clarament el corrent real de béns i serveis, s'entendrà que les despeses o els ingressos s'han produït quan es reconeguen els increments d'obligacions o drets, o les correccions de valors que afecten elements patrimonials.
  
· Principi d'imputació de la transacció. La imputació de les transaccions o fets comptables ha d'efectuar-se a actius, passius, despeses o ingressos anuals o pluriennals d'acord amb les regles establides en aquest Pla de Comptabilitat Pública i altres normes que a aquest efecte es dicten. La imputació de les operacions que hagen d'aplicar-se als pressupostos de despeses i ingressos ha d'efectuar-se d'acord amb els criteris següents: Les despeses i els ingressos pressupostaris s'imputaran d'acord amb la seua naturalesa econòmica i, en el cas de les despeses, a més, d'acord amb al finalitat que amb elles es pretén aconseguir. Les despeses i els ingressos pressupostaris es classificaran, si és el cas, atenent l'òrgan encarregat de la seua gestió. Les obligacions pressupostàries derivades d'adquisicions, obres, serveis, prestacions o despeses en general s'imputaran al pressupost de l'exercici en què aquests es realitzen i a càrrec dels crèdits respectius; els drets s'imputaran al pressupost de l'exercici en què es reconeguen o liquiden. En els casos de conflicte entre aquest principi i la resta dels principis comptables públics han de prevaler aquests últims, en especial els principis de registre i meritació.
  
· Principi del preu d'adquisició. Com a norma general, tots els béns, drets i obligacions han de figurar pel seu preu d'adquisició o cost de producció. No obstant això, les obligacions s'han de comptabilitzar pel seu valor de reembors. El principi de preu d'adquisició s'ha de respectar sempre, excepte quan se n'autoritzen, per disposició legal, rectificacions; en aquest cas s'haurà de facilitar complida informació.
  
· Principi de correlació d'ingressos i despeses. El sistema comptable ha de posar de manifest la relació entre les despeses realitzades per una entitat i els ingressos necessaris per al seu finançament. El resultat economicopatrimonial d'un exercici estarà constituït per la diferència entre els ingressos i les despeses econòmiques realitzades en aquest període. El resultat així calculat representa l'estalvi brut, positiu o negatiu.
  
· Principi de no compensació. En cap cas han de compensar-se les partides de l'actiu i del passiu del Balanç, ni les de despeses i ingressos que integren el Compte del resultat economicopatrimonial, ni les despeses i ingressos que integren l'Estat de liquidació del Pressupost. Han de valorar-se separadament els elements integrants de les distintes partides de l'actiu i del passiu.
  
· Principi de desafectació. Amb caràcter general, els ingressos de caràcter pressupostari es destinen a finançar la totalitat de les despeses d'aquesta naturalesa, sense que hi haja relació directa entre els uns i els altres. En el supòsit que determinades despeses pressupostàries es financen amb ingressos pressupostaris específics a elles afectats, el sistema comptable ha de reflectir aquesta circumstància i permetre'n el seguiment.
  
Segona part. Quadre de Comptes
  
Grup 1. Finançament Bàsic
  
10 Patrimoni.
  
100 Patrimoni.
  
101 Patrimoni rebut en adscripció.
  
103 Patrimoni rebut en cessió.
  
107 Patrimoni lliurat en adscripció.
  
108 Patrimoni lliurat en cessió.
  
109 Patrimoni lliurat a l'ús general.
  
11 Reserves.
  
111 Reserva de revaloració.
  
12 Resultats pendents d'aplicació.
  
120 Resultats positius d'exercicis anteriors.
  
121 Resultats negatius d'exercicis anteriors.
  
129 Resultats de l'exercici.
  
14 Provisions per a riscos i despeses.
  
142 Provisió per a responsabilitats.
  
143 Provisió per a grans reparacions.
  
15 Emprèstits i altres emissions anàlogues.
  
150 Obligacions i bons.
  
155 Deutes representats en altres valors negociables.
  
156 Interessos a llarg termini d'emprèstits i altres emissions anàlogues.
  
158 Emprèstits i altres emissions anàlogues en moneda estrangera.
  
159 Interessos a llarg termini d'emprèstits i altres emissions anàlogues en moneda estrangera.
  
17 Deutes a llarg termini per préstecs rebuts i altres conceptes.
  
170 Deutes a llarg termini amb entitats de crèdit.
  
171 Deutes a llarg termini.
  
173 Proveïdors d'immobilitzat a llarg termini.
  
176 Interessos a llarg termini de deutes amb entitats de crèdit.
  
177 Interessos a llarg termini de deutes.
  
178 Deutes a llarg termini per préstecs rebuts i altres conceptes en moneda estrangera.
  
179 Interessos a llarg termini de deutes en moneda estrangera.
  
18 Fiances i dipòsits rebuts a llarg termini.
  
180 Fiances rebudes a llarg termini.
  
185 Dipòsits rebuts a llarg termini.
  
19 Situacions transitòries de finançament.
  
Grup 2. Immobilitzat
  
20 Inversions destinades a l'ús general.
  
200 Terrenys i béns naturals.
  
201 Infraestructures i béns destinats a l'ús general.
  
202 Béns comunals.
  
208 Béns del patrimoni històric, artístic i cultural.
  
21 Immobilitzacions immaterials.
  
210 Despeses de recerca i desenvolupament.
  
212 Propietat industrial.
  
215 Aplicacions informàtiques.
  
216 Propietat intel·lectual.
  
217 Drets sobre béns en règim d'arrendament financer.
  
22 Immobilitzacions materials.
  
220 Terrenys i béns naturals.
  
221 Construccions.
  
222 Instal·lacions tècniques.
  
223 Maquinària.
  
224 Utillatge.
  
226 Mobiliari.
  
227 Equips per a processos d'informació.
  
228 Elements de transport.
  
229 Altre immobilitzat material.
  
23 Inversions gestionades per a altres ens públics.
  
230 Inversions gestionades per a altres ens públics.
  
25 Inversions financeres permanents.
  
250 Inversions financeres permanents en capital i patrimoni.
  
2500 Inversions financeres permanents en capital.
  
2502 Inversions financeres permanents en patrimoni.
  
251 Valors de renda fixa.
  
252 Crèdits a llarg termini.
  
253 Crèdits a llarg termini per alienació d'immobilitzat.
  
256 Interessos a llarg termini de valors de renda fixa.
  
257 Interessos a llarg termini de crèdits.
  
259 Desemborsaments pendents sobre accions.
  
26 Fiances i dipòsits constituïts a llarg termini.
  
260 Fiances constituïdes a llarg termini.
  
265 Dipòsits constituïts a llarg termini.
  
27 Despeses que cal distribuir en diversos exercicis.
  
270 Despeses de formalització de deutes.
  
271 Despeses financeres diferides de valors negociables.
  
272 Despeses financeres diferides d'altres deutes.
  
28 Amortització acumulada de l'immobilitzat.
  
281 Amortització acumulada de l'immobilitzat immaterial.
  
282 Amortització acumulada de l'immobilitzat material.
  
29 Provisions d'immobilitzat.
  
297 Provisió per depreciació de valors negociables i participacions en patrimoni a llarg termini
  
Grup 3. Existències
  
30 Comercials.
  
300 Mercaderies A.
  
301 Mercaderies B.
  
31 Matèries primeres.
  
310 Matèries primeres A.
  
311 Matèries primeres B.
  
32 Altres aprovisionaments.
  
320 Elements i conjunts incorporables.
  
321 Combustibles.
  
322 Recanvis.
  
325 Materials diversos.
  
326 Embalatges.
  
327 Envasos.
  
328 Material d'oficina.
  
33 Productes en curs.
  
330 Productes en curs A.
  
331 Productes en curs B.
  
34 Productes semiacabats.
  
340 Productes semiacabats A.
  
341 Productes semiacabats B.
  
35 Productes acabats.
  
350 Productes acabats A.
  
351 Productes acabats B.
  
36 Subproductes, residus i materials recuperats.
  
360 Subproductes A.
  
361 Subproductes B.
  
365 Residus A.
  
366 Residus B.
  
368 Materials recuperats A.
  
369 Materials recuperats B.
  
39 Provisions per depreciació d'existències.
  
390 Provisió per depreciació de mercaderies.
  
391 Provisió per depreciació de matèries primeres.
  
392 Provisió per depreciació d'altres aprovisionaments.
  
393 Provisió per depreciació de productes en curs.
  
394 Provisió per depreciació de productes semiacabats.
  
395 Provisió per depreciació de productes acabats.
  
396 Provisió per depreciació de subproductes, residus i materials recuperats.
  
Grup 4. Creditors i Deutors
  
40 Creditors pressupostaris.
  
400 Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent.
  
4000 Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent.
  
4001 Creditors per pagaments proposats. Pressupost de despeses corrent.
  
4002 Creditors per pagaments ordenats. Pressupost de despeses corrent.
  
401 Creditors per obligacions reconegudes. Pressupostos de despeses tancats.
  
4010 Creditors per obligacions reconegudes. Pressupostos de despeses tancats.
  
4011 Creditors per pagaments proposats. Pressupostos de despeses tancats.
  
4012 Creditors per pagaments ordenats. Pressupostos de despeses tancats.
  
405 Creditors per operacions comercials. Pressupost corrent.
  
406 Creditors per operacions comercials. Pressupostos tancats.
  
408 Creditors per devolució d'ingressos.
  
409 Creditors per operacions pendents d'aplicar a pressupost.
  
41 Creditors no pressupostaris.
  
410 Creditors per IVA suportat.
  
411 Creditors per periodificació de despeses pressupostàries.
  
412. Creditors per obligacions reconegudes. Bestretes de Tresoreria.
  
4120 Creditors per obligacions reconegudes. Bestretes de Tresoreria.
  
4121 Creditors per pagaments proposats. Bestretes de Tresoreria.
  
4122 Creditors per pagaments ordenats. Bestretes de Tresoreria.
  
419 Altres creditors no pressupostaris.
  
43 Deutors pressupostaris.
  
430 Deutors per drets reconeguts. Pressupostos d'ingressos corrent.
  
4300 De liquidacions de contreta prèvia, ingrés directe.
  
4301 De declaracions autoliquidades.
  
4302 D'altres ingressos sense contreta prèvia.
  
4303 De liquidacions de contreta prèvia, ingrés per rebut.
  
431 Deutors per drets reconeguts. Pressupostos d'ingressos tancats.
  
4310 De liquidacions de contreta prèvia, ingrés directe.
  
4313 De liquidacions de contreta prèvia, ingrés per rebut.
  
432 Deutors per drets definits. Pressupostos d'ingressos tancats. Ordre 12.12.1994, Conselleria d'Economia i Hisenda. Regla 83.6
  
433 Drets anul·lats de pressupost corrent.
  
4330 Drets anul·lats per anul·lació de liquidacions de contreta prèvia i ingrés directe.
  
4331 Drets anul·lats per insolvències i altres causes, liquidacions de contreta prèvia i ingrés directe
  
4332 Drets anul·lats per ajornament i fraccionament de liquidacions de contreta prèvia i ingrés directe.
  
4334 Drets anul·lats per anul·lació de liquidacions de contreta prèvia i ingrés per rebut.
  
4335 Drets anul·lats per insolvència i altres causes, liquidacions contreta prèvia i ingrés per rebut.
  
4336 Drets anul·lats per ajornament i fraccionament, liquidacions de contreta prèvia i ingrés.
  
4339 Drets anul·lats per devolució d'ingressos.
  
434 Drets anul·lats de pressupostos tancats.
  
4340 Drets anul·lats per anul·lació de liquidacions de contreta prèvia i ingrés directe.
  
4341 Drets anul·lats per insolvències i altres causes, de liquidacions de contreta prèvia i ingrés directe.
  
4342 Drets anul·lats per ajornament i fraccionament, de liquidacions de contreta prèvia i ingrés directe.
  
4343 Drets anul·lats per prescripció, de liquidacions de contreta prèvia i ingrés directe.
  
4344 Drets anul·lats per anul·lació, de liquidacions de contreta prèvia i ingrés per rebut.
  
4345 Drets anul·lats per insolvències i altres causes, de liquidacions de contreta prèvia i ingrés per rebut
  
4346 Drets anul·lats per ajornament i fraccionament, de liquidacions de contreta prèvia i ingrés per rebut
  
4347 Drets anul·lats per prescripció, de liquidacions de contreta prèvia, ingrés per rebut.
  
435 Deutors per operacions comercials. Pressupost corrent.
  
436 Deutors per operacions comercials. Pressupostos tancats.
  
437 Devolució d'ingressos.
  
438 Drets cancel·lats en espècie de pressupost corrent.
  
4380 De liquidacions de contreta prèvia, ingrés directe.
  
4383 De liquidacions de contreta prèvia, ingrés per rebut.
  
439 Drets cancel·lats en espècie de pressupostos tancats.
  
4390 De liquidacions de contreta prèvia, ingrés directe.
  
4393 De liquidacions de contreta prèvia, ingrés per rebut.
  
44 Deutors no pressupostaris.
  
440 Deutors per IVA transferit.
  
442 Deutors per servei de recaptació.
  
443 Deutors a curt termini per ajornament i fraccionament.
  
444 Deutors a llarg termini per ajornament i fraccionament.
  
449 Altres deutors no pressupostaris.
  
45 Deutors per drets reconeguts d'altres ens públics.
  
450 Deutors per drets reconeguts de recursos d'altres ens públics
  
4500 De liquidacions de contreta prèvia, ingrés directe
  
4501 De declaracions autoliquidades
  
4502 D'altres ingressos sense contreta prèvia
  
4503 De liquidacions de contreta prèvia, ingrés per rebut
  
451 Drets anul·lats per recursos d'altres ens públics
  
4510 Per anul·lació de liquidacions de contreta prèvia i ingrés directe.
  
4511 Per insolvències i altres causes, de liquidacions de contreta prèvia i ingrés directe.
  
4513 Per prescripció de liquidacions de contreta prèvia i ingrés directe.
  
4514 Per anul·lació de liquidacions de contreta prèvia i ingrés per rebut.
  
4515 Per insolvències i altres causes, de liquidacions de contreta prèvia i ingrés per rebut.
  
4517 Per prescripció de liquidacions de contreta prèvia i ingrés per rebut.
  
4519 Per devolució d'ingressos.
  
452 Ens públics, per drets a cobrar.
  
453 Ens públics, per ingressos pendents de liquidar.
  
454 Devolució d'ingressos per recursos d'altres ens públics.
  
455 Ens públics, per devolució d'ingressos pendents de pagament.
  
456 Ens públics, c/c efectiu.
  
457 Creditors per devolució d'ingressos per recursos d'altres ens.
  
458 Drets cancel·lats en espècie per recursos d'altres ens.
  
4580 De liquidacions de contreta prèvia, ingrés directe
  
4583 De liquidacions de contreta prèvia, ingrés per rebut
  
47 Administracions públiques.
  
470 Hisenda Pública, deutor per diversos conceptes.
  
4700 Hisenda Pública, deutor per IVA.
  
4709 Hisenda Pública, deutor per altres conceptes.
  
471 Organismes de previsió social, deutors.
  
472 Hisenda Pública, IVA suportat.
  
4720 Hisenda Pública, IVA suportat.
  
475 Hisenda Pública, creditor per diversos conceptes.
  
4750 Hisenda Pública, creditor per IVA.
  
4751 Hisenda Pública, creditor per retencions practicades.
  
4759 Hisenda Pública, creditor per altres conceptes.
  
476 Organismes de previsió social, creditors.
  
4760 Seguretat Social
  
4761 MUFACE
  
4762 MUGEJU
  
4763 ISFAS
  
4769 Altres organismes de previsió social
  
477 Hisenda Pública, IVA transferit.
  
4770 Hisenda Pública, IVA transferit.
  
48 Ajusts per periodificació.
  
480 Despeses anticipades.
  
485 Ingressos anticipats.
  
49 Provisions.
  
490 Provisió per a insolvències.
  
495 Provisió per a devolució d'impostos.
  
Grup 5. Comptes Financers
  
50 Emprèstits i altres emissions anàlogues a curt termini.
  
500 Obligacions i bons a curt termini.
  
505 Deutes representats en altres valors negociables a curt termini.
  
506 Interessos a curt termini d'emprèstits i altres emissions anàlogues.
  
508 Emprèstits i altres emissions anàlogues a curt termini en moneda estrangera.
  
509 Interessos a curt termini d'emprèstits i altres emissions anàlogues en moneda estrangera.
  
52 Deutes a curt termini per préstecs rebuts i altres conceptes
  
520 Deutes a curt termini amb entitats de crèdit.
  
521 Deutes a curt termini.
  
523 Proveïdors d'immobilitzat a curt termini.
  
526 Interessos a curt termini de deutes amb entitats de crèdit.
  
527 Interessos a curt termini de deutes.
  
528 Deutes a curt termini per préstecs rebuts i altres conceptes en moneda estrangera.
  
529 Interessos a curt termini de deutes en moneda estrangera.
  
54 Inversions financeres temporals.
  
540 Inversions financeres temporals en capital.
  
541 Valors de renda fixa a curt termini.
  
542 Crèdits a curt termini.
  
543 Crèdits a curt termini per alienació d'immobilitzat.
  
544 Crèdits a curt termini al personal.
  
545 Dividend a cobrar.
  
546 Interessos a curt termini de valors de renda fixa.
  
547 Interessos a curt termini de crèdits.
  
548 Imposicions a curt termini.
  
549 Desemborsaments pendents sobre accions a curt termini.
  
55 Altres comptes no bancaris.
  
550 Comptes corrents no bancaris.
  
554 Cobraments pendents d'aplicació.
  
555 Pagaments pendents d'aplicació.
  
558 Provisions de fons per a pagaments a justificar i bestretes de caixa fixa.
  
5580 Provisions de fons pendents de justificar
  
5585 Lliuraments per a provisions de fons pendents de pagament.
  
559 Altres partides pendents d'aplicació.
  
56 Fiances i dipòsits rebuts i constituïts a curt termini.
  
560 Fiances rebudes a curt termini.
  
561 Dipòsits rebuts a curt termini.
  
565 Fiances constituïdes a curt termini.
  
566 Dipòsits constituïts a curt termini.
  
57 Tresoreria.
  
570 Caixa.
  
5700 Caixa
  
5708 Caixa. Provisió de fons.
  
571 Bancs i institucions de crèdit. Comptes operatius.
  
575 Bancs i institucions de crèdit. Comptes restringits de pagaments.
  
577 Bancs i institucions de crèdit. Comptes financers.
  
578 Moviments interns de tresoreria.
  
579 Formalització.
  
58 Ajusts per periodificació.
  
580 Despeses financeres anticipades.
  
585 Ingressos financers anticipats.
  
59 Provisions financeres.
  
597 Provisió per depreciació de valors negociables a curt termini.
  
598 Provisió per a insolvències de crèdits a curt termini.
  
Grup 6. Compres i despeses per naturalesa
  
60 Compres.
  
600 Compres de mercaderies.
  
601 Compres de matèries primeres.
  
602 Compres d'altres aprovisionaments.
  
607 Treballs realitzats per altres entitats.
  
608 Devolucions de compres i operacions similars.
  
609 Ràpels per compres.
  
61 Variació d'existències.
  
610 Variació d'existències de mercaderies.
  
611 Variació d'existències de matèries primeres.
  
612 Variació d'existències d'altres aprovisionaments.
  
62 Serveis exteriors.
  
620 Despeses en recerca i desenvolupament de l'exercici.
  
621 Arrendaments i cànons.
  
6210 Terrenys i béns naturals.
  
6211 Construccions.
  
6212 Instal·lacions tècniques.
  
6213 Maquinària.
  
6214 Utillatge.
  
6215 Mobiliari.
  
6216 Equips per a procés d'informació.
  
6217 Elements de transport.
  
6218 Altre immobilitzat material.
  
6219 Cànons.
  
622 Reparacions i conservació.
  
6220 Terrenys i béns naturals.
  
6221 Construccions.
  
6222 Instal·lacions tècniques.
  
6223 Maquinària.
  
6224 Utillatge.
  
6225 Inversions destinades a l'ús general.
  
6226 Mobiliari.
  
6227 Equips per a procés d'informació.
  
6228 Elements de transport.
  
6229 Altre immobilitzat material.
  
623 Serveis de professionals independents.
  
624 Transports.
  
625 Primes d'assegurances.
  
626 Serveis bancaris i similars.
  
627 Publicitat, propaganda i relaciones públiques.
  
628 Subministraments.
  
6280 Energia elèctrica.
  
6281 Aigua.
  
6282 Gas.
  
6283 Combustibles.
  
6284 Vestuaris
  
6285 Productes alimentaris
  
6286 Productes farmacèutics
  
6289 Altres subministraments.
  
629 Comunicacions i altres serveis.
  
6290 Material d'oficina ordinari no inventariable.
  
6291 Premsa, revistes, llibres i altres publicacions.
  
6292 Neteja.
  
6293 Seguretat.
  
6294 Dietes.
  
6295 Locomoció.
  
6296 Trasllats.
  
6297 Comunicacions telefòniques.
  
6298 Altres comunicacions.
  
6299 Altres serveis.
  
63 Tributs.
  
630 Tributs de caràcter local.
  
631 Tributs de caràcter autonòmic.
  
632 Tributs de caràcter estatal.
  
634 Ajusts negatius en la imposició indirecta.
  
639 Ajusts positius en la imposició indirecta.
  
64 Despeses de personal i prestacions socials.
  
640 Sous i salaris.
  
641 Indemnitzacions.
  
642 Cotitzacions socials a càrrec de l'ocupador.
  
644 Altres despeses socials.
  
645 Prestacions socials.
  
65 Transferències i subvencions.
  
650 Transferències corrents.
  
651 Subvencions corrents.
  
655 Transferències de capital.
  
656 Subvencions de capital
  
66 Despeses financeres.
  
661 Interessos d'obligacions i bons.
  
662 Interessos de deutes a llarg termini.
  
663 Interessos de deutes a curt termini.
  
665 Descomptes sobre vendes per pagament immediat.
  
666 Pèrdues en valors negociables.
  
667 Pèrdues de crèdits.
  
668 Diferències negatives de canvi.
  
669 Altres despeses financeres.
  
6698 Despeses per diferències derivades de l'arredoniment euro.
  
6699 Altres despeses financeres.
  
67 Pèrdues procedents de l'immobilitzat, altres pèrdues de gestió corrent i despeses excepcionals.
  
670 Pèrdues procedents de l'immobilitzat immaterial.
  
671 Pèrdues procedents de l'immobilitzat material.
  
674 Pèrdues per operacions d'endeutament.
  
675 Pèrdues de crèdits incobrables.
  
676 Altres pèrdues de gestió corrent.
  
678 Despeses extraordinàries.
  
679 Despeses i pèrdues d'exercicis anteriors.
  
6790 Pèrdua per la modificació d'obligacions de pressupostos tancats.
  
6791 Pèrdua per la modificació de drets de pressupostos tancats.
  
6799 Altres despeses i pèrdues d'exercicis anteriors.
  
68 Dotacions per a amortitzacions.
  
681 Amortització de l'immobilitzat immaterial.
  
682 Amortització de l'immobilitzat material.
  
69 Dotacions a les provisions.
  
693 Dotació a la provisió d'existències.
  
694 Dotació a la provisió per a insolvències.
  
696 Dotació a la provisió per a valors negociables i participacions en patrimoni a llarg termini
  
698 Dotació a la provisió per a valors negociables a curt termini.
  
699 Dotació a la provisió per a insolvències de crèdits a curt termini.
  
Grup 7. Vendes i ingressos per naturalesa
  
70 Vendes.
  
700 Vendes de mercaderies.
  
701 Vendes de productes acabats.
  
702 Vendes de productes semiacabats.
  
703 Vendes de subproductes i residus.
  
704 Vendes d'envasos i embalatges.
  
705 Prestacions de serveis.
  
708 Devolucions de vendes i operacions similars.
  
709 Ràpels sobre vendes.
  
71 Variació d'existències.
  
710 Variació d'existències de productes en curs.
  
711 Variació d'existències de productes semiacabats.
  
712 Variació d'existències de productes acabats.
  
713 Variació d'existències de subproductes, residus i materials recuperats.
  
72 Impostos directes
  
720 Impost sobre la Renda de les Persones Físiques.
  
721 Impost sobre Societats.
  
722 Impost sobre Successions i Donacions.
  
723 Impost sobre el Patrimoni.
  
728 Altres impostos.
  
73 Impostos indirectes.
  
730 Impost sobre Transmissions Patrimonials i Actes Jurídics Documentats.
  
731 Impostos sobre el Valor Afegit.
  
732 Impostos especials.
  
735 Impost sobre el joc del bingo.
  
736 Cànon de Sanejament d'Aigües Residuals.
  
739 Altres impostos.
  
74 Taxes, preus públics i contribucions especials.
  
740 Taxes per prestació de serveis o realització d'activitats.
  
741 Preus públics per prestació de serveis o realització d'activitats.
  
742 Preus públics per utilització privativa o aprofitament especial del domini públic.
  
743 Taxes fiscals.
  
744 Contribucions especials.
  
75. Transferències i subvencions.
  
750 Transferències corrents.
  
751 Subvencions corrents.
  
755 Transferències de capital.
  
756 Subvencions de capital.
  
76. Ingressos financers.
  
760 Ingressos de participacions en capital.
  
761 Ingressos de valors de renda fixa.
  
762 Ingressos de crèdits a llarg termini.
  
763 Ingressos de crèdits a curt termini.
  
765 Descomptes sobre compres per pagament immediat.
  
766 Beneficis en valors negociables.
  
768 Diferències positives de canvi.
  
769 Altres ingressos financers.
  
7698 Ingressos per diferències derivades de l'arredoniment euro.
  
7699 Altres ingressos financers.
  
77. Beneficis procedents de l'immobilitzat, altres ingressos de gestió corrent i excepcionals.
  
770 Beneficis procedents de l'immobilitzat immaterial.
  
771 Beneficis procedents de l'immobilitzat material.
  
773 Reintegraments.
  
774 Beneficis per operacions d'endeutament.
  
775 Ingressos per arrendaments.
  
776 Ingressos per serveis diversos.
  
777 Altres ingressos.
  
778 Ingressos extraordinaris.
  
779 Ingressos i beneficis d'exercicis anteriors.
  
7790 Benefici per la modificació d'obligacions de pressupostos tancats.
  
7791 Benefici per la modificació de drets de pressupostos tancats.
  
7799 Altres ingressos i beneficis d'exercicis anteriors.
  
78 Treballs realitzats per a l'entitat.
  
780 Treballs realitzats per a inversions destinades a l'ús general.
  
781 Treballs realitzats per a l'immobilitzat immaterial.
  
782 Treballs realitzats per a l'immobilitzat material.
  
783 Treballs realitzats per a inversions gestionades.
  
787 Incorporació a l'actiu de despeses de formalització de deutes.
  
79 Excessos i aplicacions de provisions.
  
790 Excés de provisió per a riscos i despeses.
  
793 Provisió d'existències aplicada.
  
794 Provisió per a insolvències aplicada.
  
795 Excés de provisió per a devolució d'impostos
  
796 Excés de provisió per a valors negociables i participacions en patrimoni a llarg termini.
  
798 Excés de provisió per a valors negociables a curt termini.
  
799 Excés de provisió per a insolvències de crèdits a curt termini.
  
Grup 0. Comptes de Control Pressupostari
  
00 De control pressupostari. Exercici corrent.
  
000 Pressupost exercici corrent.
  
001 Pressupostos de despeses: crèdits inicials.
  
002 Pressupost de despeses: modificacions de crèdit.
  
0020 Crèdits extraordinaris.
  
0021 Suplements de crèdit.
  
0022 Ampliacions de crèdit.
  
0023 Transferències de crèdit.
  
0024 Incorporacions de romanents de crèdit.
  
0025 Crèdits generats per ingressos.
  
0027 Ajusts per pròrroga pressupostària.
  
0028 Baixes per anul·lació i rectificació.
  
003 Pressupost de despeses: crèdits definitius.
  
0030 Crèdits disponibles.
  
0031 Crèdits retinguts per a gastar.
  
0032 Crèdits retinguts per a transferències.
  
0039 Crèdits no disponibles.
  
004 Pressupost de despeses: despeses autoritzades.
  
005 Pressupost de despeses: despeses compromeses.
  
006 Pressupost d'ingressos: previsions inicials.
  
007 Pressupost d'ingressos: modificació de previsions.
  
008 Pressupost d'ingressos: previsions definitives.
  
03 Bestretes de Tresoreria
  
030 Bestretes de Tresoreria concedides.
  
031 Crèdits anticipats.
  
034 Despeses autoritzades.
  
035 Despeses compromeses.
  
Tercera part. Definicions i Relacions Comptables
  
Grup 1. Finançament bàsic
  
Comprén els recursos propis i el finançament alié a llarg termini de l'entitat, subjecte de la comptabilitat, destinats, en general, a finançar l'actiu permanent i a cobrir un marge raonable del circulant.
  
10. Patrimoni.
  
100. Patrimoni.
  
101. Patrimoni rebut en adscripció.
  
103. Patrimoni rebut en cessió.
  
107. Patrimoni lliurat en adscripció.
  
108. Patrimoni lliurat en cessió.
  
109. Patrimoni lliurat a l'ús general.
  
100. Patrimoni.
  
Compte representatiu, generalment, de la diferència entre l'actiu propi i el passiu exigible de l'entitat, subjecte de la comptabilitat, llevat que hi haja resultats pendents d'aplicació o hi haja reserves, o que el compte 109, ?Patrimoni lliurat a l'ús general- tinga saldo.
  
El seu saldo, normalment creditor, figurarà en el passiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec del compte 120, ?Resultats positius d'exercicis anteriors?, o qualsevol altre de reserves el saldo del qual es decidisca que ha de ser-li incorporat.
  
b) Es carregarà amb abonament a:
  
b.1) El compte 121, ?Resultats negatius d'exercicis anteriors?.
  
b.2) El compte 109, ?Patrimoni lliurat a l'ús general?, quan s'acorde la incorporació del seu saldo.
  
101. Patrimoni rebut en adscripció.
  
Compte que recull el valor dels béns immobles que li han sigut adscrits al subjecte comptable, per a la seua explotació o utilització, procedents de l'ens del qual depén.
  
El seu saldo, creditor, figurarà en el passiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, pel valor dels béns adscrits, a càrrec del compte d'immobilitzat representatiu d'aquests.
  
b) Es carregarà, al terme de l'adscripció, amb abonament a idèntica contrapartida. El bé que es lliura s'haurà de donar de baixa pel valor net comptable que presente en aqueix moment, i les possibles diferències s'hauran de comptabilitzar generalment, en els comptes 671, ?Pèrdues procedents de l'immobilitzat material?, o 771, ?Beneficis procedents de l'immobilitzat material?, segons pertoque.
  
103. Patrimoni rebut en cessió.
  
Compte que recull en l'ens cessionari el valor dels béns que els han sigut cedits, per a la seua explotació o utilització, subjectes a reversió.
  
El seu saldo, creditor, figurarà en el passiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, pel valor dels béns cedits, a càrrec del compte d'immobilitzat representatiu d'aquests.
  
b) Es carregarà, a la reversió dels béns, amb abonament a idèntica contrapartida. El bé que es lliura s'haurà de donar de baixa pel valor net comptable que presente en aqueix moment, i les possibles diferències s'hauran de comptabilitzar, generalment, en els comptes 671, ?Pèrdues procedents de l'immobilitzat material?, o 771, ?Beneficis procedents de l'immobilitzat material?, segons pertoque.
  
107. Patrimoni lliurat en adscripció.
  
Compte deutor representatiu dels béns immobles lliurats en adscripció.
  
El seu saldo, deutor, figurarà en el passiu del balanç minorant el compte 100, ?Patrimoni?.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, pel valor dels béns lliurats en adscripció, amb abonament al compte d'immobilitzat representatiu d'aquests.
  
b) S'abonarà, a la reincorporació dels béns adscrits, a càrrec d'idèntica contrapartida. El bé que se reincorpora s'haurà de donar d'alta pel valor net que presente en la comptabilitat del beneficiari en aqueix moment, i les possibles diferències s'hauran de comptabilitzar, generalment, en els comptes 671, ?Pèrdues procedents de l'immobilitzat material?, o 771, ?Beneficis procedents de l'immobilitzat material?, segons pertoque.
  
108. Patrimoni lliurat en cessió.
  
Compte deutor representatiu del valor dels béns cedits.
  
El seu saldo, deutor, figurarà en el passiu del balanç minorant el compte 100, ?Patrimoni?.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, pel valor dels béns cedits, amb abonament al compte d'immobilitzat representatiu d'aquests.
  
b) S'abonarà, a la reversió dels béns, amb abonament a idèntica contrapartida.
  
109. Patrimoni lliurat a l'ús general.
  
Compte deutor representatiu del valor de les inversions lliurades a l'ús general.
  
El seu saldo, deutor, figurarà en el passiu del balanç, minorant el compte 100, ?Patrimoni?.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà amb abonament a:
  
a.1) Comptes del subgrup 20, ?Inversions destinades a l'ús general?, a l'entrada en funcionament de les inversions, pel seu valor.
  
a.2) Comptes del subgrup 22, ?Immobilitzacions materials?, per l'afectació a l'ús públic d'un bé.
  
b) S'abonarà a càrrec de:
  
b.1) El compte 100, ?Patrimoni?, quan s'acorde la seua incorporació a patrimoni.
  
b.2) Comptes del subgrup 22 per la desafectació de béns a l'ús general quan no s'haja incorporat el seu saldo al compte 100, ?Patrimoni?.
  
11. Reserves.
  
111. Reserva de revaloració.
  
111. Reserva de revaloració.
  
Compte que recull les revaloracions d'elements patrimonials procedents de l'aplicació d'una norma que així ho autoritze i en els termes establits en aquesta.
  
Figurarà en el passiu del balanç, formant part dels fons propis.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per l'import net de la revaloració, és a dir, per la diferència entre el càrrec als comptes d'actiu comprensius dels elements revalorats i l'abonament al fons d'amortització corresponent.
  
b) Es carregarà, per la disposició de la reserva, amb abonament al compte que corresponga.
  
12. Resultats pendents d'aplicació.
  
120. Resultats positius d'exercicis anteriors.
  
121. Resultats negatius d'exercicis anteriors.
  
129. Resultats de l'exercici.
  
Els comptes d'aquest subgrup figuraran en el passiu del balanç, formant part dels fons propis, amb signe positiu o negatiu segons pertoque.
  
120. Resultats positius d'exercicis anteriors.
  
Resultats positius d'exercicis anteriors no aplicats específicament a cap altre compte ni incorporats al de Patrimoni.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec del compte 129, ?Resultats de l'exercici?, pels resultats positius.
  
b) Es carregarà amb abonament al compte 100, ?Patrimoni?, en el cas que es decidisca incorporar a patrimoni els resultats positius en aquest integrats.
  
121. Resultats negatius d'exercicis anteriors.
  
Resultats negatius d'exercicis anteriors no aplicats específicament a cap altre compte ni incorporats al de Patrimoni.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà amb abonament al compte 129, ?Resultats de l'exercici?, pels resultats negatius.
  
b) S'abonarà a càrrec del compte o comptes amb què es cancel·le el seu saldo.
  
129. Resultats de l'exercici.
  
Recull els resultats positius o negatius de l'últim exercici tancat, pendents d'aplicació.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec de:
  
a.1) Comptes dels grups 6 i 7 que presenten al final de l'exercici saldo creditor, per a determinar el resultat de l'exercici.
  
a.2) El compte 121, ?Resultats negatius d'exercicis anteriors?, per l'aplicació del resultat negatiu.
  
a.3) El compte 100, ?Patrimoni?, per l'aplicació directa a aquest del resultat negatiu.
  
b) Es carregarà amb abonament a:
  
b.1) Comptes dels grups 6 i 7 que presenten al final de l'exercici saldo deutor, per a determinar el resultat de l'exercici.
  
b.2) El compte 120, ?Resultats positius d'exercicis anteriors?, per l'aplicació del resultat positiu.
  
b.3) El compte 100, ?Patrimoni?, per l'aplicació directa a aquest del resultat positiu.
  
14. Provisions per a riscos i despeses.
  
142. Provisió per a responsabilitats.
  
143. Provisió per a grans reparacions.
  
Les que tenen per objecte cobrir compromisos futurs i que es determinen utilitzant criteris que, si bé són fiables, impliquen un cert grau de subjectivitat tant en la seua quantificació com en la fixació del termini del seu venciment.
  
Els comptes d'aquest subgrup figuraran en el passiu del balanç.
  
142. Provisió per a responsabilitats.
  
Import estimat per a afrontar responsabilitats probables o certes, procedents de litigis en curs, indemnitzacions o obligacions pendents de quantia indeterminada, com és el cas d'avals o altres garanties similars a càrrec de l'entitat.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, al naixement de la responsabilitat o de l'obligació que determina la indemnització o pagament, a càrrec, generalment, de comptes del subgrup 62, ?Serveis exteriors?, o 67, ?Pèrdues procedents de l'immobilitzat, altres pèrdues de gestió corrent i despeses excepcionals?.
  
b) Es carregarà amb abonament a:
  
b.1) El compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, a la sentència ferma del litigi o quan es conega l'import definitiu de la indemnització o pagament.
  
b.2) El compte 790, ?Excés de provisió per a riscos i despeses?, per l'excés de provisió.
  
143. Provisió per a grans reparacions.
  
Les constituïdes per a atendre revisions o reparacions extraordinàries d'immobilitzat material.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per l'estimació de la meritació anual, a càrrec del compte 622, ?Reparacions i conservació?.
  
b) Es carregarà amb abonament a:
  
b.1) El compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, per l'import de la revisió o reparació realitzada.
  
b.2) El compte 790, ?Excés de provisió per a riscos i despeses?, per l'excés de provisió.
  
15. Emprèstits i altres emissions anàlogues.
  
150. Obligacions i bons.
  
155. Deutes representats en altres valors negociables.
  
156. Interessos a llarg termini d'emprèstits i altres emissions anàlogues.
  
158. Emprèstits i altres emissions anàlogues en moneda estrangera.
  
159. Interessos a llarg termini d'emprèstits i altres emissions anàlogues en moneda estrangera.
  
Recull el finançament alié a llarg termini obtingut a través d'emissions en massa de valors negociables.
  
Els comptes d'aquest subgrup figuraran en el passiu del balanç, formant part de l'agrupació ?Creditors a llarg termini?.
  
La part dels deutes a llarg termini que tinga venciment a curt haurà de figurar en el passiu del balanç en l'agrupació ?Creditors a curt termini?; a aquest efecte es traspassarà l'import que representen els deutes a llarg termini amb venciment a curt als comptes corresponents del subgrup 50, ?Emprèstits i altres emissions anàlogues a curt termini?.
  
150. Obligacions i bons.
  
Reflecteix les obligacions i els bons en circulació el venciment dels quals haja de produir-se en un termini superior a un any.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, pel valor de reembors, a càrrec del compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrents?, pel valor d'emissió dels valors subscrits i, si és el cas, al compte 271, ?Despeses financeres diferides de valors negociables?, per la diferència entre el valor d'emissió i el valor de reembors.
  
b) Es carregarà, per l'import que s'ha de reemborsar dels valors, a l'amortització anticipada, amb abonament al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, i al compte 271, si és el cas, per la part corresponent als valors amortitzats anticipadament. Al mateix temps es carregarà el compte 674, ?Pèrdues per operacions d'endeutament?, o s'abonarà el compte 774, ?Beneficis per operacions d'endeutament?, pels possibles resultats negatius o positius, respectivament, derivats de l'operació.
  
155. Deutes representats en altres valors negociables.
  
Altres passius financers representats en valors negociables, oferits a l'estalvi públic, distints dels anteriors.
  
El seu moviment és anàleg a l'assenyalat per al compte 150, ?Obligacions i bons?.
  
156. Interessos a llarg termini d'emprèstits i altres emissions anàlogues.
  
Recull l'import dels interessos que s'han de pagar, amb venciment a termini superior a un any, d'emprèstits i altres emissions anàlogues.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per l'import dels interessos meritats durant l'exercici, a càrrec del compte 661, ?Interessos d'obligacions i bons?.
  
b) Es carregarà, a l'amortització anticipada de títols, amb pagament al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?. Al mateix temps es carregarà el compte 674, ?Pèrdues per operacions d'endeutament?, o s'abonarà el compte 774, ?Beneficis per operacions d'endeutament?, pels possibles resultats negatius o positius, respectivament, derivats de l'operació.
  
158. Emprèstits i altres emissions anàlogues en moneda estrangera.
  
Reflecteix els valors negociables en circulació amb venciment a llarg termini emesos en moneda estrangera.
  
El seu moviment és anàleg a l'assenyalat per al compte 150, ?Obligacions i bons?, amb l'especialitat que es carregarà o abonarà amb abonament o càrrec als comptes 768, ?Diferències positives de canvi?, o 668, ?Diferències negatives de canvi?, respectivament, com a conseqüència de l'ajust del valor del deute al tipus de canvi vigent en la data de tancament de l'exercici, o com a conseqüència de les diferències que sorgisquen en la cancel·lació anticipada.
  
159. Interessos a llarg termini d'emprèstits i altres emissions anàlogues en moneda estrangera.
  
Recull l'import dels interessos que s'han de pagar, amb venciment a termini superior a un any, d'emprèstits i altres emissions anàlogues en moneda estrangera.
  
El seu moviment és anàleg a l'assenyalat per al compte 156, ?Interessos a llarg termini d'emprèstits i altres emissions anàlogues?, amb l'especialitat que es carregarà o abonarà als comptes 768, ?Diferències positives de canvi?, o 668, ?Diferències negatives de canvi?, respectivament, com a conseqüència de l'ajust del valor del deute al tipus de canvi vigent en la data de tancament de l'exercici, o com a conseqüència de les diferències que sorgisquen en la cancel·lació anticipada.
  
17. Deutes a llarg termini per préstecs rebuts i altres conceptes.
  
170. Deutes a llarg termini amb entitats de crèdit.
  
171. Deutes a llarg termini.
  
173. Proveïdors d'immobilitzat a llarg termini.
  
176. Interessos a llarg termini de deutes amb entitats de crèdit.
  
177. Interessos a llarg termini de deutes.
  
178. Deutes a llarg termini per préstecs rebuts i altres conceptes en moneda estrangera.
  
179. Interessos a llarg termini de deutes en moneda estrangera.
  
Finançament alié a llarg termini no instrumentat en valors negociables.
  
Els comptes d'aquest subgrup figuraran en el passiu del balanç, formant part de l'agrupació ?Creditors a llarg termini?.
  
La part dels deutes a llarg termini que tinga venciment a curt termini haurà de figurar en el balanç en l'agrupació ?Creditors a curt termini?; a aquest efecte es traspassarà l'import que representen els deutes a llarg termini amb venciment a curt als comptes corresponents del subgrup 52, ?Deutes a curt termini per préstecs rebuts i altres conceptes?.
  
170. Deutes a llarg termini amb entitats de crèdit.
  
Els contrets amb entitats de crèdit per préstecs rebuts i altres dèbits, amb venciment superior a un any.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, a la formalització del préstec, per l'import d'aquest, a càrrec del compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent- i, si és el cas, al compte 272, ?Despeses financeres diferides d'altres deutes?.
  
b) Es carregarà, pel reintegrament anticipat, total o parcial, amb abonament al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent- i al compte 272, si és el cas, per la part corresponent al deute amortitzat anticipadament. Al mateix temps es carregarà el compte 674, ?Pèrdues per operacions d'endeutament?, o s'abonarà el compte 774, ?Beneficis per operacions d'endeutament?, pels possibles resultats negatius o positius, respectivament, derivats d'aquesta operació.
  
171. Deutes a llarg termini.
  
Els contrets amb tercers per préstecs rebuts i altres dèbits no inclosos en altres comptes d'aquest subgrup, amb venciment superior a un any.
  
El seu moviment és anàleg a l'assenyalat per al compte 170, ?Deutes a llarg termini amb entitats de crèdit?.
  
173. Proveïdors d'immobilitzat a llarg termini.
  
Deutes amb subministradors de béns inclosos en el grup 2 amb venciment superior a un any.
  
Es recolliran en aquest compte els imports el venciment dels quals es produïsca en exercicis posteriors a aquell en què s'autoritza la despesa.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, a la formalització de l'adquisició dels béns subministrats o a la formalització d'un contracte d'arrendament financer, a càrrec de comptes del grup 2 i, si és el cas, al compte 272, ?Despeses financeres diferides d'altres deutes?.
  
b) Es carregarà, per la cancel·lació anticipada, total o parcial, dels deutes, amb abonament al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent- i al compte 272, si és el cas, per la part corresponent al deute amortitzat anticipadament. Al mateix temps es carregarà el compte 674, ?Pèrdues per operacions d'endeutament?, o s'abonarà el compte 774, ?Beneficis per operacions d'endeutament?, pels possibles resultats negatius o positius, respectivament, derivats d'aquesta operació.
  
176. Interessos a llarg termini de deutes amb entitats de crèdit.
  
Interessos que s'han de pagar, amb venciment a llarg termini, de deutes amb entitats de crèdit.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per l'import dels interessos meritats en l'exercici, amb venciment superior a un any, a càrrec del compte 662, ?Interessos de deutes a llarg termini?.
  
b) Es carregarà per la cancel·lació anticipada, total o parcial dels deutes, amb abonament al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?. Al mateix temps es carregarà el compte 674, ?Pèrdues per operacions d'endeutament?, o s'abonarà el compte 774, ?Beneficis per operacions d'endeutament?, pels possibles resultats negatius o positius, respectivament, derivats d'aquesta operació.
  
177. Interessos a llarg termini de deutes.
  
Interessos que s'han de pagar, amb venciment a llarg termini, de deutes que no hagen sigut contrets amb entitats de crèdit.
  
El seu moviment és anàleg a l'assenyalat per al compte 176, ?Interessos a llarg termini de deutes amb entitats de crèdit?.
  
178. Deutes a llarg termini per préstecs rebuts i altres conceptes en moneda estrangera.
  
Els contrets en moneda estrangera amb venciment superior a un any.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec de:
  
a.1) El compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent- i, si és el cas, al compte 272, ?Despeses financeres diferides d'altres deutes?, a la formalització del préstec.
  
a.2) Comptes del grup 2 i, si és el cas, al compte 272, a la formalització de l'adquisició dels béns subministrats, o a la formalització d'un contracte d'arrendament financer.
  
b) Es carregarà o abonarà amb abonament o càrrec als comptes 768, ?Diferències positives de canvi?, o 668, ?Diferències negatives de canvi?, respectivament, com a conseqüència de l'ajust del valor del deute al tipus de canvi vigent en la data de tancament de l'exercici, o com a conseqüència de les diferències que sorgisquen en la cancel·lació anticipada.
  
c) Es carregarà, per la cancel·lació anticipada, total o parcial, dels deutes, amb abonament al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent- i al compte 272, si és el cas, per la part corresponent al deute amortitzat anticipadament. Al mateix temps es carregarà el compte 674, ?Pèrdues per operacions d'endeutament?, o s'abonarà el compte 774, ?Beneficis per operacions d'endeutament?, pels possibles resultats negatius o positius, respectivament, derivats d'aquesta operació.
  
179. Interessos a llarg termini de deutes en moneda estrangera.
  
Interessos que s'han de pagar, amb venciment a llarg termini, de deutes contrets en moneda estrangera.
  
El seu moviment és anàleg a l'assenyalat per al compte 176, ?Interessos a llarg termini de deutes amb entitats de crèdit?, amb l'especialitat que es carregarà o abonarà amb abonament o càrrec als comptes 768, ?Diferències positives de canvi?, o 668, ?Diferències negatives de canvi?, respectivament, com a conseqüència de l'ajust de valor del deute al tipus de canvi vigent en la data de tancament de l'exercici, o com a conseqüència de les diferències que sorgisquen en la cancel·lació anticipada.
  
18. Fiances i dipòsits rebuts a llarg termini.
  
180. Fiances rebudes a llarg termini.
  
185. Dipòsits rebuts a llarg termini.
  
Els comptes d'aquest subgrup figuraran en el passiu del balanç, formant part de l'agrupació ?Creditors a llarg termini?.
  
La part de fiances i dipòsits rebuts a llarg termini que tinga venciment a curt haurà de figurar en el passiu del balanç en l'agrupació ?Creditors a curt termini?; a aquest efecte es traspassarà l'import que representen les fiances i els dipòsits rebuts a llarg termini amb venciment a curt als comptes corresponents del subgrup 56, ?Fiances i dipòsits rebuts i constituïts a curt termini?.
  
180. Fiances rebudes a llarg termini.
  
Efectiu rebut com a garantia del compliment d'una obligació, amb venciment superior a un any.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, a la constitució de la fiança, a càrrec del compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent- o a comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?, segons establisca la normativa aplicable.
  
b) Es carregarà amb abonament a:
  
b.1) El compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, o comptes del subgrup 57, segons pertoque, a la cancel·lació anticipada.
  
b.2) El compte 778, ?Ingressos extraordinaris?, per incompliment de l'obligació fiançada que determine pèrdues en la fiança.
  
185. Dipòsits rebuts a llarg termini.
  
Efectiu rebut en concepte de dipòsit irregular, amb venciment superior a un any.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, a la constitució del dipòsit, a càrrec del compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?, o a comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?, segons establisca la normativa aplicable.
  
b) Es carregarà, a la cancel·lació anticipada, amb abonament al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, o a comptes del subgrup 57, segons pertoque.
  
19. Situacions transitòries de finançament.
  
Recull informació referent a les possibles situacions intermèdies derivades de l'emissió i amortització d'obligacions i bons.
  
Grup 2. Immobilitzat
  
Comprén els elements patrimonials de l'entitat, subjecte de la comptabilitat, que tinguen caràcter de permanència i no estiguen destinats a la venda. També s'inclouen en aquest grup les ?despeses que cal distribuir en diversos exercicis?.
  
20. Inversions destinades a l'ús general.
  
200. Terrenys i béns naturals.
  
201. Infraestructures i béns destinats a l'ús general.
  
202. Béns comunals.
  
208. Béns del Patrimoni històric, artístic i cultural.
  
Inversions en infraestructures i béns destinats a ser utilitzats directament per la generalitat dels ciutadans.
  
Els comptes d'aquest subgrup figuraran en l'actiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregaran, pel preu d'adquisició o cost de producció, amb abonament, generalment, al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, o al compte 780, ?Treballs realitzats per a inversions destinades a l'ús general?.
  
b) S'abonaran, per l'import de les inversions que hagen entrat en funcionament, a càrrec del compte 109, ?Patrimoni lliurat a l'ús general?.
  
200. Terrenys i béns naturals.
  
Solars de naturalesa urbana, finques rústiques i altres terrenys no urbans, mines i pedreres destinades a l'ús general, vies pecuàries, forests d'utilització pública, parcs nacionals, etcètera.
  
201. Infraestructures i béns destinats a l'ús general.
  
Inversions en la construcció de béns destinats a l'ús general o destinades a crear, millorar, ampliar o renovar infraestructures de qualsevol classe com ara carreteres, camins, carrers, places, accessos marítims, obres d'abric i dàrsenes, senyals marítims i abalisament, ponts i esculleres, canalitzacions, mobiliari urbà i altres obres públiques d'aprofitament o utilització general.
  
202. Béns comunals.
  
Aquells béns que, encara que siguen de domini públic, el seu aprofitament correspon exclusivament al comú dels veïns d'un municipi o entitat local menor determinats.
  
Inclou els terrenys i béns naturals d'aprofitament comunal i les inversions i infraestructures realitzades sobre terrenys naturals.
  
208. Béns del Patrimoni històric, artístic i cultural.
  
Immobles i objectes mobles d'interés artístic, històric, paleontològic, arqueològic, etnogràfic, científic o tècnic.
  
Excepcionalment els béns que es destinen de forma fonamental a la prestació de serveis públics o administratius, podran ser considerats, a efectes comptables, immobilitzat material.
  
21. Immobilitzacions immaterials.
  
210. Despeses de recerca i desenvolupament.
  
212. Propietat industrial.
  
215. Aplicacions informàtiques.
  
216. Propietat intel·lectual.
  
217. Drets sobre béns en règim d'arrendament financer.
  
Conjunt de béns intangibles i drets, susceptibles de valoració econòmica, que compleixen, a més, les característiques de permanència en el temps i la utilització en la producció de béns i serveis públics o constitueixen una font de recursos del subjecte comptable.
  
Els comptes d'aquest subgrup figuraran en l'actiu del balanç.
  
210. Despeses de recerca i desenvolupament.
  
Recerca: Estudi original i planificat realitzat a fi d'obtenir nous coneixements científics o tecnològics.
  
Desenvolupament: És l'aplicació concreta de les consecucions obtingudes en la recerca.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per l'import de les despeses que han de figurar en aquest compte, amb abonament al compte 781, ?Treballs realitzats per a l'immobilitzat immaterial?.
  
b) S'abonarà a càrrec de:
  
b.1) El compte 670, ?Pèrdues procedents de l'immobilitzat immaterial?, per la baixa en inventari.
  
b.2) El comptes 212, ?Propietat industrial?, 215, ?Aplicacions informàtiques?, o 216, ?Propietat intel·lectual?, segons pertoque, per ser positius i, si és el cas, inscrits en el Registre Públic corresponent els resultats de recerca i desenvolupament.
  
Quan es tracte de recerca i desenvolupament per encàrrec a empreses, a universitats o altres institucions dedicades a la investigació científica o tecnològica, el moviment del compte 210 és també el que s'acaba d'indicar.
  
212. Propietat industrial.
  
Import satisfet per la propietat o pel dret a l'ús o a la concessió de l'ús de les distintes manifestacions de la propietat industrial.
  
Aquest compte comprendrà també les despeses realitzades en recerca i desenvolupament quan els resultats dels projectes respectius siguen positius i, complint els requisits legals necessaris, s'inscriguen en el Registre corresponent.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà amb abonament a:
  
a.1) Generalment, el compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, per l'adquisició.
  
a.2) El compte 210, ?Despeses de recerca i desenvolupament?, per ser positius i inscrits en el Registre Públic corresponent els resultats de recerca i desenvolupament.
  
a.3) El compte 400, pels desemborsaments exigits per a la inscripció en el Registre corresponent.
  
b) S'abonarà, generalment, per les alienacions, a càrrec del compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?. Al mateix temps es carregarà al compte 670, ?Pèrdues procedents de l'immobilitzat immaterial?, o s'abonarà al compte 770, ?Beneficis procedents de l'immobilitzat immaterial?, pels possibles resultats negatius o positius, respectivament, derivats de l'operació.
  
215. Aplicacions informàtiques.
  
Import satisfet per la propietat o el dret a l'ús de programes informàtics, o bé, el cost de producció dels elaborats pel mateix subjecte comptable, quan estiga prevista la seua utilització en diversos exercicis.
  
El seu moviment és anàleg a l'assenyalat per al compte 212, ?Propietat industrial?.
  
216. Propietat intel·lectual.
  
Import satisfet per la propietat, o pel dret a ús, o a la concessió de l'ús de les distintes manifestacions de la propietat intel·lectual.
  
El seu moviment és anàleg a l'assenyalat per al compte 212, ?Propietat industrial?.
  
217. Drets sobre béns en règim d'arrendament financer.
  
Valor del dret d'ús i d'opció de compra sobre els béns que l'entitat utilitza en règim d'arrendament financer.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, a la formalització del contracte, pel valor al comptat del bé, amb abonament al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, i als comptes 523, ?Proveïdors d'immobilitzat a curt termini?, i 173, ?Proveïdors d'immobilitzat a llarg termini?, per l'import de les quotes ajornades amb venciment inferior i superior a un any, respectivament.
  
b) S'abonarà, en finalitzar el contracte, a càrrec del compte d'immobilitzat corresponent.
  
22. Immobilitzacions materials.
  
220. Terrenys i béns naturals.
  
221. Construccions.
  
222. Instal·lacions tècniques.
  
223. Maquinària.
  
224. Utillatge.
  
226. Mobiliari.
  
227. Equips per a processos d'informació.
  
228. Elements de transport.
  
229. Altre immobilitzat material.
  
Elements patrimonials tangibles, mobles o immobles, que són utilitzats de manera continuada pel subjecte comptable en la producció de béns i serveis públics i que no estan destinats a la venda.
  
Es diferenciarà, amb el degut desenvolupament en comptes de quatre dígits, l'immobilitzat material acabat de l'immobilitzat en adaptació, construcció o muntatge, quan el sistema de gestió d'inventari així ho permeta.
  
Els comptes d'aquest subgrup figuraran en l'actiu del balanç.
  
El seu moviment, excepte per al compte 225, és el següent:
  
a) Es carregaran amb abonament a:
  
a.1) Generalment, el compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, o el compte 782, ?Treballs realitzats per a l'immobilitzat material?, pel preu d'adquisició o cost de producció.
  
a.2) El compte 100, ?Patrimoni?, o el compte 109, ?Patrimoni lliurat a l'ús general?, segons pertoque. en el cas de desafectació de béns d'ús general.
  
b) S'abonaran, generalment, per les alienacions a càrrec del compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?. Al mateix temps es carregarà el compte 671, ?Pèrdues procedents de l'immobilitzat material?, o s'abonarà el compte 771, ?Beneficis procedents de l'immobilitzat material?, pels possibles resultats negatius o positius, respectivament, derivats de l'operació.
  
220. Terrenys i béns naturals.
  
Solars de naturalesa urbana, finques rústiques, altres terrenys no urbans, com per exemple forests de l'Estat, reserves i vedats de caça, mines i pedreres.
  
221. Construccions.
  
Edificacions en general, siga quina siga la seua destinació.
  
S'hi inclouen els edificis administratius, comercials, educatius, esportius, residències, centres sanitaris, refugis i cases forestals, vivers, quadres i estables, tanatoris i cementeris, etcètera.
  
222. Instal·lacions tècniques.
  
Unitats complexes d'ús especialitzat que comprenen: edificacions, maquinària, material, peces o elements, inclosos els sistemes informàtics que, encara que siguen separables per naturalesa, estan lligats de forma definitiva per al seu funcionament i sotmesos al mateix ritme d'amortització; s'hi inclouran, així mateix, els recanvis vàlids exclusivament per a aquest tipus d'instal·lacions.
  
223. Maquinària.
  
Conjunt de màquines mitjançant les quals es realitza l'extracció, elaboració o tractament dels productes que s'utilitzen per a la prestació de serveis que constitueixen l'activitat del subjecte comptable.
  
S'hi inclouran aquells elements de transport intern que es destinen al trasllat de personal, animals, materials i mercaderies dins de factories, tallers, etc., sense eixir a l'exterior.
  
224. Utillatge.
  
Conjunt d'utensilis o ferramentes que es poden utilitzar autònomament o conjuntament amb la maquinària, inclosos els motles i les plantilles.
  
Es farà un recompte físic anual, a fi de determinar les pèrdues produïdes en l'exercici, aquest compte s'abonarà a càrrec del compte 676, ?Altres pèrdues de gestió corrent?.
  
226. Mobiliari.
  
Mobiliari, material i equips d'oficina, llevat dels que hagen de figurar en el compte 227, ?Equips per a processos d'informació?.
  
227. Equips per a processos d'informació.
  
Ordinadors i altres conjunts electrònics.
  
228. Elements de transport.
  
Vehicles de tota classe utilitzables per al transport terrestre, marítim o aeri de persones, animals, materials o mercaderies, excepte els que s'hagen de registrar en el compte 223, ?Maquinària?.
  
229. Altre immobilitzat material.
  
Qualssevol altres immobilitzacions materials no incloses en els altres comptes d'aquest subgrup, com els fons bibliogràfics i documentals o el bestiar afecte a activitats d'investigació.
  
S'inclouran en aquest compte els envasos i embalatges que per les seues característiques s'hagen de considerar com immobilitzat i els recanvis per a immobilitzat el cicle d'emmagatzematge dels quals siga superior a un any.
  
23. Inversions gestionades per a altres ens públics.
  
230. Inversions gestionades per a altres ens públics.
  
230. Inversions gestionades per a altres ens públics.
  
Béns que, sent adquirits o construïts a càrrec del pressupost de despeses de l'entitat, subjecte comptable, la seua titularitat ha de ser transferida necessàriament a una altra entitat una vegada acabat el procediment d'adquisició o acabada l'obra i amb independència que l'entitat destinatària participe o no en el seu finançament.
  
Figurarà en l'actiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, pel preu d'adquisició o cost de producció, amb abonament, generalment, al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, o al compte 783, ?Treballs realitzats per a inversions gestionades?.
  
b) S'abonarà, pel lliurament dels béns o de les obres executades, a càrrec del compte 656, ?Subvenciones de capital?.
  
25. Inversions financeres permanents.
  
250. Inversions financers permanents en capital i patrimoni.
  
2500. Inversions financeres permanents en capital.
  
2502. Inversions financeres permanents en patrimoni.
  
251. Valors de renda fixa.
  
252. Crèdits a llarg termini.
  
253. Crèdits a llarg termini per alienació d'immobilitzat.
  
256. Interessos a llarg termini de valors de renda fixa.
  
257. Interessos a llarg termini de crèdits.
  
259. Desemborsaments pendents sobre accions.
  
Inversions financeres permanents, siga quina siga la seua forma d'instrumentació, inclosos els interessos meritats, amb venciment superior a un any.
  
La part de les inversions a llarg termini que tinga venciment a curt haurà de figurar en l'actiu del balanç en l'agrupació ?Inversions financeres temporals?; a aquest efecte es traspassarà l'import que represente la inversió permanent amb venciment a curt termini, inclosos, si és el cas, els interessos meritats, als comptes corresponents del subgrup 54 €Inversions financeres temporals?.
  
250. Inversions financeres permanents en capital i patrimoni.
  
2500. Inversions financeres permanents en capital.
  
Inversions a llarg termini en drets sobre el capital - acciones amb cotització o sense en un mercat secundari organitzat o altres valors - d'empreses.
  
Figurarà en l'actiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà: Quan el subjecte comptable efectue aportacions patrimonials a l'entitat pública participada, per l'import d'aquestes aportacions, amb abonament, generalment, al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?.
  
b) S'abonarà, generalment, per les alienacions, a càrrec del compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?, i si hi ha desemborsaments pendents a càrrec del compte 259. Al mateix temps es carregarà el compte 666, ?Pèrdues en valors negociables?, o s'abonarà el compte 766, ?Beneficis en valors negociables?, pels possibles resultats negatius o positius, respectivament, derivats de l'operació.
  
2502. Inversions financeres permanents en patrimoni.
  
Inversions a llarg termini resultants de la titularitat de tot o d'una part del patrimoni d'entitats públiques que realitzen activitats de prestació de serveis o de producció de béns susceptibles de contraprestació econòmica i que no estiguen materialitzades en accions o participacions en el capital de societats mercantils que s'hauran de registrar en el subcompte 2500.
  
Figurarà en l'actiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà quan el subjecte comptable efectue aportacions patrimonials a l'entitat pública participada, per l'import d'aquestes aportacions, amb abonament, generalment, al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?.
  
b) S'abonarà:
  
b.1) A la dissolució de l'entitat a càrrec i abonament, respectivament, dels comptes d'actiu i de passiu que hagen de servir de contrapartida, en funció de la seua naturalesa, en integrar-se els béns i drets de l'entitat dissolta en el conjunt de l'actiu del subjecte comptable titular de la participació i en assumir aquest els deutes d'aquella.
  
b.2) Per les alienacions que es puguen acordar, a càrrec del compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?.
  
251. Valors de renda fixa.
  
Inversions a llarg termini, per subscripció o adquisició d'obligacions, bons o altres valors de renda fixa, inclosos aquells que fixen el seu rendiment en funció d'índexs o sistemes anàlegs.
  
Figurarà en l'actiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, a la subscripció o compra, pel preu d'adquisició, exclosos els interessos explícits meritats i no vençuts, amb abonament, generalment, al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?.
  
b) S'abonarà, generalment, per l'alienació o amortització anticipada, a càrrec del compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?. Al mateix temps es carregarà el compte 666, ?Pèrdues en valors negociables?, o s'abonarà el compte 766, ?Beneficis en valors negociables?, pels possibles resultats negatius o positius, respectivament, derivats de l'operació.
  
252. Crèdits a llarg termini.
  
Préstecs i altres crèdits concedits a tercers amb venciment superior a un any.
  
Figurarà en l'actiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, a la formalització del crèdit, per l'import d'aquest, amb abonament, generalment, al compte 400 €Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?.
  
b) S'abonarà, a càrrec de:
  
b.1) El compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?, pel reintegrament anticipat, total o parcial.
  
b.2) El compte 667, ?Pèrdues de crèdits?, per les insolvències fermes.
  
253. Crèdits a llarg termini per alienació d'immobilitzat.
  
Crèdits a tercers el venciment dels quals siga superior a un any, amb origen en operacions d'alienació d'immobilitzat.
  
Figurarà en l'actiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per l'import d'aquests crèdits, amb abonament als comptes d'immobilizat corresponents.
  
b) S'abonarà a càrrec de:
  
b.1) El compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?, pel reintegrament anticipat, total o parcial.
  
b.2) El compte 667, ?Pèrdues de crèdits?, per les insolvències fermes.
  
256. Interessos a llarg termini de valors de renda fixa.
  
Interessos que s'han de cobrar, amb venciment superior a un any, de valors de renda fixa.
  
Figurarà en l'actiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà amb abonament a:
  
a.1) El compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, a la subscripció o compra dels valors, per l'import dels interessos explícits meritats i no vençuts el venciment dels quals siga superior a un any.
  
a.2) El compte 761, ?Ingressos de valors de renda fixa?, pels interessos meritats i no vençuts durant l'exercici, tant implícits com explícits el venciment dels quals siga superior a un any.
  
b) S'abonarà, generalment, per l'alienació o amortització anticipada de valors a càrrec del compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?. Al mateix temps es carregarà el compte 666, ?Pèrdues en valors negociables?, o s'abonarà el compte 766, ?Beneficis en valors negociables- pels possibles resultats negatius o positius, respectivament, derivats de l'operació.
  
257. Interessos a llarg termini de crèdits.
  
Interessos que s'han de cobrar, amb venciment superior a un any, de crèdits a llarg termini.
  
Figurarà en l'actiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, pels interessos meritats i no vençuts durant l'exercici, tant implícits com explícits, el venciment dels quals siga superior a un any, amb abonament al compte 762, ?Ingressos de crèdits a llarg termini?.
  
b) S'abonarà, a càrrec de:
  
b.1) El compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?, pel reintegrament anticipat, total o parcial.
  
b.2) El compte 667, ?Pèrdues de crèdits?, per les insolvències fermes.
  
259. Desemborsaments pendents sobre accions.
  
Desemborsaments pendents, no exigits, sobre accions.
  
Figurarà en el passiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, a l'adquisició o subscripció de les accions, per l'import pendent de desemborsamentar, a càrrec del compte 2500, ?Inversions financeres permanents en capital?.
  
b) Es carregarà, pels desemborsaments que es vagen exigint, amb abonament al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, o al compte 2500, pels saldos pendents, quan s'alienen accions no desemborsamentades totalment.
  
26. Fiances i dipòsits constituïts a llarg termini.
  
260. Fiances constituïdes a llarg termini.
  
265. Dipòsits constituïts a llarg termini.
  
Els comptes d'aquest subgrup figuraran en l'actiu del balanç.
  
La part de fiances i dipòsits a llarg termini que tinga venciment a curt haurà de figurar en l'actiu del balanç en l'agrupació ?Actiu circulant?; a aquest efecte es traspassarà l'import que representen les fiances i els dipòsits constituïts a llarg termini amb venciment a curt als comptes corresponents del subgrup 56, ?Fiances i dipòsits rebuts i constituïts a curt termini?.
  
260. Fiances constituïdes a llarg termini.
  
Efectiu lliurat com a garantia del compliment d'una obligació, a termini superior a un any.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, a la constitució, per l'efectiu lliurat, amb abonament al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, o a comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?, segons establisca la normativa aplicable.
  
b) S'abonarà a càrrec de:
  
b.1) El compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?, o a comptes del subgrup 57, a la cancel·lació anticipada, segons pertoque.
  
b.2) El compte 678, ?Despeses extraordinàries?, per incompliment de l'obligació fiançada que determine pèrdues en la fiança.
  
265. Dipòsits constituïts a llarg termini.
  
Efectiu lliurat en concepte de dipòsit irregular a termini superior a un any.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, a la constitució, per l'efectiu lliurat, amb abonament al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, o a comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?, segons establisca la normativa aplicable.
  
b) S'abonarà, a la cancel·lació anticipada, a càrrec del compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?, o a comptes del subgrup 57, segons pertoque.
  
27. Despeses que cal distribuir en diversos exercicis.
  
270. Despeses de formalització de deutes.
  
271. Despeses financeres diferides de valors negociables.
  
272. Despeses financeres diferides d'altres deutes.
  
Despeses que es difereixen per l'entitat per considerar que tenen projecció econòmica futura.
  
Els comptes d'aquest subgrup figuraran en l'actiu del balanç.
  
270. Despeses de formalització de deutes.
  
Despeses d'emissió de valors de renda fixa i de formalització i modificació de deutes.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per l'import de les despeses realitzades, amb abonament al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, o, si és el cas, al compte 787, ?Incorporació a l'actiu de despeses de formalització de deutes?.
  
b) S'abonarà, per l'import que s'haja d'imputar a resultats, a càrrec del compte 669, ?Altres despeses financeres?.
  
271. Despeses financeres diferides de valors negociables.
  
Recull la diferència entre el valor de reembors i el valor d'emissió de valors de renda fixa i altres passius anàlegs.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per aquesta diferència, amb abonament a comptes del subgrup 15, ?Emprèstits i altres emissions anàlogues?, i, si és el cas, a comptes del subgrup 50, ?Emprèstits i altres emissions anàlogues a curt termini?.
  
b) S'abonarà a càrrec de:
  
b.1) El compte 661, ?Interessos d'obligacions i bons?, pels interessos implícits diferits corresponents a l'exercici.
  
b.2) Comptes del subgrup 15, en cas d'amortització anticipada dels valors.
  
272. Despeses financeres diferides d'altres deutes.
  
Recull, generalment, la diferència entre el valor de reembors i la quantitat rebuda en deutes distints als representats en valors de renda fixa.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per aquesta diferència, amb abonament a comptes del subgrup 17, ?Deutes a llarg termini per préstecs rebuts i altres conceptes?, i, si és el cas, a comptes del subgrup 52, ?Deutes a curt termini per préstecs rebuts i altres conceptes?.
  
b) S'abonarà a càrrec de:
  
b.1) El compte 662, ?Interessos de deutes a llarg termini?, pels interessos implícits diferits corresponents a l'exercici.
  
b.2) Comptes del subgrup 17, per la cancel·lació anticipada de deutes.
  
28. Amortització acumulada de l'immobilitzat.
  
281. Amortització acumulada de l'immobilitzat immaterial.
  
282. Amortització acumulada de l'immobilitzat material.
  
Expressió comptable de la distribució en el temps de les inversions en immobilitzat per la seua utilització en l'activitat de l'entitat, subjecte comptable.
  
Els comptes d'aquest subgrup figuraran en l'actiu del balanç minorant la inversió a què corresponen.
  
281. Amortització acumulada de l'immobilitzat immaterial.
  
Import acumulat de les correccions de valors per la depreciació de l'immobilitzat immaterial realitzades d'acord amb un pla sistemàtic.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per la dotació anual, a càrrec del compte 681, ?Amortització de l'immobilitzat immaterial?.
  
b) Es carregarà, quan s'aliene l'immobilitzat immaterial o es produïsca la baixa en l'inventari per qualsevol altre motiu, amb abonament a comptes del subgrup 21, ?Immobilitzacions immaterials?.
  
282. Amortització acumulada de l'immobilitzat material.
  
Import acumulat de les correccions de valors per la depreciació de l'immobilitzat material realitzades d'acord amb un pla sistemàtic.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per la dotació anual, a càrrec del compte 682, ?Amortització de l'immobilitzat material?.
  
b) Es carregarà, quan s'aliene l'immobilitzat material o es produïsca la baixa en l'inventari per qualsevol altre motiu, amb abonament a comptes del subgrup 22, ?Immobilitzacions materials?.
  
29. Provisions d'immobilitzat.
  
297. Provisió per depreciació de valors negociables i participacions en patrimoni a llarg termini.
  
297. Provisió per depreciació de valors negociables i participacions en patrimoni a llarg termini.
  
Import de les correccions de valors per pèrdues reversibles en els valors integrants de l'immobilitzat financer. L'estimació d'aquestes pèrdues s'haurà de realitzar de forma sistemàtica en el temps i en tot cas, al tancament de l'exercici.
  
Figurarà en l'actiu del balanç minorant la inversió a què correspon.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per l'import de la pèrdua estimada, a càrrec del compte 696, ?Dotació a la provisió per a valors negociables i participacions en patrimoni a llarg termini?.
  
b) Es carregarà amb abonament a:
  
b.1) El compte 796, ?Excés de provisió per a valors negociables i participacions en patrimoni a llarg termini?, quan desapareguen les causes que determinaren la dotació a la provisió.
  
b.2) Comptes del subgrup 25, ?Inversions financeres permanents?, quan s'aliene l'immobilitzat financer o es produïsca la baixa en l'inventari per qualsevol altre motiu.
  
Grup 3. Existències
  
Comprén, per a entitats que realitzen operacions de caràcter industrial o comercial, les mercaderies, matèries primeres, altres aprovisionaments, productes en curs, productes semiacabats, productes acabats i subproductes, residus i materials recuperats. Cada entitat desenvoluparà tants comptes com exigisca la seua activitat.
  
30. Comercials.
  
300. Mercaderies A.
  
301. Mercaderies B.
  
Mercaderies adquirides per l'entitat, subjecte de la comptabilitat, destinades a la venda sense que aquestes experimenten cap transformació.
  
Figuraran en l'actiu del balanç i només funcionaran amb motiu del tancament de l'exercici.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonaran, al tancament de l'exercici, per l'import de l'inventari d'existències inicials, a càrrec del compte 610, ?Variació d'existències de mercaderies?.
  
b) Es carregaran, per l'import de l'inventari d'existències de final de l'exercici que es tanca, amb abonament al compte 610.
  
Si hi ha mercaderies en camí, propietat de l'entitat, figuraran com existències al tancament de l'exercici dels comptes respectius del subgrup 30. Aquesta regla s'aplicarà igualment quan es troben en camí productes, matèries primeres, etc., inclosos en els subgrups següents.
  
31. Matèries primeres.
  
310. Matèries primeres A.
  
311. Matèries primeres B.
  
Són aquelles que, mitjançant elaboració o transformació, es destinen a formar part dels productes fabricats per l'entitat, subjecte de la comptabilitat.
  
Figuraran en l'actiu del balanç i només funcionaran amb motiu del tancament de l'exercici.
  
El seu moviment és anàleg al del subgrup 30.
  
32. Altres aprovisionaments.
  
320. Elements i conjunts incorporables.
  
321. Combustibles.
  
322. Recanvis.
  
325. Materials diversos.
  
326. Embalatges.
  
327. Envasos.
  
328. Material d'oficina.
  
320. Elements i conjunts incorporables.
  
Són els fabricats normalment fora de l'entitat i adquirits per aquesta per a incorporar-los a la seua producció sense sotmetre'ls a transformació.
  
321. Combustibles.
  
Matèries energètiques susceptibles d'emmagatzematge.
  
322. Recanvis.
  
Peces destinades a ser muntades en instal·lacions, equips o màquines en substitució d'altres semblants. S'hi inclouen les que tinguen un cicle d'emmagatzematge inferior a un any.
  
325. Materials diversos.
  
Altres matèries de consum que no s'han d'incorporar al producte fabricat. En aquest compte es comptabilitzarà material de diversa índole relacionat amb l'activitat de l'entitat, subjecte de la comptabilitat.
  
326. Embalatges.
  
Cobertes o embolcalls, generalment irrecuperables, destinats a resguardar productes o mercaderies que s'han de transportar.
  
327. Envasos.
  
Recipients o atuells, normalment destinats a la venda, juntament amb el producte que contenen.
  
328. Material d'oficina.
  
El destinat a la finalitat que indica la seua denominació, llevat que l'entitat opte per considerar que el material d'oficina adquirit durant l'exercici és objecte de consum en aquest.
  
Els comptes 320/328 figuraran en l'actiu del balanç, i el seu moviment és anàleg al del subgrup 30.
  
33. Productes en curs
  
330. Productes en curs A.
  
331. Productes en curs B.
  
Són aquells que, al final d'exercici, es troben en fase d'elaboració o transformació i que no hagen de registrar-se en els comptes dels subgrups 34 ó 36.
  
Figuraran en l'actiu del balanç, i només funcionaran amb motiu del tancament de l'exercici.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonaran, al tancament de l'exercici, per l'import de l'inventari d'existències inicials, a càrrec del compte 710, ?Variació d'existències de productes en curs?.
  
b) Es carregaran, per l'import de l'inventari d'existències al final de l'exercici que es tanca, amb abonament al compte 710.
  
34. Productes semiacabats.
  
340. Productes semiacabats A.
  
341. Productes semiacabats B.
  
Són els fabricats per l'entitat, subjecte de la comptabilitat, que han de ser objecte d'una transformació o elaboració abans de ser alienats o consumits.
  
Figuraran en l'actiu del balanç i el seu moviment és anàleg al del subgrup 33.
  
35. Productes acabats.
  
350. Productes acabats A.
  
351. Productes acabats B.
  
En aquest subgrup es comptabilitzen aquells productes fabricats per l'entitat, subjecte de la comptabilitat, que es destinen al consum final o a la seua utilització per altres entitats públiques o privades.
  
Figuraran en l'actiu del balanç i el seu moviment és anàleg al del subgrup 33.
  
36. Subproductes, residus i materials recuperats.
  
360. Subproductes A.
  
361. Subproductes B.
  
365. Residus A.
  
366. Residus B.
  
368. Materials recuperats A.
  
369. Materials recuperats B.
  
Subproductes: Els de caràcter secundari o accessori al procés principal de fabricació.
  
Residus: Els obtinguts inevitablement i al mateix temps que els productes o subproductes, quan tinguen algun valor intrínsec i puguen ser usats o venuts.
  
Materials recuperats: Aquells que, per tenir valor intrínsec, entren novament en magatzem després d'haver sigut utilitzats en el procés productiu.
  
Els comptes 360/369 figuraran en l'actiu del balanç i el seu moviment és anàleg al del subgrup 33.
  
39. Provisions per depreciació d'existències.
  
390. Provisió per depreciació de mercaderies.
  
391. Provisió per depreciació de matèries primeres.
  
392. Provisió per depreciació d'altres aprovisionaments.
  
393. Provisió per depreciació de productes en curs.
  
394. Provisió per depreciació de productes semiacabats.
  
395. Provisió per depreciació de productes acabats.
  
396. Provisió per depreciació de subproductes, residus i materials recuperats.
  
Expressió comptable de pèrdues reversibles, que es posen de manifest amb motiu de l'inventari d'existències de tancament d'exercici.
  
Figuraran en l'actiu del balanç minorant les existències a què corresponen.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonaran, per la dotació que es realitze en l'exercici que es tanca, a càrrec del compte 693 €Dotació a la provisió d'existències?.
  
b) Es carregaran, per la dotació efectuada en l'exercici precedent, amb abonament al compte 793 €Provisió d'existències aplicada?.
  
Grup 4. Creditors i Deutors
  
Operacions derivades de relacions amb tercers, excepte aquelles, que per la seua naturalesa, corresponguen a comptes inclosos en els grups 1, 2 i 5.
  
40. Creditors pressupostaris.
  
400. Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent.
  
4000. Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent.
  
4001. Creditors per pagaments proposats. Pressupost de despeses corrent.
  
4002. Creditors per pagaments ordenats. Pressupost de despeses corrent.
  
401. Creditors per obligacions reconegudes. Pressupostos de despeses tancats.
  
4010. Creditors per obligacions reconegudes. Pressupostos de despeses tancats.
  
4011. Creditors per pagaments proposats. Pressupostos de despeses tancats.
  
4012. Creditors per pagaments ordenats. Pressupostos de despeses tancats.
  
405. Creditors per operacions comercials. Pressupost corrent.
  
406. Creditors per operacions comercials. Pressupostos tancats.
  
408. Creditors per devolució d'ingressos.
  
409. Creditors per operacions pendents d'aplicar a pressupost.
  
Obligacions a pagar a càrrec de l'entitat com a conseqüència de l'execució del pressupost.
  
400. Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent.
  
Figurarà en el passiu del balanç, formant part de l'agrupació ?Creditors a curt termini?, funcionarà a través de les seues divisionàries:
  
4000. Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent.
  
Obligacions reconegudes durant el període de vigència del pressupost a càrrec dels crèdits que hi figuren.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per les obligacions pressupostàries reconegudes, a càrrec de:
  
a.1) Comptes del grup 1, en els casos, entre altres, de reembors anticipat del passiu exigible a llarg termini, així com en els de devolució anticipada de fiances i dipòsits rebuts a llarg termini.
  
a.2) Comptes del grup 2, per les inversions destinades a l'ús general i en gestió, així com les realitzades en immobilitzat material, immaterial i financer, i per la constitució de fiances i dipòsits a llarg termini.
  
a.3) Comptes del grup 5, en els casos de reembors del passiu exigible a curt termini, inversions financeres temporals així com la constitució de fiances i dipòsits a curt termini.
  
a.4) Comptes del grup 6, per les despeses i pèrdues.
  
a.5) El compte 409, ?Creditors per operacions pendents d'aplicar a pressupost?, per la seua imputació pressupostària.
  
a.6) El compte 411 €Creditors per periodificació de despeses pressupostàries?, quan al venciment de l'obligació s'expedisca el corresponent acte de reconeixement i liquidació.
  
a.7) El compte 5585 «Lliuraments per a provisions de fons pendents de pagament?, pel lliurament de fons amb el caràcter de «pagaments a justificar» o per a reposicions de bestretes de caixa fixa.
  
a.8) El compte 634, ?Ajusts negatius en la imposició indirecta?, per l'import de la regularització anual.
  
En el cas d'anul·lació d'obligacions reconegudes l'assentament que s'ha de realitzar serà idèntic però de signe negatiu.
  
b) Es carregarà amb abonament al subcompte 4001 €Creditors per pagaments proposats. Pressupost de Despeses Corrents?, per la proposta de pagament.
  
La suma del seu haver indicarà el total d'obligacions pressupostàries reconegudes durant l'exercici. La del seu deure, el total d'obligacions pressupostàries el pagament de les quals s'ha proposat.
  
El seu saldo, creditor, recollirà les obligacions reconegudes el pagament de les quals no ha sigut proposat.
  
El dia 1 de gener, en l'assentament d'obertura, el saldo d'aquest subcompte en 31 de desembre anterior apareixerà directament, sense necessitat de cap assentament, en el subcompte 4010 Creditors per obligacions reconegudes. Pressupostos de despeses tancats?.
  
4001. Creditors per pagaments proposats. Pressupost de despeses corrent.
  
Recull les propostes de pagament en l'exercici referents a obligacions reconegudes a càrrec del pressupost vigent.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec del subcompte 4000 «Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent», per les obligacions el pagament de les quals es proposa. Aquest assentament serà de signe negatiu en cas d'anul·lació de la proposta de pagament.
  
b) Es carregarà amb abonament al subcompte 4002 «Creditors per pagaments ordenats. Pressupost de despeses corrents», per l'ordenació del pagament. Aquest assentament serà de signe negatiu en cas d'anul·lació de l'ordre de pagament.
  
La suma del seu haver indicarà el total de propostes de pagament corresponents a obligacions reconegudes en l'exercici corrent. La del seu deure, el total d'ordres de pagament.
  
El seu saldo, creditor, recollirà el total de propostes de pagament el pagament de les quals encara no ha sigut ordenat, referent a obligacions reconegudes a càrrec del pressupost corrent. El dia 1 de gener en l'assentament d'obertura el saldo d'aquest subcompte el 31 de desembre anterior apareixerà directament, sense necessitat de cap assentament, en el subcompte 4011 «Creditors per pagaments proposats. Pressupostos de despeses tancats»
  
4002. Creditors per pagaments ordenats. Pressupost de despeses corrent.
  
Recull els pagaments ordenats en l'exercici referents a les obligacions reconegudes a càrrec del pressupost vigent.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec del subcompte 4001 €Creditors per pagaments proposats. Pressupost de despeses corrent- pels pagaments ordenats. Aquest assentament serà de signe negatiu en cas d'anul·lació de pagaments ordenats que encara no han sigut pagats.
  
Es carregarà amb abonament a:
  
b.1) Comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?, per l'import dels pagaments efectuats.
  
b.2) El compte 410, ?Creditors per IVA suportat?, per l'import de la regularització anual negativa de la imposició indirecta.
  
b.3) El compte 554, ?Cobraments pendents d'aplicació?, per l'import dels reintegraments relatius al pressupost de despeses en vigor quan la normativa pressupostària aplicable a l'entitat, subjecte comptable, així ho preveja. Aquest assentament serà de signe negatiu.
  
b.4) El subcompte 579 €Formalització?, per l'import dels documents practicats en els pagaments realitzats i, en general, pels pagaments virtuals derivats d'operacions en les quals l'ens és, alhora, creditor.
  
La suma del seu haver indicarà els pagaments ordenats corresponents a obligacions reconegudes en l'exercici corrent. La del seu deure, el total de pagaments ordenats corresponents a obligacions reconegudes en l'exercici, fets efectius.
  
El seu saldo, creditor, recollirà l'import de pagaments ordenats pendents de fer efectius. El dia 1 de gener, en l'assentament d'obertura, el saldo d'aquest subcompte el 31 de desembre anterior apareixerà directament, sense necessitat de cap assentament, en el subcomte 4012 €Creditors per pagaments ordenats. Pressupostos de despeses tancats?.
  
401. Creditors per obligacions reconegudes. Pressupostos de despeses tancats.
  
Figurarà en el passiu del balanç, formant part de l'agrupació ?Creditors a curt termini?, funcionarà a través dels seus divisionaris.
  
4010. Creditors per obligacions reconegudes. Pressupostos de despeses tancats.
  
Recull l'1 de gener el saldo d'obligacions reconegudes a càrrec de crèdits de pressupostos vigents en exercicis anteriors, el pagament de les quals no ha sigut ordenat el 31 de desembre del precedent.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec de:
  
a.1) El subcompte 6790, ?Pèrdua per la modificació d'obligacions de pressupostos tancats?, o bé el compte de balanç a què la despesa pressupostària s'haja imputat, per la rectificació a l'alça del saldo entrant de les obligacions reconegudes en exercicis anteriors.
  
a.2) El subcompte 7790, ?Benefici per la modificació d'obligacions de pressupostos tancats- o bé el compte de balanç a què la despesa pressupostària s'haja imputat, per la rectificació a la baixa del saldo entrant de les obligacions reconegudes en exercicis anteriors. Aquest assentament serà de signe negatiu.
  
b) Es carregarà amb abonament al subcompte 4011 €Creditors per pagaments proposats. Pressupostos de despeses tancats?, per les propostes de pagament.
  
La suma del seu haver indicarà el total d'obligacions reconegudes a càrrec de pressupostos d'exercicis anteriors el pagament de les quals no havia sigut proposat el 31 de desembre del precedent. La del seu deure, el total de les propostes de pagament corresponents a obligacions de pressupostos tancats.
  
El seu saldo, creditor, recollirà les obligacions de pressupostos tancats el pagament de les quals no ha sigut proposat.
  
4011. Creditors per pagaments proposats. Pressupostos de despeses tancats.
  
Recull les propostes de pagament referents a obligacions reconegudes en exercicis anteriors, el pagament de les quals no havia sigut ordenat el 31 de desembre del precedent, així com les que es realitzen en l'exercici d'obligacions reconegudes en exercicis anteriors.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec de:
  
a.1) El subcompte 6790, ?Pèrdua per la modificació d'obligacions de pressupostos tancats?, o bé el compte de balanç a què la despesa pressupostària s'haja imputat, per la rectificació a l'alça del saldo entrant de les propostes de pagament d'exercicis anteriors.
  
a.2) El subcompte 7790, ?Benefici per la modificació d'obligacions de pressupostos tancats- o bé el compte de balanç a què la despesa pressupostària s'haja imputat, per la rectificació a la baixa del saldo entrant de les propostes de pagament d'exercicis anteriors. Aquest assentament serà de signe negatiu.
  
a.3) El subcompte 4010, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupostos de despeses tancats?, per les propostes de pagament.
  
b) Es carregarà amb abonament al subcompte 4012 €Creditors per pagaments proposats. Pressupost de despeses tancats?, per l'ordenació del pagament.
  
La suma del seu haver recollirà els pagaments proposats corresponents a obligacions reconegudes en exercicis anteriors. La del seu deure, els pagaments ordenats.
  
El seu saldo creditor, recollirà l'import de pagaments proposats pendents d'ordenar corresponents a obligacions reconegudes a càrrec de pressupostos tancats.
  
4012. Creditors per pagaments ordenats. Pressupostos de despeses tancats.
  
Recull les obligacions el pagament de les quals estiga ordenat referent a obligacions reconegudes en exercicis anteriors, i pendent d'efectuar el 31 de desembre anterior, així com aquells que s'ordenen en l'exercici d'obligacions reconegudes en exercicis anteriors.
  
El seu moviment és el següent:
  
S'abonarà a càrrec de:
  
a.1) El subcompte 6790 €Pèrdua per la modificació d'obligacions de pressupostos tancats- o bé el compte de balanç a què la despesa pressupostària s'haja imputat, per la rectificació a l'alça del saldo entrant dels pagaments ordenats en exercicis anteriors.
  
a.2) El subcompte 7790 €Benefici per la modificació d'obligacions de pressupostos tancats- o bé el compte de balanç a què la despesa pressupostària s'haja imputat, per la rectificació a la baixa del saldo entrant dels pagaments ordenats en exercicis anteriors. Aquest assentament serà de signe negatiu.
  
a.3) El subcompte 4011, ?Creditors per pagaments proposats. Pressupostos de despeses tancats?, pels pagaments ordenats.
  
Es carregarà amb abonament a :
  
b.1) Comptes del subgrup 57 €Tresoreria?, per l'import dels pagaments efectuats.
  
b.2) El subcompte 579 €Formalització?, per l'import dels documents practicats en els pagaments realitzats i, en general, pels pagaments virtuals derivats d'operacions en les quals l'ens és, al mateix temps, creditor.
  
La suma del seu haver recollirà els pagaments ordenats corresponents a obligacions reconegudes en exercicis anteriors. La del seu deure, els pagaments fets efectius.
  
El seu saldo creditor, recollirà l'import de pagaments ordenats pendents de realitzar corresponents a obligacions reconegudes a càrrec de pressupostos tancats.
  
405. Creditors per operacions comercials. Pressupost corrent.
  
Recull les obligacions reconegudes durant el període de vigència del pressupost com a conseqüència d'operacions comercials. Aquest compte sols s'utilitzarà en aquelles entitats el pressupost d'ingressos de les quals incloga el resultat d'operacions comercials.
  
Figurarà en el passiu del balanç en l'agrupació de ?Creditors a curt termini?.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec de:
  
a.1) Comptes del subgrup 60, ?Compres?, excepte el 608, ?Devolucions de compres i operacions similars?, i 609, ?Ràpels per compres?, per les obligacions reconegudes.
  
a.2) El compte 708, ?Devolucions de vendes i operacions similars?, al reconeixement de l'obligació, per vendes que són tornades pels clients, quan hagen sigut cobrades.
  
a.3) El compte 709, ?Ràpels sobre vendes?, al reconeixement de l'obligació com a conseqüència dels concedits als clients.
  
a.4) Comptes del grup 6, quan en aquests comptes s'imputen despeses de tipus comercial.
  
a.5) Comptes del grup 7, per l'anul·lació d'ingrés de tipus comercial, quan hagen sigut cobrades.
  
b) Es carregarà amb abonament a:
  
b.1) Comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?, pels pagaments derivats d'operacions comercials.
  
b.2) El compte 608, per l'import de les devolucions de compres que no hagen sigut pagades.
  
b.3) Comptes del grup 6, quan s'anul·len despeses de tipus comercial que no hagen sigut pagades.
  
El seu saldo, creditor, recollirà les obligacions reconegudes per operacions comercials pendents de pagament.
  
El dia 1 de gener, en l'assentament d'obertura el saldo d'aquest compte el 31 de desembre anterior, formarà part del saldo inicial del compte 406, ?Creditors per operacions comercials. Pressupostos tancats?. Aquesta operació es realitzarà directament, sense necessitat d'assentament.
  
406. Creditors per operacions comercials. Pressupostos tancats.
  
Recull l'1 de gener el saldo d'obligacions reconegudes en exercicis anteriors com a conseqüència d'operacions comercials, el pagament de les quals no ha sigut fet efectiu el 31 de desembre de l'exercici precedent. Aquest compte només s'utilitzarà en aquelles entitats el pressupost d'ingressos de les quals incloga el resultat d'operacions comercials.
  
Figurarà en el passiu del balanç formant part de l'agrupació ?Creditors a curt termini?.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec de:
  
a.1) El compte 679, ?Despeses i pèrdues d'exercicis anteriors?, per la rectificació a l'alça del saldo entrant de les obligacions reconegudes en exercicis anteriors.
  
a.2) El compte 779, ?Ingressos i beneficis d'exercicis anteriors?, per la rectificació a la baixa del saldo entrant de les obligacions reconegudes en exercicis anteriors. Aquest assentament serà de signe negatiu.
  
b) Es carregarà amb abonament a:
  
Els comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?, pels pagaments realitzats.
  
El seu saldo creditor, representa les obligacions reconegudes en exercicis anteriors per operacions comercials pendents de pagament.
  
408. Creditors per devolució d'ingressos.
  
Compte creditor que recull el reconeixement de l'obligació de pagar o tornar quantitats indegudament recaptades, com a conseqüència d'haver-se dictat l'acord de devolució corresponent.
  
Figurarà en el passiu del balanç formant part de l'agrupació ?Creditors a curt termini?.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, en el moment que es dicte l'acord de devolució d'ingressos, a càrrec de comptes dels grups 1, 2, 5 o 7, segons s'haja aplicat l'ingrés origen de la devolució o, si és el cas, al compte 495, ?Provisió per a devolució d'impostos?.
  
b) Es carregarà amb abonament a:
  
Els comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?, pels pagaments realitzats.
  
La suma del seu haver indicarà el total d'obligacions reconegudes per devolució d'ingressos, és a dir, el total d'acords de devolució dictats en l'exercici més aquells que, dictats en exercicis anteriors, es trobaven pendents de pagament al començament d'aquest. La del seu deure, les devolucions efectuades.
  
El seu saldo, creditor, recollirà l'import de les obligacions pendents de pagament per devolució d'ingressos.
  
409. Creditors per operacions pendents d'aplicar a pressupost.
  
Compte creditor que recull les obligacions derivades de despeses realitzades o béns i serveis rebuts per a les quals no s'ha produït la seua aplicació a pressupost i aquesta és procedent.
  
Figurarà en el passiu del balanç formant part de l'agrupació ?Creditors a curt termini?.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, almenys al 31 de desembre, a càrrec dels comptes del grup 6 o de balanç representatius de la despesa pressupostària realitzada.
  
b) Es carregarà amb abonament a comptes del subgrup 57, pel pagament realitzat als creditors.
  
c) Quan es produïsca l'aplicació a pressupost, s'abonarà a càrrec dels comptes del grup 6 o de balanç als quals s'abonà anteriorment i, simultàniament si és el cas, es carregarà amb abonament al compte 579, ?Formalització?, pels pagaments realitzats. Ambdós assentaments són de signe negatiu.
  
La suma del seu haver indicarà el total d'obligacions reconegudes que no han sigut aplicades a pressupost, i aquesta aplicació és procedent. La suma del seu deure, el total de les obligacions esmentades que han sigut pagades.
  
El seu saldo, creditor, recollirà les obligacions reconegudes pendents de pagament.
  
Nota: En l'assentament d'obertura d'un exercici, aquest compte figurarà per les sumes del deure i de l'haver que presentava abans del tancament de l'exercici anterior.
  
41. Creditors no pressupostaris.
  
410. Creditors per IVA suportat.
  
411. Creditors per periodificació de despeses pressupostàries.
  
412. Creditors per obligacions reconegudes. Bestretes de Tresoreria.
  
4120. Creditors per obligacions reconegudes. Bestretes de Tresoreria.
  
4121. Creditors per pagaments proposats. Bestretes de Tresoreria.
  
4122. Creditors per pagaments ordenats. Bestretes de Tresoreria.
  
419. Altres creditors no pressupostaris.
  
410. Creditors per IVA suportat.
  
Compte creditor que recull els deutes amb tercers corresponents a un impost sobre el valor afegit (IVA) suportat, que tinga la condició de deduïble, que s'origina per l'adquisició de béns o serveis.
  
Figurarà en el passiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec de:
  
a.1) El compte 472, ?Hisenda Pública, IVA suportat?, a través de les seus divisionàries, per l'import de l'IVA suportat i deduïble en les adquisicions.
  
a.2) El compte 472, a través de les seues divisionàries, per l'import de l'IVA suportat i deduïble corresponent a les operacions anul·lades. Aquest assentament serà de signe negatiu.
  
a.3) Comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?, al reintegrament de les operacions anul·lades el pagament de les quals s'haja produït abans.
  
a.4) El compte 472, a través de les seues divisionàries, per l'import de l'IVA suportat i deduïble corresponent a la regularització practicada en els casos d'aplicació de la regla de prorrata. Serà un assentament amb signe negatiu si l'IVA suportat i deduïble calculat conforme a la prorrata provisional és superior al calculat conforme a la prorrata definitiva. L'import així abonat es cancel·larà contra comptes de deutors o de creditors pressupostaris, segons que la regularització done lloc a un ajust de signe positiu o negatiu.
  
b) Es carregarà amb abonament a comptes del subgrup 57, pel pagament realitzat als creditors.
  
El seu saldo, creditor, recollirà l'import de l'IVA suportat que té la condició de deduïble pendent de pagament als creditors.
  
411. Creditors per periodificació de despeses pressupostàries.
  
Compte creditor que recull les obligacions no vençudes en fi d'exercici derivades de despeses meritades o béns i serveis efectivament rebuts durant aquest.
  
Figurarà en el passiu del balanç, en l'agrupació ?Creditors a curt termini?.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà per l'import dels béns i serveis corresponents a càrrec de comptes del grup 6 o del grup 2 representatius d'aquests.
  
b) Es carregarà amb abonament a comptes del subgrup 40, ?Creditors pressupostaris?, per l'expedició de l'acte formal administratiu de reconeixement i liquidació de l'obligació.
  
412. Creditors per obligacions reconegudes. Bestretes de Tresoreria.
  
Figurarà en el passiu del balanç, funcionarà a través de les seues divisionàries.
  
4120. Creditors per obligacions reconegudes. Bestretes de Tresoreria.
  
Recull les obligacions reconegudes a càrrec de crèdits figurats per a la concessió de bestretes de tresoreria, d'acord amb l'article 39.2 del text refós de la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana o el corresponent del text legal aplicable a l'entitat.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per les obligacions reconegudes, a càrrec de:
  
a.1) Comptes del grup 1, en els casos, entre altres, de reembors del passiu exigible a llarg termini, així com en els de devolució de fiances i dipòsits rebuts a llarg termini.
  
a.2) Comptes del grup 2, per les inversions destinades a l'ús general i en gestió, així com les realitzades en immobilitzat material, immaterial i financer, i per la constitució de fiances i dipòsits a llarg termini.
  
a.3) Comptes del grup 5, en els casos de reembors del passiu exigible a curt termini, inversions financeres temporals, així com la constitució de fiances i dipòsits a curt termini.
  
a.4) Comptes del grup 6, per les despeses i pèrdues.
  
En el cas d'anul·lació d'obligacions reconegudes es realitzarà idèntic assentament però de signe contrari.
  
b) Es carregarà amb abonament al subcompte 4121, ?Creditors per pagaments proposats. Bestretes de tresoreria?, per les propostes de pagament.
  
c) A la cancel·lació de les bestretes de tresoreria, s'abonarà a càrrec de comptes dels grups 1, 2, 5 o 6 segons la naturalesa de la despesa a la qual s'aplicà la bestreta, aquest assentament es realitzarà amb signe negatiu. Així mateix, es carregarà amb abonament al subcompte 4121, ?Creditors per pagaments proposats. Bestretes de tresoreria?, igualment amb signe negatiu.
  
La suma del seu haver indicarà el total d'obligacions reconegudes a càrrec de bestretes de tresoreria. La del seu deure, el total de pagaments proposats.
  
El seu saldo, creditor, recollirà les obligacions reconegudes pendents de proposar el pagament.
  
4121. Creditors per pagaments proposats. Bestretes de Tresoreria.
  
Recull les propostes de pagament referents a obligacions reconegudes a càrrec de crèdits figurats per a la concessió de bestretes de tresoreria.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec del subcompte 4120, ?Creditors per obligacions reconegudes. Bestretes de Tresoreria?, per les propostes de pagament. Aquest assentament serà de signe negatiu en cas d'anul·lació de propostes de pagament i en la cancel·lació de les bestretes de tresoreria.
  
b) Es carregarà amb abonament al subcompte 4122, ?Creditors per pagaments ordenats. Bestretes de Tresoreria?, per les propostes el pagament de les quals s'ha ordenat. Aquest assentament serà de signe negatiu en cas d'anul·lació d'ordres de pagament i en la cancel·lació de les bestretes de tresoreria.
  
La suma del seu haver indicarà el total de propostes de pagament corresponents a obligacions reconegudes per bestretes de tresoreria. La del seu deure, el total d'ordres de pagament.
  
El seu saldo, creditor, recollirà el total de propostes el pagament de les quals encara no ha sigut ordenat.
  
4122. Creditors per pagaments ordenats. Bestretes de Tresoreria.
  
Recull els pagaments ordenats a càrrec de crèdits figurats per a la concessió de bestretes de tresoreria.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec del subcompte 4121, «Creditors per pagaments proposats. Bestretes de Tresoreria?, pels pagaments ordenats. Aquest assentament serà de signe negatiu en cas d'anul·lació d'ordres de pagament i per la cancel·lació de les bestretes de tresoreria.
  
b) Es carregarà amb abonament a comptes del subgrup 57 «Tresoreria», per l'import dels pagaments realitzats. A la cancel·lació de les bestretes de tresoreria, es carregarà amb abonament al compte 579, ?Formalització?; aquest assentament serà de signe negatiu.
  
La suma del seu haver indicarà l'import de les ordres de pagament corresponents a obligacions reconegudes per bestretes de tresoreria. La del seu deure, els pagaments ordenats fets efectius.
  
El seu saldo, creditor, recollirà l'import de pagaments ordenats pendents de fer efectius.
  
Nota: Els crèdits consignats per a la concessió de bestretes de tresoreria no estan subjectes a delimitació temporal, per això poden ser utilitzats fins que aquestes bestretes siguen cancel·lades. És per això que en l'assentament d'obertura d'un exercici aquests subcomptes figuren per les sumes del deure i de l'haver que presentaven abans del tancament de l'exercici anterior.
  
419. Altres creditors no pressupostaris.
  
Recull la resta de creditors no pressupostaris, no inclosos en els comptes anteriors.
  
Figurarà en el passiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, pels ingressos efectuats, a càrrec del compte 554, ?Cobraments pendents d'aplicació?, o a comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?, segons pertoque.
  
b) Es carregarà, pels pagaments efectuats, amb abonament a comptes del subgrup 57.
  
El seu saldo, creditor, recollirà allò pendent de satisfer per aquest concepte.
  
43. Deutors pressupostaris.
  
430. Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent.
  
4300. De liquidacions de contreta prèvia, ingrés directe.
  
4301. De declaracions autoliquidades.
  
4302. D'altres ingressos sense contreta prèvia.
  
4303. De liquidacions de contreta prèvia, ingrés per rebut.
  
431. Deutors per drets reconeguts. Pressupostos d'ingressos tancats.
  
4310. De liquidacions de contreta prèvia, ingrés directe.
  
4313. De liquidacions de contreta prèvia, ingrés per rebut.
  
432. Deutors per drets definits. Pressupost d'ingressos tancats. Ordre 12.12.1994, Conselleria d'Economia i Hisenda. Regla 83.6.
  
433. Drets anul·lats de pressupost corrent.
  
4330. Drets anul·lats per anul·lació de liquidacions de contreta prèvia i ingrés directe.
  
4331. Drets anul·lats per insolvències i altres causes, de liquidacions de contreta prèvia i ingrés directe.
  
4332. Drets anul·lats per ajornament i fraccionament, de liquidacions de contreta prèvia i ingrés directe.
  
4334. Drets anul·lats per anul·lació de liquidacions de contreta prèvia i ingrés per rebut.
  
4335. Drets anul·lats per insolvències i altres causes, de liquidacions de contreta prèvia i ingrés per rebut.
  
4336. Drets anul·lats per ajornament i fraccionament, de liquidacions de contreta prèvia i ingrés per rebut.
  
4339. Drets anul·lats per devolució d'ingressos.
  
434. Drets anul·lats de pressupostos tancats.
  
4340. Drets anul·lats per anul·lació de liquidacions de contreta prèvia i ingrés directe.
  
4341. Drets anul·lats per insolvències i altres causes, de liquidacions de contreta prèvia i ingrés directe.
  
4342. Drets anul·lats per ajornament i fraccionament, de liquidacions de contreta prèvia i ingrés directe.
  
4343. Drets anul·lats per prescripció, de liquidacions de contreta prèvia i ingrés directe.
  
4344. Drets anul·lats per anul·lació de liquidacions de contreta prèvia i ingrés per rebut.
  
4345. Drets anul·lats per insolvències i altres causes, de liquidacions de contreta prèvia i ingrés per rebut.
  
4346. Drets anul·lats per ajornament i fraccionament, de liquidacions de contreta prèvia i ingrés per rebut.
  
4347. Drets anul·lats per prescripció, de liquidacions de contreta prèvia i ingrés per rebut.
  
435. Deutors per operacions comercials. Pressupost corrent.
  
436. Deutors per operacions comercials. Pressupostos tancats.
  
437. Devolució d'ingressos.
  
438. Drets cancel·lats en espècie de pressupost corrent.
  
4380. De liquidacions de contreta prèvia, ingrés directe.
  
4383. De liquidacions de contreta prèvia, ingrés per rebut.
  
439. Drets cancel·lats en espècie de pressupostos tancats.
  
4390. De liquidacions de contreta prèvia, ingrés directe.
  
4393. De liquidacions de contreta prèvia, ingrés per rebut.
  
Drets reconeguts a favor de l'entitat, com a conseqüència de l'execució del pressupost.
  
430. Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent.
  
Compte deutor que recull els drets reconeguts durant l'exercici pressupostari.
  
Figurarà en l'actiu del balanç formant part de l'agrupació ?Actiu circulant?.
  
Funcionarà a través de les seues divisionàries.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, pel reconeixement dels drets a cobrar, amb abonament a:
  
a.1) Comptes del grup 1, en els casos, entre altres, de formalització d'operacions d'endeutament a llarg termini, així com la constitució de fiances i dipòsits rebuts a llarg termini.
  
a.2) Comptes del grup 2, per l'alienació d'immobilitzat material, immaterial i inversions financeres, reintegrament anticipat de crèdits, així com per la cancel·lació anticipada de fiances i dipòsits constituïts a llarg termini.
  
a.3) Comptes del grup 5, per la formalització d'operacions d'endeutament, alienació d'inversions financeres temporals, reintegrament de crèdits concedits, així com la constitució de fiances i dipòsits rebuts a curt termini.
  
a.4) Comptes del grup 7 pels ingressos i beneficis.
  
a.5) El compte 443, ?Deutors a curt termini per ajornament i fraccionament?, en l'exercici del venciment del dret a cobrar o, a la cancel·lació anticipada d'aquest.
  
a.6) El compte 444, ?Deutors a llarg termini per ajornament i fraccionament?, a la cancel·lació anticipada.
  
a.7) El compte 639, ?Ajusts positius en la imposició indirecta?, per l'import de la regularització anual.
  
b) S'abonarà a càrrec de:
  
b.1) Comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?, pel cobrament de drets reconeguts en l'exercici corrent.
  
b.2) El compte 554, ?Cobraments pendents d'aplicació?, en el moment de l'aplicació definitiva d'aquells ingressos aplicats transitòriament en aquest compte.
  
b.3) El compte 410, ?Creditors per IVA suportat?, per l'import de la regularització anual positiva de la imposició indirecta.
  
b.4) El compte 433, ?Drets anul·lats de pressupost corrent?, per la regularització dels drets anul·lats. Aquest assentament es fa a fi d'exercici, i a través de les divisionàries del compte 433, a excepció del 4339, ?Drets anul·lats per devolució d'ingressos?.
  
b.5) El compte 438. ?Drets cancel·lats en espècie de pressupost corrent?, per la regularització dels drets cancel·lats. Aquest assentament es fa a fi d'exercici, i a través de les seues divisionàries.
  
La suma del seu deure indicarà el total de drets liquidats en l'exercici. La del seu haver, abans dels assentaments de regularització, els drets liquidats en l'exercici cobrats en aquest.
  
El seu saldo, deutor, recollirà, després de la regularització, l'import dels drets liquidats en l'exercici pendents de cobrament. El dia 1 de gener, en l'assentament d'obertura, el saldo d'aquest compte a 31 de desembre anterior, formarà part del saldo inicial del compte 431 €Deutors per drets reconeguts. Pressupostos d'ingressos tancats?. Aquesta operació es realitzarà directament, sense necessitat de cap assentament.
  
431. Deutors per drets reconeguts. Pressupostos d'ingressos tancats.
  
Recull l'1 de gener l'import dels drets reconeguts en exercicis anteriors, el cobrament dels quals no ha sigut fet efectiu el 31 de desembre del precedent.
  
Figurarà en l'actiu del balanç formant part de l'agrupació ?Actiu circulant?.
  
Funcionarà a través de les seues divisionàries.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà amb abonament a:
  
a.1) El subcompte 7791, ?Benefici per la modificació de drets de pressupostos tancats?, o bé el compte de balanç a què l'ingrés pressupostari s'haja imputat, per la rectificació a l'alça del saldo entrant dels drets reconeguts en exercicis anteriors.
  
a.2) El subcompte 6791, ?Pèrdua per la modificació de drets de pressupostos tancats?, o bé el compte de balanç a què l'ingrés pressupostari s'haja imputat, per la rectificació a la baixa del saldo entrant de drets reconeguts en exercicis anteriors. Aquest assentament serà de signe negatiu.
  
b) S'abonarà a càrrec de:
  
b.1) Comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?, pel cobrament dels drets reconeguts en exercicis anteriors.
  
b.2) El compte 554, ?Cobraments pendents d'aplicació?, en el moment de l'aplicació definitiva d'aquells ingressos aplicats transitòriament en aquest compte.
  
b.3) El compte 434, ?Drets anul·lats de pressupostos tancats?, per la regularització, en fi d'exercici, dels drets anul·lats, a través de les seues divisionàries.
  
b.4) El compte 439, ?Drets cancel·lats en espècie de pressupostos tancats?, per la regularització, en fi d'exercici, dels drets cancel·lats, a través de les seues divisionàries.
  
La suma del seu deure indicarà el total de drets reconeguts en exercicis anteriors i que en 1 de gener es trobaven pendents de cobrament. La del seu haver, abans dels assentaments de regularització, el total de drets cobrats durant l'exercici.
  
El seu saldo, deutor, recollirà, després de la regularització, els drets liquidats en exercicis anteriors pendents de cobrament.
  
432. Deutors per drets definits. Pressupostos d'ingressos tancats. Ordre 12.12.1994, Conselleria d'Economia i Hisenda. Regla 83.6
  
Recull el saldo de drets definits en exercicis anteriors que es trobaven pendents de reconeixement i cobrament en la data d'entrada en vigor del present Pla.
  
Amb aquesta finalitat, en la data esmentada, es carregarà aquest compte pel saldo dels drets definits en exercicis anteriors, i fins a aqueix moment, pendents de liquidació.
  
Figurarà en l'actiu del balanç formant part de l'agrupació ?Actiu circulant-
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà amb abonament a:
  
a.1) El subcompte 7791, ?Benefici per la modificació de drets de pressupostos tancats?, per la rectificació a l'alça del saldo entrant dels drets definits en exercicis anteriors.
  
a.3) El subcompte 6791, ?Pèrdua per la modificació de drets de pressupostos tancats?, per la rectificació a la baixa del saldo entrant de drets definits en exercicis anteriors. Aquest assentament serà de signe negatiu.
  
b) S'abonarà a càrrec de:
  
b.1) Comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?, pel cobrament dels drets definits en exercicis anteriors.
  
b.2) El compte 554, ?Cobraments pendents d'aplicació?, en el moment de l'aplicació definitiva d'aquells ingressos aplicats transitòriament en aquest compte.
  
b.3) El compte 434, ?Drets anul·lats de pressupostos tancats?, per la regularització, en fi d'exercici, dels drets anul·lats, a través de les seues divisionàries.
  
b.4) El compte 439, ?Drets cancel·lats en espècie de pressupostos tancats?, per la regularització, en fi d'exercici, dels drets cancel·lats, a través de les seues divisionàries.
  
El seu saldo, deutor, recollirà, després de la regularització, els drets definits en exercicis anteriors pendents de cobrament.
  
433. Drets anul·lats de pressupost corrent.
  
Recull anul·lacions de drets reconeguts.
  
Funcionarà a través de les seues divisionàries.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec de:
  
a.1) Els comptes d'imputació que figuren en l'apartat a) del compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?, per l'anul·lació de drets per anul·lació de liquidacions.
  
a.2) El compte 675, ?Pèrdues de crèdits incobrables?, per l'anul·lació de drets per insolvències i altres causes, en els casos que siga procedent.
  
a.3) Els comptes del subgrup 44, ?Deutors no pressupostaris?, representatius dels crèdits a curt i a llarg termini que sorgisquen com a conseqüència de l'anul·lació de drets pressupostaris per ajornament i fraccionament.
  
a.4) El compte 437, ?Devolució d'ingressos?, per anul·lació de drets per devolució d'ingressos, una vegada se n'haja efectuat el pagament.
  
b) Es carregarà amb abonament a:
  
b.1) El compte 430, en fi d'exercici, pel saldo de totes les seues divisionàries, excepte el 4339, ?Drets anul·lats per devolució d'ingressos?, com a conseqüència de la regularització dels drets anul·lats, excepte els que s'hagen anul·lat per devolució d'ingressos.
  
b.2) El compte 437, en fi d'exercici, pel saldo de la seua divisionària 4339, com a conseqüència de la regularització de drets anul·lats per devolució d'ingressos.
  
El seu saldo, creditor, abans de la regularització, recollirà els drets anul·lats en l'exercici, corresponents a drets reconeguts en aquest.
  
434. Drets anul·lats de pressupostos tancats.
  
Recull anul·lacions de drets reconeguts en exercicis anteriors que figuren pendents de cobrament en el compte 431, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupostos d'ingressos tancats- i en el compte 432 €Deutors per drets definits. Pressupostos d'ingressos tancats. Ordre 12.12.1994, Conselleria d'Economia i Hisenda. Regla 83.6?.
  
Funcionarà a través de les seues divisionàries.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec de:
  
a.1) El subcompte 6791, ?Pèrdua per la modificació de drets de pressupostos tancats?, o bé el compte de balanç a què l'ingrés pressupostari s'haja imputat, per l'anul·lació de drets per anul·lació de liquidacions.
  
a.2) El compte 675, ?Pèrdues de crèdits incobrables?, per l'anul·lació de drets per insolvències i altres causes.
  
a.3) Els comptes del subgrup 44 €Deutors no pressupostaris?, representatius dels crèdits a curt i llarg termini que sorgisquen com a conseqüència de l'anul·lació de drets pressupostaris per ajornament i fraccionament.
  
a.4) El subcompte 6791, per l'anul·lació de drets per prescripció.
  
b) Es carregarà amb abonament al 431 i al 432, per la regularització dels drets anul·lats. Aquest assentament es farà en fi d'exercici, i pel saldo de les seues divisionàries.
  
El seu saldo, creditor, abans de la regularització, recollirà les anul·lacions que s'efectuen durant l'exercici de drets definits i drets liquidats en exercicis anteriors.
  
435. Deutors per operacions comercials. Pressupost corrent.
  
Recull els drets reconeguts durant el període de vigència del pressupost com a conseqüència d'operacions comercials. Aquest compte sols s'utilitzarà en aquelles entitats el pressupost d'ingressos de les quals incloga el resultat d'operacions comercials.
  
Figurarà en l'actiu del balanç formant part de l'agrupació ?Actiu circulant?.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà amb abonament a:
  
a.1) Comptes del subgrup 70, ?Vendes?, excepte el 708, ?Devolucions de vendes i operacions similars?, i 709, ?Ràpels sobre vendes?, pels drets reconeguts.
  
a.2) El compte 608, ?Devolucions de compres i operacions similars?, en reconéixer els drets per compres que són tornades als proveïdors, quan hagen sigut pagades.
  
a.3) El compte 609, ?Ràpels per compres?, en reconéixer els drets, pels concedits a l'entitat pels proveïdors.
  
a.4) Comptes del grup 7 als quals s'imputen ingressos de tipus comercial.
  
a.5) Comptes del grup 6, en reconéixer els drets per anul·lacions de despeses de tipus comercial, quan hagen sigut pagades.
  
b) S'abonarà a càrrec de:
  
b.1) Comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?, pels cobraments.
  
b.2) El compte 554, ?Cobraments pendents d'aplicació?, en el moment de l'aplicació definitiva d'aquells ingressos aplicats transitòriament en aquest compte.
  
b.3) El compte 675, ?Pèrdues de crèdits incobrables?, per les insolvències fermes.
  
b.4) El compte 708, per l'import de les devolucions de vendes que no hagen sigut cobrades
  
b.5) Comptes del grup 7, quan s'anul·len ingressos de tipus comercial que no hagen sigut cobrats.
  
El seu saldo, deutor, recollirà els drets liquidats durant l'exercici per operacions comercials, que estan pendents de cobrament.
  
El dia 1 de gener en l'assentament d'obertura, el saldo d'aquest compte, el 31 de desembre anterior, formarà part del saldo inicial del compte 436, ?Deutors per operacions comercials. Pressupostos tancats?. Aquesta operació es realitzarà directament, sense necessitat d'assentament.
  
436. Deutors per operacions comercials. Pressupostos tancats.
  
Recull l'1 de gener el saldo de drets reconeguts per operacions comercials en exercicis anteriors pendents de cobrament el 31 de desembre anterior.
  
Figurarà en l'actiu del balanç formant part de l'agrupació ?Actiu circulant?.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà amb abonament a:
  
a.1) El compte 779, ?Ingressos i beneficis d'exercicis anteriors?, per la rectificació a l'alça del saldo entrant de drets reconeguts en exercicis anteriors.
  
a.2) El compte 679, ?Despeses i pèrdues d'exercicis anteriors?, per la rectificació a la baixa del saldo entrant de drets reconeguts en exercicis anteriors. Aquest assentament serà de signe negatiu.
  
b) S'abonarà a càrrec de:
  
b.1) Comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?, pels cobraments.
  
b.2) El compte 554, ?Cobraments pendents d'aplicació?, en el moment de l'aplicació definitiva d'aquells ingressos aplicats transitòriament en aquest compte.
  
b.3) El compte 675, ?Pèrdues de crèdits incobrables?, per les insolvències fermes.
  
b.4) El compte 708, ?Devolucions de vendes i operacions similars?, per l'import de les devolucions de vendes que no hagen sigut cobrades.
  
b.5) Comptes del grup 7 o al compte 679, ?Despeses i pèrdues d'exercicis anteriors?, per l'anul·lació d'ingressos comercials que no hagen sigut cobrats.
  
El seu saldo, deutor, recollirà l'import de drets liquidats per operacions comercials en exercicis anteriors que estan pendents de cobrament.
  
437. Devolució d'ingressos.
  
Recull l'import de les devolucions d'ingressos efectuades durant l'exercici.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà amb abonament al compte 433, ?Drets anul·lats de pressupost corrent?, a través de la seua divisionària 4339, ?Drets anul·lats per devolució d'ingressos?, per l'import de les devolucions d'ingrés pagades.
  
b) S'abonarà, pel seu saldo, a càrrec del subcompte 4339, amb motiu de la regularització de les devolucions d'ingressos realitzades durant l'exercici. Aquest assentament s'efectuarà en fi d'exercici.
  
El seu saldo, deutor, abans de la regularització, recollirà el total de devolucions efectuades en l'exercici.
  
438. Drets cancel·lats en espècie de pressupost corrent.
  
Recull les cancel·lacions de drets reconeguts, produïdes com a conseqüència d'adjudicacions de béns en pagament de deutes i altres cobraments en espècie.
  
Funcionarà a través de les seues divisionàries.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec del compte o comptes de balanç representatius del bé o béns rebuts.
  
b) Es carregarà amb abonament al compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?, en fi d'exercici, pel saldo de les seues divisionàries com a conseqüència de la regularització dels drets cancel·lats.
  
El seu saldo, creditor, abans de la regularització, recollirà els drets cancel·lats en espècie en l'exercici, corresponents a drets reconeguts en aquest.
  
439. Drets cancel·lats en espècie de pressupostos tancats.
  
Recull cancel·lacions de drets reconeguts en exercicis anteriors que figuren pendents de cobrament en el compte 431, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupostos d'ingressos tancats- i en el compte 432 €Deutors per drets definits. Pressupostos d'ingressos tancats. Ordre 12.12.1994, Conselleria d'Economia i Hisenda. Regla 83.6?, produïts com a conseqüència d'adjudicacions de béns en pagament de deutes i altres cobraments en espècie.
  
Funcionarà a través de les seues divisionàries.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec del compte o comptes de balanç representatius del bé o béns rebuts.
  
b) Es carregarà amb abonament al compte 431 i al 432, en fi d'exercici, pel saldo de les seues divisionàries com a conseqüència de la regularització dels drets cancel·lats.
  
El seu saldo, creditor, abans de la regularització, recollirà les cancel·lacions en espècie que s'efectuen durant l'exercici de drets definits i drets liquidats en exercicis anteriors.
  
44. Deutors no pressupostaris.
  
440. Deutors per IVA transferit.
  
442. Deutors per servei de recaptació.
  
443. Deutors a curt termini per ajornament i fraccionament.
  
444. Deutors a llarg termini per ajornament i fraccionament.
  
449. Altres deutors no pressupostaris.
  
440. Deutors per IVA transferit.
  
Compte deutor que recull els deutes de tercers corresponents a un impost sobre el valor afegit (IVA) transferit com a conseqüència de lliurament de béns o prestació de serveis.
  
Figurarà en l'actiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà amb abonament a:
  
a.1) El compte 477, ?Hisenda Pública, IVA transferit?, a través de les seues divisionàries, per l'import de l'IVA transferit en el lliurament de béns o prestació de serveis.
  
a.2) El compte 477, a través de les seues divisionàries, en assentament de signe negatiu, per l'import de l'IVA transferit corresponent a operacions anul·lades.
  
a.3) Comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?, per l'import reintegrat en les operacions anul·lades que havien sigut cobrades abans.
  
b) S'abonarà a càrrec de:
  
b.1) Comptes del subgrup 57 o al compte 554, ?Cobraments pendents d'aplicació?, segons pertoque, per l'ingrés de l'IVA transferit.
  
b.2) El compte 675, ?Pèrdues de crèdits incobrables?, en cas d'insolvències.
  
b.3) El compte 679, ?Despeses i pèrdues d'exercicis anteriors?, en cas de prescripció.
  
El seu saldo, deutor, recollirà l'import de l'IVA transferit pendent d'ingrés pels deutors.
  
442. Deutors per servei de recaptació.
  
Aquest compte recull els crèdits a favor de l'entitat sorgits com a conseqüència d'ingressos que es realitzen en les entitat encarregades de la gestió de cobrament, sempre que, d'acord amb els procediments de gestió establits, la comptabilització d'aquests ingressos siga anterior a la recepció material dels fons corresponents a aquests.
  
Figurarà en l'actiu del balanç formant part de l'agrupació ?Actiu circulant?.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, pel naixement del crèdit a favor de l'entitat, amb abonament a:
  
a.1) Comptes que pertoquen segons la naturalesa dels ingressos.
  
a.2) El compte 554, ?Cobraments pendents d'aplicació?, en el cas en què pertoque i siga procedent d'acord amb els procediments d'aplicació d'ingrés utilitzats.
  
b) S'abonarà, en el moment del cobrament, a càrrec del compte 554, o a comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?, segons pertoque.
  
El seu saldo, deutor, recollirà l'import pendent d'ingressar.
  
443. Deutors a curt termini per ajornament i fraccionament.
  
Recull drets a cobrar amb venciment a curt termini procedents d'anul·lacions per ajornament i fraccionament de drets reconeguts en els comptes 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?, 431. ?Deutors per drets reconeguts. Pressupostos d'ingressos tancats- i 432. ?Deutors per drets definits. Pressupostos d'ingressos tancats. Ordre 12.12.1994, Conselleria d'Economia i Hisenda. Regla 83.6-
  
Figurarà en l'actiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per l'anul·lació del dret pressupostari, amb abonament als comptes 433, ?Drets anul·lats de pressupost corrent?, o 434, ?Drets anul·lats de pressupostos tancats?, a través de les seues divisionàries corresponents.
  
b) S'abonarà, en l'exercici del venciment del dret a cobrar o a la seua cancel·lació anticipada, a càrrec del compte 430.
  
El seu saldo, deutor, recollirà l'import pendent de venciment a curt termini.
  
444. Deutors a llarg termini per ajornament i fraccionament.
  
Recull drets a cobrar amb venciment a llarg termini procedents d'anul·lacions per ajornament i fraccionament de drets reconeguts en els comptes 430 €Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?, 431 €Deutors per drets reconeguts. Pressupostos d'ingressos tancats- i 432 €Deutors per drets definits. Pressupostos d'ingressos tancats. Ordre 12.12.1994, Conselleria Economia i Hisenda. Regla 83.6-
  
Figurarà en l'actiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per l'anul·lació del dret pressupostari, amb abonament als comptes 433, ?Drets anul·lats de pressupost corrent?, o 434, ?Drets anul·lats de pressupostos tancats?, a través de les seues divisionàries corresponents.
  
b) S'abonarà a càrrec de:
  
b.1) El compte 430, per la cancel·lació anticipada del dret de cobrament.
  
b.2) El compte 443, ?Deutors a curt termini per ajornament i fraccionament?, per la part del dret que tinga venciment a curt termini.
  
El seu saldo, deutor, recollirà l'import pendent de venciment a llarg termini.
  
449. Altres deutors no pressupostaris.
  
Recull la resta de deutors no pressupostaris no inclosos en els comptes anteriors.
  
Figurarà en l'actiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, pels pagaments efectuats, amb abonament a comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?.
  
b) S'abonarà pels ingressos efectuats, a càrrec del compte 554, ?Cobraments pendents d'aplicació?, o a comptes del subgrup 57, segons pertoque.
  
El seu saldo, deutor, recollirà allò pendent de cobrar per aquest concepte.
  
45. Deutors i creditors per administració de recursos per compte d'altres ens públics.
  
450. Deutors per drets reconeguts de recursos d'altres ens públics.
  
4500. De liquidacions de contreta prèvia, ingrés directe.
  
4501. De declaracions autoliquidades.
  
4502. D'altres ingressos sense contreta prèvia.
  
4503. De liquidacions de contreta prèvia, ingrés per rebut.
  
451. Drets anul·lats per recursos d'altres ens públics.
  
4510. Per anul·lació de liquidacions de contreta prèvia i ingrés directe.
  
4511. Per insolvències i altres causes, de liquidacions de contreta prèvia i ingrés directe.
  
4513. Per prescripció de liquidacions de contreta prèvia i ingrés directe.
  
4514. Per anul·lació de liquidacions de contreta prèvia i ingrés per rebut.
  
4515. Per insolvències i altres causes, de liquidacions de contreta prèvia i ingrés per rebut.
  
4517. Per prescripció de liquidacions de contreta prèvia i ingrés per rebut.
  
4519. Per devolució d'ingressos.
  
452. Ens públics, per drets a cobrar.
  
453. Ens públics, per ingressos pendents de liquidar.
  
454. Devolució d'ingressos per recursos d'altres ens públics.
  
455. Ens públics, per devolució d'ingressos pendents de pagament.
  
456. Ens públics, c/c efectiu.
  
457. Creditors per devolució d'ingressos per recursos d'altres ens.
  
458. Drets cancel·lats en espècie per recursos d'altres ens públics.
  
4580. De liquidacions de contreta prèvia, ingrés directe.
  
4583. De liquidacions de contreta prèvia, ingrés per rebut.
  
Aquest subgrup té per objecte recollir aquelles actuacions de liquidació i recaptació (gestió) de recursos d'altres ens que realitze l'entitat, subjecte de la comptabilitat.
  
450. Deutors per drets reconeguts de recursos d'altres ens públics.
  
Recull els recursos liquidats d'altres ens públics, que han de ser recaptats per l'entitat.
  
Figurarà en l'actiu del balanç.
  
Funcionarà a través de les seues divisionàries.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà amb abonament al compte 452 «Ens públics, per drets a cobrar», pel reconeixement de drets a cobrar, així com per les rectificacions dels saldos pendents de cobrament procedents d'exercicis anteriors.
  
b) S'abonarà a càrrec de:
  
b.1) Comptes del subgrup 57 «Tresoreria», per la recaptació de recursos d'altres ens públics.
  
b.2) El compte 554 «Cobraments pendents d'aplicació», en el moment de l'aplicació definitiva d'aquells ingressos aplicats transitòriament en aquest compte.
  
b.3) El compte 451 «Drets anul·lats per recursos d'altres ens públics», per la regularització, en fi d'exercici, dels drets anul·lats. Aquest assentament es realitzarà a través de les divisionàries del compte 451, a excepció del 4519 «Per devolució d'ingressos».
  
b.4) El compte 458 «Drets cancel·lats en espècie per recursos d'altres ens públics», per la regularització, en fi d'exercici, dels drets cancel·lats en espècie. Aquest assentament es realitzarà a través de les divisionàries del compte 458.
  
La suma del deure indicarà el total de drets a cobrar, per recursos d'altres ens públics, reconeguts durant l'exercici, així com els pendents de cobrament en fi d'exercici anterior. La del seu haver, abans de la regularització, la recaptació durant l'exercici, corresponent a aquests drets.
  
El seu saldo, deutor, recollirà, després de la regularització, els recursos d'altres ens públics liquidats i pendents de recaptació.
  
451. Drets anul·lats per recursos d'altres ens públics.
  
Recull les anul·lacions de recursos comptabilitzats en el compte 450 «Deutors per drets reconeguts de recursos d'altres ens públics», siga quin siga el seu origen, fins i tot en el cas que el recurs haja sigut recaptat i donat lloc a la seua devolució.
  
Funcionarà a través de les seues divisionàries.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec de:
  
a.1) El compte 452 «Ens públics, per drets a cobrar», per l'anul·lació de drets reconeguts, per anul·lació de liquidacions, insolvències, prescripció i altres causes, a través de les seues divisionàries corresponents.
  
a.2) El compte 454 «Devolució d'ingressos per recursos d'altres ens públics», per l'anul·lació de drets per devolució d'ingressos, a través de la seua divisionària 4519, una vegada que s'haja efectuat el pagament de la devolució.
  
b) Es carregarà amb abonament a:
  
b.1) El compte 450, en fi d'exercici, pel saldo de les divisionàries com a conseqüència de la regularització de drets anul·lats per anul·lació de liquidacions, insolvències, prescripció i altres causes.
  
b.2) El compte 454, en fi d'exercici, pel saldo de la seua divisionària 4519, com a conseqüència de la regularització de drets anul·lats per devolució d'ingressos.
  
El seu saldo, creditor, abans de la regularització, recollirà el total de drets anul·lats durant l'exercici, de recursos d'altres ens públics.
  
452. Ens públics, per drets a cobrar.
  
És la contrapartida del compte 450 «Deutors per drets reconeguts de recursos d'altres ens públics».
  
Figurarà en el passiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec del compte 450, pel reconeixement dels drets a cobrar.
  
b) Es carregarà amb abonament a:
  
b.1) El compte 453 «Ens públics, per ingressos pendents de liquidar», per la recaptació dels drets, així com per la cancel·lació de drets en espècie, en el moment de registrar-se aquesta cancel·lació.
  
b.2) El compte 451 «Drets anul·lats per recursos d'altres ens públics», per l'anul·lació de drets reconeguts per recursos d'altres ens públics, quan es dega a l'anul·lació de liquidacions, insolvències, prescripció i altres causes.
  
La suma del seu haver indicarà l'import total dels drets reconeguts a cobrar per recursos d'altres ens públics. La del seu deure, l'import de totes les liquidacions recaptades o cancel·lades, més les anul·lades.
  
El seu saldo, creditor, recollirà la posició de l'entitat davant els altres ens públics pels drets reconeguts pendents de recaptació.
  
453. Ens públics, per ingressos pendents de liquidar.
  
Recursos recaptats per l'entitat, per compte d'altres ens públics que constitueixen un crèdit a favor d'aquests.
  
Figurarà en el passiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec de:
  
a.1) El compte 452 «Ens públics, per drets a cobrar», per l'import de la recaptació dels drets, així com per la cancel·lació de drets en espècie, en el moment de registrar-se aquesta cancel·lació.
  
a.2) Comptes del subgrup 57 «Tresoreria», pels ingressos per reintegraments dels ens públics als quals s'administren recursos.
  
a.3) El compte 554 «Cobraments pendents d'aplicació», per l'aplicació definitiva dels reintegraments d'ens públics als quals s'administren recursos.
  
b) Es carregarà amb abonament a:
  
b.1) El compte 455 «Ens públics, per devolució d'ingressos pendents de pagament», per l'import de les devolucions de recursos d'altres ens públics pagades durant l'exercici.
  
b.2) El compte 456 «Ens públics, c/c efectiu», per l'import de la recaptació líquida corresponent a ens públics als quals se'ls haja efectuat lliuraments a compte d'aquesta recaptació.
  
b.3) Comptes del subgrup 57, per l'import de la recaptació líquida corresponent a ens públics als quals no se'ls han efectuat ingressos a compte, en el moment d'efectuar-ne el pagament.
  
Al tancament de l'exercici, el seu saldo creditor, recollirà el deute net de l'entitat amb els ens públics per compte dels quals administra i recapta recursos.
  
454. Devolució d'ingressos per recursos d'altres ens públics.
  
Compte deutor que recull les operacions a què es refereix la seua denominació.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà amb abonament al subcompte 4519 «Per devolució d'ingressos», per l'anul·lació dels drets reconeguts per devolució d'ingressos. Aquest assentament és simultani al de la realització del pagament.
  
b) S'abonarà a càrrec d'idèntica contrapartida, pel seu saldo, a la regularització en fi d'exercici de les devolucions d'ingrés realitzades en aquest.
  
El seu saldo deutor, abans de la regularització, recollirà les devolucions d'ingrés efectuades durant l'exercici.
  
455. Ens públics, per devolució d'ingressos pendents de pagament.
  
Compte deutor que recull la disminució del dèbit de l'entitat enfront dels ens públics per compte dels quals recapta recursos, com a conseqüència de les devolucions d'ingressos reconeguts.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per l'import de la devolució d'ingressos, en el moment en què es dicte l'acord de devolució, amb abonament al compte 457 «Creditors per devolució d'ingressos per recursos d'altres ens».
  
b) S'abonarà a càrrec del compte 453 «Ens públics, per ingressos pendents de liquidar», per l'import de les devolucions satisfetes.
  
El seu saldo, deutor, recollirà la minoració en el deute recaptat per l'entitat, com a conseqüència de les devolucions d'ingressos reconegudes i pendents de pagament. Ha de ser igual al saldo creditor del compte 457.
  
456. Ens públics, c/c efectiu.
  
Aquest compte té per objecte reflectir la situació deutora o creditora dels ens públics per compte dels quals s'administren i recapten recursos, com a conseqüència dels lliuraments en efectiu que l'entitat recaptadora els vaja efectuant durant l'exercici a compte de la liquidació definitiva que pertoque girar en funció de l'efectiva recaptació neta haguda en aquest.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per l'import dels lliuraments a compte efectuats durant l'exercici, amb abonament a comptes del subgrup 57 «Tresoreria». Aquest mateix assentament s'efectuarà en fer efectius els saldos creditors que resulten quan els lliuraments a compte hagen sigut inferiors a l'import total de la recaptació.
  
b) S'abonarà a càrrec de:
  
b.1) El compte 453 «Ens públics, per ingressos pendents de liquidar», per l'import de la recaptació anual obtinguda, és a dir, el saldo que en fi d'exercici presente aquest compte 453, per als recursos corresponents a ens públics als quals s'efectuen lliuraments a compte.
  
b.2) El compte 554 «Cobraments pendents d'aplicació», o a comptes del subgrup 57, segons corresponga, quan els lliuraments a compte hagen sigut superiors a l'import de la recaptació líquida i pertoque el reintegrament d'aquestes quantitats, en el moment d'efectuar-se aquest.
  
457. Creditors per devolució d'ingressos per recursos d'altres ens.
  
Compte creditor que recull el reconeixement de l'obligació de pagar o tornar quantitats indegudament recaptades, quan es tracte d'ingressos per recursos d'altres ens.
  
Figurarà en el passiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec del compte 455 «Ens públics, per devolució d'ingressos pendents de pagament», quan es dicte l'acord de devolució d'ingressos.
  
b) Es carregarà amb abonament a comptes del subgrup 57 «Tresoreria», per les devolucions pagades.
  
La suma del seu haver indicarà el total d'obligacions reconegudes per devolucions de recursos d'altres ens públics, és a dir, el total d'acords de devolució dictats en l'exercici més aquells que, dictats en exercicis anteriors, es trobaven pendents de pagament al seu inici. La del seu deure, les devolucions efectuades.
  
El seu saldo, creditor, recollirà l'import de les obligacions pendents per devolució de recursos d'altres ens públics.
  
458. Drets cancel·lats en espècie per recursos d'altres ens públics.
  
Recull les cancel·lacions de recursos comptabilitzats en el compte 450 «Deutors per drets reconeguts de recursos d'altres ens públics», produïdes com a conseqüència d'adjudicacions de béns en pagament de deutes i altres cobraments en espècie.
  
Funcionarà a través de les seues divisionàries.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec del compte o comptes de balanç representatius del bé o béns rebuts.
  
b) Es carregarà, amb abonament al compte 450, en fi d'exercici, pel saldo de les divisionàries com a conseqüència de la regularització de drets cancel·lats en espècie.
  
El seu saldo, creditor, abans de la regularització, recollirà el total de drets cancel·lats en espècie durant l'exercici, de recursos d'altres ens públics.
  
47. Administracions públiques.
  
470. Hisenda Pública, deutor per diversos conceptes.
  
4700. Hisenda Pública, deutor per IVA.
  
4709. Hisenda Pública, deutor per altres conceptes.
  
471. Organismes de previsió social, deutors.
  
472. Hisenda Pública, IVA suportat.
  
4720. Hisenda Pública, IVA suportat.
  
475. Hisenda Pública, creditor per diversos conceptes.
  
4750. Hisenda Pública, creditor per IVA.
  
4751. Hisenda Pública, creditor per retencions practicades.
  
4759. Hisenda Pública, creditor per altres conceptes.
  
476. Organismes de previsió social, creditors.
  
4760. Seguretat Social.
  
4761. MUFACE.
  
4762. MUGEJU.
  
4763. ISFAS.
  
4769 Altres organismes de previsió social, creditors.
  
477. Hisenda Pública, IVA transferit.
  
4770. Hisenda Pública, IVA transferit.
  
470. Hisenda Pública, deutor per diversos conceptes.
  
Compte que presenta la posició deutora de la Hisenda Pública davant l'entitat, com a conseqüència de la liquidació d'IVA o altres causes.
  
Figurarà en l'actiu del balanç.
  
Funcionarà a través de les seues divisionàries.
  
El contingut i moviment dels subcomptes que comprén és el següent:
  
4700. Hisenda Pública, deutor per IVA.
  
Representa l'excés, en cada període impositiu, de l'IVA suportat i deduïble sobre l'IVA transferit.
  
a) Es carregarà, en efectuar la liquidació de l'impost, per la diferència positiva entre l'IVA suportat i deduïble, i l'IVA transferit, amb abonament al subcompte 4720, ?IVA suportat?.
  
b) S'abonarà a càrrec del subcompte 4770, ?IVA transferit?, quan es compense en liquidacions posteriors, o bé, a comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?, o al compte 554, ?Cobraments pendents d'aplicació?, quan s'exercite el dret a la devolució.
  
El seu saldo, deutor, recollirà l'excés d'IVA suportat i deduïble encara no compensat en liquidacions successives i la devolució del qual no ha sigut realitzada.
  
4709. Hisenda Pública, deutor per altres conceptes.
  
Recull crèdits a favor de l'entitat per causes distintes de les indicades en l'anterior subcompte.
  
Es carregarà i abonarà, amb abonament i càrrec als comptes que pertoquen segons la naturalesa de les operacions.
  
471. Organismes de previsió social, deutors.
  
Crèdits a favor de l'entitat, dels diversos organismes de previsió social, relacionats amb les prestacions socials que ells efectuen.
  
Figurarà en l'actiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà amb abonament a comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?, en realitzar els pagaments.
  
b) S'abonarà, pels ingressos efectuats, a càrrec de comptes del subgrup 57 o al compte 554, ?Cobraments pendents d'aplicació?, segons pertoque.
  
472. Hisenda Pública, IVA suportat.
  
4720. Hisenda Pública, IVA suportat.
  
IVA meritat amb motiu de l'adquisició de béns i serveis i d'altres operacions compreses en els textos legals corresponents, que tinga caràcter deduïble.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà amb abonament a:
  
a.1) El compte 410, ?Creditors per IVA suportat?, per l'import de l'IVA deduïble quan es merita l'impost.
  
a.2) El compte 410, per mitjà d'assentament de signe negatiu, per l'import de l'IVA deduïble corresponent a les operacions anul·lades.
  
a.3) El compte 410, per les diferències que resulten en l'IVA deduïble en practicar-se les regularitzacions previstes en la regla de prorrata. Aquest assentament serà positiu o negatiu segons el signe de les diferències.
  
a.4) El subcompte 4770, ?IVA transferit?, per l'import de l'IVA deduïble calculat conforme a les regles de l'IVA en els casos de producció per l'entitat de béns per al seu propi immobilitzat, així com en els canvis d'afectació de béns.
  
b) S'abonarà per l'import de l'IVA deduïble que es compensa en la liquidació del període, a càrrec del subcompte 4770. Si després de formulat aquest assentament subsisteix saldo en el subcompte 4720, el seu import es carregarà al subcompte 4700, ?Hisenda Pública, Deutor per IVA?.
  
475. Hisenda Pública, creditor per diversos conceptes.
  
Deutes a favor de la Hisenda Pública, per conceptes fiscals o d'altra índole, pendents de pagament.
  
Figurarà en el passiu del balanç.
  
Funcionarà a través de les seues divisionàries.
  
El contingut i moviment dels subcomptes que comprén és el següent:
  
4750. Hisenda Pública, creditor per IVA.
  
Excés, en cada període impositiu, de l'IVA transferit sobre l'IVA suportat deduïble.
  
a) S'abonarà en acabar aquest període, per l'import de l'excés mencionat, a càrrec del subcompte 4770, ?IVA transferit?.
  
b) Es carregarà, quan s'efectue el pagament, amb abonament a comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?.
  
El seu saldo, creditor, recollirà l'import de les liquidacions positives pendents d'ingrés en la Hisenda Pública.
  
4751. Hisenda Pública, creditor per retencions practicades.
  
Import de les retencions tributàries efectuades pendents de pagament a la Hisenda Pública.
  
a) S'abonarà per les retencions practicades, quan l'entitat siga substitut del contribuent o retenidor, a càrrec, generalment, del compte 579, ?Formalització?.
  
b) Es carregarà, pels pagaments realitzats, amb abonament a comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?.
  
4759. Hisenda Pública, creditor per altres conceptes.
  
Deutes amb la Hisenda Pública, per causes distintes a les recollides en els subcomptes anteriors.
  
S'abonarà i carregarà a càrrec i abonament dels comptes que pertoque segons la naturalesa de les operacions.
  
476. Organismes de previsió social, creditors.
  
Quantitats retingudes als treballadors o, si és el cas, satisfetes per aquests a l'entitat, i que en un moment posterior han de ser lliurades a aquests organismes de previsió social (Seguretat Social, MUFACE, MUGEJU, ISFAS, etc.).
  
Figurarà en el passiu del balanç.
  
Funcionarà a través de les seues divisionàries.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec de:
  
a.1) Generalment, el compte 579, ?Formalització?, per les retencions de les quotes corresponents al personal de l'entitat.
  
a.2) Comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?, o al compte 554, ?Cobraments pendents d'aplicació- per l'ingrés de les quotes mencionades en l'entitat.
  
b) Es carregarà, pels pagaments realitzats, amb abonament a comptes del subgrup 57.
  
477. Hisenda Pública, IVA transferit.
  
4770. Hisenda Pública, IVA transferit.
  
IVA meritat amb motiu del lliurament de béns o de la prestació de serveis i d'altres operacions compreses en els textos legals corresponents.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec de:
  
a.1) El compte 440, ?Deutors per IVA transferit?, per l'import de l'IVA transferit quan es merite l'impost.
  
a.2) El compte 440, en assentament de tipus negatiu, per l'import de l'IVA transferit, corresponent a operacions anul·lades.
  
a.3) El subcompte 4720, ?IVA suportat?, i, si és el cas, al compte d'actiu de què es tracte en els casos de producció per l'entitat de béns per al seu propi immobilitzat, i en els casos de canvi d'afectació.
  
b) Es carregarà, per l'import de l'IVA suportat deduïble que es compense en la liquidació de l'impost, amb abonament al subcompte 4720. Si després de formulat aquest assentament subsisteix saldo en el subcompte 4770, el seu import s'abonarà al subcompte 4750 €Hisenda Pública, creditor per IVA?.
  
48. Ajusts per periodificació.
  
480. Despeses anticipades.
  
485. Ingressos anticipats.
  
480. Despeses anticipades.
  
Despeses comptabilitzades en l'exercici que es tanca i que corresponen al següent.
  
Figurarà en l'actiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, al tancament de l'exercici, amb abonament als comptes del grup 6 que hagen registrat les despeses que s'han d'imputar a l'exercici posterior.
  
b) S'abonarà, al principi de l'exercici següent, a càrrec de comptes del grup 6.
  
485. Ingressos anticipats.
  
Ingressos comptabilitzats en l'exercici que es tanca que corresponen al següent.
  
Figurarà en el passiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, al tancament de l'exercici, a càrrec dels comptes del grup 7 que hagen registrat els ingressos que s'han d'imputar a l'exercici posterior.
  
b) Es carregarà, al principi de l'exercici següent, amb abonament a comptes del grup 7.
  
49. Provisions.
  
490. Provisió per a insolvències.
  
495. Provisió per a devolució d'impostos.
  
490. Provisió per a insolvències.
  
Provisions per a crèdits incobrables, amb origen en operacions pròpies de l'activitat habitual de l'entitat.
  
Figurarà en l'actiu del balanç compensant els comptes corresponents dels subgrups 43, ?Deutors pressupostaris?, i 44, ?Deutors no pressupostaris?.
  
El seu moviment és el següent, segons l'alternativa adoptada per l'entitat:
  
1. Quan l'entitat xifre l'import de la provisió al final de l'exercici mitjançant una estimació global del risc de fallits existent en els saldos de deutors:
  
a) S'abonarà, al final de l'exercici, per l'estimació realitzada, a càrrec del compte 694, ?Dotació a la provisió per a insolvències?.
  
b) Es carregarà, igualment al final de l'exercici, per la dotació realitzada al tancament de l'exercici precedent, amb abonament al compte 794, ?Provisió per a insolvències aplicada?.
  
2. Quan l'entitat xifre l'import de la provisió mitjançant un sistema individualitzat de seguiment de saldos deutors:
  
a) S'abonarà, al llarg de l'exercici, per l'import dels riscos que es vagen estimant, a càrrec del compte 694.
  
b) Es carregarà a mesura que es vagen donant de baixa els saldos de deutors per als quals es dotà provisió individualitzada o quan desaparega el risc, pel seu import, amb abonament al compte 794.
  
495. Provisió per a devolució d'impostos.
  
Provisió per a devolucions periòdiques d'impostos no reconegudes a fi d'exercici, derivades de l'aplicació de la normativa legal d'aquests (no inclourà, per exemple, les devolucions derivades d'ingressos indeguts).
  
Figurarà en el passiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, al tancament de l'exercici, per l'import que s'ha de tornar a càrrec de comptes dels subgrups 72, ?Imposts directes?, i 73, ?Imposts indirectes?.
  
b) Es carregarà, en el moment en què es dicte l'acord de devolució, amb abonament al compte 408, ?Creditors per devolució d'ingressos?.
  
c) Es carregarà amb abonament al compte 795, ?Excés de provisió per a devolució d'impostos?, per la diferencia positiva entre l'import de la provisió existent a fi d'exercici anterior i els imports efectivament tornats al seu càrrec.
  
Grup 5. Comptes financers
  
Creditors i deutors a curt termini per operacions financeres, mitjans líquids disponibles i comptes d'enllaç propis d'organitzacions comptables descentralitzades.
  
50. Emprèstits i altres emissions anàlogues a curt termini.
  
500. Obligacions i bons a curt termini.
  
505. Deutes representats en altres valors negociables a curt termini.
  
506. Interessos a curt termini d'emprèstits i altres emissions anàlogues.
  
508. Emprèstits i altres emissions anàlogues a curt termini en moneda estrangera.
  
509. Interessos a curt termini d'emprèstits i altres emissions anàlogues en moneda estrangera.
  
Recull el finançament alié obtingut a través d'emissions en massa de valors negociables, el venciment dels quals es produirà en un termini no superior a un any.
  
Els comptes d'aquest subgrup figuraran en el passiu del balanç, formant part de l'agrupació ?Creditors a curt termini?.
  
La part dels deutes a llarg termini que tinga venciment a curt haurà de figurar en el passiu del balanç en l'agrupació ?Creditors a curt termini?; a aquest efecte es traspassarà a aquest subgrup l'import que representen els deutes a llarg termini amb venciment a curt dels comptes corresponents del subgrup 15, ?Emprèstits i altres emissions anàlogues?.
  
500. Obligacions i bons a curt termini.
  
Reflecteix les obligacions i els bons en circulació el venciment dels quals es produirà en un termini no superior a un any.
  
El seu moviment és el següent, segons l'alternativa adoptada per l'entitat:
  
1. Quan l'entitat haja d'imputar a pressupost la variació neta de les operacions d'endeutament a curt termini realitzades en l'exercici:
  
a) S'abonarà, pel valor de reembors, a càrrec de comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?, pel valor d'emissió dels valors subscrits, i, si és el cas, al compte 661, ?Interessos d'obligacions i bons?, o 271, ?Despeses financeres diferides de valors negociables?, segons pertoque, per la diferència entre el valor d'emissió i el valor de reembors.
  
b) Es carregarà, per l'import que s'ha de reemborsar dels valors, a la seua amortització, amb abonament a comptes del subgrup 57, pel valor d'emissió, i al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, si és el cas, per la diferencia entre el valor de reembors i el valor d'emissió.
  
c) Es carregarà i abonarà, en fi d'exercici, per l'aplicació pressupostària de la variació neta, amb abonament i càrrec al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, quan l'import d'amortitzacions haja superat l'import d'emissions, o al compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?, quan l'import d'emissions haja superat l'import d'amortitzacions. Per a calcular la diferència entre emissions i amortitzacions es prendran valors d'emissió (exclosos, si és el cas, rendiments implícits).
  
2. Quan l'entitat impute a pressupost l'import íntegre de les operacions d'endeutament a curt termini realitzades en l'exercici:
  
a) S'abonarà, pel valor de reembors, a càrrec del compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?, pel valor d'emissió dels valors subscrits, i, si és el cas, al compte 661, ?Interessos d'obligacions i bons?, o 271, ?Despeses financeres diferides de valors negociables?, segons pertoque, per la diferencia entre el valor d'emissió i el valor de reembors.
  
b) Es carregarà, per l'import que s'ha de reemborsar dels valors, a la seua amortització, amb abonament al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?.
  
505. Deutes representats en altres valors negociables a curt termini.
  
Altres passius financers el venciment dels quals es produirà en un termini no superior a un any, representats en valors negociables, oferits a l'estalvi públic, distints dels anteriors.
  
El seu moviment es anàleg a l'assenyalat per al compte 500, ?Obligacions i bons a curt termini?.
  
506. Interessos a curt termini d'emprèstits i altres emissions anàlogues.
  
Recull l'import dels interessos que s'han pagar, amb venciment a curt termini, d'emprèstits i altres emissions anàlogues.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per l'import dels interessos meritats durant l'exercici, amb venciment en l'exercici següent, a càrrec del compte 661, ?Interessos d'obligacions i bons?.
  
b) Es carregarà, al venciment dels interessos, amb abonament, generalment, al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?.
  
508. Emprèstits i altres emissions anàlogues a curt termini en moneda estrangera.
  
Reflecteix els valors negociables en circulació amb venciment a curt termini emesos en moneda estrangera.
  
El seu moviment es anàleg a l'assenyalat per al compte 500, ?Obligacions i bons a curt termini?, amb l'especialitat que es carregarà o abonarà amb abonament o càrrec als comptes 768, ?Diferències positives de canvi?, o 668 €Diferències negatives de canvi?, respectivament, com a conseqüència de l'ajust de valor del deute al tipus de canvi vigent a la data de tancament de l'exercici, o com a conseqüència de les diferències que sorgisquen al venciment.
  
509. Interessos a curt termini d'emprèstits i altres emissions anàlogues en moneda estrangera.
  
Recull l'import dels interessos que s'han de pagar, amb venciment a curt termini, d'emprèstits i altres emissions anàlogues en moneda estrangera.
  
El seu moviment és anàleg a l'assenyalat per al compte 506, ?Interessos a curt termini d'emprèstits i altres emissions anàlogues?, amb l'especialitat que es carregarà o abonarà amb abonament o càrrec als comptes 768, ?Diferències positives de canvi?, o 668, ?Diferències negatives de canvi?, respectivament, com a conseqüència de les diferències que sorgisquen al venciment.
  
52. Deutes a curt termini per préstecs rebuts i altres conceptes.
  
520. Deutes a curt termini amb entitats de crèdit.
  
521. Deutes a curt termini.
  
523. Proveïdors d'immobilitzat a curt termini.
  
526. Interessos a curt termini de deutes amb entitats de crèdit.
  
527. Interessos a curt termini de deutes.
  
528. Deutes a curt termini per préstecs rebuts i altres conceptes en moneda estrangera.
  
529. Interessos a curt termini de deutes en moneda estrangera.
  
Finançament alié a curt termini no instrumentat en valors negociables.
  
Els comptes d'aquest subgrup figuraran en el passiu del balanç, formant part de l'agrupació ?Creditors a curt termini?.
  
La part dels deutes a llarg termini que tinga venciment a curt haurà de figurar en el passiu del balanç en l'agrupació ?Creditors a curt termini?; a aquest efecte es traspassarà a aquest subgrup l'import que representen els deutes a llarg termini amb venciment a curt dels comptes corresponents del subgrup 17, ?Deutes a llarg termini per préstecs rebuts i altres conceptes?.
  
La part dels deutes a llarg termini que tinga venciment a curt haurà de figurar en el balanç en l'agrupació ?Creditors a curt termini?; a aquest efecte es traspassarà a aquest subgrup l'import que representen els deutes a llarg termini amb venciment a curt dels comptes corresponents del subgrup 17 €Deutes a llarg termini per préstecs rebuts i altres conceptes?.
  
520. Deutes a curt termini amb entitats de crèdit.
  
Els contrets amb entitats de crèdit per préstecs rebuts i altres dèbits, amb la finalitat de cobrir desfasaments temporals de Tresoreria, amb venciment no superior a un any. Amb caràcter general, les operacions derivades d'aquest tipus de deutes han d'aplicar-se pressupostàriament per la variació neta haguda en l'exercici.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec de comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?.
  
b) Es carregarà, generalment, amb abonament a comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?.
  
c) Es carregarà i abonarà, en fi d'exercici, per l'aplicació pressupostària de la variació neta, amb abonament i càrrec al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, quan l'import de cancel·lacions supere l'import de capitals presos a préstec, o al compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?, en cas contrari.
  
521. Deutes a curt termini.
  
Els contrets amb tercers per préstecs rebuts i altres dèbits no inclosos en altres comptes d'aquest subgrup, amb venciment no superior a un any.
  
El seu moviment es anàleg a l'assenyalat per al compte 520, ?Deutes a curt termini amb entitats de crèdit?.
  
523. Proveïdors d'immobilitzat a curt termini.
  
Deutes amb subministradors de béns definits en el grup 2, amb venciment no superior a un any.
  
S'inclouran en aquest compte els imports el venciment dels quals es produirà en l'exercici següent a aquell en què s'autoritza la despesa.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, a la formalització de l'adquisició dels béns subministrats, o a la formalització d'un contracte d'arrendament financer, a càrrec de comptes del grup 2.
  
b) Es carregarà, al venciment dels deutes, amb abonament, al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?.
  
526. Interessos a curt termini de deutes amb entitats de crèdit.
  
Interessos que s'han de pagar, amb venciment a curt termini, de deutes amb entitats de crèdit.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per l'import dels interessos meritats durant l'exercici, amb venciment en l'exercici següent, a càrrec dels comptes 662, ?Interessos de deutes a llarg termini?, i 663, ?Interessos de deutes a curt termini?.
  
b) Es carregarà, quan es produïsca el venciment dels interessos, amb abonament, generalment, al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?.
  
527. Interessos a curt termini de deutes.
  
Interessos que s'han de pagar, amb venciment a curt termini, de deutes, exclosos els que han de ser registrats en el compte 526, ?Interessos a curt termini de deutes amb entitats de crèdit?.
  
El seu moviment és anàleg a l'assenyalat per al compte 526.
  
528. Deutes a curt termini per préstecs rebuts i altres conceptes en moneda estrangera.
  
Els contrets en moneda estrangera amb venciment a curt termini.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec de:
  
a.1) El compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?, a la formalització del préstec.
  
a.2) Comptes del grup 2, a la formalització de l'adquisició dels béns subministrats, o a la formalització d'un contracte d'arrendament financer.
  
b) Es carregarà, pel reintegrament total o parcial dels deutes, amb abonament, generalment, al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?.
  
c) Es carregarà o abonarà, amb abonament o càrrec als comptes 768, ?Diferències positives de canvi?, o 668, ?Diferències negatives de canvi?, com a conseqüència de l'ajust del valor del deute al tipus de canvi vigent a la data de tancament de l'exercici, o com a conseqüència de les diferències que sorgisquen al venciment.
  
529. Interessos a curt termini de deutes en moneda estrangera.
  
Interessos que s'han de pagar, amb venciment a curt termini, de deutes contrets en moneda estrangera.
  
El seu moviment es anàleg a l'assenyalat per al compte 526, ?Interessos a curt termini de deutes amb entitats de crèdit?, amb l'especialitat que es carregarà o abonarà amb abonament o càrrec als comptes 768, ?Diferències positives de canvi?, o 668, ?Diferències negatives de canvi?, respectivament, com a conseqüència de les diferències que sorgisquen al venciment.
  
54. Inversions financeres temporals.
  
540. Inversions financeres temporals en capital.
  
541. Valors de renda fixa a curt termini.
  
542. Crèdits a curt termini.
  
543. Crèdits a curt termini per alienació d'immobilitzat.
  
544. Crèdits a curt termini al personal.
  
545. Dividend a cobrar.
  
546. Interessos a curt termini de valors de renda fixa.
  
547. Interessos a curt termini de crèdits.
  
548. Imposicions a curt termini.
  
549. Desemborsaments pendents sobre acciones a curt termini.
  
Inversions financeres temporals, siga quina siga la seua forma d'instrumentació, inclosos els interessos meritats, amb venciment no superior a un any.
  
Els comptes d'aquest subgrup figuraran en l'actiu del balanç.
  
La part de les inversions a llarg termini que tinga venciment a curt haurà de figurar en l'actiu del balanç en l'agrupació ?Inversions financeres temporals?; a aquest efecte es traspassarà a aquest subgrup l'import que represente la inversió permanent amb venciment a curt termini dels comptes corresponents del subgrup 25, ?Inversions financeres permanents?.
  
540. Inversions financeres temporals en capital.
  
Inversions a curt termini en drets sobre el capital-accions amb cotització o sense en un mercat secundari organitzat o altres valors d'empreses.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, a la subscripció o compra, amb abonament, generalment, al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, i, si és el cas, al compte 549, ?Desemborsaments pendents sobre accions a curt termini?.
  
b) S'abonarà, generalment, per les alienacions, a càrrec del compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?, i, si hi ha desemborsaments pendents, a càrrec del compte 549. Al mateix temps es carregarà el compte 666, ?Pèrdues en valors negociables?, o s'abonarà el compte 766, ?Beneficis en valors negociables?, pels possibles resultats, negatius o positius, respectivament, derivats de l'operació.
  
541. Valors de renda fixa a curt termini.
  
Inversions a curt termini, per subscripció o adquisició d'obligacions, bons o altres valors de renda fixa, inclosos aquells que fixen el seu rendiment en funció de índexs o sistemes anàlegs.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, a la subscripció o compra, pel preu d'adquisició, exclosos els interessos explícits meritats i no vençuts, amb abonament, generalment, al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?.
  
b) S'abonarà, generalment, per l'alienació o amortització dels valors, a càrrec del compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?. Al mateix temps es carregarà el compte 666, ?Pèrdues en valors negociables?, o s'abonarà el compte 766, ?Beneficis en valors negociables?, pels possibles resultats, negatius o positius, respectivament, derivats de l'operació.
  
542. Crèdits a curt termini.
  
Préstecs i altres crèdits concedits a tercers amb venciment no superior a un any.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, a la formalització del crèdit, pel seu import, amb abonament, generalment, al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?.
  
b) S'abonarà a càrrec de:
  
b.1) El compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?, al venciment o reintegrament total o parcial.
  
b.2) El compte 667, ?Pèrdues de crèdits?, per les insolvències fermes.
  
543. Crèdits a curt termini per alienació d'immobilitzat.
  
Crèdits a tercers el venciment dels quals no siga superior a un any i tinga lloc en exercici distint a aquell en què té lloc l'operació d'alienació d'immobilitzat que l'origina.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per l'import d'aquests crèdits, amb abonament, als comptes d'immobilitzat corresponents.
  
b) S'abonarà a càrrec de:
  
b.1) El compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?, al venciment o reintegrament total o parcial.
  
b.2) El compte 667, ?Pèrdues de crèdits?, per les insolvències fermes.
  
544. Crèdits a curt termini al personal.
  
Crèdits concedits al personal de l'entitat el venciment dels quals no siga superior a un any.
  
El seu moviment es anàleg a l'assenyalat per al compte 542, ?Crèdits a curt termini?.
  
545. Dividend a cobrar.
  
Crèdits per dividends, siguen definitius o ?a compte?, la distribució dels quals ha sigut acordada per la societat a què corresponen, però el seu repartiment s'efectuarà a l'exercici següent.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per l'import meritat, amb abonament al compte 760, ?Ingressos de participacions en capital?.
  
b) S'abonarà, a l'inici del període de repartiment de dividends, o pel seu cobrament, a càrrec del compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?.
  
546. Interessos a curt termini de valors de renda fixa.
  
Interessos que s'han de cobrar, amb venciment no superior a un any, de valors de renda fixa.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà amb abonament a:
  
a.1) El compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, a la subscripció o compra dels valors, per l'import dels interessos explícits meritats i no vençuts el venciment dels quals no siga superior a un any.
  
a.2) El compte 761, ?Ingressos de valors de renda fixa?, pels interessos meritats i no vençuts durant l'exercici, tant implícits com explícits, el venciment dels quals no siga superior a un any.
  
b) S'abonarà a càrrec de:
  
b.1) El compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?, al venciment o cobrament dels interessos.
  
b.2) Generalment el compte 430, a l'alienació o amortització dels valors. Al mateix temps es carregarà el compte 666, ?Pèrdues en valors negociables?, o s'abonarà el compte 766, ?Beneficis en valors negociables?, pels possibles resultats, negatius o positius, respectivament, derivats de l'operació.
  
547. Interessos a curt termini de crèdits.
  
Interessos que s'han de cobrar, amb venciment no superior a un any, de crèdits.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per l'import dels interessos meritats i no vençuts, tant implícits com explícits, amb abonament als comptes 762, ?Ingressos de crèdits a llarg termini?, o 763, ?Ingressos de crèdits a curt termini?.
  
b) S'abonarà a càrrec de:
  
b.1) El compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?, al venciment o cobrament d'interessos.
  
b.2) El compte 667, ?Pèrdues de crèdits?, per les insolvències fermes.
  
548. Imposicions a curt termini.
  
Saldos en bancs i institucions de crèdit formalitzats per mitjà de ?compte a termini- o similars, amb venciment no superior a un any i d'acord amb les condicions que regeixen per al sistema financer. També s'hi inclouran, amb del degut desenvolupament en comptes de quatre xifres, els interessos que s'han de cobrar, amb venciment no superior a un any d'imposició a termini.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, a la formalització, amb abonament, generalment, al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?.
  
b) S'abonarà, a la recuperació o traspàs dels fons, a càrrec, generalment, del compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?.
  
549. Desemborsaments pendents sobre acciones a curt termini.
  
Desemborsaments pendents, no exigits, sobre accions, quan es tracte d'inversions financeres temporals.
  
Figurarà en l'actiu del balanç, minorant el saldo del compte 540, ?Inversions financeres temporals en capital?.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, a l'adquisició o subscripció de les acciones, per l'import pendent de desemborsamentar, a càrrec del compte 540.
  
b) Es carregarà, pels desemborsaments que es vagen exigint, amb abonament, generalment, al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, o al compte 540, pels saldos pendents, quan s'alienen accions no desemborsades totalment.
  
55. Altres comptes no bancaris.
  
550. Comptes corrents no bancaris.
  
554. Cobraments pendents d'aplicació.
  
555. Pagaments pendents d'aplicació.
  
558. Provisions de fons per a pagaments a justificar i bestretes de caixa fixa.
  
5580. Provisions de fons pendents de justificar
  
5585. Lliuraments per a provisions de fons pendents de pagament.
  
559. Altres partides pendents d'aplicació.
  
550. Comptes corrents no bancaris.
  
Comptes corrents d'efectiu mantinguts amb persona natural o jurídica que no siga banc, banquer o institució de crèdit, ni deutor o creditor de l'activitat normal de l'entitat.
  
Figurarà en l'actiu del balanç la suma dels seus saldos deutors i en el passiu la suma dels seus saldos creditors.
  
Es carregarà per les remeses o lliuraments efectuats per l'entitat i s'abonarà per les recepcions a favor de l'entitat, amb abonament i càrrec, respectivament, a comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?.
  
554. Cobraments pendents d'aplicació.
  
Compte creditor destinat a recollir els cobraments que es produeixen en l'entitat i que no són aplicables als seus conceptes definitius per ser aquesta aplicació provisional un tràmit previ per a la seua posterior aplicació definitiva.
  
Figurarà en el passiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec de:
  
a.1) Comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?, per la realització dels ingressos.
  
a.2) El compte 442, ?Deutors per servei de recaptació?, pels ingressos que es realitzen en les entitats encarregades de la gestió de cobrament quan s'efectue la comptabilització de forma prèvia a la recepció dels fons, d'acord amb els procediments de gestió establits.
  
b) Es carregarà amb abonament al compte que pertoque en funció de la naturalesa de l'ingrés.
  
555. Pagaments pendents d'aplicació.
  
Compte deutor que recull els pagaments realitzats per l'entitat quan, excepcionalment, es desconeix el seu origen, i en general, aquells que no poden aplicar-se definitivament.
  
Figurarà en l'actiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, pels pagaments realitzats, amb abonament a comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?.
  
b) S'abonarà, per l'aplicació definitiva del pagament, en el moment d'obtenir aquesta informació, a càrrec del compte al qual haja d'imputar-se.
  
558. Provisions de fons per a pagaments a justificar i bestretes de caixa fixa.
  
Recull, a través de les seues divisionàries, les situacions següents en què poden trobar-se els lliuraments de fons per a ?pagaments a justificar- i ?Bestretes de caixa fixa- expedits a favor de caixes pagadores descentralitzades:
  
Quan l'import lliurat no ha arribat a ingressar-se en els comptes bancaris de provisions de fons oberts per les caixes pagadores esmentades.
  
Quan la caixa pagadora ha disposat ja dels fons, totalment o parcialment, però encara no ha presentat el compte justificatiu corresponent o, havent-lo presentat, aquest compte encara no ha sigut aprovat, en el cas de pagaments a justificar, o no s'ha ordenat la reposició dels fons de la bestreta de caixa fixa.
  
5580. Provisions de fons pendents de justificar
  
Recull les provisions de fons que es troben pendents de justificar o d'aprovar el compte justificatiu corresponent al final de cada període de regularització i, en tot cas, a fi d'exercici.
  
Aquest compte sols té moviment en les dates de regularització dels saldos de la Tresoreria corresponents a pagaments a justificar i bestretes de caixa fixa. El seu moviment és el següent:
  
1. Es carregarà o abonarà amb abonament o càrrec respectivament al compte 575 €Bancs i institucions de crèdit. Comptes restringits de pagaments?, al final de cada període de regularització, per la diferència entre el saldo comptable del compte 575 en aquesta data i el saldo real dels comptes corrents que representa aquest últim en la mateixa data.
  
2. Quan l'entitat utilitze caixa d'efectiu per a pagaments a justificar i bestretes de caixa fixa, es realitzarà simultàniament l'aNotació següent:
  
Es carregarà o abonarà amb abonament o càrrec respectivament al compte 570.8 ?Caixa. Provisió de fons?, al final de cada període de regularització, per la diferència entre el saldo comptable del compte 570.8 en aquesta data i les existències reals d'efectiu per a provisió de fons en les caixes pagadores descentralitzades.
  
Al final de cada període de regularització, i en qualsevol cas, a fi d'exercici, el seu saldo deutor recollirà l'import dels fons lliurats amb el caràcter de ?pagaments a justificar- o de ?bestretes de caixa fixa- que hagen sigut utilitzats i que es troben pendents de justificar o d'aprovar el compte justificatiu corresponent.
  
Nota. Quan els procediments organitzatius de l'entitat ho aconsellen o quan les quantitats dipositades en la caixa d'efectiu per a provisions de fons siguen escassament significatives, aquest compte recollirà també el saldo existent en la mencionada caixa en la data de regularització. En aquest cas la regularització de la situació dels fons per a bestretes de caixa fixa i pagaments a justificar de l'entitat s'efectuarà únicament amb la primera de les aNotacions comptables previstes en el moviment d'aquest compte.
  
5585. Lliuraments per a provisions de fons pendents de pagament.
  
Recull els lliuraments expedits per a provisions de fons a justificar o reposicions de bestretes de caixa fixa que estan pendents de pagament.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà amb abonament al compte 400 €Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, en el moment de la tramitació de la proposta de pagament corresponent a lliuraments de fons amb el caràcter de ?pagaments a justificar o per a reposicions de bestretes de caixa fixa.
  
b) S'abonarà a càrrec del compte 575 €Bancs i institucions de crèdits. Comptes restringits de pagaments?, pels pagaments realitzats a càrrec del compte operatiu per lliuraments expedits a justificar i per reposicions de bestretes de caixa fixa.
  
El seu saldo deutor recull l'import dels lliuraments expedits per a provisions de fons que no hagen sigut fet efectius i, per tant, no s'ha produït el seu ingrés en el compte corrent restringit de pagaments
  
559. Altres partides pendents d'aplicació.
  
Compte que recull els ingressos, quan se'n desconeix l'origen i si són o no pressupostaris i, en general, els que no es puguen aplicar definitivament per causes distintes a les previstes en altres comptes.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec de comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?, o al compte 554, ?Cobraments pendents d'aplicació?, segons pertoque, pels ingressos, l'aplicació definitiva dels quals es desconeix.
  
b) Es carregarà amb abonament al compte a què ha d'imputar-se l'ingrés, en el moment d'obtenir aquesta informació, per la seua aplicació definitiva.
  
56. Fiances i dipòsits rebuts i constituïts a curt termini
  
560. Fiances rebudes a curt termini.
  
561. Dipòsits rebuts a curt termini.
  
565. Fiances constituïdes a curt termini.
  
566. Dipòsits constituïts a curt termini.
  
La part de les fiances i dels dipòsits rebuts o constituïts a llarg termini que tinga venciment a curt haurà de figurar en el passiu o actiu del balanç en les agrupacions ?Passiu circulant- o ?Actiu circulant?, respectivament; a aquest efecte es traspassarà a aquest subgrup l'import que representen les fiances i els dipòsits a llarg termini amb venciment a curt dels comptes corresponents dels subgrups 18, ?Fiances i dipòsits rebuts a llarg termini?, i 26, ?Fiances i dipòsits constituïts a llarg termini?.
  
560. Fiances rebudes a curt termini.
  
Efectiu rebut com a garantia del compliment d'una obligació, a termini no superior a un any.
  
Figurarà en el passiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, a la constitució, a càrrec del compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?, o a comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?, segons establisca la normativa aplicable.
  
b) Es carregarà amb abonament a:
  
b.1) El compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, o a comptes del subgrup 57, a la cancel·lació de la fiança, segons pertoque.
  
b.2) El compte 778, ?Ingressos extraordinaris?, per l'incompliment de l'obligació fiançada que determine pèrdues en la fiança.
  
561. Dipòsits rebuts a curt termini.
  
Efectiu rebut en concepte de dipòsit irregular, a termini no superior a un any.
  
Figurarà en el passiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, a la constitució, a càrrec del compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?, o a comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?, segons establisca la normativa aplicable.
  
b) Es carregarà, a la cancel·lació, amb abonament al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, o a comptes del subgrup 57, segons pertoque.
  
565. Fiances constituïdes a curt termini.
  
Efectiu lliurat com a garantia del compliment d'una obligació, a termini no superior a un any.
  
Figurarà en l'actiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, a la constitució, per l'efectiu lliurat, amb abonament al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, o a comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?, segons establisca la normativa aplicable.
  
b) S'abonarà a càrrec de:
  
b.1) El compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?, o a comptes del subgrup 57, a la cancel·lació de la fiança, segons pertoque.
  
b.2) El compte 678, ?Despeses extraordinàries?, per incompliment de l'obligació fiançada que determine pèrdues en la fiança.
  
566. Dipòsits constituïts a curt termini.
  
Efectiu lliurat en concepte de dipòsit irregular, a termini no superior a un any.
  
Figurarà en l'actiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, a la constitució, per l'efectiu lliurat, amb abonament al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, o a comptes del subgrup 57, ?Tresoreria?, segons establisca la normativa aplicable.
  
b) S'abonarà, a la cancel·lació, a càrrec del compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?, o a comptes del subgrup 57, segons pertoque.
  
57. Tresoreria
  
570. Caixa.
  
5700. Caixa.
  
5708. Caixa. Provisió de fons.
  
571. Bancs i institucions de crèdit. Comptes operatius.
  
575. Bancs i institucions de crèdit. Comptes restringits de pagaments.
  
577. Bancs i institucions de crèdit. Comptes financers.
  
578. Moviments interns de Tresoreria.
  
579. Formalització.
  
570. Caixa.
  
Disponibilitats de mitjans líquids.
  
Funciona a través de les seues divisionàries.
  
5700. Caixa
  
Disponibilitats de mitjans líquids.
  
Figurarà en l'actiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, a l'entrada de mitjans líquids, amb abonament als comptes que hagen de servir de contrapartida segons la naturalesa de l'operació que dóna lloc al cobrament.
  
b) S'abonarà, a la seua eixida, a càrrec dels comptes que hagen de servir de contrapartida segons la naturalesa de l'operació que dóna lloc al pagament.
  
5708. Caixa. Provisió de fons.
  
Disponibilitats líquides per a pagaments a justificar i bestretes de caixa fixa existents en les caixes pagadores descentralitzades.
  
Figurarà en l'actiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
Es carregarà o abonarà, en el moment de la regularització de la situació de fons per a bestretes de caixa fixa i pagaments a justificar, amb abonament o càrrec al compte 5580 €Provisions de fons pendents de justificar- per la diferència entre el saldo comptable que presente el compte en aquesta data i el saldo real d'efectiu per a provisions de fons existent en les caixes pagadores descentralitzades.
  
El saldo d'aquest compte, després de la regularització, i en tot cas a fi d'exercici, representa els fons líquids per a provisions de fons existents en aquesta data en les caixes pagadores descentralitzades.
  
571. Bancs i institucions de crèdit. Comptes operatius.
  
Saldos a favor de l'entitat en comptes operatius en bancs i institucions de crèdit.
  
Figurarà en l'actiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per les entrades d'efectiu o per les transferències rebudes, amb abonament als comptes que hagen de servir de contrapartida segons la naturalesa de l'operació que dóna lloc a l'ingrés.
  
b) S'abonarà, per la disposició total o parcial del saldo, a càrrec dels comptes que hagen de servir de contrapartida d'acord amb la naturalesa de l'operació que dóna lloc al pagament.
  
575. Bancs i institucions de crèdit. Comptes restringits de pagaments.
  
Recull, després de cada regularització de la situació de fons per a ?bestretes de caixa fixa- i ?pagaments a justificar?, els saldos a favor de l'entitat en comptes restringits de provisions de fons.
  
La regularització es produirà amb la periodicitat que s'establisca i, en tot cas, a fi de cada exercici.
  
Figurarà en l'actiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà amb abonament a:
  
a.1) El compte que pertoque, segons es tracte de traspassos de caixa o comptes operatius, per la provisió inicial de fons a la ?caixa fixa- o els seus increments.
  
a.2) El compte 558.5 ?Lliuraments per a provisions de fons pendents de pagament- pels pagaments realitzats a càrrec del compte operatiu pels lliuraments expedits a justificar i per les reposicions de bestretes de caixa fixa.
  
a.3) El compte 400 €Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, pels reintegraments de les quantitats no invertides de lliuraments a justificar, quan segons la normativa aplicable a l'entitat aquells s'apliquen al pressupost de despeses de l'exercici. Aquest assentament serà de signe negatiu.
  
b) S'abonarà a càrrec de:
  
b.1) El compte representatiu de la despesa realitzada, quan es produïsca la reposició de la bestreta de caixa fixa o l'aprovació dels comptes justificatius del lliurament a justificar.
  
b.2) El compte 430 €Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?, pels reintegraments de les quantitats no invertides de lliurament a justificar, quan segons la normativa aplicable a l'entitat aquells s'apliquen al pressupost d'ingressos.
  
b.3) El compte 571 €Bancs i institucions de crèdit. Comptes operatius?, pels moviments de fons corresponents a cancel·lacions o disminucions de la bestreta de caixa fixa.
  
c) S'abonarà o carregarà al final de cada període de regularització, a càrrec o abonament, respectivament, del compte 558.0 ?Provisió de fons pendents de justificar?, per la diferència entre el saldo comptable que presente en aquesta data i el saldo real del compte corrent de provisió de fons que representa. Aquesta operació té per objecte que el saldo comptable del compte 575, després de la regularització represente els saldos a favor de l'entitat en comptes restringits de provisions de fons.
  
577. Bancs i institucions de crèdit. Comptes financers.
  
Saldos a favor de l'entitat en comptes financers com a conseqüència de col·locació d'excedents de Tresoreria en bancs i institucions de crèdit.
  
Figurarà en l'actiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per les entrades en efectiu i les transferències rebudes com a provisió de fons, amb abonament als comptes que hagen de servir de contrapartida, en funció de l'origen dels fons que constitueixen la provisió.
  
b) S'abonarà, per la disposició total o parcial del saldo, a càrrec de comptes d'aquest mateix subgrup.
  
578. Moviments interns de Tresoreria.
  
Recull el trasllat de fons entre distints comptes de l'entitat, subjecte de la comptabilitat.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà amb abonament al compte que pertoque d'aquest mateix subgrup, per l'eixida de fons de la Tresoreria.
  
b) S'abonarà a càrrec del compte que pertoque d'aquest mateix subgrup, per l'entrada dels fons procedents d'altres comptes de Tresoreria.
  
Nota: La utilització d'aquest compte és opcional.
  
579. Formalització.
  
Compte destinat a recollir els cobraments i pagaments que es compensen sense existir moviment real d'efectiu.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, pels cobraments d'aquesta naturalesa, amb abonament al compte que haja de servir de contrapartida d'acord amb la naturalesa de l'operació que els origina.
  
b) S'abonarà, pels pagaments d'aquesta naturalesa, a càrrec del compte que haja de servir de contrapartida d'acord amb la naturalesa de l'operació que els origina.
  
El seu saldo serà sempre zero.
  
Nota: La utilització d'aquest compte és opcional.
  
58. Ajusts per periodificació
  
580. Despeses financeres anticipades.
  
585. Ingressos financers anticipats.
  
580. Despeses financeres anticipades.
  
Despeses financeres comptabilitzades en l'exercici que es tanca i que corresponen a l'exercici següent.
  
Figurarà en l'actiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, al tancament de l'exercici, amb abonament als comptes del subgrup 66, ?Despeses financeres?, que hagen registrat les despeses financeres que s'han d'imputar a l'exercici posterior.
  
b) S'abonarà, al principi de l'exercici següent, a càrrec de comptes del subgrup 66.
  
585. Ingressos financers anticipats.
  
Ingressos financers comptabilitzats en l'exercici que es tanca i que corresponen a l'exercici següent.
  
Figurarà en el passiu del balanç.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, al tancament de l'exercici, a càrrec dels comptes del subgrup 76, ?Ingressos financers?, que hagen registrat els ingressos financers que s'han d'imputar a l'exercici posterior.
  
b) Es carregarà, al principi de l'exercici següent, amb abonament a comptes del subgrup 76.
  
59. Provisions financeres.
  
597. Provisió per depreciació de valors negociables a curt termini.
  
598. Provisió per a insolvències de crèdits a curt termini.
  
Expressió comptable de les correccions de valors motivades per pèrdues reversibles produïdes en els crèdits i valors recollits en el grup 5.
  
Els comptes d'aquest subgrup figuraran en l'actiu del balanç minorant les inversions o els crèdits a què corresponguen.
  
597. Provisió per depreciació de valors negociables a curt termini.
  
Import de les correccions de valors per pèrdues reversibles en la cartera de valors a curt termini. L'estimació d'aquestes pèrdues s'haurà de realitzar de forma sistemàtica en el temps i, en tot cas, al tancament de l'exercici.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per l'import de la pèrdua estimada, a càrrec del compte 698, ?Dotació a la provisió per a valors negociables a curt termini?.
  
b) Es carregarà amb abonament a:
  
b.1) El compte 798, ?Excés de provisió per a valors negociables a curt termini?, quan desapareguen les causes que determinaren la dotació a la provisió.
  
b.2) Comptes del subgrup 54, ?Inversions financeres temporals?, quan s'alienen els valors o es produïsca baixa en l'inventari per qualsevol altre motiu.
  
598. Provisió per a insolvències de crèdits a curt termini.
  
Import de les correccions de valors per pèrdues reversibles en crèdits del subgrup 54, ?Inversions financeres temporals?. L'estimació d'aquestes pèrdues s'haurà de realitzar de forma sistemàtica en el temps i, en tot cas, al tancament de l'exercici.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per l'import de la pèrdua estimada, a càrrec del compte 699, ?Dotació a la provisió per a insolvències de crèdits a curt termini?.
  
b) Es carregarà amb abonament a:
  
b.1) El compte 799, ?Excés de provisió per a insolvències de crèdits a curt termini?, quan desapareguen les causes que determinaren la dotació a la provisió.
  
b.2) Comptes del subgrup 54, per la part del crèdit que resulte incobrable.
  
Grup 6. Compres i despeses per naturalesa
  
Comprén els comptes destinats a recollir, d'acord amb la seua naturalesa o destinació, les despeses corrents i pèrdues extraordinàries de l'exercici, així com les transferències i subvencions de capital concedides.
  
60. Compres.
  
600. Compres de mercaderies.
  
601. Compres de matèries primeres.
  
602. Compres d'altres aprovisionaments.
  
607. Treballs realitzats per altres entitats.
  
608. Devolucions de compres i operacions similars.
  
609. ?Ràpels- per compres.
  
600/607. Compres de ... .
  
Recullen l'aprovisionament de mercaderies i altres béns inclosos en els subgrups 30, 31 i 32 destinats a la venda o a ser consumits durant l'exercici econòmic.
  
Comprén també els treballs que, formant part del procés de producció pròpia, s'encarreguen a altres entitats.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregaran, per l'import de les compres, a la recepció de la mercaderia, o a la seua posada en camí si es transporta per compte de l'entitat, amb abonament, generalment, a comptes del subgrup 40, ?Creditors pressupostaris?.
  
En particular, el compte 607 es carregarà a la recepció dels treballs encarregats a altres entitats.
  
b) S'abonaran, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, a càrrec del compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
608. Devolucions de compres i operacions similars.
  
Remeses tornades a proveïdors, normalment per incompliment en les condicions de la comanda.
  
En aquest compte es comptabilitzaran també els descomptes i similars originats per la mateixa causa, que siguen posteriors a la recepció de la factura.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per l'import de les compres que es tornen, i si és el cas, pels descomptes i similars obtinguts, a càrrec de comptes del subgrup 40, ?Creditors pressupostaris?. Si les compres que es tornen han sigut pagades s'abonarà aquest compte a càrrec de comptes del subgrup 43, ?Deutors pressupostaris?.
  
b) Es carregarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, amb abonament al compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
609. ?Ràpels- per compres.
  
Descomptes i similars que li siguen concedits a l'entitat, per haver aconseguit un determinat volum de comandes.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, pels ?ràpels- que corresponguen a l'entitat, concedits pels creditors, a càrrec, generalment, de comptes del subgrup 43, ?Deutors pressupostaris?.
  
b) Es carregarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, amb abonament al compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
61. Variació de existències.
  
610. Variació d'existències de mercaderies.
  
611. Variació d'existències de matèries primeres.
  
612. Variació d'existències d'altres aprovisionaments.
  
610/612. Variació d'existències de ...
  
Comptes destinats a registrar, al tancament de l'exercici, les variacions entre les existències finals i les inicials, corresponents als subgrups 30, 31 i 32 (mercaderies, matèries primeres i altres aprovisionaments).
  
El seu moviment és el següent:
  
Es carregaran per l'import de les existències inicials i s'abonaran pel de les existències finals, amb abonament i càrrec, respectivament, a comptes dels subgrups 30, 31 i 32. El saldo que resulte en aquests comptes es carregarà o abonarà, segons els casos, al compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
62. Serveis exteriors.
  
620. Despeses en recerca i desenvolupament de l'exercici.
  
621. Arrendaments i cànons.
  
6210. Terrenys i béns naturals.
  
6211. Construccions.
  
6212. Instal·lacions tècniques.
  
6213. Maquinària.
  
6214. Utillatge.
  
6215. Mobiliari.
  
6216. Equips per a procés d'informació.
  
6217. Elements de transport.
  
6218. Altre immobilitzat material.
  
6219. Cànons.
  
622. Reparacions i conservació.
  
6220. Terrenys i béns naturals.
  
6221. Construccions.
  
6222. Instal·lacions tècniques.
  
6223. Maquinària.
  
6224. Utillatge.
  
6225. Inversions destinades a l'ús general.
  
6226. Mobiliari.
  
6227. Equips per a procés d'informació.
  
6228. Elements de transport.
  
6229. Altre immobilitzat material.
  
623. Serveis de professionals independents.
  
624. Transports.
  
625. Primes d'assegurances.
  
626. Serveis bancaris i similars.
  
627. Publicitat, propaganda i relacions públiques
  
628. Subministraments
  
6280. Energia elèctrica.
  
6281. Aigua.
  
6282. Gas.
  
6283. Combustibles.
  
6284. Vestuaris
  
6285. Productes alimentaris
  
6286. Productes farmacèutics
  
6289. Altres subministraments.
  
629. Comunicacions i altres serveis.
  
6290. Material d'oficina ordinari no inventariable.
  
6291. Premsa, revistes, llibres i altres publicacions.
  
6292. Neteja.
  
6293. Seguretat.
  
6294. Dietes.
  
6295. Locomoció.
  
6296. Trasllats.
  
6297. Comunicacions telefòniques.
  
6298. Altres comunicacions.
  
6299. Altres serveis.
  
Serveis de naturalesa diversa adquirits per l'entitat, no inclosos en el subgrup 60, ?Compres?, o que no formen part del preu d'adquisició de l'immobilitzat o de les inversions financeres temporals.
  
Els comptes del subgrup tindran el moviment següent:
  
a) Es carregaran amb abonament, generalment, a comptes del subgrup 40, ?Creditors pressupostaris?, pel reconeixement de l'obligació.
  
b) S'abonaran, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, a càrrec del compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
620. Despeses de recerca i desenvolupament de l'exercici.
  
Recull, entre altres, les despeses de recerca i desenvolupament per serveis encarregats a empreses, universitats o altres institucions dedicades a la recerca científica o tecnològica.
  
621. Arrendaments i cànons.
  
Import de les despeses meritades pel lloguer de béns, mobles i immobles, així com les quantitats fixes o variables que se satisfan pel dret a l'ús o a la concessió d'ús de les distintes manifestacions de la propietat industrial.
  
622. Reparacions i conservació.
  
En aquest compte es comptabilitzaran les despeses de sosteniment dels béns comptabilitzats en el grup 2, sempre que siguen per compte de l'entitat.
  
També s'imputaran a aquest compte les despeses per vigilància, revisió, conservació i entreteniment en màquines i instal·lacions d'oficines, despeses de funcionament de biblioteques, museus, etc.; així com les despeses de conservació i reparació d'inversions que no siguen adquisició de materials, equips de transport o de maquinària.
  
623. Serveis de professionals independents.
  
Import que se satisfà als professionals pels serveis prestats a l'entitat.
  
Comprén els honoraris d'economistes, advocats, auditors, Notaris, etc., així com les comissions d'agents mediadors independents.
  
624. Transports.
  
Transports a càrrec de l'entitat realitzats per tercers, quan no pertoque incloure'ls en el preu d'adquisició de l'immobilitzat o de les existències. En aquest compte es registraran, entre altres, els transports de vendes.
  
625. Primes d'assegurances.
  
Quantitats meritades per l'entitat en concepte de primes d'assegurances, excepte les que es refereixen al personal, que s'han de comptabilitzar dins del compte 642, ?Cotitzacions socials a càrrec de l'ocupador?, quan es tracte de quotes als distints règims de seguretat social, i en el 644 €Altres despeses socials- quan ho siguen per assegurances sobre la vida, malaltia, etc, contractats per l'entitat amb altres entitats.
  
626. Serveis bancaris i similars.
  
Quantitats satisfetes en concepte de serveis bancaris i similars, que no tinguen la consideració de despeses financeres.
  
627. Publicitat, propaganda i relacions públiques.
  
Despeses de divulgació, edició, catàlegs, repertoris i qualsevol altre mitjà de propaganda i publicitat conduent a informar els ciutadans dels serveis de l'entitat, campanyes de divulgació, orientació i de foment o promoció cultural, artística i comercial; les campanyes informatives sobre despeses i ingressos públics, emissió de deute públic; seguretat vial; medicina preventiva i alimentació; i, en general, les que tendisquen a propiciar el coneixement i la col·laboració dels serveis públics, a través dels diversos mitjans de comunicació social.
  
628. Subministraments.
  
Electricitat i qualsevol altre proveïment que no tinga la qualitat d'emmagatzemable.
  
629. Comunicacions i altres serveis.
  
Despeses de telèfon, tèlex, telègraf i correus o altre mitjà de comunicació, així com aquelles despeses no compreses en els comptes anteriors.
  
En aquest compte es comptabilitzaran, entre altres, les despeses de viatge del personal de l'entitat, inclosos els de transport, i les despeses d'oficina no incloses en altres comptes.
  
63. Tributs.
  
630. Tributs de caràcter local.
  
631. Tributs de caràcter autonòmic.
  
632. Tributs de caràcter estatal.
  
634. Ajusts negatius en la imposició indirecta.
  
639. Ajusts positius en la imposició indirecta.
  
630/632. Tributs de caràcter ... .
  
En aquests comptes es comptabilitzen els tributs exigits a l'entitat quan aquesta siga contribuent, excepte si els tributs han de comptabilitzar-se en altres comptes, com els que incrementen la despesa per compres realitzades.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregaran amb abonament, generalment, al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, al reconeixement de l'obligació.
  
b) S'abonaran, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, a càrrec del compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
634. Ajusts negatius en la imposició indirecta.
  
Augment de les despeses per impostos indirectes que es produeix com a conseqüència de regularitzacions i canvis en la situació tributària de l'entitat.
  
Recull l'import de les diferències negatives que resulten en l'IVA suportat deduïble, en practicar-se les regularitzacions anuals derivades de l'aplicació de la regla de prorrata.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per l'import de la regularització anual, amb abonament al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?.
  
Simultàniament, es realitzaran dos assentaments consecutius. Primer es carregarà el compte 472, ?Hisenda Pública, IVA suportat?, a través de les seues divisionàries, amb abonament al compte 410, ?Creditors per IVA suportat?. Aquest assentament és de signe negatiu. En segon lloc es carregarà el compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent- amb abonament al compte 410, ?Creditors per IVA suportat?.
  
b) S'abonarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, a càrrec del compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
639. Ajusts positius en la imposició indirecta.
  
Disminució de les despeses per impostos indirectes que es produeix com a conseqüència de regularitzacions i canvis en la situació tributària de l'entitat.
  
Recull l'import de les diferències positives que resulten en l'IVA suportat deduïble, en practicar-se les regularitzacions anuals derivades de l'aplicació de la regla de la prorrata.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per l'import de la regularització anual, a càrrec del compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?.
  
Simultàniament, es realitzaran dos assentaments consecutius. Primer es carregarà el compte 472, ?Hisenda Pública, IVA suportat?, a través de les seues divisionàries, amb abonament al compte 410, ?Creditors per IVA suportat?. En segon lloc, es carregarà el compte 410, ?Creditors per IVA suportat?, amb abonament al compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?.
  
b) Es carregarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, amb abonament al compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
64. Despeses de personal i prestacions socials.
  
640. Sous i salaris.
  
641. Indemnitzacions.
  
642. Cotitzacions socials a càrrec de l'ocupador.
  
644. Altres despeses socials.
  
645. Prestacions socials.
  
Retribucions al personal, siga quina siga la forma o el concepte pel qual se satisfan, quotes a càrrec de l'entitat als règims de seguretat social i de pensions del personal al seu servei i les altres despeses de caràcter social del personal que en depén.
  
Els comptes d'aquest subgrup tindran el moviment següent:
  
a) Es carregaran, amb abonament, generalment, al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, pel reconeixement de l'obligació.
  
b) S'abonaran, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, a càrrec del compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
640. Sous i salaris.
  
Remuneracions fixes i eventuals satisfetes al personal que preste els seus serveis en l'entitat.
  
641. Indemnitzacions.
  
Quantitats que es lliuren al personal de l'entitat per a rescabalar-lo d'un dany o perjudici. S'inclouen específicament en aquest compte les indemnitzacions per acomiadament i jubilacions anticipades.
  
642. Cotitzacions socials a càrrec de l'ocupador.
  
Recull les aportacions de l'entitat, subjecte de la comptabilitat, als distints règims de seguretat social i de pensiones del personal al seu servei.
  
644. Altres despeses socials.
  
Despeses de naturalesa social realitzades en compliment d'una disposició legal, o voluntàriament, per l'entitat.
  
645. Prestacions socials.
  
Recull les pensions de jubilació i supervivència que, d'acord amb la legislació corresponent, causen al seu favor o al dels seus familiars els funcionaris, així com les pensions excepcionals lliurades a títol personal, i havers d'excedents forçosos, i en general, aquelles prestacions que satisfà l'entitat, sempre que no es consideren remuneracions al personal.
  
Les pensions a persones que no són conseqüència de prestacions prèvies dels beneficiaris, s'imputaran al compte 650, ?Transferències corrents?.
  
65. Transferències i subvencions.
  
650. Transferències corrents.
  
651. Subvencions corrents
  
655. Transferències de capital.
  
656. Subvencions de capital
  
Fons o béns concedits per l'entitat, sense contrapartida directa, destinats a finançar operacions corrents i de capital.
  
650. Transferències corrents
  
Fons o béns concedits per l'entitat per al finançament d'operacions corrents no concretes ni específiques.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà amb abonament a:
  
a.1) Generalment, el compte 400 €Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, en el moment que la transferència siga vençuda, líquida i exigible.
  
a.2) El compte que pertoque segons la naturalesa del bé que es lliura, en el cas de transferències en espècie.
  
b) S'abonarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, a càrrec del compte 129 €Resultats de l'exercici?.
  
651. Subvencions corrents.
  
Fons o béns concedits per l'entitat per a finançar operacions corrents, concretes i específiques. Dins d'elles s'inclouen les subvencions d'explotació concedides per l'entitat amb la finalitat d'influir o permetre una remuneració suficient dels factores de producció, així com compensar resultats negatius d'explotació produïts durant l'exercici.
  
El seu moviment es anàleg a l'assenyalat per al compte 650 €Transferències corrents?.
  
655. Transferències de capital
  
Fons o béns de capital concedits per l'entitat per a l'establiment de l'estructura bàsica, en el seu conjunt, de l'ens beneficiari.
  
El seu moviment és anàleg a l'assenyalat per al compte 650 €Transferències corrents?.
  
656. Subvencions de capital.
  
Fons concedits per l'entitat per a l'adquisició o construcció d'actius fixos prèviament determinats, així com el lliurament de béns de capital ja formats.
  
Tindran també aquesta consideració els fons concedits per a la compensació de resultats negatius acumulats, i la cancel·lació o minoració d'elements de passiu.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà amb abonament a:
  
a.1) Generalment, el compte 400 €Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, en el moment en què la transferència o subvenció siga vençuda, líquida i exigible.
  
a.2) Compte 230 €Inversions gestionades per a altres ens públics?, pel lliurament dels béns o de les obres executades.
  
a.3) Comptes del grup 2, pel lliurament de béns de capital ja formats.
  
a.4) Comptes dels grups 1 ó 5, per l'assumpció del deute assumit
  
b) S'abonarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, a càrrec del compte 129 €Resultats de l'exercici?.
  
66. Despeses financeres.
  
661. Interessos d'obligacions i bons.
  
662. Interessos de deutes a llarg termini.
  
663. Interessos de deutes a curt termini.
  
665. Descompte sobre vendes per pagament immediat.
  
666. Pèrdues en valors negociables.
  
667. Pèrdues de crèdits.
  
668. Diferències negatives de canvi.
  
669. Altres despeses financeres.
  
6698. Despeses per diferències derivades de l'arredoniment euro
  
6699. Altres despeses financeres
  
661. Interessos d'obligacions i bons.
  
Recull l'import dels interessos meritats durant l'exercici corresponents al finançament alié instrumentat en valors negociables, siga quin siga el termini de venciment i el mode en què estiguen instrumentats aquests interessos.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà amb abonament a:
  
a.1) El compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, per l'import íntegre dels interessos meritats i vençuts en l'exercici.
  
a.2) Comptes del subgrup 15, ?Emprèstits i altres emissions anàlogues- o del subgrup 50, ?Emprèstits i altres emissions anàlogues a curt termini?, per l'import íntegre dels interessos meritats i no vençuts al tancament de l'exercici, segons que el venciment siga a llarg o a curt termini, respectivament.
  
a.3) El compte 271, ?Despeses financeres diferides de valors negociables?, pels interessos implícits meritats durant l'exercici.
  
b) S'abonarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, a càrrec del compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
662/663. Interessos de deutes ...
  
Import dels interessos dels préstecs rebuts i altres deutes pendents d'amortitzar, siga quin siga el mode en què s'instrumenten aquests interessos.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregaran amb abonament a:
  
a.1) El compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, per l'import íntegre dels interessos meritats i vençuts en l'exercici.
  
a.2) Comptes del subgrup 17, ?Deutes a llarg termini per préstecs rebuts i altres conceptes- o del subgrup 52, ?Deutes a curt termini per préstecs rebuts i altres conceptes?, per l'import íntegre dels interessos meritats i no vençuts, segons que el venciment siga a llarg o a curt termini, respectivament.
  
a.3) El compte 272, ?Despeses financeres diferides d'altres deutes?, pels interessos implícits meritats durant l'exercici.
  
b) S'abonaran, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, a càrrec del compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
665. Descomptes sobre vendes per pagament immediat.
  
Descomptes i assimilats que concedisca l'entitat als seus deutors per pagament immediat, estiguen o no inclosos en factura.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, pels descomptes i assimilats concedits, amb abonament a comptes del subgrup 43, ?Deutors pressupostaris?.
  
b) S'abonarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, a càrrec del compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
666. Pèrdues en valors negociables.
  
Pèrdues produïdes en l'alienació de valors de renda fixa o variable.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per la pèrdua produïda en l'alienació, amb abonament a comptes dels subgrups 25, ?Inversions financeres permanents- i 54, ?Inversions financeres temporals?.
  
b) S'abonarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, a càrrec del compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
667. Pèrdues de crèdits.
  
Pèrdues per insolvències fermes de crèdits.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per la pèrdua produïda amb motiu de la insolvència ferma, amb abonament a comptes dels subgrups 25, ?Inversions financeres permanents- i 54, ?Inversions financeres temporals?.
  
b) S'abonarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, a càrrec del compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
668. Diferències negatives de canvi
  
Pèrdues produïdes per modificacions del tipus de canvi, en valors de renda fixa, crèdits, deutes i efectiu en moneda estrangera.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà amb abonament a:
  
a.1) Els comptes representatius dels valors, crèdits, deutes i efectiu en moneda estrangera, per l'import de les diferències negatives calculades al tancament de l'exercici.
  
a.2) Els comptes representatius dels valors i crèdits en moneda estrangera, quan vencen o es cobren.
  
a.3) Els comptes representatius de deutes en moneda estrangera, quan vencen o es paguen.
  
b) S'abonarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, a càrrec del compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
669. Altres despeses financeres.
  
Despeses de naturalesa financera no recollides en altres comptes d'aquest subgrup, incloent-hi, entre altres, els interessos de dipòsit, els interessos de demora i les despeses d'emissió i formalització de deutes.
  
Aquest compte funcionarà a través de les seues divisionàries.
  
6698 Despeses per diferències derivades de l'arredoniment euro.
  
Recull despeses de naturalesa financera que s'hagen produït com a conseqüència de l'arredoniment efectuat en la conversió d'euros a pessetes o de pessetes a euros.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà per l'import de les diferències d'arredoniment d'euros a pessetes o de pessetes a euros derivades de la conversió, amb abonament al compte que pertoque.
  
b) S'abonarà a càrrec del compte 129 €Resultats de l'exercici?.
  
6699 Altres despeses financeres
  
Altres despeses de naturalesa financera no recollides en els altres subcomptes d'aquest compte.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà amb abonament a:
  
a.1) El compte 400 €Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?, per l'import de les despeses incorregudes.
  
a.2) El compte 270 €Despeses de formalització de deutes?, per l'import que haja d'imputar-se en l'exercici de les despeses de formalització de deutes.
  
b) S'abonarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, a càrrec del compte 129 €Resultats de l'exercici?.
  
67. Pèrdues procedents de l'immobilitzat, altres pèrdues de gestió, corrent i despeses excepcionals.
  
670. Pèrdues procedents de l'immobilitzat immaterial.
  
671. Pèrdues procedents de l'immobilitzat material.
  
674. Pèrdues per operacions d'endeutament.
  
675. Pèrdues de crèdits incobrables.
  
676. Altres pèrdues de gestió corrent.
  
678. Despeses extraordinàries.
  
679. Despeses i pèrdues d'exercicis anteriors.
  
6790. Pèrdua per la modificació d'obligacions de pressupostos tancats.
  
6791. Pèrdua per la modificació de drets de pressupostos tancats.
  
6799. Altres despeses i pèrdues d'exercicis anteriors.
  
670/671. Pèrdues procedents del ...
  
Pèrdues produïdes en general per l'alienació de l'immobilitzat immaterial o material, o per la baixa en inventari total o parcial com a conseqüència de pèrdues per depreciacions irreversibles d'aquests actius.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregaran, per la pèrdua produïda, amb abonament als comptes dels subgrups 21, ?Immobilitzacions immaterials- o 22, ?Immobilitzacions materials- que pertoquen.
  
b) S'abonaran, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, a càrrec del compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
674. Pèrdues per operacions d'endeutament.
  
Pèrdues produïdes amb motiu de l'amortització de deutes, tant les representades mitjançant valors negociables com les que provinguen de préstecs singulars.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per les pèrdues produïdes en amortitzar els deutes, amb abonament, generalment, al compte 400, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupost de despeses corrent?.
  
b) S'abonarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, a càrrec del compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
675. Pèrdues de crèdits incobrables.
  
Pèrdues per insolvències firmes de deutors.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per l'import de les insolvències fermes, amb abonament a comptes del subgrup 43, ?Deutors pressupostaris- i 44, ?Deutors no pressupostaris?.
  
b) S'abonarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, a càrrec del compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
676. Altres pèrdues de gestió corrent.
  
Les que tenint aquesta naturalesa, no figuren en comptes anteriors. En particular, reflectirà la regularització anual d'utillatge i ferramentes.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per la pèrdua produïda, amb abonament al compte corresponent segons la naturalesa de la disminució.
  
b) S'abonarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, a càrrec del compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
678. Despeses extraordinàries.
  
Pèrdues i despeses de quantia significativa que no hagen de considerar-se periòdiques en avaluar els resultats futurs de l'entitat.
  
Com a regla general, una pèrdua o despesa es considerarà com partida extraordinària únicament si s'origina per fets o transaccions que, considerant l'activitat de l'entitat, compleixen les dues condicions següents:
  
- cauen fora de les activitats ordinàries i típiques de l'entitat, o
  
- no s'espera, raonablement, que ocórreguen amb freqüència.
  
A títol indicatiu s'assenyalen les següents: les produïdes per inundacions i altres accidents, indemnitzacions a tercers, pèrdua o reducció d'una fiança constituïda, etcètera.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per l'import de les despeses extraordinàries, amb abonament als comptes corresponents segons la naturalesa de la pèrdua.
  
b) S'abonarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, a càrrec del compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
679. Despeses i pèrdues d'exercicis anteriors.
  
Inclou les despeses i pèrdues rellevants corresponents a exercicis anteriors, es poden comptabilitzar per naturalesa les que tinguen poca importància relativa. Comprendrà, en tot cas, les pèrdues produïdes per la modificació d'obligacions i drets pressupostaris d'exercicis tancats.
  
Funcionarà a través de les seues divisionàries.
  
6790. Pèrdua per la modificació d'obligacions de pressupostos tancats.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per la rectificació a l'alça del saldo entrant de les obligacions reconegudes en exercicis anteriors per despeses econòmiques amb abonament al compte 401, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupostos de despeses tancats- o al compte 406, ?Creditors per operacions comercials. Pressupostos tancats?, segons pertoque.
  
b) S'abonarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici a càrrec del compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
6791. Pèrdua per la modificació de drets de pressupostos tancats.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà amb abonament al compte 434, ?Drets anul·lats de pressupostos tancats?, a través de les seues divisionàries, per l'anul·lació de liquidacions de drets reconeguts en exercicis anteriors per ingressos econòmics, i, en tot cas, per l'anul·lació de drets per prescripció.
  
b) S'abonarà a càrrec de:
  
b.1) El compte 431, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupostos d'ingressos tancats?, el 432, ?Deutors per drets definits. Pressupostos d'ingressos tancats. Ordre 12.12.1994, Conselleria d'Economia i Hisenda. Regla 83.6?, o al compte 436, ?Deutors per operacions comercials. Pressupostos tancats?, segons corresponga, per la rectificació a la baixa del saldo entrant de drets reconeguts en exercicis anteriors per ingressos econòmics.
  
Aquest assentament serà de signe negatiu.
  
b.2) El compte 129, ?Resultats de l'exercici?, pel seu saldo, al tancament de l'exercici.
  
6799. Altres despeses i pèrdues d'exercicis anteriors.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per l'import de les despeses o pèrdues amb abonament als comptes corresponents segons la naturalesa de la despesa o pèrdua.
  
b) S'abonarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, a càrrec del compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
68. Dotacions per a amortitzacions.
  
681. Amortització de l'immobilitzat immaterial.
  
682. Amortització de l'immobilitzat material.
  
681/682. Amortització de l'immobilitzat ...
  
Expressió de la depreciació sistemàtica anual efectiva patida per l'immobilitzat immaterial i material per la seua utilització.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregaran, per la dotació de l'exercici, amb abonament a comptes del subgrup 28, ?Amortització acumulada de l'immobilitzat?.
  
b) S'abonaran, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, a càrrec del compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
69. Dotacions a les provisions.
  
693. Dotació a la provisió d'existències.
  
694. Dotació a la provisió per a insolvències.
  
696. Dotació a la provisió per a valors negociables i participacions en patrimoni a llarg termini.
  
698. Dotació a la provisió per a valors negociables a curt termini.
  
699. Dotació a la provisió per a insolvències de crèdits a curt termini.
  
693. Dotació a la provisió d'existències.
  
Correcció de valors, realitzada al tancament de l'exercici, per depreciació de caràcter reversible en les existències.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per l'import de la depreciació estimada, amb abonament a comptes del subgrup 39, ?Provisions per depreciació d'existències?.
  
b) S'abonarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, a càrrec del compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
694. Dotació a la provisió per a insolvències.
  
Correcció de valors, realitzada al tancament de l'exercici, per depreciació de caràcter reversible en deutors comptabilitzats en el grup 4.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per l'import de la depreciació estimada, amb abonament al compte 490, ?Provisió per a insolvències?.
  
b) S'abonarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, a càrrec del compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
Nota: Quan s'utilitze l'alternativa segona prevista en el compte 490, definició i moviment comptable s'adaptaran al que estableix aquest compte.
  
696. Dotació a la provisió per a valors negociables i participacions en patrimoni a llarg termini.
  
Correcció de valors per depreciació de caràcter reversible en valors negociables comptabilitzats en el subgrup 25, ?Inversions financeres permanents?.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per l'import de la depreciació estimada, amb abonament al compte 297, ?Provisió per depreciació de valors negociables i participacions en patrimoni a llarg termini?.
  
b) S'abonarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, a càrrec del compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
698. Dotació a la provisió per a valors negociables a curt termini.
  
Correcció de valors per depreciació de caràcter reversible en valors negociables comptabilitzats en el subgrup 54, ?Inversions financeres temporals?.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per l'import de la depreciació estimada, amb abonament al compte 597, ?Provisió per depreciació de valors negociables a curt termini?.
  
b) S'abonarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, a càrrec del compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
699. Dotació a la provisió per a insolvències de crèdits a curt termini.
  
Correcció de valors per depreciació de caràcter reversible en crèdits comptabilitzats en el subgrup 54, ?Inversions financeres temporals?.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per l'import de la depreciació estimada, amb abonament al compte 598, ?Provisió per a insolvències de crèdits a curt termini?.
  
b) S'abonarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, a càrrec del compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
Grup 7. Vendes i ingressos per naturalesa
  
Comprén els recursos procedents de la capacitat impositiva de l'entitat i dels rendiments de l'exercici de la seua activitat, així com les transferències i subvencions rebudes, tant corrents com de capital, altres ingressos i beneficis extraordinaris.
  
70. Vendes.
  
700. Vendes de mercaderies.
  
701. Vendes de productes acabats.
  
702. Vendes de productes semiacabats.
  
703. Vendes de subproductes i residus.
  
704. Vendes d'envasos i embalatges.
  
705. Prestacions de serveis.
  
708. Devolucions de vendes i operacions similars.
  
709. ?Ràpels- sobre vendes.
  
700/704. Vendes de ...
  
Transaccions, amb eixida o lliurament dels béns objecte de tràfic de l'entitat, subjecte de la comptabilitat, mitjançant preu.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonaran, per l'import de la transacció, a càrrec de comptes del subgrup 43, ?Deutors pressupostaris?.
  
b) Es carregaran, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, amb abonament al compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
705. Prestacions de serveis.
  
Recull els ingressos derivats de la prestació de serveis en règim de dret privat, per tant, se n'exclouen aquells la contraprestació dels quals estiga constituïda per una taxa o un preu públic, que figuraran en el subgrup 74, ?Taxes, preus públics i contribucions especials?.
  
El seu moviment és anàleg a l'assenyalat per al compte 700, ?Vendes de mercaderies?.
  
708. Devolucions de vendes i operacions similars.
  
Remeses tornades per clientes, normalment per incompliment de les condicions de la comanda.
  
En aquest compte es comptabilitzaran també els descomptes i similars originats per la mateixa causa, que siguen posteriors a l'emissió de la factura.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, per l'import de les vendes tornades i, si és el cas, pels descomptes i similars concedits, amb abonament a comptes del subgrup 43, ?Deutors pressupostaris?. Si les vendes tornades han sigut cobrades, es carregarà aquest compte amb abonament a comptes del subgrup 40, ?Creditors pressupostaris?.
  
b) S'abonarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, a càrrec del compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
709. ?Ràpels- sobre vendes.
  
Descomptes i similars que es basen en haver aconseguit un determinat volum de comandes.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà, pels ?ràpels- que pertoquen o siguen concedits als deutors, amb abonament a comptes del subgrup 40, ?Creditors pressupostaris?.
  
b) S'abonarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, a càrrec del compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
71. Variació de existències.
  
710. Variació d'existències de productes en curs.
  
711. Variació d'existències de productes semiacabats.
  
712. Variació d'existències de productes acabats.
  
713. Variació d'existències de subproductes, residus i materials recuperats.
  
710/713. Variació d'existències ...
  
Comptes destinats a registrar, al tancament d'exercici, les variacions entre les existències finals i les inicials, corresponents als subgrups 33, 34, 35 i 36 (productes en curs, productes semiacabats, productes acabats i subproductes, residus i materials recuperats).
  
El seu moviment és el següent:
  
Es carregaran per l'import de les existències inicials i s'abonaran pel de les existències finals, amb abonament i càrrec, respectivament, a comptes dels subgrups 33, 34, 35 i 36. El saldo que resulte en aquests comptes es carregarà o abonarà, segons els casos, al compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
72. Impostos directes.
  
720. Impost sobre la Renda de les Persones Físiques.
  
721. Impost sobre Societats.
  
722. Impost sobre Successions i Donacions.
  
723. Impost sobre el Patrimoni.
  
728. Altres impostos.
  
Aquest subgrup recull:
  
Tot tipus d'ingressos exigits sense contraprestació el fet imposable dels quals estiga constituït per negocis, actes o fets de naturalesa jurídica o econòmica que posen de manifest la capacitat contributiva del subjecte passiu, com a conseqüència de la possessió d'un patrimoni o l'obtenció d'una renda.
  
El moviment dels comptes d'aquest subgrup és el següent:
  
a) S'abonaran, per l'import dels impostos liquidats, a càrrec del compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?.
  
b) Es carregaran amb abonament a:
  
b.1) El compte 433, ?Drets anul·lats de pressupost corrent?, a través de les seues divisionàries, per l'import dels drets anul·lats per anul·lació de liquidacions.
  
b.2) El compte 408, ?Creditors per devolució d'ingressos?, en el moment que es dicte l'acord de devolució, si no correspon aplicar provisió per a devolució d'impostos.
  
b.3) El compte 495, ?Provisió per a devolució d'impostos?, al tancament de l'exercici, per les devolucions previstes no reconegudes.
  
b.4) El compte 129, ?Resultats de l'exercici?, al tancament de l'exercici, pel seu saldo.
  
720/723. Impost sobre ...
  
Cadascun d'aquests comptes recull l'impost a què es refereix la seua denominació.
  
728. Altres impostos.
  
Recull altres impostos no inclosos en altres comptes d'aquest subgrup. A títol d'exemple es poden citar: els impostos extingits per supressió, els recàrrecs sobre impostos inclosos en aquest subgrup, etcètera.
  
73. Impostos indirectes.
  
730. Impost sobre Transmissions Patrimonials i Actes Jurídics Documentats.
  
731. Impostos sobre el Valor Afegit.
  
732. Impostos especials.
  
735. Impost sobre el joc del bingo
  
736. Cànon de sanejament d'aigües residuals
  
739. Altres impostos.
  
S'inclouran en aquest subgrup tot tipus d'ingressos exigits sense contraprestació el fet imposable dels quals estiga constituït per negocis, actes o fets de naturalesa jurídica o econòmica, que posen de manifest la capacitat contributiva del subjecte passiu, com a conseqüència de la circulació dels béns o la despesa de la renda.
  
El moviment dels comptes d'aquest subgrup és el següent:
  
a) S'abonaran, per l'import dels impostos meritats, a càrrec del compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?.
  
b) Es carregaran amb abonament a:
  
b.1) El compte 433, ?Drets anul·lats de pressupost corrent?, a través de les seues divisionàries, per l'import dels drets anul·lats, quan aquests siguen per anul·lació de liquidacions.
  
b.2) El compte 408, ?Creditors per devolució d'ingressos?, en el moment que es dicte l'acord de devoluci, si no correspon a aplicar provisió per a devolució d'impostos.
  
b.3) El compte 495, ?Provisió per a devolució d'impostos?, al tancament de l'exercici, per les devolucions previstes no reconegudes.
  
b.4) El compte 129, ?Resultats de l'exercici?, al tancament de l'exercici, pel seu saldo.
  
730/736. Impostos...
  
Cadascun d'aquests comptes recull l'impost a què es refereix la seua denominació.
  
739. Altres impostos.
  
Recull altres impostos indirectes no inclosos en altres comptes d'aquest subgrup. A títol d'exemple es poden mencionar: impostos extingits, monopolis fiscals, recàrrec sobre impostos indirectes.
  
74. Taxes, preus públics i contribucions especials.
  
740. Taxes per prestació de serveis o realització d'activitats.
  
741. Preus públics per prestació de serveis o realització d'activitats.
  
742. Preus públics per utilització privativa o aprofitament especial del domini públic.
  
743. Taxes fiscals.
  
744. Contribucions especials.
  
El moviment dels comptes d'aquest subgrup és el següent:
  
a) S'abonaran, per l'import de la taxa, preu públic o contribució especial, segons pertoque, a càrrec del compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?.
  
Es carregaran amb abonament a:
  
b.1) El compte 433, ?Drets anul·lats de pressupost corrent?, a través de les seues divisionàries, per l'import dels drets anul·lats per anul·lació de liquidacions.
  
b.2) El compte 408, ?Creditors per devolució d'ingressos?, en el moment que es dicte l'acord de devolució.
  
b.3) El compte 129, ?Resultats de l'exercici?, pel seu saldo, al tancament de l'exercici.
  
740. Taxes per prestació de servei o realització d'activitats.
  
Ingressos de dret públic i de caràcter tributari que s'exigeixen com a conseqüència de la prestació de serveis o realització d'activitats per l'entitat.
  
741/742. Preus públics per ...
  
Ingressos de dret públic que s'exigeixen com a conseqüència de:
  
- La utilització privativa o aprofitament especial del domini públic.
  
- Lliuraments de béns associats a determinades prestacions de serveis.
  
- Les prestacions de serveis o realització d'activitats en règim de dret públic que no tinguen el caràcter tributari de taxa.
  
743. Taxes fiscals.
  
Ingressos derivats de la recaptació de les taxes fiscals.
  
744. Contribucions especials.
  
Ingressos de dret públic derivats de la realització per l'entitat d'obres públiques o de l'establiment o ampliació de serveis públics.
  
75. Transferències i subvencions.
  
750. Transferències corrents.
  
751. Subvencions corrents
  
755. Transferències de capital.
  
756. Subvencions de capital
  
Fons o béns rebuts per l'entitat, sense contrapartida directa, destinats a finançar operacions corrents i de capital.
  
750. Transferències corrents
  
Fons o béns rebuts per l'entitat per al finançament d'operacions corrents no concretes ni específiques.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec de :
  
a.1) Generalment, el compte 430 €Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?, en el moment que la transferència siga vençuda, líquida i exigible.
  
a.2) El compte que pertoque segons la naturalesa del bé que es reba, en el cas de transferències en espècie.
  
b) Es carregaran amb abonament a:
  
b.1) El compte 433 €Drets anul·lats de pressupost corrent?, a través de les seues divisionàries, per l'import dels drets anul·lats per anul·lació de liquidacions.
  
b.2) El compte 408 €Creditors per devolució d'ingressos?, en el moment que es dicte l'acord de devolució.
  
b.3) El compte 129 €Resultats de l'exercici?, al tancament de l'exercici, pel seu saldo.
  
751. Subvencions corrents
  
Fons o béns rebuts per l'entitat per a finançar operacions corrents concretes i específiques. Dins d'elles s'inclouen les subvencions d'explotació concedides a l'entitat amb la finalitat d'influir en els preus o permetre una remuneració suficient dels factors de producció, així com compensar resultats negatius d'explotació produïts durant l'exercici.
  
El seu moviment es anàleg a l'assenyalat per al compte 750 €Transferències corrents?.
  
755. Transferències de capital
  
Fons o béns de capital rebuts per l'entitat per a l'establiment de l'estructura bàsica, en el seu conjunt, de l'entitat.
  
El seu moviment es anàleg a l'assenyalat per al compte 750 €Transferències corrents-
  
756. Subvencions de capital
  
Fons rebuts per l'entitat per a l'adquisició o construcció d'actius fixos prèviament determinats, així com la recepció de béns de capital ja formats
  
Tindran també aquesta consideració els fons rebuts per l'entitat per a la compensació de resultats negatius acumulats i la cancel·lació o minoració d'elements de passiu.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec de:
  
a.1) Generalment, el compte 430 €Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?, en el moment en què la subvenció siga vençuda, líquida i exigible
  
a.2) Comptes del grup 2, per la recepció de béns de capital ja formats.
  
a.3) Comptes dels grups 1 o 5, per l'assumpció de deutes segons la naturalesa del deute assumit
  
b) Es carregarà, amb abonament a:
  
b.1) El compte 433 €Drets anul·lats de pressupost corrent?, a través de les seues divisionàries, per l'import dels drets anul·lats per anul·lació de liquidacions.
  
b.2) El compte 408 €Creditors per devolució d'ingressos?, en el moment que es dicte l'acord de devolució.
  
b.3) El compte 129 €Resultats de l'exercici?, al tancament de l'exercici, pel seu saldo.
  
76. Ingressos financers.
  
760. Ingressos de participacions en capital.
  
761. Ingressos de valors de renda fixa.
  
762. Ingressos de crèdits a llarg termini.
  
763. Ingressos de crèdits a curt termini.
  
765. Descomptes sobre compres per pagament immediat.
  
766. Beneficis en valors negociables.
  
768. Diferències positives de canvi.
  
769. Altres ingressos financers.
  
7698. Ingressos per diferències derivades de l'arredoniment euro
  
7699. Altres ingressos financers
  
760. Ingressos de participacions en capital.
  
Ingressos a favor de l'entitat, meritats en l'exercici, procedents de participacions en capital o de participacions en beneficis.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per l'import íntegre dels dividends que s'han de percebre, a càrrec del compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent- o al 545, ?Dividend a cobrar?, segons pertoque.
  
b) Es carregarà amb abonament a:
  
b.1) El compte 433, ?Drets anul·lats de pressupost corrent?, a través de les seus divisionàries, per l'import dels drets anul·lats per anul·lació de liquidacions.
  
b.2) El compte 408, ?Creditors per devolució d'ingressos?, en el moment que es dicte l'acord de devolució.
  
b.3) El compte 129, ?Resultats de l'exercici?, al tancament de l'exercici, pel seu saldo.
  
761. Ingressos de valors de renda fixa.
  
Interessos de valors de renda fixa a favor de l'entitat, meritats en l'exercici.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec de:
  
a.1) El compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrents?, per l'import íntegre dels interessos meritats i vençuts en l'exercici.
  
a.2) El compte 256, ?Interessos a llarg termini de valors de renda fixa?, o a la 546 €Interessos a curt termini de valors de renda fixa?, segons pertoque, per l'import íntegre dels interessos meritats i no vençuts al tancament de l'exercici.
  
b) Es carregarà amb abonament a:
  
b.1) El compte 433, ?Drets anul·lats de pressupost corrent?, a través de les seues divisionàries, per l'import dels drets anul·lats per anul·lació de liquidacions.
  
b.2) El compte 408, ?Creditors per devolució d'ingressos?, en el moment que es dicte l'acord de devolució.
  
b.3) El compte 129, ?Resultats de l'exercici?, al tancament de l'exercici, pel seu saldo.
  
762/763. Ingressos de crèdits ...
  
Import dels interessos de préstecs i altres crèdits meritats en l'exercici.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonaran a càrrec de:
  
a.1) El compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?, per l'import íntegre dels interessos meritats i vençuts en l'exercici.
  
a.2) El compte 257, ?Interessos a llarg termini de crèdits- o al 547, ?Interessos a curt termini de crèdits?, segons pertoque, per l'import íntegre dels interessos meritats i no vençuts al tancament de l'exercici.
  
b) Es carregaran amb abonament:
  
b.1) El compte 433, ?Drets anul·lats de pressupost corrent?, a través de les seues divisionàries, per l'import dels drets anul·lats per anul·lació de liquidacions.
  
b.2) El compte 408, ?Creditors per devolució d'ingressos?, en el moment que es dicte l'acord de devolució.
  
b.3) El compte 129, ?Resultats de l'exercici?, al tancament de l'exercici, pel seu saldo.
  
765. Descomptes sobre compres per pagament immediat.
  
Descomptes i assimilats que li concedisquen a l'entitat els seus creditors per pagament immediat, estiguen o no inclosos en factura.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, pels descomptes i assimilats que li siguen concedits, a càrrec de comptes del subgrup 40, ?Creditors pressupostaris?.
  
b) Es carregarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, amb abonament al compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
766. Beneficis en valors negociables.
  
Beneficis produïts en l'alienació de valors de renda fixa o variable.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, pel benefici produït en l'alienació, a càrrec del compte del subgrup 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?.
  
b) Es carregarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, amb abonament al compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
768. Diferències positives de canvi.
  
Beneficis produïts per modificacions del tipus de canvi, en valors de renda fixa, crèdits, deutes i efectiu en moneda estrangera.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec de:
  
a.1) Els comptes representatius dels valors, crèdits, deutes i efectiu en moneda estrangera, per l'import de les diferències calculades al tancament de l'exercici.
  
a.2) Els comptes representatius de valors i crèdits en moneda estrangera, quan vencen o es cobren.
  
a.3) Els comptes representatius de deutes en moneda estrangera, quan vencen o es paguen.
  
b) Es carregarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, amb abonament al compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
769. Altres ingressos financers.
  
Ingressos de naturalesa financera no recollits en altres comptes d'aquest subgrup. Es poden mencionar, entre altres, comissió per avals i assegurances en operacions financeres amb l'exterior; interessos de demora per tots els conceptes; interessos de comptes corrents bancaris oberts en institucions de crèdit; recàrrec de constrenyiment.
  
7698. Ingressos per diferències derivades de l'arredoniment euro.
  
Recull ingressos de naturalesa financera que s'hagen produït com a conseqüència de l'arredoniment efectuat en la conversió d'euros a pessetes o de pessetes a euros.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà amb abonament al compte 129 €Resultats de l'exercici?.
  
b) S'abonarà per l'import de les diferències d'arredoniment d'euros a pessetes o de pessetes a euros derivades de la conversió, a càrrec del compte que pertoque.
  
7699. Altres ingressos financers
  
Ingressos de naturalesa financera no recollits en altres subcomptes d'aquest compte.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per l'import dels ingressos meritats, a càrrec del compte 430 €Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?.
  
b) Es carregarà amb abonament a:
  
b.1) El compte 433 €Drets anul·lats de pressupost corrent?, a través de les seues divisionàries, per l'import dels drets anul·lats per anul·lació de liquidacions.
  
b.2) El compte 408 €Creditors per devolució d'ingressos?, en el moment que es dicte l'acord de devolució.
  
b.3) El compte 129 €Resultats de l'exercici?, al tancament de l'exercici, pel seu saldo.
  
77. Beneficis procedents de l'immobilitzat, altres ingressos de gestió corrent i ingressos excepcionals.
  
770. Beneficis procedents de l'immobilitzat immaterial.
  
771. Beneficis procedents de l'immobilitzat material.
  
773. Reintegraments.
  
774. Beneficis per operacions d'endeutament.
  
775. Ingressos per arrendaments.
  
776. Ingressos per serveis diversos.
  
777. Altres ingressos.
  
778. Ingressos extraordinaris.
  
779. Ingressos i beneficis d'exercicis anteriors.
  
7790. Benefici per la modificació d'obligacions de pressupostos tancats.
  
7791. Benefici per la modificació de drets de pressupostos tancats.
  
7799. Altres ingressos i beneficis d'exercicis anteriors.
  
770/771. Beneficis procedent s de l'immobilitzat ...
  
Beneficis produïts, en general, per l'alienació de l'immobilitzat immaterial o material.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonaran, pel benefici obtingut en l'alienació, a càrrec del compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?.
  
b) Es carregaran, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, amb abonament al compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
773. Reintegraments.
  
Recull l'import dels reintegraments de despeses econòmiques del pressupost corrent o de pressupostos tancats d'acord amb la normativa aplicable a l'entitat.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, al reconeixement dels ingressos, a càrrec del compte 430, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupost d'ingressos corrent?.
  
b) Es carregarà amb abonament a:
  
b.1) El compte 433, ?Drets anul·lats de pressupost corrent?, a través de les seues divisionàries, per l'import dels drets anul·lats per anul·lació de liquidacions.
  
b.2) El compte 408, ?Creditors per devolució d'ingressos?, en el moment en què es dicte l'acord de devolució.
  
b.3) El compte 129, ?Resultats de l'exercici?, pel seu saldo, al tancament de l'exercici.
  
774. Beneficis per operacions d'endeutament.
  
Beneficis produïts amb motiu de l'amortització de deutes, tant els representats per mitjà de valors negociables com els que provinguen de préstecs singulars.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, pels beneficis produïts en amortitzar els deutes, a càrrec dels comptes representatius dels deutes corresponents.
  
b) Es carregarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, amb abonament al compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
775. Ingressos per arrendaments.
  
Els meritats pel lloguer de béns mobles i immobles cedits per a l'ús o disposició de tercers.
  
Comprén, també, els derivats de tot tipus de concessions i aprofitaments especials que l'entitat puga percebre. No s'hi inclouen els ingressos produïts per preus públics per la utilització privativa o l'aprofitament especial del domini públic, recollits en el compte 742, ?Preus públics per utilització privativa o aprofitament especial del domini públic?.
  
El seu moviment es anàleg a l'assenyalat per al compte 773, ?Reintegraments?.
  
776. Ingressos per serveis diversos.
  
Els originats per la prestació eventual de certs serveis a tercers.
  
El seu moviment es anàleg a l'assenyalat per al compte 773, ?Reintegraments?.
  
777. Altres ingressos.
  
Altres ingressos no recollits en altres comptes i no financers, meritats per l'entitat.
  
A títol d'exemple es poden mencionar: descobert de comptes, recursos eventuals de tots els rams, etcètera.
  
El seu moviment és anàleg a l'assenyalat per al compte 773, ?Reintegraments?.
  
778. Ingressos extraordinaris.
  
Beneficis i ingressos de quantia significativa que no s'hagen de considerar periòdics en avaluar els resultats futurs de l'entitat.
  
Com a regla general un benefici o ingrés es considerarà com partida extraordinària únicament si s'origina per fets o transaccions que, considerant l'activitat de l'entitat, compleixen les dues condicions següents:
  
Cauen fora de les activitats ordinàries i típiques de l'ens públic, o
  
No s'espera, raonablement, que ocórreguen amb freqüència.
  
S'hi inclouran, entre altres, els procedents de la rehabilitació d'aquells crèdits que al seu moment foren amortitzats per insolvències fermes.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per l'import dels ingressos o beneficis, a càrrec dels comptes corresponents segons la naturalesa de l'ingrés o benefici.
  
b) Es carregarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, amb abonament al compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
779. Ingressos i beneficis d'exercicis anteriors.
  
Inclou els ingressos i beneficis rellevants corresponents a exercicis anteriors, es poden comptabilitzar per naturalesa els que tinguen poca importància relativa. Comprendrà, en tot cas, els beneficis produïts per la modificació d'obligacions i drets pressupostaris d'exercicis tancats.
  
Funcionarà a través de les seues divisionàries.
  
7790. Benefici per la modificació d'obligacions de pressupostos tancats.
  
El seu moviment és el següent:
  
Es carregarà amb abonament a:
  
El compte 401, ?Creditors per obligacions reconegudes. Pressupostos de despeses tancats- o el compte 406, ?Creditors per operacions comercials. Pressupostos tancats?, segons pertoque, per la rectificació a la baixa del saldo entrant de les obligacions reconegudes en exercicis anteriors per despeses econòmiques. Aquest assentament serà de signe negatiu.
  
El compte 129, ?Resultats de l'exercici?, pel seu saldo, al tancament de l'exercici.
  
7791. Benefici per la modificació de drets de pressupostos tancats.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per la rectificació a l'alça del saldo entrant dels drets reconeguts en exercicis anteriors per ingressos econòmics, a càrrec del compte 431, ?Deutors per drets reconeguts. Pressupostos d'ingressos tancats?, al 432, ?Deutors per drets definits. Pressupostos d'ingressos tancats. Ordre 12.12.1994, Conselleria d'Economia i Hisenda. Regla 83.6?, o al compte 436, ?Deutors per operacions comercials. Pressupostos tancats?, segons pertoque.
  
b) Es carregarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, amb abonament al compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
7799. Altres ingressos i beneficis d'exercicis anteriors.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per l'import dels ingressos o beneficis, a càrrec dels comptes corresponents segons la naturalesa de l'ingrés o benefici.
  
b) Es carregarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, amb abonament al compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
78. Treballs realitzats per a l'entitat.
  
780. Treballs realitzats per a inversions destinades a l'ús general.
  
781. Treballs realitzats per a l'immobilitzat immaterial.
  
782. Treballs realitzats per a l'immobilitzat material.
  
783. Treballs realitzats per a inversions gestionades.
  
787. Incorporació a l'actiu de despeses de formalització de deutes.
  
Els comptes 780, 781, 782 i 783 recullen el cost dels treballs realitzats per l'entitat per al seu immobilitzat, utilitzant els seus equips i el seu personal, que s'activen.
  
També recullen el cost dels treballs realitzats, per mitjà d'encàrrec, per altres ens públics o privats amb finalitat de recerca i desenvolupament.
  
Durant l'exercici les despeses que s'originen per l'execució d'aquests treballs es carregaran a comptes del grup 6, amb abonament a comptes del subgrup 40, ?Creditors pressupostaris?.
  
780. Treballs realitzats per a inversions destinades a l'ús general.
  
Contrapartida de les despeses realitzades per l'entitat, per a la construcció o ampliació dels béns i elements compresos en el subgrup 20, ?Inversions destinades a l'ús general?.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per l'import anual de les despeses, a càrrec de comptes del subgrup 20.
  
b) Es carregarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, amb abonament al compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
781. Treballs realitzats per a l'immobilitzat immaterial.
  
Contrapartida de despeses de recerca i desenvolupament i altres realitzades per a la creació dels béns compresos en el subgrup 21, ?Immobilitzacions immaterials?.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per l'import anual de les despeses que siguen objecte d'inventari, a càrrec de comptes del subgrup 21.
  
b) Es carregarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, amb abonament al compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
782. Treballs realitzats per a l'immobilitzat material.
  
Contrapartida de les despeses realitzades per l'entitat per a la construcció o ampliació dels béns i elements compresos en el subgrup 22, ?Immobilitzacions materials?.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per l'import anual de les despeses, a càrrec de comptes del subgrup 22.
  
b) Es carregarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, amb abonament al compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
783. Treballs realitzats per a inversions gestionades.
  
Contrapartida de les despeses realitzades per l'entitat per a la construcció dels béns compresos en el subgrup 23, ?Inversions gestionades per a altres ens públics?.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per l'import anual de les despeses, a càrrec de comptes del subgrup 23.
  
b) Es carregarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, amb abonament al compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
787. Incorporació a l'actiu de despeses de formalització de deutes.
  
Import a activar de les despeses realitzades per la formalització de deutes.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per l'import de les despeses objecte de distribució en diversos exercicis, a càrrec del compte 270, ?Despeses de formalització de deutes?.
  
b) Es carregarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, amb abonament al compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
79. Excessos i aplicacions de provisions.
  
790. Excés de provisió per a riscos i despeses.
  
793. Provisió per a existències aplicada.
  
794. Provisió per a insolvències aplicada.
  
795. Excés de provisió per a devolució d'impostos.
  
796. Excés de provisió per a valors negociables i participacions en patrimoni a llarg termini.
  
798. Excés de provisió per a valors negociables a curt termini.
  
799. Excés de provisió per a insolvències de crèdits a curt termini.
  
790. Excés de provisió per a riscos i despeses.
  
Diferencia positiva entre l'import de la provisió existent i el que li corresponga d'acord amb els criteris de quantificació d'aquesta provisió.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per la citada diferencia, a càrrec de comptes del subgrup 14, ?Provisions per a riscos i despeses?.
  
b) Es carregarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, amb abonament al compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
793. Provisió d'existències aplicada.
  
Import de la provisió existent al tancament de l'exercici anterior.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per l'import dotat en l'exercici precedent, a càrrec de comptes del subgrup 39, ?Provisions per depreciació d'existències?.
  
b) Es carregarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, amb abonament al compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
794. Provisió per a insolvències aplicada.
  
Import de la provisió existent al tancament de l'exercici anterior.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per l'import dotat en l'exercici precedent, a càrrec del compte 490, ?Provisió per a insolvències?.
  
b) Es carregarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici amb abonament al compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
Nota: Quan s'utilitze l'alternativa segona prevista en el compte 490, definició i moviment comptable s'adaptaran al que estableix aquest compte.
  
795. Excés de provisió per a devolució d'impostos.
  
Diferencia positiva entre l'import de la provisió existent a fi d'exercici anterior per a devolucions periòdiques d'impostos i el que corresponga d'acord amb els criteris de quantificació d'aquesta provisió.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per la diferència esmentada, a càrrec del compte 495, ?Provisió per a devolució d'impostos?.
  
b) Es carregarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, amb abonament al compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
796. Excés de provisió per a valors negociables i participacions en patrimoni a llarg termini.
  
Correcció de valors, per la recuperació de valor en inversions financeres permanents, fins al límit de les provisions dotades amb anterioritat.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per l'import de la correcció de valors, a càrrec del compte 297, ?Provisió per depreciació de valors negociables i participacions en patrimoni a llarg termini?.
  
b) Es carregarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, amb abonament al compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
798. Excés de provisió per a valors negociables a curt termini.
  
Correcció de valors, per la recuperació de valor en inversions financeres temporals representades en valors negociables, fins al límit de les provisions dotades amb anterioritat.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per l'import de la correcció de valors, a càrrec del compte 597, ?Provisió per depreciació de valors negociables a curt termini?.
  
b) Es carregarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, amb abonament al compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
799. Excés de provisió per a insolvències de crèdits a curt termini.
  
Correcció de valors, per la recuperació de valor en crèdits del subgrup 54, ?Inversions financeres temporals?, fins al límit de les provisions dotades amb anterioritat.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per l'import de la correcció de valors, a càrrec del compte 598, ?Provisió per a insolvències de crèdits a curt termini?.
  
b) Es carregarà, pel seu saldo, al tancament de l'exercici, amb abonament al compte 129, ?Resultats de l'exercici?.
  
Grup 0. Comptes de control pressupostari
  
Reflecteixen el moviment dels crèdits i previsions que figuren en el pressupost en aquelles fases que precedeixen al reconeixement de l'obligació o del dret, aquest efectes es recullen en comptes del grup 4.
  
00. De control pressupostari. exercici corrent.
  
000. Pressupost exercici corrent.
  
001. Pressupost de despeses: crèdits inicials.
  
002. Pressupostos de despeses: modificacions de crèdit.
  
0020. Crèdits extraordinaris.
  
0021. Suplements de crèdit.
  
0022. Ampliacions de crèdit.
  
0023. Transferències de crèdit.
  
0024. Incorporacions de romanents de crèdit.
  
0025. Crèdits generats per ingressos.
  
0027. Ajusts per pròrroga pressupostària.
  
0028. Baixes per anul·lació i rectificació.
  
003. Pressupost de despeses: crèdits definitius.
  
0030. Crèdits disponibles.
  
0031. Crèdits retinguts per a gastar.
  
0032. Crèdits retinguts per a transferències.
  
0039. Crèdits no disponibles.
  
004. Pressupost de despeses: despeses autoritzades.
  
005. Pressupost de despeses: despeses compromeses.
  
006. Pressupost d'ingressos: previsions inicials.
  
007. Pressupost d'ingressos: modificació de previsions.
  
008. Pressupost d'ingressos: previsions definitives.
  
000. Pressupost exercici corrent.
  
Destinada a recollir l'import dels pressupostos d'ingressos i despeses aprovats per a cada exercici i de les posteriors modificacions.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec de:
  
a.1) El compte 006, ?Pressupost d'ingressos: previsions inicials?, per l'import del pressupost d'ingressos aprovat.
  
a.2) El compte 007, ?Pressupost d'ingressos: modificacions de les previsions?, per l'import de les modificacions que, a través d'acte formal, es produïsquen en les previsions d'ingressos.
  
a.3) El compte 003, ?Pressupost de despeses: crèdits definitius?, a través de les seues divisionàries, per l'import de romanents de crèdit en el moment del tancament.
  
b) Es carregarà amb abonament a:
  
b.1) El compte 001, ?Pressupost de despeses: crèdits inicials?, per l'import total del pressupost de despeses aprovat per a cada exercici.
  
b.2) El compte 002, ?Pressupostos de despeses: modificacions de crèdits?, per les posteriors modificacions. Si aquestes són negatives, l'assentament serà de signe negatiu.
  
b.3) El compte 008, ?Pressupost d'ingressos: previsions definitives?, per l'import del seu saldo en el moment del tancament.
  
La suma del deure indicarà l'import total del pressupost de despeses. La del seu haver, el total del pressupost d'ingressos.
  
El seu saldo, deutor o creditor, abans del tancament, recollirà el dèficit o superàvit previst del pressupost.
  
001. Pressupost de despeses: crèdits inicials.
  
Import dels crèdits concedits en el pressupost de despeses inicialment aprovat per l'autoritat competent i la gestió dels quals està atribuïda a l'entitat, subjecte de la comptabilitat.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec del compte 000, ?Pressupost exercici corrent?, per l'import dels crèdits concedits en el pressupost de despeses inicialment aprovat.
  
b) Es carregarà, simultàniament a l'assentament anterior, amb abonament al subcompte 0030, ?Crèdits disponibles?, pel mateix import.
  
Aquest compte apareixerà saldat en tot moment.
  
002. Pressupost de despeses: modificacions de crèdits.
  
Recull les modificacions dels crèdits pressupostats aprovades per l'autoritat competent, inclosos els ajusts derivats de pròrrogues pressupostàries quan la normativa aplicable així ho establisca.
  
s
  
Funcionarà a través de les seues divisionàries.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec del compte 000, ?Pressupost exercici corrent?, per l'import de les modificacions de crèdit de caràcter positiu. Per les modificacions de crèdit de caràcter negatiu, l'assentament serà de signe negatiu.
  
b) Es carregarà amb abonament al compte 003, ?Pressupost de despeses: crèdits definitius?, a través de les seues divisionàries, per les modificacions de crèdit de caràcter positiu. Si tenen caràcter negatiu l'assentament serà de signe negatiu.
  
Aquest compte apareixerà saldat en tot moment.
  
003. Pressupost de despeses: crèdits definitius.
  
Funcionarà a través de les seues divisionàries.
  
0030. Crèdits disponibles.
  
Recull la totalitat dels crèdits pressupostats aprovats en l'exercici, tant els inicials com les seues modificacions, així com la seua utilització.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec de:
  
a.1) El compte 001, ?Pressupost de despeses: crèdits inicials?, pels crèdits que figuren inicialment en el pressupost.
  
a.2) El compte 002, ?Pressupost de despeses: modificacions de crèdits?, per l'import de les modificacions positives que es produïsquen. Per les modificacions negatives, l'assentament serà de signe negatiu.
  
a.3) El compte 004, ?Pressupostos de despeses: despeses autoritzades?, en el moment del tancament, per la suma total d'obligacions reconegudes.
  
a.4) El compte 004, en el moment del tancament, pel saldo de despeses compromeses.
  
a.5) El compte 004, en el moment del tancament, pel saldo de despeses autoritzades.
  
b) Es carregarà amb abonament a:
  
b.1) El compte 004, per les despeses autoritzades - fase A de l'execució del pressupost- en els casos en què no s'haja realitzat retenció prèvia de crèdit.
  
b.2) El subcompte 0031, ?Crèdits retinguts per a gastar?, per la retenció dels crèdits prèvia a l'expedient de despesa. Si s'anul·la la retenció, l'assentament serà de signe negatiu.
  
b.3) El subcompte 0032, ?Crèdits retinguts per a transferències?, per la retenció de crèdits prèvia a la modificació pressupostària. Si s'anul·la la retenció, l'assentament serà de signe negatiu.
  
b.4) El subcompte 0039, ?Crèdits no disponibles?, per les retencions de crèdits, produïdes pels acords de no disponibilitat.
  
b.5) El compte 000, ?Pressupost exercici corrent?, en el moment del tancament, per l'import de la suma total d'obligacions reconegudes.
  
b.6) El compte 000, en el moment del tancament, pel seu saldo.
  
c) Es carregarà amb abonament a ell mateix per l'import de la transferència de crèdit aprovada. Aquest assentament serà de signe negatiu i es realitzarà per a mantenir el significat de les sumes del deure i de l'haver del compte. Si s'anul·la la transferència, aquest assentament serà de signe positiu.
  
La suma del seu haver indicarà l'import total dels crèdits pressupostats. La del seu deure, l'import dels crèdits utilitzats durant l'exercici.
  
El seu saldo, creditor, abans del tancament, recollirà els crèdits no utilitzats, és a dir, el saldo de crèdits que encara que siguen definitius, no s'han retingut o autoritzat.
  
0031. Crèdits retinguts per a gastar.
  
Recull la retenció de crèdits produïda com a conseqüència de l'expedició del certificat d'existència de crèdit en els expedients de despesa.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec del subcompte 0030, ?Crèdits disponibles?, per l'import de la retenció efectuada. En el cas que aquesta retenció s'anul·le, l'assentament serà de signe negatiu.
  
b) Es carregarà amb abonament a:
  
b.1) El compte 004, ?Pressupost de despeses: despeses autoritzades?, per les despeses autoritzades.
  
b.2) El compte 000, ?Pressupost exercici corrent?, en el moment del tancament, pel seu saldo.
  
La suma del seu haver indicarà l'import total de crèdits retinguts que s'utilitzaran en un moment posterior. La del seu deure, l'import de crèdits retinguts que s'han utilitzat.
  
El seu saldo, creditor, recollirà, abans del tancament, el total de crèdits retinguts pendents d'utilitzar.
  
0032. Crèdits retinguts per a transferències.
  
Recull la retenció de crèdits produïda com a conseqüència de l'expedició del certificat d'existència de crèdit en els expedients de transferències de crèdit.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec de:
  
a.1) El subcompte 0030, ?Crèdits disponibles?, per l'import de la retenció efectuada. En el cas que aquesta retenció s'anul·le, l'assentament serà de signe negatiu.
  
a.2) El subcompte 0023, ?Transferència de crèdits?, per l'import dels crèdits que es minoren. Aquest assentament serà de signe negatiu.
  
b) Es carregarà amb abonament al compte 000, ?Pressupost exercici corrent?, en el moment del tancament, pel seu saldo.
  
0039. Crèdits no disponibles.
  
Recull aquelles retencions de crèdit que es fan d'una manera definitiva, és a dir, provoquen la no disponibilitat d'aquests.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà, per la retenció, a càrrec del subcompte 0030, ?Crèdits disponibles?.
  
b) Es carregarà, en el moment del tancament, pel seu saldo amb abonament al compte 000, ?Pressupost exercici corrent?.
  
El seu saldo, creditor, recollirà, abans del tancament, el total de crèdits definitius no disponibles.
  
004. Pressupost de despeses: despeses autoritzades.
  
Recull l'import de les autoritzacions de despesa.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec de:
  
a.1) El subcompte 0030, ?Crèdits disponibles?, per les autoritzacions de despesa aprovades ?fase A de l' execució del pressupost- quan no s'haja realitzat retenció de crèdit.
  
a.2) El subcompte 0031, ?Crèdits retinguts per a gastar?, per les autoritzacions de despesa aprovades ?fase A- quan s'haja realitzat retenció de crèdit.
  
a.3) El compte 005, ?Pressupost de despeses: despeses compromeses?, en el moment del tancament, per la suma total de les obligacions reconegudes.
  
a.4) El compte 005, en el moment del tancament, pel saldo de despeses compromeses.
  
b) Es carregarà amb abonament a:
  
b.1) El compte 005, pels crèdits disposats.
  
b.2) El subcompte 0030, en el moment del tancament, per la suma total d'obligacions reconegudes.
  
b.3) El subcompte 0030, en el moment del tancament, pel saldo de despeses compromeses.
  
b.4) El subcompte 0030, en el moment del tancament, pel seu saldo.
  
La suma del seu deure recollirà l'import total de despeses compromeses. La del seu haver, el de despeses autoritzades.
  
El seu saldo, creditor, recollirà, abans del tancament, l'import de les autoritzacions de despesa pendents de comprometre.
  
005. Pressupost de despeses: despeses compromeses.
  
Recull l'import de les despeses compromeses.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec del compte 004, ?Pressupost de despeses: despeses autoritzades?, per l'import de les quantitats compromeses ?fase D per l'execució del pressupost-.
  
b) Es carregarà amb abonament a:
  
b.1) El compte 004, en el moment del tancament, per l'import de la suma total de les obligacions reconegudes.
  
b.2) El compte 004, en el moment del tancament, pel seu saldo.
  
La suma del seu haver recollirà l'import total de despeses compromeses durant l'exercici.
  
El seu saldo, creditor, recollirà, abans del tancament, l'import dels compromisos de crèdit.
  
Nota: A fi de poder diferenciar en els comptes 003, 004 i 005, a efectes de la seua incorporació a exercicis posteriors, els crèdits, les autoritzacions i les disposicions no utilitzades, el tancament d'aquests comptes es farà en dos fases.
  
1.ª Per l'import de la suma total de les obligacions reconegudes.
  
1.1 Càrrec al compte 005, ?Pressupost de despeses: despeses compromeses- amb abonament al 004, ?Pressupost de despeses: despeses autoritzades?.
  
1.2 Càrrec en el compte 004, ?Pressupost de despeses: despeses autoritzades- amb abonament al subcompte 0030, ?Crèdits disponibles?.
  
1.3 Càrrec en el subcompte 0030, ?Crèdits disponibles- amb abonament al compte 000, ?Pressupost exercici corrent?.
  
2.ª 2.1 Per l'import del saldo de despeses compromeses:
  
a) Càrrec en el compte 005, ?Pressupost de despeses: despeses compromeses- amb abonament al compte 004, ?Pressupost de despeses: despeses autoritzades?.
  
b) Càrrec en el compte 004, ?Pressupost de despeses: despeses autoritzades- amb abonament al compte 0030, ?Crèdits disponibles?, pel mateix import que 2.1.a).
  
2.2 Per l'import del saldo de despeses autoritzades, càrrec en el compte 004, ?Pressupost de despeses: despeses autoritzades- amb abonament al compte 0030, ?Crèdits disponibles?.
  
2.3 Per l'import del romanent de crèdit:
  
a) Càrrec en el subcompte 0030, ?Crèdits disponibles?, pel seu saldo, amb abonament al 000 €Pressupost exercici corrent?.
  
b) Càrrec en el subcompte 0031, ?Crèdits retinguts per a gastar?, pel seu saldo, amb abonament al 000.
  
c) Càrrec en el subcompte 0032, ?Crèdits retinguts per a transferències?, pel seu saldo, amb abonament al 000.
  
d) Càrrec en el subcompte 0039, ?Crèdits no disponibles?, pel seu saldo, amb abonament al 000.
  
006. Pressupost d'ingressos: previsions inicials.
  
Import de les previsions d'ingrés que figuren en el pressupost d'ingressos inicialment aprovat per l'autoritat competent.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà amb abonament al compte 000, ?Pressupost exercici corrent?, per les previsions que figuren en el pressupost d'ingressos.
  
b) S'abonarà, simultàniament a l'assentament anterior, a càrrec del compte 008, ?Pressupost d'ingressos: previsions definitives?, pel mateix import.
  
Aquest compte apareixerà saldat en tot moment.
  
007. Pressupost d'ingressos: modificació de les previsions.
  
Recull les variacions que es produïsquen en les previsions d'ingressos, a través d'un acte formal (no per una major recaptació de la prevista).
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà amb abonament al compte 000, ?Pressupost exercici corrent?, per les modificacions positives que es produïsquen. Per les modificacions negatives l'assentament serà de signe negatiu.
  
b) S'abonarà, simultàniament a l'assentament anterior, a càrrec del compte 008, ?Pressupost d'ingressos: previsions definitives?, pel mateix import.
  
Aquest compte apareixerà saldat en tot moment.
  
008. Pressupost d'ingressos: previsions definitives.
  
Import total de les previsions del pressupost d'ingressos inicialment aprovat més les modificacions.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) Es carregarà amb abonament a:
  
a.1) El compte 006, ?Pressupost d'ingressos: previsions inicials?, pel seu ?import.
  
a.2) El compte 007, ?Pressupost d'ingressos: modificació de les previsions?, per les que es produïsquen durant l'exercici.
  
b) S'abonarà a càrrec del compte 000, ?Pressupost exercici corrent?, en el moment de tancament, pel seu saldo.
  
El seu saldo, deutor, recollirà, abans del tancament, les previsions definitives d'ingrés.
  
03. Bestretes de Tresoreria
  
030. Bestretes de tresoreria concedides.
  
031. Crèdits anticipats.
  
034. Despeses autoritzades.
  
035. Despeses compromeses.
  
Bestretes de tresoreria concedides d'acord amb el que disposa la legislació vigent.
  
030. Bestretes de tresoreria concedides.
  
Compte deutor en el qual es recull l'import de les bestretes concedides d'acord amb el que disposa la normativa corresponent. Té caràcter anàleg al compte 000 en el subgrup 00 «De control pressupostari. Exercici corrent».
  
El seu moviment és el següent:
  
Es carregarà amb abonament a:
  
- El compte 031 «Crèdits anticipats», per les bestretes concedides.
  
- El compte 031, per les bestretes cancel·lades; aquest assentament serà de signe negatiu.
  
El seu saldo, deutor, recollirà l'import de les bestretes de tresoreria concedides i no cancel·lades.
  
031. Crèdits anticipats.
  
Compte creditor que comprén, especificades per conceptes, les bestretes de tresoreria concedides d'acord amb el que disposa la legislació vigent.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec de:
  
a.1) El compte 030 «Bestretes de tresoreria concedides», per l'import de les bestretes concedides.
  
a.2) El compte 030, per les bestretes cancel·lades. Aquest assentament serà de signe negatiu
  
b) Es carregarà amb abonament a:
  
b.1) El compte 034 «Despeses autoritzades» per les autoritzacions de despesa aprovades.
  
b.2) El compte 034, per les autoritzacions de despesa que hagen sigut comptabilitzades i corresponguen a bestretes que es cancel·len. Aquest assentament serà de signe negatiu.
  
El seu saldo, creditor, recollirà les bestretes concedides pendents d'utilització.
  
034. Despeses autoritzades.
  
Recull les autoritzacions de despesa aprovades amb aplicació a bestretes de tresoreria concedides.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec de:
  
a.1) El compte 031 «Crèdits anticipats», per les autoritzacions de despeses.
  
a.2) El compte 031, per les autoritzacions que hagen sigut comptabilitzades amb aplicació a bestretes que es cancel·len. Aquest assentament serà de signe negatiu.
  
b) Es carregarà amb abonament a:
  
b.1) El compte 035 «Despeses compromeses», pels crèdits disposats.
  
b.2) El compte 035, pels compromisos comptabilitzats amb aplicació a bestretes que es cancel·len.
  
El seu saldo, creditor, recollirà l'import de les despeses autoritzades i no compromeses, amb aplicació a bestretes de tresoreria.
  
035. Despeses compromeses.
  
Compte creditor representatiu de les disposicions de crèdit ?fase D de l'execució de la despesa- que han sigut efectuades amb aplicació a bestretes de tresoreria.
  
El seu moviment és el següent:
  
a) S'abonarà a càrrec de:
  
a.1) El compte 034 «Despeses autoritzades», pels compromisos de despesa.
  
a.2) El compte 034, pels compromisos comptabilitzats amb aplicació a bestretes que es cancel·len. Aquest assentament serà de signe negatiu.
  
El seu saldo, creditor, recollirà l'import de les despeses compromeses amb aplicació a bestretes de tresoreria.
  
Nota: Com a característica especial dels comptes d'aquest subgrup, cal assenyalar que no estan subjectes, cas dels comptes del subgrup anterior, a una delimitació temporal que coincidisca amb l'exercici pressupostari. La seua vigència comptable i la possibilitat d'utilització dels crèdits que representen, en les seus distintes fases, es prolonguen des de la seua concessió, en aprovar la bestreta, fins a la seua cancel·lació, i atesa la modalitat en què aquesta cancel·lació es duu a terme (documents negatius per la totalitat d'operacions realitzades en cada fase des de la iniciació de les corresponents a cada bestreta) cal mantenir al llarg de la seua vigència, la totalitat de les xifres que integren les sumes del deure i de l'haver dels comptes del subgrup que l'afecten. Per això el trasllat a l'exercici següent no es farà pel saldo amb què apareguen en el balanç de situació, sinó per les sumes del deure i haver del balanç de sumes previ a aquell.
  
Quarta part. Comptes Anuals
  
I. Normes d'elaboració dels comptes anuals.
  
1. Documents que integren els comptes anuals.
  
Els comptes anuals comprenen el balanç, el compte del resultat economicopatrimonial, l'estat de liquidació del pressupost i la memòria. Aquests documents formen una unitat i han de ser redactats amb claredat i mostrar la imatge fidel del patrimoni, de la situació financera, del resultat economicopatrimonial i de l'execució del pressupost de l'entitat d'acord amb aquest Pla General de Comptabilitat.
  
2. Formulació de comptes anuals.
  
2.1 Els comptes anuals hauran de ser formulats per l'entitat en el termini establit segons la regulació vigent.
  
2.2 El balanç, el compte del resultat economicopatrimonial, l'estat de liquidació del pressupost i la memòria hauran d'estar identificats, indicant-se de forma clara i en cadascun d'aquests documents la seua denominació, l'entitat a què corresponen i l'exercici a què es refereixen.
  
3. Estructura dels comptes anuals.
  
Els comptes anuals de les entitats s'hauran d'adaptar al model establit en aquest Pla General de Comptabilitat.
  
4. Balanç.
  
El balanç, que comprén, amb la deguda separació, els béns i drets, així com les possibles despeses diferides, que constitueixen l'actiu de l'entitat i les obligacions i els fons propis que formen el passiu d'aquesta, s'haurà de formular tenint en compte que:
  
a) En cada partida hauran de figurar, a més de les xifres de l'exercici que es tanca, les corresponent a l'exercici immediatament anterior. A aquest efecte, quan les unes i les altres no siguen comparables, bé per haver-se produït una modificació en l'estructura del balanç, bé per realitzar-se un canvi d'imputació, s'haurà de procedir a adaptar els imports de l'exercici precedent, a efectes de la seua presentació en l'exercici corrent.
  
b) No es podran modificar els criteris de comptabilització d'un exercici a un altre, llevat de casos excepcionals que s'indicaran i justificaran en la memòria.
  
c) No hi figuraran les partides a les quals no corresponga cap import en l'exercici ni en el precedent.
  
d) No es podrà modificar l'estructura d'un exercici a un altre, llevat de casos excepcionals que s'indicaran en la memòria.
  
e) Es podran afegir noves partides a les previstes en el model sempre que el seu contingut no estiga previst en les existents.
  
f) Es podrà fer una subdivisió més detallada de les partides que apareixen en el model.
  
g) Es podran agrupar les partides precedents de números àrabs, si sols representen un import irrellevant per a mostrar la imatge fidel o si s'afavoreix la claredat.
  
h) La classificació entre curt i llarg termini es realitzarà tenint en compte el termini previst per al venciment, alienació o cancel·lació. Es considerarà llarg termini quan siga superior a un any comptat a partir de la data de tancament de l'exercici.
  
i) Les inversions financeres amb venciment no superior a un any figuraran en l'epígraf C.III de l'actiu, ?Inversions financeres temporals?.
  
j) Els desemborsaments pendents sobre accions que constituïsquen inversions financeres permanents, que no estiguen exigits però que conforme a l'article 42 del text refós de la Llei de Societats Anònimes siguen exigibles a curt termini figuraran en la partida D.III.5 del passiu del balanç.
  
k) El finançament alié amb venciment no superior a un any figurarà en l'agrupació D del passiu, ?Creditors a curt termini?.
  
l) Per als comptes deutors de l'epígraf C.II amb venciment superior a un any es crearà l'epígraf A.VI de l'actiu, amb la denominació de ?Deutors no pressupostaris a llarg termini?; i es realitzarà el desglossament necessari.
  
5. Compte del resultat economicopatrimonial.
  
El compte del resultat economicopatrimonial, que comprén, amb la deguda separació, els ingressos i beneficis de l'exercici, les despeses i pèrdues d'aquest i, per diferència, el resultat, estalvi o desestalvi, es formularà tenint en compte que:
  
a) En cada partida hauran de figurar, a més de les xifres de l'exercici que es tanca, les corresponents a l'exercici immediatament anterior. A aquest efecte, quan les unes i les altres no siguen comparables, bé per haver-se produït una modificació en l'estructura del compte del resultat economicopatrimonial, bé per realitzar-se un canvi d'imputació, s'haurà de procedir a adaptar els imports de l'exercici precedent, a efectes de la seua presentació en l'exercici corrent.
  
b) No hi figuraran les partides a les quals no corresponga cap import en l'exercici ni en el precedent.
  
c) No es podrà modificar l'estructura d'un exercici a un altre, llevat de casos excepcionals que s'indicaran en la memòria.
  
d) Es podran afegir noves partides a les previstes en el model sempre que el seu contingut no estiga previst en les existents.
  
e) Es podrà fer una subdivisió més detallada de les partides que apareixen en el model.
  
f) Es podran agrupar les partides precedents de números àrabs, si sols representen un import irrellevant per a mostrar la imatge fidel o si s'afavoreix la claredat.
  
g) Les despeses financeres de deutes a llarg termini amb venciment a curt figuraran en el Deure, dins de l'epígraf relatiu a ?Despeses financeres i assimilables?.
  
Es presenten dos models de compte del resultat economicopatrimonial, un per a ens que realitzen tasques administratives, i un altre per a aquells ens que realitzen operacions de caràcter industrial o comercial.
  
6. Estat de liquidació del pressupost.
  
L'estat de liquidació del pressupost, comprén, amb la deguda separació, la liquidació del pressupost de despeses i del pressupost d'ingressos de l'entitat, així com el resultat pressupostari. A més, per a aquelles entitats la normativa pressupostària de les quals així ho exigisca, s'hi inclou l'estat d'operacions comercials.
  
La liquidació del pressupost de despeses i la liquidació del pressupost d'ingressos es presentarà amb el nivell de desagregació del pressupost inicialment aprovat i les posteriors modificacions d'aquest.
  
En la liquidació del pressupost de despeses, en la columna denominada ?pagaments- s'inclourà qualsevol forma d'extinció de l'obligació.
  
En la liquidació del pressupost d'ingressos, en la columna denominada ?drets cancel·lats- s'inclouran els cobraments en espècie.
  
En el resultat pressupostari la columna de ?Drets reconeguts nets- inclou el total de drets reconeguts durant l'exercici minorat pel total de drets anul·lats, els cancel·lats per insolvències i altres causes, i els cancel·lats en espècie, durant aquest.
  
7. Memòria.
  
La memòria completa, amplia i comenta la informació continguda en el balanç, en el compte del resultat economicopatrimonial i en l'estat de liquidació del pressupost; es formularà tenint en compte que:
  
a) El model de la memòria recull la informació mínima que s'ha d'emplenar, no obstant això, en aquells casos en què la informació que se sol·licita no siga significativa no s'emplenaran els apartats corresponents.
  
b) S'haurà d'indicar qualsevol altra informació no inclosa en el model de la memòria que siga necessària per a facilitar la comprensió dels comptes anuals objecte de presentació, amb la finalitat que aquests reflectisquen la imatge fidel del patrimoni, de la situació financera, del resultat economicopatrimonial i de l'execució del pressupost de l'entitat.
  
c) En la majoria dels punts de la memòria s'adjunten quadres orientatius a efectes de presentació de la informació que se sol·licita. Aquests quadres es presenten només a títol indicatiu.
  
d) La informació continguda en la memòria relativa a l'estat de liquidació del pressupost es presentarà com a mínim amb el mateix nivell de desagregació que aquest.
  
8. Quadre de finançament.
  
El quadre de finançament, que recull els recursos obtinguts en l'exercici i els seus diferents orígens, així com l'aplicació o l'ús d'aquests en immobilitzat o en circulant, formarà part de la memòria. Es formularà tenint en compte que:
  
a) En cada partida hauran de figurar a més de les xifres de l'exercici que es tanca les corresponents a l'exercici immediatament anterior. Quan unes i altres no siguen comparables, es procedirà a adaptar els imports de l'exercici precedent, a efectes de la seua presentació en l'exercici corrent.
  
b) Las rúbriques incloses en el quadre de finançament s'hauran d'adaptar en funció de la importància que per a l'entitat hagen tingut les distintes operacions, realitzant agrupacions dels distints conceptes quan resulten d'escassa importància i incorporant-hi aquells no inclosos que puguen ser significatius per a apreciar i interpretar els canvis esdevinguts en la situació financera.
  
c) El quadre de finançament haurà de mostrar separadament els distints orígens i aplicacions permanents de recursos en funció de les operacions que els han produït i amb independència de si aquestes operacions han afectat o no formalment el capital circulant, incloses, entre altres operacions, les variacions del patrimoni conseqüència d'adscripció, cessió o lliuraments a l'ús general de béns que formen part de l'immobilitzat de l'entitat comptable. Així mateix, haurà de mostrar resumidament els augments i les disminucions que s'han produït en l'exercici en aquest capital circulant.
  
d) Els resultats de l'exercici seran objecte de correcció per a eliminar els beneficis o les pèrdues que siguen conseqüència de correccions de valors d'actius immobilitzats o passius a llarg termini, les despeses i els ingressos que no hagen suposat variació del capital circulant i els resultats obtinguts en l'alienació d'elements de l'immobilitzat. Les partides que donen lloc a la correcció del resultat són, entre altres, les següents:
  
· Augment del resultat positiu o disminució del resultat negatiu:
  
1. Dotacions a les amortitzacions i provisions d'immobilitzat.
  
2. Dotacions a les provisions per a riscos i despeses.
  
3. Despeses derivades d'interessos diferits.
  
4. Amortització de despeses de formalització de deutes.
  
5. Diferències de canvi negatives a llarg termini.
  
6. Pèrdues en l'alienació d'immobilitzat.
  
· Disminució del resultat positiu o augment del resultat negatiu:
  
1. Excessos de provisions d'immobilitzat.
  
2. Excessos de provisions per a riscos i despeses.
  
3. Diferències de canvi positives a llarg termini.
  
4. Beneficis en l'alienació d'immobilitzat.
  
Com a nota al quadre de finançament, s'hi haurà d'incloure un resum de les correccions al resultat, conciliant el resultat comptable de l'exercici amb els recursos procedents de les operacions que es mostren en el quadre mencionat.
  
e) Els recursos obtinguts en l'alienació o cancel·lació anticipada d'immobilitzat material, immaterial o financer s'obtindran sumant o restant, respectivament, al valor net comptable del corresponent immobilitzat, el benefici o la pèrdua obtingut en l'operació.
  
f) Las revaloracions d'immobilitzat realitzades en l'exercici a l'empara d'una llei, no seran considerades ni com orígens ni com aplicacions de recursos, sense perjudici que les revaloracions que hagen afectat elements d'immobilitzat alienats en l'exercici, siguen considerades com major valor comptable a efectes de determinar els recursos obtinguts en l'exercici com a conseqüència d'aquesta alienació.
  
g) Els distints orígens i aplicacions de recursos per operacions formalitzades en l'exercici es mostraran en el quadre de finançament pel seu import efectiu, és a dir, deduïdes les despeses i els ingressos per interessos diferits, i qualsevol altra despesa o ingrés que cal distribuir en diversos exercicis que no haja suposat variació del capital circulant.
  
h) Les diferències de canvi de valors de renda fixa, deutes i crèdits a llarg termini esdevingudes durant l'exercici, no es mostraran com origen o aplicació de fons, i, per tant, s'haurà de procedir a la correcció corresponent del resultat.
  
i) Els recursos aplicats per traspàs a curt termini de deutes a llarg termini es mostraran pel valor de reembors del deute.
  
j) Els recursos aplicats per cancel·lació anticipada de deutes a llarg termini es mostraran per l'import efectiu de la cancel·lació.
  
k) Els pagaments i cobraments pendents d'aplicació figuraran com fons aplicats o obtinguts, respectivament, només en aquells casos en què hi haja certesa que han originat una variació en el capital circulant.
  
En l'exercici en què es realitze l'aplicació definitiva d'aquests pagaments i cobraments s'hauran de realitzar els ajusts corresponents.
  
Cinquena part. Normes de Valoració
  
1. Desenvolupament dels principis comptables.
  
1) Les normes de valoració desenvolupen els principis comptables, establits en la primera part, i contenen els criteris i les regles d'aplicació a operacions o fets econòmics, així com a diversos elements patrimonials.
  
2) Les normes de valoració que es formulen seguidament són d'aplicació obligatòria.
  
2. Immobilitzat material.
  
1) Valoració.
  
Els béns compresos en l'immobilitzat material han de valorar-se al preu d'adquisició o al cost de producció, tenint en compte les correccions de valoració que han d'efectuar-se.
  
Quan es tracte de béns adquirits a títol gratuït o que hagen sigut rebuts en cessió es considerarà com a preu d'adquisició el seu valor venal en el moment de la incorporació patrimonial. En el cas de béns rebuts en adscripció es prendrà com a preu d'adquisició el seu valor net en la comptabilitat de l'adscrivent, en el moment de l'adscripció.
  
En la reversió de béns cedits, l'entitat cedent els donarà d'alta pel valor que figure en el seu inventari en el moment de la cessió, i a continuació procedirà a reflectir-hi les possibles diferències d'acord amb el vertader estat dels béns revertits.
  
En la reincorporació de béns adscrits, l'entitat adscrivent els donarà d'alta pel valor net que figura en la comptabilitat de l'ens beneficiari en aqueix mateix moment, i, per tant, procedirà a reflectir-hi les possibles diferències.
  
Les diferències a què es fa referència en els dos paràgrafs anteriors es consideraran resultats de l'exercici en què es produïsquen.
  
S'incorporarà al valor de l'immobilitzat corresponent l'import de les inversions addicionals o complementàries que es realitzen i aquestes es valoraran d'acord amb els criteris establits anteriorment.
  
2) Preu d'adquisició.
  
El preu d'adquisició inclou, a més de l'import facturat pel venedor, totes les despeses que es produïsquen fins al moment en què el bé de què es tracte es trobe en condicions de funcionament: despeses d'esplanació i enderrocament, transport, drets aranzelaris, assegurances, instal·lació, muntatge, etcètera.
  
Les despeses financeres podran incrementar el valor del bé immobilitzat, sempre que es complisquen els requisits següents:
  
- que hi haja una relació directa i objectiva entre l'operació d'endeutament que origina les despeses financeres i el bé al qual s'han d'incorporar aquestes despeses;
  
- que les despeses financeres s'hagen meritat abans de la posada en condicions de funcionament del bé.
  
Els impostos indirectes que graven els elements de l'immobilitzat material es podran incloure en el preu d'adquisició, únicament quan no tinguen el caràcter de recuperables directament de la Hisenda Pública.
  
3) Cost de producció.
  
Els béns fabricats o construïts per la mateixa entitat s'hauran de valorar pel seu cost de producció. Els costos a considerar seran:
  
- les despeses de personal: sous, salaris i altres despeses de personal directament relacionades amb ells;
  
- els costos dels materials i serveis consumits;
  
- l'amortització corresponent a l'immobilitzat directament utilitzat;
  
- la proporció que raonablement corresponga de costos indirectes, i altres costos, com pot ser l'amortització de patents o llicències que hagen sigut utilitzades.
  
Respecte a les despeses financers, per a aquest cas, és vàlid el que estableix l'apartat anterior.
  
4) Valor venal.
  
S'entén per valor venal d'un bé, aplicable a aquells que són adquirits de manera gratuïta o han sigut rebuts en cessió, el preu que estaria disposat a pagar un adquirent eventual, tenint en compte l'estat i el lloc en què es trobe aquest bé, considerant, a més, la situació de l'entitat i suposant la continuïtat de l'explotació del bé.
  
El valor venal d'un bé es podrà determinar mitjançant taxació de perits especialitzats, valors mitjans de mercats organitzats, llistes de preus de proveïdors habituals o altres procediments generalment acceptats.
  
5) Correccions de valor de l'immobilitzat material.
  
Amortització: En tots els casos (inclosos els béns d'immobilitzat que hagen sigut rebuts en cessió o en adscripció) es deduiran les amortitzacions practicades, les quals s'hauran d'establir sistemàticament en funció de la vida útil dels béns, atenent la depreciació que normalment patisquen pel seu funcionament, ús i gaudi, sense perjudici de considerar també l'obsolescència que poguera afectar-los.
  
Pèrdues de caràcter irreversible en l'immobilitzat: Si es produeix una disminució de valor de caràcter irreversible i distinta de l'amortització sistemàtica es procedirà a corregir la valoració del bé corresponent i la pèrdua es comptabilitzarà com despesa de l'exercici i provocarà una correcció del valor amortitzable del bé.
  
Revaloracions: Amb caràcter general no serà admissible la revaloració dels béns que componen l'immobilitzat, excepcionalment es podran revalorar aquests béns quan una norma amb rang suficient així ho autoritze i en els termes establits en aquesta norma.
  
3. Normes particulars sobre immobilitzat material.
  
En particular s'aplicaran les normes que s'expressen respecte als béns que en cada cas s'indiquen:
  
a) Solars sense edificar. S'inclouran en el seu preu d'adquisició les despeses de condicionament com tancaments, moviments de terres, obres de sanejament i drenatge, així com les d'enderrocament de construccions quan siga necessari per a poder executar obres de nova planta; i també les despeses d'inspecció i alçament de plànols quan es realitzen amb caràcter previ a la seua adquisició.
  
b) Construccions. Formaran part del seu preu d'adquisició o cost de producció, a més de totes aquells instal·lacions i elements que tinguen caràcter de permanència, les taxes inherents a la construcció i els honoraris facultatius del projecte i direcció d'obra. Haurà de figurar per separat el valor del terreny i el dels edificis i altres construccions.
  
c) Instal·lacions tècniques, maquinària i utillatge. La seua valoració comprendrà totes les despeses addicionals que es produïsquen fins a la seua posada en condicions de funcionament, i, si és el cas, el transport, les assegurances, els drets aranzelaris i altres similars.
  
d) Els utensilis i les ferramentes incorporats a elements mecànics se sotmetran a les normes de valoració i d'amortització aplicables a aquests elements.
  
Amb caràcter general, els utensilis i les ferramentes que no formen part d'una màquina i el període d'utilització dels quals s'estime no superior a un any, han de carregar-se com despesa de l'exercici. Si el període de la seua utilització és superior a un any, es recomana, per raons de facilitat operativa, el procediment de regularització anual, mitjançant el seu recompte físic; les adquisicions s'abonaran al compte d'immobilitzat, i es regularitzaran al final de l'exercici, en funció de l'inventari practicat, amb baixa raonable per demèrit.
  
Les plantilles i els motles utilitzats amb caràcter permanent en fabricacions de sèries han de formar part de l'immobilitzat material, i la seua depreciació es calcularà segons el període de vida útil que s'estime. Els motles utilitzats per a fabricacions aïllades, per encàrrec, no s'han de considerar com inventariables.
  
e) Les despeses realitzades durant l'exercici amb motiu de les obres i treballs que l'entitat duga a terme per si mateixa es carregaran en els comptes que corresponguen del grup 6. Els comptes del subgrup 22 es carregaran, per l'import d'aquestes despeses, amb abonament al compte corresponent del subgrup 78.
  
f) Els costos de renovació, ampliació o millora dels béns d'immobilitzat material seran incorporats a l'actiu com major valor del bé en la mesura que suposen un augment de la seua capacitat, productivitat o allargament de la seua vida útil i sempre que siga possible conéixer o estimar raonablement el valor net dels elements que, per haver sigut substituïts han de ser donats de baixa de l'inventari.
  
4. Inversions destinades a l'ús general i inversions gestionades.
  
Els béns adquirits o construïts per a ser lliurats a l'ús general o transferits a una altra entitat figuraran en l'actiu, fins al moment del seu lliurament, pel seu preu d'adquisició o cost de producció, seguint els criteris assenyalats per a l'immobilitzat material. No obstant això, no serà d'aplicació allò establit respecte a dotació d'amortitzacions i altres correccions de valoració.
  
5. Immobilitzat immaterial.
  
Els diversos elements compresos en l'immobilitzat immaterial es valoraran pel seu preu d'adquisició o cost de producció; s'aplicaran els criteris establits per a l'immobilitzat material pel que fa a la dotació d'amortitzacions, sense perjudici del que assenyalen les normes següents respecte als béns i drets que a continuació s'indiquen.
  
a) Despeses de recerca i desenvolupament:
  
En aplicació del principi de prudència, les despeses de recerca i desenvolupament han de considerar-se despeses de l'exercici.
  
No obstant això, al tancament de l'exercici, es podran activar quan es complisquen totes les condicions següents:
  
- que hi haja un projecte específic perfectament individualitzat i concret;
  
- que es done una assignació, imputació i distribució temporal dels costos clarament establida;
  
- que, a més, hi haja motius fonamentats de l'èxit tècnic del projecte;
  
- que la seua rendibilitat econòmica i comercial estiga raonablement assegurada;
  
- que es trobe assegurat el finançament del projecte.
  
Una vegada s'haja considerat la raonabilitat de la capitalització de les despeses de recerca i desenvolupament, els costos del projecte s'amortitzaran de manera sistemàtica i com més prompte millor, sense que en cap cas ultrapasse el termini de cinc anys des que concloga el projecte de recerca i desenvolupament que haja sigut capitalitzat. Quan les condicions del paràgraf anterior, que justifiquen la capitalització, deixen de complir-se, el saldo que romanga sense amortitzar s'haurà de dur a pèrdues.
  
b) Propietat industrial i intel·lectual:
  
En la valoració que s'ha de donar a la propietat industrial i intel·lectual, se seguirà el criteri general de preu d'adquisició o cost de producció. En el cas de patents, aquestes despeses seran incrementades per les corresponents al seu registre i formalització, mentre que en el cas dels models d'utilitat s'hi incorporaran, a més, els costos imputables a la producció de les mostres.
  
c) Aplicacions informàtiques:
  
S'inclouran en l'actiu els programes d'ordinador, tant els adquirits a tercers com els elaborats per la mateixa entitat, utilitzant els mitjans propis de què dispose i únicament en els casos en què estiga prevista la seua utilització en diversos exercicis.
  
En cap cas podran figurar en l'actiu les despeses de manteniment de l'aplicació informàtica.
  
Els criteris que cal aplicar en la valoració de les aplicacions informàtiques seran els mateixos que s'han exposat anteriorment per a les despeses de recerca i desenvolupament.
  
d) Drets sobre béns en règim d'arrendament financer:
  
Quan dels termes de l'expedient administratiu de contractació o de les condicions del contracte d'arrendament financer es deduïsca la voluntat d'exercir l'opció de compra, els drets derivats d'aquests contractes es comptabilitzaran com actius immaterials pel valor al comptat del bé, també s'haurà de reflectir el deute total per les quotes més l'opció de compra.
  
La diferència entre ambdós imports, constituïda per les despeses financeres de l'operació, es comptabilitzarà com despeses que cal distribuir en diversos exercicis.
  
Els drets registrats com actius immaterials seran amortitzats, si és el cas, atenent la vida útil del bé objecte del contracte. Quan s'exercite l'opció de compra, el valor dels drets registrats i la seua amortització acumulada corresponent es donarà de baixa en comptes i passarà a formar part del valor del bé adquirit.
  
Les despeses que cal distribuir en diversos exercicis s'imputaran a resultats d'acord amb un criteri financer.
  
6. Despeses que cal distribuir en diversos exercicis.
  
S'aplicaran les normes següents:
  
a) Despeses de formalització de deutes. Es valoraran pel seu preu d'adquisició o el seu cost de producció.
  
Com a regla general, aquestes despeses s'hauran d'afectar a l'exercici en què es produïsquen. Excepcionalment, aquestes despeses es podran distribuir en diversos exercicis, en aquest cas s'hauran d'imputar a resultats durant el període de vida del deute a què es referisquen i d'acord amb un pla financer; en tot cas hauran d'estar totalment imputades quan s'amortitzen els deutes a què corresponguen.
  
b) Despeses financeres diferides. Es valoraran per la diferència entre el valor de reembors i el valor d'emissió dels deutes a què corresponguen.
  
Aquestes despeses s'imputaran a resultats durant el període de vida del deute a què es referisquen i d'acord amb un pla financer.
  
7. Valors negociables.
  
1) Valoració.
  
Els valors negociables compresos en els grups 2 o 5, siguen de renda fixa o variable, es valoraran en general pel seu preu d'adquisició en el moment de la subscripció o compra.
  
S'entendrà per preu d'adquisició el total satisfet o que s'haja de satisfer per l'adquisició, incloses les despeses inherents a l'operació. Es tindran en compte els criteris següents:
  
a) S'inclourà dins del preu d'adquisició l'import dels drets preferents de subscripció.
  
b) L'import dels dividends meritats o dels interessos, explícits meritats i no vençuts en el moment de la compra, no formarà part del preu d'adquisició. Aquests dividends i interessos es comptabilitzaran en rúbriques específiques d'acord amb el seu venciment.
  
A aquest efecte, s'entendrà per ?interessos explícits- aquells rendiments que no formen part del valor de reembors.
  
c) En el cas de venda de drets preferents de subscripció o segregació d'aquests per a exercitar-los, l'import del cost dels drets disminuirà el preu d'adquisició dels valors respectius. Per al càlcul d'aquest cost s'utilitzarà un criteri o fórmula de general acceptació i en harmonia amb el principi de prudència; al mateix temps, es reduirà proporcionalment l'import de les correccions de valoració.
  
Quan es tracte de valors adquirits a títol gratuït, s'acudirà per determinar el valor d'adquisició a una prudent valoració dels títols en funció del seu previsible valor de mercat. Si els títols cotitzen en un mercat secundari organitzat, es prendrà com a valor d'adquisició la cotització mitjana del trimestre anterior a la data d'adquisició o l'última cotització anterior a la data d'adquisició si aquesta és inferior. Si els títols no cotitzen en un mercat secundari organitzat, s'acudirà al valor establit per perits taxadors, d'acord amb procediments racionals admesos en la pràctica, amb un criteri de prudència.
  
En tot cas, s'haurà d'aplicar el mètode del preu mitjà o cost mitjà ponderat per grups homogenis, entenent-se per grups homogenis de valors els que tenen iguals drets.
  
2) Correccions de valoració.
  
Els valors negociables admesos a cotització en un mercat secundari organitzat es comptabilitzaran, almenys, al final de l'exercici, pel preu d'adquisició o el de mercat si aquest és inferior a aquell. En aquest últim cas, s'hauran de dotar les provisions necessàries per a reflectir-hi la depreciació experimentada.
  
El preu de mercat serà l'inferior dels dos següents: cotització mitjana en un mercat secundari organitzat corresponent a l'últim trimestre de l'exercici; cotització del dia del tancament de l'exercici o, si no n'hi ha, la de l'immediat anterior.
  
No obstant això, quan hi haja interessos, implícits o explícits, meritats i no vençuts al final de l'exercici, els quals hauran d'estar comptabilitzats en l'actiu, la correcció de valoració es determinarà comparant aquest preu de mercat amb la suma del preu d'adquisició dels valors i dels interessos meritats i no vençuts al tancament de l'exercici.
  
Tractant-se de valors negociables no admesos a cotització en un mercat secundari organitzat figuraran en el balanç pel seu preu d'adquisició. No obstant això, quan el preu d'adquisició siga superior a l'import que resulte d'aplicar criteris de valoració racionals admesos en la pràctica, es dotarà la provisió corresponent per la diferència existent. A aquest efecte, quan es tracte de participacions en capital, es prendrà el valor teòric comptable que corresponga a aquestes participacions, corregit en l'import de les plusvàlues tàcites existents en el moment de l'adquisició i que subsistisquen en el de la valoració posterior.
  
En el cas de participacions en capital que tinguen el caràcter de permanents, i que suposen un percentatge significatiu de participació, la dotació de provisions es realitzarà atenent l'evolució dels fons propis de la societat participada encara que es tracte de valors negociables admesos a cotització en un mercat secundari organitzat.
  
8. Crèdits i altres drets a cobrar no pressupostaris.
  
Es registraran per l'import lliurat. En el cas de crèdits, la diferència entre aquest import i el nominal dels crèdits s'haurà de computar com ingrés per interessos en l'exercici en què es meriten, seguint un criteri financer i reconeixent-se el crèdit per interessos en l'actiu.
  
Els crèdits per venda d'immobilitzat es valoraran pel preu de venda, exclosos en tot cas els interessos incorporats al nominal del crèdit, els quals seran imputats com s'indica en el paràgraf anterior.
  
Els interessos meritats i no vençuts figuraran en comptes de crèdit del grup 2 o 5 en funció del seu venciment.
  
Es registraran en aquestes partides de crèdit els interessos implícits que es meriten, d'acord amb un criteri financer, després de la data d'adquisició dels valors negociables.
  
S'hauran de practicar les correccions de valor que siguen procedents, i, si és el cas, es dotaran les provisions corresponents, per a reflectir-hi les possibles insolvències que es presenten respecte al cobrament dels actius de què es tracte.
  
9. Obligacions pròpies.
  
Quan l'entitat adquirisca valors negociables representatius dels seus propis deutes per a amortitzar-los, les diferències que es puguen produir entre el cost d'adquisició, exclosos els interessos meritats no vençuts, i els valors de reembors, excloses les primes no imputades a resultats reconeguts com despeses que cal distribuir en diversos exercicis, es carregaran o s'abonaran, segons pertoque, als comptes 674, ?Pèrdues per operacions d'endeutament- o 774, ?Beneficis per operacions d'endeutament?.
  
10. Deutes i altres obligacions no pressupostàries.
  
Figuraran en el balanç pel seu valor de reembors. Si és el cas, la diferència entre aquest valor i la quantitat rebuda figurarà separadament en l'actiu del balanç; aquesta diferència s'ha d'imputar anualment a resultats en les quantitats que corresponguen d'acord amb un criteri financer.
  
Els deutes per compra d'immobilitzat es valoraran pel seu nominal. Els interessos incorporats al nominal, exclosos els que s'hagen integrat en el valor de l'immobilitzat, figuraran separadament en l'actiu del balanç, i s'imputaran anualment a resultats en les quantitats que corresponguen d'acord amb un criteri financer.
  
11. Drets a cobrar pressupostaris i obligacions pressupostàries.
  
Els drets a cobrar pressupostaris figuraran per l'import que s'ha de percebre.
  
Els drets a cobrar procedents d'ingressos de dret públic s'hauran de valorar per l'import determinat en l'acte de liquidació que els genere, tant si procedeixen d'ingrés sense contraprestació i d'exacció obligatòria, com de prestacions de serveis, realització d'activitats i utilització privativa o aprofitament especial del domini públic.
  
Els drets de cobrament derivats de la venda de béns conceptuats com existències s'hauran de registrar per l'import de la contraprestació que s'ha de percebre per la venda, sense incloure-hi els impostos legalment repercutibles, ni les despeses satisfetes per compte del deutor, les quals s'integraran en altres comptes a cobrar no pressupostaris.
  
Els drets de cobrament derivats d'altres prestacions de serveis i cessions de béns patrimonials, efectuades en règim de dret privat, es registraran per l'import de la contraprestació que s'ha de percebre per aquests, seguint-se els mateixos criteris que en el paràgraf anterior, quant als impostos legalment transferibles i les despeses satisfetes per compte del deutor.
  
Els drets de cobrament derivats de l'emissió de passius financers es registraran per l'import que s'ha de percebre en el moment de l'emissió.
  
S'hauran de realitzar les correccions de valoració que siguen procedents, i si és el cas, es dotaran les provisions que reflectisquen el risc d'insolvència respecte al cobrament dels drets de què es tracte.
  
Les obligacions pressupostàries figuraran per l'import que s'ha de satisfer. Aquest valor, que s'ha de considerar com la quantitat que s'ha de pagar en el moment del seu venciment, estarà format pel principal del deute més, si és el cas, les retribucions implícites que es puguen haver pactat en el finançament de l'operació.
  
En el cas d'obligacions per compra d'existències o de serveis figuraran per l'import de la contraprestació que s'ha de realitzar. Aquest import no comprendrà els impostos legalment deduïbles, que es registraran en comptes a pagar no pressupostaris.
  
12. Existències.
  
1) Valoració.
  
Els béns compresos en les existències s'han de valorar al preu d'adquisició o al cost de producció.
  
2) Preu d'adquisició.
  
El preu d'adquisició comprendrà el consignat en factura més totes les despeses addicionals en què s'incórrega fins que els béns es troben en magatzem, com ara transports, duanes, assegurances, etc. També s'hi inclourà l'import dels impostos indirectes que graven l'adquisició de les existències que no siga directament recuperable de la Hisenda Pública.
  
3) Cost de producció.
  
El cost de producció es determinarà afegint al preu d'adquisició de les matèries primeres i altres matèries consumibles els costos directament imputables al producte. També s'haurà d'afegir-hi la part que raonablement corresponga dels costos indirectament imputables als productes de què es tracte, en la mesura en què aquests costos corresponguen al període de fabricació.
  
4) Correccions de valor.
  
Quan el valor de mercat d'un bé o qualsevol altre valor que li corresponga siga inferior al seu preu d'adquisició o al seu cost de producció, procedirà efectuar correccions de valor, a aquest efecte es dotarà la pertinent provisió, quan la depreciació siga reversible. Si la depreciació és irreversible, es tindrà en compte aquesta circumstància en valorar les existències. A aquest efecte s'entendrà per valor de mercat:
  
a) Per a les matèries primeres, el seu preu de reposició o el valor net de realització si és menor.
  
b) Per a les mercaderies i els productes acabats, el seu valor de realització, deduïdes les despeses de comercialització que corresponguen.
  
c) Per als productes en curs, el valor de realització dels productes acabats corresponents, deduïts la totalitat de costos de fabricació pendents d'incórrer i les despeses de comercialització.
  
No obstant això, els béns que hagen sigut objecte d'un contracte de venda en ferm el compliment del qual haja de tenir lloc després no seran objecte de la correcció de valor indicada anteriorment a condició que el preu de venda estipulat en aquest contracte cobrisca, com a mínim, el preu d'adquisició o el cost de producció d'aquests béns, més tots els costos pendents de realitzar per a l'execució del contracte.
  
Quan es tracte de béns el preu d'adquisició o el cost de producció dels quals no siga identificable de mode individualitzat, s'adoptarà amb caràcter general el mètode del preu mitjà o cost mitjà ponderat. Els mètodes FIFO, LIFO o un altre anàleg són acceptables i poden adoptar-se, si l'entitat els considera més convenients per a la seua gestió.
  
13. Diferències de canvi en moneda estrangera.
  
1) Immobilitzat material i immaterial.
  
Com a norma general la seua conversió en moneda nacional es farà aplicant al preu d'adquisició o al cost de producció el tipus de canvi vigent en la data en que els béns s'hagen incorporat al patrimoni.
  
Les correccions de valors de l'immobilitzat s'hauran de calcular, com a norma general, sobre l'import resultant d'aplicar el paràgraf anterior.
  
2) Existències.
  
La seua conversió en moneda nacional es farà aplicant al preu d'adquisició o al cost de producció el tipus de canvi vigent en la data en què es produeix cada adquisició, i aquesta valoració serà la que s'utilitze tant si s'aplica el mètode d'identificació específica per a la valoració d'existències, com si s'apliquen els mètodes de preu mitjà ponderat, FIFO, LIFO o altres anàlegs.
  
S'haurà de dotar la provisió quan la valoració així obtinguda excedisca del preu que les existències tinguen en el mercat en la data de tancament. Si aquest preu de mercat està fixat en moneda estrangera, s'aplicarà per a la seua conversió en moneda nacional el tipus de canvi vigent en la data referida.
  
3) Valors de renda variable.
  
La seua conversió en moneda nacional es farà aplicant al preu d'adquisició el tipus de canvi vigent en la data en què aquests valors s'hagen incorporat al patrimoni.
  
S'haurà de dotar provisió quan la valoració així obtinguda excedisca del preu que els valors tinguen en el mercat en la data de tancament. Si aquest preu de mercat està fixat en moneda estrangera s'aplicarà per a la seua conversió en moneda nacional el tipus de canvi vigent en la data referida.
  
4) Tresoreria, valors de renda fixa, crèdits i dèbits.
  
La conversió en moneda nacional d'aquests actius i passius en moneda estrangera es farà aplicant el tipus de canvi vigent en la data d'incorporació al patrimoni. Al tancament de l'exercici figuraran en el balanç al tipus de canvi vigent en aqueix moment.
  
Si com a conseqüència d'aquesta valoració resulta una diferència de canvi positiva o negativa, es carregarà o abonarà, respectivament, al resultat de l'exercici.
  
14. Impostos sobre el valor afegit.
  
L'import suportat no deduïble formarà part del preu d'adquisició dels béns d'inversió o del circulant, així com dels serveis, que siguen objecte de les operacions gravades per l'impost. En el cas d'operacions d'autoconsum intern (producció pròpia destinada a l'immobilitzat de l'entitat) que siguen objecte de gravamen l'import no deduïble se sumarà al cost dels béns d'inversió respectius.
  
No alteraran les valoracions inicials els ajusts en l'import de l'impost suportat no deduïble conseqüència de la regularització derivada de la prorrata definitiva, inclosa la regularització per béns d'inversió.
  
Els crèdits i dèbits derivats dels imports transferits i dels suportats deduïbles, respectivament, es comptabilitzaran en rúbriques específiques, separats de la resta de crèdits i dèbits.
  
15. Compres i altres despeses.
  
En la valoració de les compres de béns susceptibles d'emmagatzematge, destinats a la venda o consum intern o bé per a la seua transformació o incorporació al procés productiu, es tindran en compte les regles següents:
  
a) Les despeses de les compres, inclosos els transports i els impostos que recaiguen sobre les adquisicions a exclusió del que grave el valor afegit suportat deduïble, es carregaran en el compte respectiu del subgrup 60.
  
b) Els descomptes i similars inclosos en factura que no obeïsquen a pagament immediat es consideraran com menor import de la compra.
  
c) Els descomptes i similars que li siguen concedits a l'entitat per pagament immediat, inclosos o no en factura, es consideraran ingressos financers i es comptabilitzaran en el compte 765, ?Descomptes sobre compres per pagament immediat?.
  
d) Els descomptes i similars que es basen en haver aconseguit un determinat volum de comandes es comptabilitzaran en el compte 609, ?Ràpels per compres?.
  
e) Els descomptes i similars posteriors a la recepció de la factura originats per defectes de qualitat, incompliment de terminis de lliurament o altres causes anàlogues es comptabilitzaran en el compte 608, ?Devolucions de compres i operacions similars?.
  
En la valoració de despeses per serveis seran també d'aplicació les regles anteriors.
  
Les transferències i subvencions concedides, tant corrents com de capital, es valoraran per l'import lliurat. Les transferències o subvencions en espècie es valoraran pel valor net comptable dels elements lliurats i les subvencions de capital per assumpció de deutes, pel valor actual d'aquests, entenent per tal la diferència entre el màxim valor de reembors i les retribucions implícites no meritades en aquest moment.
  
Les pèrdues derivades de transmissions d'actius que no es consideren existències es determinaran per la diferència entre el dret a cobrar rebut en contraprestació i el valor net comptable de l'actiu lliurat, incrementada per les despeses inherents a l'operació.
  
16. Vendes i altres ingressos.
  
Els ingressos derivats de percepcions obligatòries sense contraprestació es registraran per l'import dels drets de cobrament sorgits com a conseqüència de l'acte de liquidació corresponent que els quantifique.
  
En la comptabilització de la venda de béns es tindran en compte les regles següents:
  
a) Les vendes es comptabilitzaran sense incloure-hi els impostos que graven aquestes operacions, Les despeses inherents a aquestes, inclosos els transports a càrrec de l'entitat, es comptabilitzaran en els comptes corresponents del grup 6, sense perjudici del que estableixen les regles d) i e) següents.
  
b) Els descomptes i similars inclosos en factures que no obeïsquen a pagament immediat es consideraran com menor import de la venda.
  
c) Els descomptes i similars que siguen concedits per l'empresa per pagament immediat, estiguen o no inclosos en factura, es consideraran despeses financeres, i es comptabilitzaran en el compte 665, ?Descomptes sobre vendes per pagament immediat?.
  
d) Els descomptes i similars que es basen en haver aconseguit un determinat volum de comandes es comptabilitzaran en el compte 709, ?Ràpels sobre vendes?.
  
e) Els descomptes i similars posteriors a l'emissió de factures originats per defectes de qualitat, incompliment dels terminis de lliurament o altres causes anàlogues es comptabilitzaran en el compte 708, ?Devolucions de vendes i operacions similars?.
  
En la comptabilització d'ingressos per serveis seran també d'aplicació les regles anteriors.
  
Les transferències i subvencions rebudes, tant corrents com de capital, es valoraran per l'import rebut. Les transferències o subvencions en espècie es quantificaran pel valor venal dels béns rebuts i les subvencions de capital per assumpció de deutes, pel valor actual d'aquests.
  
Els ingressos derivats d'adquisicions de caràcter lucratiu (herències, llegats i donacions) es registraran pel valor establit en la taxació pericial corresponent.
  
Els beneficis derivats de transmissions d'actius que no es consideren existències es determinaran per la diferència entre el dret a cobrar rebut en contraprestació i el valor comptable net de l'actiu lliurat, minorada per les despeses inherents a l'operació.
  
17. Canvis en criteris comptables i estimacions.
  
Per aplicació del principi d'uniformitat no es podran modificar els criteris de comptabilització d'un exercici a un altre, llevat de casos excepcionals que hauran de ser justificats. En aquests supòsits, es considerarà que el canvi es produeix a l'inici de l'exercici i s'inclourà com resultats extraordinaris en el compte de resultats l'efecte acumulat de les variacions d'actius i passius, calculades en aqueixa data, que siguen conseqüència del canvi de criteri. Els canvis en aquelles partides que requereixen per a la seua valoració realitzar estimacions i que són conseqüència de l'obtenció d'informació addicional, d'una major experiència o del coneixement de nous fets, no s'han de considerar als efectes assenyalats en el paràgraf anterior com canvis de criteri comptable.
  
18. Principis i normes de comptabilitat generalment acceptats.
  
Es consideraran principis i normes de comptabilitat generalment acceptats els establits en:
  
a) El Pla General de Comptabilitat Pública i les seues adaptacions sectorials.
  
b) Els pronunciaments elaborats per la Comissió de Principis i Normes Comptables Públiques
  
Glossari de termes
  
ACTIU I ACTIU PROPI.
  
Actiu propi és tot bé o dret la titularitat del qual correspon a l'entitat comptable com a conseqüència de successos passats. Inclou, per tant, els elements lliurats en cessió o en adscripció i exclou els rebuts en cessió o adscripció.
  
Actiu és tot bé o dret integrat com a tal en la comptabilitat de l'entitat, siguen o no de la seua titularitat, del qual s'espera que en un futur contribuïsca directament o indirectament a la consecució dels objectius que constitueixen la seua activitat. Inclou, per tant, els elements rebuts en cessió o adscripció i exclou els lliurats en cessió o adscripció.
  
ACTE DE RECONEIXEMENT I LIQUIDACIÓ DE DRETS.
  
És aquell acte, realitzat o no per l'entitat comptable, per mitjà del qual es determina l'import que ha de percebre per aquesta com a conseqüència de la realització d'un ingrés pressupostari.
  
ACTE DE RECONEIXEMENT I LIQUIDACIÓ D'OBLIGACIONS.
  
És l'acte administratiu dictat per l'autoritat competent de l'entitat comptable, per mitjà del qual assumeix i quantifica un deute al seu càrrec com a conseqüència de la realització d'una despesa pressupostària.
  
AMORTITZACIÓ D'ACTIUS.
  
És l'expressió comptable de la depreciació que normalment pateixen els béns d'immobilitzat pel seu funcionament, ús i gaudi, i també s'ha de considerar l'obsolescència que els puga afectar.
  
APLICACIÓ AL PRESSUPOST, IMPUTACIÓ PRESSUPOSTÀRIA.
  
És el procés per mitjà del qual s'aNota, en els llibres i registres que reflecteixen la liquidació del pressupost, una operació que correspon a una despesa o ingrés pressupostari.
  
Aquesta aNotació serà simultània a la que es realitze als corresponents comptes patrimonials o de gestió.
  
ATRIBUCIÓ PATRIMONIAL.
  
Acte jurídic per mitjà del qual una persona proporciona a una altra un avantatge o un benefici de caràcter patrimonial.
  
AUTORITZACIÓ DE DESPESA.
  
L'autorització és l'operació comptable que reflecteix l'acte, en virtut del qual, el ministre o l'autoritat competent per a gestionar una despesa a càrrec d'un crèdit pressupostari, acorda realitzar-la, determinant-ne la quantia en forma certa o de la forma més aproximada possible, quan no es puga fer de forma certa; amb aquesta finalitat, reserva la totalitat o una part del crèdit pressupostat. Aquest acte no implica encara relació amb interessat alié l'entitat, però suposa la posada en marxa del procés administratiu
  
BALANÇ.
  
És l'estat que presenta la posició patrimonial d'una entitat en un moment determinat.
  
S'estructura a través de dues masses patrimonials, actiu i passiu, desenvolupades cadascuna d'elles en agrupacions que representen elements patrimonials homogenis.
  
COBRAMENT.
  
Tota entrada material o virtual de fons en la tresoreria d'una entitat.
  
COMPTABILITAT PÚBLICA.
  
És la part de la microcomptabilitat constituïda per un conjunt de principis i normes aplicables a aquells ens enquadrats dins del sector públic que desenvolupen la seua activitat en el seu entorn.
  
COMPROMÍS DE DESPESA.
  
És l'operació comptable que reflecteix l'acte en virtut del qual l'autoritat competent acorda o concerta, segons els casos, i després del compliment dels tràmits que, amb subjecció a la normativa pertoquen, la realització d'obres, prestacions de serveis, etc., prèviament autoritzats.
  
L'import pel qual s'acorda l'acte i per tant el de l'operació comptable de compromís ha d'estar, en tot cas, exactament determinat igual que les condiciones de realització de l'obra, prestació del servei, etcètera.
  
COMPROMÍS D'INGRESSOS.
  
S'entén per compromís d'ingressos l'acte jurídic pel qual qualssevol ens o persones, públiques o privades, s'obliguen de forma pura o condicionada, mitjançant un acord o concert a finançar totalment o parcialment una determinada unitat de despesa pressupostària realitzada per una administració pública.
  
COMPTES D'OBLIGACIONS RECONEGUDES EN L'EXECUCIÓ DEL PRESSUPOST.
  
Comptes patrimonials que representen deutes certs contrets amb tercers per l'entitat comptable la situació i el moviment dels quals és coincident amb la reflectida en els pertinents llibres i registres de caràcter pressupostari.
  
COMPTES D'ALTRES OBLIGACIONS.
  
Comptes patrimonials que representen deutes certs o estimats de l'entitat comptable que corresponen a obligacions no pressupostàries o extrapressupostàries.
  
COMPTE DEL RESULTAT ECONOMICOPATRIMONIAL.
  
És l'estat que presenta aquest resultat referit a una entitat i a un exercici.
  
S'estructura en dos corrents (positiu i negatiu), desenvolupats cadascun d'ells en funció de la naturalesa econòmica de cada operació, i recull:
  
- El positiu, els ingressos i els beneficis de l'entitat.
  
- El negatiu, les despeses i les pèrdues de l'entitat.
  
DRET A COBRAR.
  
És un crèdit actual de l'entitat davant tercers, sorgit com a conseqüència d'esdeveniments passats, en virtut del qual el deutor queda obligat a satisfer a l'entitat una determinada quantitat de diners, en un moment concret (venciment) i amb les condicions que es deriven del seu suport documental.
  
Aquest concepte engloba els drets a cobrar pressupostaris i els drets a cobrar no pressupostaris.
  
Són drets a cobrar pressupostaris aquells que es deriven d'ingressos i d'altres recursos destinats a finançar la despesa pressupostària de l'entitat.
  
El reconeixement d'un dret a cobrar pressupostari implica la seua imputació al pressupost d'ingressos corresponent. Són drets a cobrar no pressupostaris:
  
Aquells que hagen de ser no pressupostaris d'acord amb la normativa vigent i que no ho seran en el moment del seu venciment.
  
Els drets no vençuts en fi d'exercici derivats d'ingressos meritats; aquests drets són no pressupostaris fins a la data de venciment.
  
Els altres actius financers fins a la data del seu venciment.
  
DRETS DE PRESSUPOSTOS TANCATS.
  
Són aquells drets de cobrament l'aplicació pressupostària dels quals correspon a exercicis pressupostaris anteriors.
  
DRETS DEL PRESSUPOST CORRENT.
  
Són aquells drets de cobrament l'aplicació pressupostària dels quals correspon a l'exercici pressupostari en vigor.
  
DESPLAÇAMENT PATRIMONIAL.
  
És un terme més concret que el recollit en la definició d'?atribució patrimonial?, ja que requereix que l'avantatge o benefici esmentat es materialitze en un bé dinerari o no dinerari, que canvia de titularitat, deixant així al marge tota atribució patrimonial que supose per al beneficiari evitar una despesa.
  
ENTITAT COMPTABLE PÚBLICA.
  
És tot ens que, pertanyent al sector públic, tinga personalitat jurídica pròpia, pressupost de despeses i ingressos diferenciat i haja de formar i rendir els comptes en règim de comptabilitat pública.
  
ESTAT DE LIQUIDACIÓ DEL PRESSUPOST.
  
És aquell estat que presenta, amb la deguda separació, la liquidació del pressupost de despeses i la liquidació del pressupost d'ingressos.
  
La liquidació del pressupost de despeses, d'acord amb l'estructura que presente aquest pressupost, contindrà la informació següent:
  
a) Els crèdits totals autoritzats, fent distinció entre els inicials, modificacions i definitius.
  
b) Les obligacions reconegudes netes a càrrec d'aquests.
  
c) Els romanents de crèdit.
  
d) Els pagaments realitzats.
  
e) Les obligacions reconegudes en l'exercici i pendents de pagament en acabar aquest.
  
La liquidació del pressupost d'ingressos, d'acord amb la classificació que presente aquest pressupost, contindrà la informació següent:
  
a) Les previsions definitives, fent distinció entre les previsions inicials, modificacions i definitives.
  
b) Els drets reconeguts nets.
  
c) La recaptació neta.
  
d) Els drets cancel·lats per insolvències i altres causes.
  
e) Els drets reconeguts en l'exercici pendents de cobrament en acabar aquest.
  
DATA DE TANCAMENT DEL PERÍODE.
  
Última data corresponent a un període comptable. Aquest període pot ser o no igual a l'exercici comptable la duració del qual, actualment, és coincident amb l'any natural.
  
DESPESES.
  
Són aquells fluxos que configuren el component negatiu del resultat economicopatrimonial, produïts al llarg de l'exercici per les operacions conegudes de naturalesa pressupostària o no pressupostària, com a conseqüència de la variació d'actius o l'aparició d'obligacions que impliquen un decrement en els fons propis.
  
Per tant, aquest terme es reserva per a aquells fluxos que hagen d'imputar-se al resultat esmentat de l'entitat a través de comptes de gestió. No s'ha de confondre amb el terme ?despesa pressupostària?: hi ha despeses que no constitueixen despesa pressupostària.
  
DESPESES AMB FINANÇAMENT AFECTAT.
  
S'identifica com una despesa amb finançament afectat tota aquella unitat de despesa pressupostària que ?bé per la seua naturalesa o condicions específiques, bé com a conseqüència de convenis entre l'entitat responsable de la seua execució i qualssevol altres entitats, de caràcter públic o privat- es finance, en tot o en part, mitjançant recursos concrets que en el cas de no realitzar-se la despesa pressupostària no es podrien percebre, o si s'hagueren percebut, haurien de destinar-se al finançament d'altres unitats de despesa de similar naturalesa o, si és el cas, ser objecte de reintegrament als agents que els aportaren.
  
DESPESES PRESSUPOSTÀRIES.
  
Són aquells fluxos que suposen l'ús de crèdits consignats en el pressupost de despeses de l'entitat. La seua realització comporta obligacions a pagar pressupostàries amb origen en despeses, en inversions o en el venciment d'obligacions.
  
Per tant, aquest terme es reserva per a aquells fluxos que hagen d'imputar-se al resultat pressupostari de l'entitat. No s'ha de confondre amb el terme ?despesa?: hi ha despeses pressupostàries que no constitueixen una despesa.
  
INGRESSOS.
  
Són aquells fluxos que configuren el component positiu del resultat economicopatrimonial, produïts al llarg de l'exercici per les operacions conegudes de naturalesa pressupostària o no pressupostària, com a conseqüència de l'increment dels actius o de la disminució de les obligacions que impliquen un increment del patrimoni net.
  
Per tant, aquest terme es reserva per a aquells fluxos que hagen d'imputar-se al resultat esmentat de l'entitat a través de comptes de gestió. No s'ha de confondre amb el terme ?ingrés pressupostari?: hi ha ingressos que no constitueixen ingrés pressupostari. Tampoc s'ha de confondre amb el terme ?cobrament?, és a dir, un ingrés no s'ha d'identificar amb fluxos de tresoreria.
  
INGRESSOS PRESSUPOSTARIS.
  
Són aquells fluxos que determinen recursos per a finançar les despeses pressupostàries de l'entitat. Generen drets de cobrament pressupostaris, que s'han d'imputar al pressupost corresponent, amb origen en ingressos, en altres recursos o en el venciment de drets de cobrament no pressupostaris.
  
Per tant, aquest terme es reserva per a aquells fluxos que s'han d'imputar al resultat pressupostari de l'entitat. No s'ha de confondre amb el terme ?ingrés?: hi ha ingressos pressupostaris que no constitueixen ingrés.
  
IMMOBILITZAT.
  
S'entén per immobilitzat, en sentit genèric, el conjunt d'elements patrimonials reflectits en l'actiu, amb caràcter permanent i que no estan destinats a la venda.
  
IMMOBILITZAT IMMATERIAL.
  
Aquell immobilitzat que es concreta en un conjunt de béns intangibles i drets susceptibles de valoració econòmica, que compleixen a més les característiques de permanència en el temps i utilització en la producció de béns i serveis o constitueixen una font de recursos del subjecte.
  
IMMOBILITZAT MATERIAL.
  
Conjunt d'elements patrimonials tangibles, mobles i immobles que s'utilitzen de manera continuada pel subjecte comptable, en la producció de béns i serveis públics i que no estan destinats a la venda.
  
INVERSIONS DESTINADES A L'ÚS GENERAL.
  
Els béns integrats en aquesta agrupació comptable són elements tangibles, constitueixen un dels productes derivats de l'activitat dels ens públics, i es caracteritzen perquè s'han de posar a disposició dels ciutadans, constituint, d'aquesta manera, una transferència a la societat.
  
S'han de complir una sèrie de característiques:
  
1.ª Estar inclosos en el domini públic.
  
2.ª Si es tracta de béns destinats a l'ús general, dependre jurídicament de la tutela del subjecte comptable.
  
3.ª Si es tracta d'infraestructures, haver sigut realitzades a càrrec dels pressupostos respectius, o haver sigut rebudes d'un altre subjecte públic o privat.
  
4.ª Tenir una vida útil que transcendisca d'un exercici econòmic.
  
5.ª Ser utilitzables directament per la generalitat dels ciutadans, sense més restriccions que les derivades de la policia administrativa.
  
INVERSIONS EN BÉNS COMUNALS.
  
Són aquells béns que sent de domini públic, tenen un aprofitament limitat, exclusivament, al comú dels veïns d'un municipi o entitat local menor, determinats.
  
INVERSIONS EN GESTIÓ.
  
Són aquells béns que sent adquirits o construïts a càrrec del pressupost de despeses d'una administració pública, han de ser transferits necessàriament a una altra administració una vegada acabat el procediment d'adquisició o acabada l'obra i amb independència que l'administració destinàtaria participe o no en el seu finançament.
  
OBLIGACIÓ A PAGAR.
  
És un deute actual cert que suposa un passiu per a la part deutora provinent de transaccions, acords o esdeveniments de naturalesa pressupostària o no pressupostària ocorreguts en un temps passat, en virtut de la qual l'entitat s'ha compromés a realitzar, al seu venciment, una prestació avaluada econòmicament.
  
Aquest concepte engloba les obligacions a pagar pressupostàries i les obligacions a pagar no pressupostàries.
  
Són obligacions a pagar pressupostàries aquelles que es deriven d'adquisicions, obres, serveis, prestacions o despeses pressupostàries en general, de les quals s'ha dictat el corresponent acte de reconeixement i liquidació d'acord amb la normativa aplicable.
  
El reconeixement d'una obligació a pagar pressupostària implica la seua imputació al pressupost de despeses corresponent.
  
Aquelles obligacions derivades de despeses efectivament realitzades o de béns i serveis efectivament rebuts, per a les quals no s'ha produït la seua aplicació al pressupost de despeses i aquesta és procedent, es qualifiquen com obligacions extrapressupostàries.
  
Són obligacions a pagar no pressupostàries:
  
Aquelles que hagen de ser no pressupostàries d'acord amb la normativa vigent, i que no ho seran en el moment del seu venciment.
  
Les obligacions no vençudes en fi d'exercici derivades de despeses meritades o de béns i serveis efectivament rebuts; aquestes obligacions no són pressupostàries fins a la data de venciment.
  
Els altres passius financers fins al moment del seu venciment.
  
OBLIGACIONS DE PRESSUPOSTOS TANCATS.
  
Obligacions a pagar l'aplicació pressupostària de les quals correspon a exercicis pressupostaris anteriors.
  
OBLIGACIONS DEL PRESSUPOST CORRENT.
  
Obligacions a pagar l'aplicació pressupostària de les quals correspon a l'exercici pressupostari en vigor.
  
OPERACIONS NO PRESSUPOSTÀRIES.
  
Són aquelles que:
  
- o bé no generen obligació a pagar o cap dret a cobrar,
  
- o bé generen una obligació a pagar no pressupostària o un dret a cobrar no pressupostari.
  
OPERACIONS PRESSUPOSTÀRIES.
  
Són aquelles que es deriven de l'execució del pressupost, i que, per tant, s'han de realitzar d'acord amb els procediments pressupostaris legalment establits.
  
PAGAMENT.
  
Tota eixida material o virtual de fons de la tresoreria d'una entitat.
  
PASSIU.
  
Vegeu obligació a pagar.
  
PATRIMONI NET.
  
És la part residual dels actius de l'entitat, una vegada deduïdes totes les obligacions amb tercers.
  
En l'àmbit de la comptabilitat pública, aquest terme, amb caràcter general, es considera equivalent al de fons propis.
  
PRESSUPOST DE DESPESES.
  
Constitueix l'expressió xifrada, conjunta i sistemàtica de les obligacions que, com a màxim, pot reconéixer l'entitat durant l'exercici corresponent.
  
El terme ?obligacions- està fent referència a tot tipus d'obligacions a pagar exceptuades les no pressupostàries.
  
PRESSUPOST D'INGRESSOS.
  
Constitueix l'expressió xifrada, conjunta i sistemàtica dels drets que es prevegen liquidar durant l'exercici corresponent.
  
El terme ?drets- està fent referència a tot tipus de drets a cobrar exceptuats els no pressupostaris.
  
PROVISIÓ PER DEPRECIACIÓ.
  
La provisió és un fons que constitueix el subjecte comptable a fi de pal·liar la possible depreciació de caràcter reversible que puguen patir els béns naturals que es troben registrats en el seu actiu.
  
RECONEIXEMENT D'UN DRET.
  
És el procés pel qual s'incorpora al balanç un element que compleix les característiques de definició de dret a cobrar.
  
RECONEIXEMENT D'UNA DESPESA.
  
És el procés d'imputar a l'exercici un element que complint les característiques enunciades en la seua definició satisfà els requisits següents:
  
a) Que s'haja produït un fet comptable que implique un decrement en el patrimoni net de l'entitat associat a una variació d'actius o aparició d'obligacions. El reconeixement de la despesa s'ha de realitzar simultàniament al moment en què es registren les variacions d'actiu o obligacions que aquests originen.
  
b) Que la partida tinga un cost o un valor que puga ser mesurat amb fiabilitat. Dins d'aquest requisit cal incloure l'ús d'estimacions raonables com un mètode vàlid per a quantificar certes despeses.
  
El reconeixement no pot ser substituït en cap cas per mitjà de notes o altre material explicatiu.
  
RECONEIXEMENT D'UN INGRÉS.
  
És el procés pel qual s'imputa a l ?exercici un element que reunint les característiques d'ingrés establides en la seua definició complisca els requisits següents:
  
a) Que s'haja produït un fet comptable que implique un increment en el patrimoni net de l'entitat associat a un augment d'actius o disminució d'obligacions. El reconeixement de l'ingrés s'ha de realitzar simultàniament al moment en què es registren els increments d'actius o disminucions d'obligacions que aquests originen.
  
b) Que l'ingrés tinga un valor que puga ser mesurat amb fiabilitat.
  
El reconeixement no pot ser substituït en cap cas per mitjà de notes o altre material explicatiu.
  
RECONEIXEMENT D'UNA OBLIGACIÓ.
  
És el procés pel qual s'incorpora al balanç un element que complisca les característiques descrites en la seua definició.
  
RESULTAT ECONOMICOPATRIMONIAL.
  
És la variació dels fons propis de l'entitat produïda en aquest període com a conseqüència de les seues operacions de naturalesa pressupostària i no pressupostària.
  
Es determina per diferència entre els ingressos i les despeses del període a què es refereix.
  
RESULTAT PRESSUPOSTARI.
  
És la diferència entre la totalitat d'ingressos pressupostaris realitzats durant l'exercici, exclosos els derivats de l'emissió i creació de passius financers, i la totalitat de despeses pressupostàries del mateix exercici, excloses les derivades de l'amortització i reembors de passius financers.
  
RETRIBUCIONS EXPLÍCITES.
  
Són aquelles càrregues financeres d'un deute que es caracteritzen per les notes següents:
  
- No formen part del valor de reembors del deute.
  
- El seu venciment es pot negociar independentment del que correspon al valor rebut, poden o no coincidir-hi.
  
En aquelles emissions de deute públic, amb un únic venciment d'interessos explícits, coincident en el temps amb la creació del deute o amb el venciment del capital, els interessos esmentats hauran de ser tractats, en tot cas, com retribucions explícites.
  
RETRIBUCIONS IMPLÍCITES.
  
Són aquelles càrregues financeres d'un deute que es caracteritzen per les notes següents:
  
- Formen part del valor de reembors del deute.
  
- Estan incorporades en el títol representatiu del deute.
  
- El seu venciment és el mateix que el corresponent al valor rebut en el moment de perfeccionar la transacció, en conseqüència, no es pot negociar de forma independent a aquest.
  
La seua quantificació es realitza per mitjà del càlcul de la diferència que puga existir entre el valor de reembors i el valor rebut.
  
SALDO PRESSUPOSTARI.
  
És la magnitud que s'obté afegint al resultat pressupostari de l'exercici la variació neta de passius financers pressupostaris.
  
SUBVENCIÓ.
  
És tot desplaçament patrimonial que té per objecte un lliurament dinerari o en espècie entre els distints agents de les administracions públiques, i d'aquests a altres entitats públiques o privades i a particulars, així com les realitzades per aquests a una administració pública, totes elles sense contrapartida directa per part dels ens beneficiaris; afectada a un fi, propòsit, activitat o projecte específic; amb obligació per part del destinatari de complir les condicions i els requisits que s'hagen establit o, en cas contrari, procedir al seu reintegrament.
  
SUBVENCIONS CORRENTS.
  
Són aquelles que es destinen a finançar operacions corrents concretes i específiques. Poden classificar-se al seu torn en: subvencions d'explotació i altres subvencions corrents.
  
SUBVENCIONS DE CAPITAL.
  
Són aquelles que tenen per finalitat mediata i immediata, el finançament d'operacions específiques i concretes de formació bruta de capital fix, de tal forma que la seua concessió implica que el beneficiari ha d'adquirir o construir actius fixos determinats, i pot adoptar tant la forma de lliurament de fons com la de béns de capital ja formats; així mateix la finalitat pot ser la compensació de resultats negatius acumulats o la cancel·lació o minoració d'elements de passiu.
  
SUBVENCIONS D'EXPLOTACIÓ.
  
Són aquelles subvencions corrents concedides normalment per una administració pública i excepcionalment per un particular, a una unitat productora de béns i serveis destinats a la venda amb la finalitat d'influir en els preus i/o permetre una remuneració suficient dels factors de producció, així com compensar resultats negatius d'explotació produïts durant l'exercici.
  
TRANSFERÈNCIA.
  
És tot desplaçament patrimonial que té per objecte un lliurament dinerari en espècie entre els distints agents de les administracions públiques, i d'aquests a altres entitats públiques o privades i a particulars, així com les realitzades per aquestes a una administració pública, totes elles sense contrapartida directa per part dels ens beneficiaris; aquests fons es destinen a finançar operacions o activitats no singularitzades.
  
TRANSFERÈNCIES CORRENTS.
  
Són aquelles transferències que impliquen una distribució de renda per a ser utilitzades en el finançament d'operacions corrents no concretes ni específiques realitzades pel beneficiari.
  
TRANSFERÈNCIES DE CAPITAL.
  
Són aquelles transferències que impliquen una distribució d'estalvi i patrimoni i que es concedeixen per a l'establiment de l'estructura bàsica, en el seu conjunt, de l'ens beneficiari.
  
VALOR D'EMISSIÓ O EFECTIU.
  
És l'import dels capitals presos a préstec, en tant que és la quantitat que el prestador posa a disposició de l'administració pública deutora.
  
VALOR DE REEMBORSAMENT.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4057, del 03-08-2001 (2001/7235)

ORDEN de 16 de julio de 2001, de la Conselleria de Economía, Hacienda y Empleo, por la que se aprueba el Plan General de Contabilidad Pública de la Generalitat Valenciana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/2001/07/16/(1)/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   4057

Fecha DOGV
:   03-08-2001

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2001/7235

CVE


Fecha del documento
:   16-07-2001

Organismo emisor
:   Conselleria de Economía, Hacienda y Empleo

Tipo de documento
:   Orden

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [contabilidad pública](javascript:void(0))
    * [hacienda regional](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

ORDEN de 16 de julio de 2001, de la Conselleria de Economía, Hacienda y Empleo, por la que se aprueba el Plan General de Contabilidad Pública de la Generalitat Valenciana. [2001/X7235]
  
El texto refundido de la Ley de Hacienda Pública de la Generalitat Valenciana, aprobado por Decreto Legislativo de 26 de junio de 1991, en su artículo 68, determina que compete a la Intervención General, como centro directivo de la contabilidad pública, someter al conseller de Economía, Hacienda y Empleo el Plan General de Contabilidad, al que se adaptarán las corporaciones, organismos y demás entidades incluidas en el Sector Público de la Generalitat Valenciana, según sus características, con la debida coordinación y articulación con el Plan General de Contabilidad del Estado.
  
La Orden de 30 de diciembre de 1986, de la Conselleria de Economía y Hacienda, dictó normas provisionales para la implantación del Plan General de Contabilidad en la Generalitat Valenciana. Las instrucciones de dicha orden se basaban en el Plan General de Contabilidad Pública anterior, aprobado por Orden del entonces Ministerio de Hacienda de 14 de octubre de 1981.
  
El proceso de creación de la Unión Europea ha potenciado la normalización contable que permitirá obtener una información homogénea y consolidable. A tal efecto, el Ministerio de Economía y Hacienda aprobó, por Orden de 6 de mayo de 1994, el Plan General de Contabilidad Pública, adaptado a las Directivas Europeas, como plan marco para las Administraciones Públicas. En consecuencia, y en orden a la armonización contable, se hace necesario adaptar el Plan de Contabilidad de la Generalitat Valenciana que, por otra parte, respeta los principios inspiradores tanto del Proyecto de Ley de Hacienda Pública de la Generalitat Valenciana, como de la futura Ley de Estabilidad Presupuestaria del Estado.
  
Por todo ello, a propuesta de la Intervención General de la Generalitat Valenciana, de conformidad con lo establecido en el artículo 68 del texto refundido de la Ley de Hacienda Pública de la Generalitat Valenciana
  
ORDENO
  
Primero. Aprobación del Plan General de Contabilidad Pública de la Generalitat Valenciana
  
Se aprueba el Plan General de Contabilidad Pública de la Generalitat Valenciana que figura como anexo a la presente orden.
  
El mismo tiene carácter de Plan Marco, al que se sujetarán los planes parciales, especiales o sectoriales que deban aprobarse.
  
Segundo. Ámbito de aplicación
  
El Plan General de Contabilidad Pública de la Generalitat Valenciana será de aplicación a la administración de la Generalitat Valenciana, a sus entidades autónomas, fundaciones públicas de la Generalitat Valenciana y entidades con personalidad jurídica propia sujetas al régimen de contabilidad en los términos previstos por el texto refundido de la Ley de Hacienda Pública de la Generalitat Valenciana.
  
Tercero. Desarrollo del Plan y aplicación informática
  
Por la Intervención General de la Generalitat Valenciana se aprobarán los planes parciales, especiales o sectoriales, adaptados al Plan General de Contabilidad Pública de la Generalitat Valenciana, que se requieran para los organismos o entidades dependientes de la Generalitat Valenciana.
  
El Área de Organización y Sistemas de Información dispondrá los medios informáticos necesarios para que la implantación del presente plan se vea acompañada de la entrada en funcionamiento de la aplicación informática para la contabilidad del programa ?Econòmic?.
  
DISPOSICIÓN TRANSITORIA
  
La Intervención General de la Generalitat Valenciana aprobará la tabla de equivalencias entre las aplicaciones económicas de la estructura presupuestaria y las cuentas contables del Plan.
  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA
  
Queda derogada la Orden de 30 de diciembre de 1986 de la Conselleria de Economía y Hacienda, así como cuantas disposiciones de igual o inferior rango se opongan a lo dispuesto en la presente orden.
  
DISPOSICIONES FINALES
  
Primera
  
Se faculta a la Intervención General de la Generalitat Valenciana para que dicte las instrucciones necesarias para el desarrollo de la presente orden.
  
Segunda
  
La presente orden entrará en vigor el día uno de enero de dos mil dos.
  
Valencia, 16 de julio de 2001
  
El conseller de Economía, Hacienda y Empleo,
  
VICENTE RAMBLA MOMPLET
  
Plan General de Contabilidad Pública
  
de la Generalitat Valenciana
  
Introducción
  
La Comunidad Autónoma Valenciana, al igual que otras administraciones públicas, ha sido partícipe en el proceso de evolución del concepto de contabilidad pública; recogiendo en el capítulo IV del Título III del texto refundido de la Ley de Hacienda Pública de la Generalitat Valenciana el ámbito subjetivo del régimen de contabilidad y señalando en su artículo 67 las finalidades de la contabilidad pública.
  
Para la consecución de los fines de gestión, control y análisis y divulgación de la información que persigue la contabilidad pública, e insertándose en el proceso de normalización contable, se elabora el presente Plan de Contabilidad, respetando la totalidad de los principios recogidos en el documento ?Principios contables públicos?, aprobado por la ?Comisión de Principios y Normas Contables Públicas?, y tomando como modelo de referencia el Plan General de Contabilidad Pública aprobado mediante Orden del Ministerio de Economía y Hacienda de 6 de mayo de 1994.
  
Ámbito de aplicación
  
El Plan General de Contabilidad Pública de la Generalitat Valenciana se configura como un plan marco aplicable a los diferentes entes que integran el sector público de la Comunidad Valenciana sometidos al régimen de Contabilidad Pública en los términos previstos en el texto refundido de la Ley de Hacienda Pública de la Generalitat Valenciana.
  
La aplicación del Plan se realizará directamente o mediante la aprobación de los correspondientes planes parciales, especiales o sectoriales que se elaboren conforme al Plan General.
  
De acuerdo con lo anterior, y teniendo en cuenta la configuración del Sector Público autonómico, estarán sometidos a este plan:
  
a) La Administración General de la Generalitat Valenciana.
  
b) Las Entidades Autónomas de carácter administrativo a que se refiere el apartado 1 del artículo 5 del texto refundido de la Ley de Hacienda de la Generalitat Valenciana.
  
En relación con las entidades autónomas de carácter mercantil, industrial, financiero o análogo, las empresas públicas, y las fundaciones públicas a las que se refiere el artículo 5 del texto refundido de la Ley de Hacienda de la Generalitat Valenciana, se sujetan al régimen de contabilidad en los términos previstos por esta Ley.
  
Destinatarios y requisitos de la información contable
  
La información contable contenida, fundamentalmente, en las denominadas en el presente Plan ?cuentas anuales?, debe ser accesible a una pluralidad de agentes económicos y sociales. Entre los destinatarios de la contabilidad pública se abre una gama muy amplia de colectivos, desde los órganos de gobierno de las entidades a los mismos ciudadanos como tales, pasando por las empresas y organizaciones patronales, trabajadores y sindicatos, suministradores de bienes y servicios, prestamistas y otros acreedores, responsables de la política económica, financiera y fiscal a sus diferentes niveles, parlamentos y otras asambleas, legislativas o no, órganos de control externo dependientes de aquéllos y, en general, cuantos colectivos se vean afectados de una u otra manera por la actividad económico-financiera del sector público, que prácticamente son, por una u otra razón, y desde diferentes ópticas, todos los que componen el tejido político, económico e institucional de la sociedad.
  
Los requisitos esenciales que han de cumplir los estados contables periódicos son los siguientes:
  
· Identificabilidad. Las cuentas anuales se refieren a sujetos económicos perfectamente definidos en cuanto a su área de actividad económica y a momentos o intervalos temporales perfectamente identificados. Deben mostrar expresamente los datos de identificación personal y temporal de la información contenida en ellos.
  
· Oportunidad. La información contable debe ofrecerse a sus destinatarios en tiempo oportuno, ya que unos datos presentados a destiempo se convierten en inútiles para el fin al que están dirigidos. La fijación de los plazos de presentación de las cuentas anuales es materia que corresponde en todo caso señalar a los órganos pertinentes en función de las necesidades de los destinatarios y la propia capacidad de tratamiento y emisión de datos. No obstante, el ordenamiento jurídico establece unos plazos para la presentación de las cuentas anuales.
  
· Claridad. La información contable debe ser mostrada en términos claros y asequibles, con el fin de asegurar, dentro de lo posible, la adecuada utilización de la misma por parte de sus diferentes destinatarios, los cuales no tienen por qué ser especialistas en materia contable. La normalización contable favorece sustancialmente la claridad de la información al generar unos estados uniformes en cuanto a estructura, terminología y criterios de elaboración.
  
· Relevancia. La información ha de poseer una utilidad notoria, potencial o real para los fines perseguidos por diferentes destinatarios de las cuentas anuales, igualmente ha de ser completa para que se pueda alcanzar un conocimiento suficiente de los hechos que se tratan de revelar, por lo que se deben declarar todos los datos pertinentes e informaciones adicionales necesarias para el proceso de adopción de decisiones.
  
· Razonabilidad. La información contable no puede alcanzar en todos los casos una exactitud absoluta sobre los sucesos de la actividad económica que trata de dar a conocer, por lo que debe perseguir una aproximación razonable de los mismos. La mayoría de los sucesos económicos se prestan a diversas conjeturas, no son medibles con entera precisión, dependen de sucesos aleatorios, etc. Por lo tanto, basta con que las cuentas anuales alcancen una exposición razonable de los hechos que tratan de representar. La razonabilidad de dichas cuentas se consigue a través de la aplicación correcta de los principios contables que inspiran su elaboración. En todo caso, el registro de las operaciones de ejecución de los presupuestos, en tanto sean jurídicamente vinculantes, deberá ajustarse a la normativa vigente.
  
· Economicidad. La información contable es útil para el proceso de adopción de decisiones, pero al mismo tiempo su obtención ocasiona costes. La información que ha de proporcionarse a los destinatarios debe tener en cuenta el criterio de coste-beneficio a la hora de juzgar sobre el nivel de agregación o desarrollo de ciertos datos que puedan favorecer un conocimiento más detallado de los hechos por parte de los respectivos destinatarios.
  
· Imparcialidad. La información contenida en las cuentas anuales ha de elaborarse con la intención de que sea absolutamente neutral e imparcial, es decir, que no tergiverse o distorsione los datos en favor de ciertos destinatarios y en perjuicio de otros.
  
· Objetividad. La información contable ha de elaborarse utilizando un mecanismo de procesamiento que impida al máximo la introducción de criterios subjetivos por parte de los responsables del proceso. Esto depende del grado de concreción y consistencia del sistema de procesamiento contable para producir automáticamente mediciones de datos al margen de posibles influencias subjetivas de los procesadores del mismo. La información contable posee un grado de objetividad suficiente cuando varios procesadores de los mismos hechos contables, dentro de un mismo sistema de información y aplicando las mismas reglas, pueden llegar a unos datos análogos entre ellos.
  
· Verificabilidad. La información contenida en las cuentas anuales debe ser susceptible de control y revisión. Tanto uno como otra pueden tener un carácter interno o externo.
  
La verificabilidad interna depende esencialmente de las normas de control interno que regulen las diferentes operaciones que desarrolla la entidad pública y el propio sistema de procesamiento de la información contable.
  
La verificabilidad externa representa la propiedad que tiene la información de ser sometida a comprobación a través de pruebas pertinentes fuera del sistema de procesamiento. Representa una garantía necesaria para los destinatarios de la información respecto del cumplimiento de los requisitos que deben exigírsele, de la correcta aplicación y del cumplimiento de la normativa aplicable. La garantía es máxima cuando la revisión es realizada por órganos de control externos al sujeto público.
  
Contenido y características
  
El contenido y las características son los mismos que los definidos ampliamente en el Plan General de Contabilidad Pública del Estado.
  
Para el desarrollo del presente Plan se ha tomado como modelo el Plan General de Contabilidad Pública de 1994, lo que supone aceptar los principios básicos, las normas de valoración y los modelos de estados que conforman las cuentas anuales, pero, no la adaptación total de sus cuentas, definiciones y relaciones contables. No obstante, se ha tenido en cuenta que la uniformidad contable es indispensable para integrar y consolidar los datos de las Administraciones Públicas.
  
Estructura
  
El Plan se estructura en cinco partes:
  
Primera: principios contables
  
Recoge los principios enunciados en el documento ?Principios contables públicos- a que antes se ha hecho referencia, cuya aplicación conduce a que las cuentas anuales expresen la ?imagen fiel- del patrimonio, la situación financiera, la ejecución del presupuesto y los resultados del sujeto contable.
  
Segunda: cuadro de cuentas
  
Contiene el cuadro de cuentas en el que, a semejanza del Plan General de Contabilidad para las empresas, se establece la clasificación decimal. Las cuentas se integran en 8 grupos. Los grupos 1 a 5 contienen las cuentas de balance, los grupos 6 y 7 las de gestión y demás componentes del resultado, y el grupo 0 las de control presupuestario.
  
Tercera: definiciones y relaciones contables
  
Comprende las definiciones y relaciones contables de los grupos, subgrupos y cuentas del Plan. Las relaciones contables definen los motivos más comunes de cargo y abono de las cuentas, sin agotar todas las posibilidades que los mismos admiten. Por ello la contabilización de las operaciones que no esté expresamente recogida, se ejecutará mediante el asiento o asientos que procedan, utilizando los criterios establecidos con carácter general.
  
Cuarta: cuentas anuales
  
Las cuentas anuales, resultado del desarrollo contable del ejercicio, constituyen el instrumento transmisor de la información contable a los distintos usuarios. Comprenden el balance de situación, la cuenta de resultado económico-patrimonial, el estado de liquidación del presupuesto y la memoria.
  
El Balance presenta la posición de un patrimonio referida al cierre del ejercicio, estructurándose a través de dos masas, activo y pasivo, desarrolladas cada una de ellas en agrupaciones que representan elementos patrimoniales homogéneos:
  
- El activo recoge los bienes y derechos, así como los posibles gastos diferidos.
  
- El pasivo recoge las obligaciones y los fondos propios.
  
La Cuenta del Resultado Económico-Patrimonial presenta este resultado, es decir, el ahorro o desahorro, referido a un ejercicio; estructurándose en dos corrientes, una positiva y otra negativa, desarrollada cada una de ellas en función de la naturaleza económica de la operación; la positiva recoge los ingresos y beneficios y la negativa los gastos y pérdidas. Se presentan dos modelos de Cuenta del Resultado Económico-Patrimonial, uno para entes administrativos y otro para entes que realicen operaciones de carácter industrial o comercial.
  
El Estado de Liquidación del Presupuesto presenta, con la debida separación, la liquidación del Presupuesto de Gastos, la liquidación del Presupuesto de Ingresos, el resultado de operaciones comerciales (para entidades cuya normativa presupuestaria así lo exija) y el resultado presupuestario.
  
La liquidación del Presupuesto de Gastos contiene información relativa a los créditos totales, distinguiendo entre iniciales, modificaciones y definitivos, los créditos comprometidos, las obligaciones reconocidas netas, los remanentes de crédito, los pagos realizados y las obligaciones reconocidas en el ejercicio y pendientes de pago al finalizar el mismo. La liquidación del Presupuesto de Ingresos refleja los importes referentes a las previsiones definitivas, distinguiendo entre previsiones iniciales, modificaciones y definitivas, los derechos reconocidos netos, la recaudación neta, los derechos cancelados y los derechos reconocidos en el ejercicio pendientes de cobro al finalizar el mismo.
  
El resultado de operaciones comerciales recoge los importes estimados y realizados de la variación de existencias, de las compras y ventas netas, de la variación de la provisión de existencias, de los gastos e ingresos comerciales netos y del propio resultado de operaciones comerciales, positivo o negativo.
  
El resultado presupuestario se recoge en un estado que presenta un conjunto de magnitudes definidas en el documento ?Información económico-financiera pública?:
  
- El resultado presupuestario del ejercicio.
  
- La variación neta de pasivos financieros.
  
- El saldo presupuestario del ejercicio.
  
- El superávit o déficit de financiación del ejercicio.
  
Por su parte, la Memoria completa, amplía y comenta la información contenida en las demás cuentas anuales. Recoge la información mínima a cumplimentar, debiendo tenerse en cuenta en su elaboración el principio de ?importancia relativa?, incorporándose solamente la información relevante; no obstante, se puede y debe añadir la información no contemplada que sea necesaria para reflejar la imagen fiel.
  
Hay que destacar que se han incluido puntos relativos a información que no se deduce directamente de la contabilidad, pero relevante respecto a la situación económico-financiera del sujeto contable.
  
Quinta: normas de valoración
  
Las normas de valoración constituyen un desarrollo de los principios contables a los que se refiere la primera parte del Plan, conteniendo los criterios y reglas de aplicación a operaciones o hechos económicos, así como a diversos elementos patrimoniales.
  
En esta parte se desarrolla fundamentalmente el ?principio de precio de adquisición?, estudiando cuáles son sus componentes para cada una de las rúbricas más relevantes del Balance y enunciando normas particulares partida a partida en el caso de algunas rúbricas. Por otra parte, se concreta la aplicación del ?principio de prudencia- en una de sus acepciones a través de las correcciones valorativas de determinadas partidas del Balance.
  
Por último se define qué se consideran principios de contabilidad generalmente aceptados, añadiendo a los que se recogen en el presente Plan o a los que puedan recogerse en posibles adaptaciones al mismo, los pronunciamientos elaborados por la Comisión de Principios y Normas Contables Públicas.
  
Primera parte. Principios contables
  
1. La aplicación de los principios contables incluidos en los apartados siguientes deberá conducir a que las cuentas anuales formuladas con claridad expresen la imagen fiel del patrimonio, de la situación financiera, de la ejecución del presupuesto y de los resultados de la entidad. Cuando la aplicación de los principios contables establecidos en esta norma no sea suficiente para que las cuentas anuales expresen la imagen fiel mencionada, deberán suministrarse en la Memoria las explicaciones necesarias sobre los principios contables adicionales aplicados. En aquellos casos excepcionales en los que la aplicación de un principio contable sea incompatible con la imagen fiel que deben mostrar las cuentas anuales, se considerará improcedente dicha aplicación. Todo lo cual se mencionará en la Memoria, explicando su motivación e indicando su influencia sobre el patrimonio, la situación financiera, la ejecución del presupuesto y los resultados de la entidad.
  
2. La contabilidad de la entidad se desarrollará aplicando obligatoriamente los principios contables que se indican a continuación:
  
· Principio de entidad contable. Constituye entidad contable todo ente con personalidad jurídica y presupuesto propio, que deba formar y rendir cuentas. Cuando las estructuras organizativas y las necesidades de gestión e información lo requieran podrán crearse subentidades, cuyo sistema contable esté debidamente coordinado con el sistema central.
  
· Principio de gestión continuada. Se presume que continúa la actividad por tiempo indefinido. Por tanto, la aplicación de los presentes principios no irá encaminada a determinar el valor liquidativo del patrimonio.
  
· Principio de uniformidad. Adoptado un criterio en la aplicación de estos principios, debe mantenerse uniformemente en el tiempo y en el espacio en tanto en cuanto no se alteren los supuestos que han motivado la elección de dicho criterio. Si procede la alteración justificada de los criterios utilizados, debe mencionarse este extremo indicando los motivos, así como su incidencia cuantitativa y, en su caso, cualitativa en los estados contables periódicos.
  
· Principio de importancia relativa. La aplicación de estos principios, así como la de los criterios alternativos que en ocasiones pudieran deducirse de ellos, debe estar presidida por la consideración de la importancia en términos relativos que los mismos y sus efectos pudieran presentar. Por consiguiente, puede ser admisible la no aplicación estricta de algún principio siempre y cuando la importancia relativa en términos cuantitativos de la variación constatada sea escasamente significativa y no altere, por tanto, la imagen fiel de la situación patrimonial y de los resultados del sujeto económico. La aplicación de este principio no podrá implicar en caso alguno la transgresión de normas legales.
  
· Principio de registro. Todos los hechos contables deben ser registrados en el oportuno orden cronológico, sin que puedan existir vacíos, saltos o lagunas en la información. El registro de los hechos debe efectuarse mediante los procedimientos técnicos más adecuados a la organización de la entidad contable, de forma que se garantice la coherencia interna de la información.
  
· Principio de prudencia. De los ingresos sólo deben contabilizarse los efectivamente realizados a la fecha de cierre del ejercicio; no deben contabilizarse aquellos que sean potenciales o se encuentren sometidos a condición alguna. Por el contrario, de los gastos, deben contabilizarse no sólo los efectivamente realizados, sino también, desde que se tenga conocimiento de ellos, aquellos que supongan riesgos previsibles o pérdidas eventuales, con origen en el ejercicio o en otro anterior; a estos efectos deben distinguirse las pérdidas potenciales o reversibles de las realizadas o irreversibles. No obstante, de acuerdo con la normativa presupuestaria vigente, estos gastos contabilizados, pero no efectivamente realizados, los riesgos y pérdidas, no tendrán incidencia presupuestaria, sólo repercutirán en el cálculo del resultado económico-patrimonial.
  
· Principio de devengo. La imputación temporal de gastos e ingresos debe hacerse en función de la corriente real de bienes y servicios que los mismos representan y no en el momento en que se produzca la corriente monetaria o financiera derivada de aquéllos. Los gastos e ingresos que surjan de la ejecución del presupuesto se imputarán cuando, de acuerdo con el procedimiento establecido en cada caso, se dicten los correspondientes actos administrativos. No obstante, al menos a la fecha de cierre del período, aunque no hayan sido dictados los mencionados actos administrativos, también deberán reconocerse en la cuenta del resultado económico-patrimonial los gastos efectivamente realizados por la entidad hasta dicha fecha. Si no puede identificarse claramente la corriente real de bienes y servicios, se entenderá que los gastos o los ingresos se han producido cuando se reconozcan los incrementos de obligaciones o derechos, o las correcciones valorativas que afecten a elementos patrimoniales.
  
· Principio de imputación de la transacción. La imputación de las transacciones o hechos contables ha de efectuarse a activos, pasivos, gastos o ingresos anuales o plurianuales de acuerdo con las reglas establecidas en este Plan de Contabilidad Pública y demás normas que al efecto se dicten. La imputación de las operaciones que deban aplicarse a los presupuestos de gastos e ingresos debe efectuarse de acuerdo con los siguientes criterios: Los gastos e ingresos presupuestarios se imputarán de acuerdo con su naturaleza económica y, en el caso de los gastos, además, de acuerdo con la finalidad que con ellos se pretende conseguir. Los gastos e ingresos presupuestarios se clasificarán, en su caso, atendiendo al órgano encargado de su gestión. Las obligaciones presupuestarias derivadas de adquisiciones, obras, servicios, prestaciones o gastos en general se imputarán al presupuesto del ejercicio en que éstos se realicen y con cargo a los respectivos créditos; los derechos se imputarán al presupuesto del ejercicio en que se reconozcan o liquiden. En los casos de conflicto entre este principio y el resto de los principios contables públicos deben prevalecer estos últimos, en especial los principios de registro y de devengo.
  
· Principio del precio de adquisición. Como norma general, todos los bienes, derechos y obligaciones deben figurar por su precio de adquisición o coste de producción. No obstante, las obligaciones deben contabilizarse por su valor de reembolso. El principio de precio de adquisición debe respetarse siempre, salvo cuando se autoricen, por disposición legal, rectificaciones al mismo; en este caso deberá facilitarse cumplida información.
  
· Principio de correlación de ingresos y gastos. El sistema contable debe poner de manifiesto la relación entre los gastos realizados por una entidad y los ingresos necesarios para su financiación. El resultado económico-patrimonial de un ejercicio estará constituido por la diferencia entre los ingresos y los gastos económicos realizados en dicho período. El resultado así calculado representa el ahorro bruto, positivo o negativo.
  
· Principio de no compensación. En ningún caso deben compensarse las partidas del activo y del pasivo del Balance, ni las de gastos e ingresos que integran la Cuenta del resultado económico-patrimonial, ni los gastos e ingresos que integran el Estado de liquidación del Presupuesto. Deben valorarse separadamente los elementos integrantes de las distintas partidas del activo y del pasivo.
  
· Principio de desafectación. Con carácter general, los ingresos de carácter presupuestario se destinan a financiar la totalidad de los gastos de dicha naturaleza, sin que exista relación directa entre unos y otros. En el supuesto de que determinados gastos presupuestarios se financien con ingresos presupuestarios específicos a ellos afectados, el sistema contable debe reflejar esta circunstancia y permitir su seguimiento.
  
Segunda parte. Cuadro de Cuentas
  
Grupo 1. Financiación Básica
  
10 Patrimonio.
  
100 Patrimonio.
  
101 Patrimonio recibido en adscripción.
  
103 Patrimonio recibido en cesión.
  
107 Patrimonio entregado en adscripción.
  
108 Patrimonio entregado en cesión.
  
109 Patrimonio entregado al uso general.
  
11 Reservas.
  
111 Reserva de revalorización.
  
12 Resultados pendientes de aplicación.
  
120 Resultados positivos de ejercicios anteriores.
  
121 Resultados negativos de ejercicios anteriores.
  
129 Resultados del ejercicio.
  
14 Provisiones para riesgos y gastos.
  
142 Provisión para responsabilidades.
  
143 Provisión para grandes reparaciones.
  
15 Empréstitos y otras emisiones análogas.
  
150 Obligaciones y bonos.
  
155 Deudas representadas en otros valores negociables.
  
156 Intereses a largo plazo de empréstitos y otras emisiones análogas.
  
158 Empréstitos y otras emisiones análogas en moneda extranjera.
  
159 Intereses a largo plazo de empréstitos y otras emisiones análogas en moneda extranjera.
  
17 Deudas a largo plazo por préstamos recibidos y otros conceptos.
  
170 Deudas a largo plazo con entidades de crédito.
  
171 Deudas a largo plazo.
  
173 Proveedores de inmovilizado a largo plazo.
  
176 Intereses a largo plazo de deudas con entidades de crédito.
  
177 Intereses a largo plazo de deudas.
  
178 Deudas a largo plazo por préstamos recibidos y otros conceptos en moneda extranjera.
  
179 Intereses a largo plazo de deudas en moneda extranjera.
  
18 Fianzas y depósitos recibidos a largo plazo.
  
180 Fianzas recibidas a largo plazo.
  
185 Depósitos recibidos a largo plazo.
  
19 Situaciones transitorias de financiación.
  
Grupo 2. Inmovilizado
  
20 Inversiones destinadas al uso general.
  
200 Terrenos y bienes naturales.
  
201 Infraestructuras y bienes destinados al uso general.
  
202 Bienes comunales.
  
208 Bienes del patrimonio histórico, artístico y cultural.
  
21 Inmovilizaciones inmateriales.
  
210 Gastos de investigación y desarrollo.
  
212 Propiedad industrial.
  
215 Aplicaciones informáticas.
  
216 Propiedad intelectual.
  
217 Derechos sobre bienes en régimen de arrendamiento financiero.
  
22 Inmovilizaciones materiales.
  
220 Terrenos y bienes naturales.
  
221 Construcciones.
  
222 Instalaciones técnicas.
  
223 Maquinaria.
  
224 Utillaje.
  
226 Mobiliario.
  
227 Equipos para procesos de información.
  
228 Elementos de transporte.
  
229 Otro inmovilizado material.
  
23 Inversiones gestionadas para otros entes públicos.
  
230 Inversiones gestionadas para otros entes públicos.
  
25 Inversiones financieras permanentes.
  
250 Inversiones financieras permanentes en capital y patrimonio.
  
2500 Inversiones financieras permanentes en capital.
  
2502 Inversiones financieras permanentes en patrimonio.
  
251 Valores de renta fija.
  
252 Créditos a largo plazo.
  
253 Créditos a largo plazo por enajenación de inmovilizado.
  
256 Intereses a largo plazo de valores de renta fija.
  
257 Intereses a largo plazo de créditos.
  
259 Desembolsos pendientes sobre acciones.
  
26 Fianzas y depósitos constituidos a largo plazo.
  
260 Fianzas constituidas a largo plazo.
  
265 Depósitos constituidos a largo plazo.
  
27 Gastos a distribuir en varios ejercicios.
  
270 Gastos de formalización de deudas.
  
271 Gastos financieros diferidos de valores negociables.
  
272 Gastos financieros diferidos de otras deudas.
  
28 Amortización acumulada del inmovilizado.
  
281 Amortización acumulada del inmovilizado inmaterial.
  
282 Amortización acumulada del inmovilizado material.
  
29 Provisiones de inmovilizado.
  
297 Provisión por depreciación de valores negociables y participaciones en patrimonio a largo plazo
  
Grupo 3. Existencias
  
30 Comerciales.
  
300 Mercaderías A.
  
301 Mercaderías B.
  
31 Materias primas.
  
310 Materias primas A.
  
311 Materias primas B.
  
32 Otros aprovisionamientos.
  
320 Elementos y conjuntos incorporables.
  
321 Combustibles.
  
322 Repuestos.
  
325 Materiales diversos.
  
326 Embalajes.
  
327 Envases.
  
328 Material de oficina.
  
33 Productos en curso.
  
330 Productos en curso A.
  
331 Productos en curso B.
  
34 Productos semiterminados.
  
340 Productos semiterminados A.
  
341 Productos semiterminados B.
  
35 Productos terminados.
  
350 Productos terminados A.
  
351 Productos terminados B.
  
36 Subproductos, residuos y materiales recuperados.
  
360 Subproductos A.
  
361 Subproductos B.
  
365 Residuos A.
  
366 Residuos B.
  
368 Materiales recuperados A.
  
369 Materiales recuperados B.
  
39 Provisiones por depreciación de existencias.
  
390 Provisión por depreciación de mercaderías.
  
391 Provisión por depreciación de materias primas.
  
392 Provisión por depreciación de otros aprovisionamientos.
  
393 Provisión por depreciación de productos en curso.
  
394 Provisión por depreciación de productos semiterminados.
  
395 Provisión por depreciación de productos terminados.
  
396 Provisión por depreciación de subproductos, residuos y materiales recuperados.
  
Grupo 4. Acreedores y Deudores
  
40 Acreedores presupuestarios.
  
400 Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente.
  
4000 Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente.
  
4001 Acreedores por pagos propuestos. Presupuesto de gastos corriente.
  
4002 Acreedores por pagos ordenados. Presupuesto de gastos corriente.
  
401 Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuestos de gastos cerrados.
  
4010 Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuestos de gastos cerrados.
  
4011 Acreedores por pagos propuestos. Presupuesto de gastos cerrados.
  
4012 Acreedores por pagos ordenados. Presupuestos de gastos cerrados.
  
405 Acreedores por operaciones comerciales. Presupuesto corriente.
  
406 Acreedores por operaciones comerciales. Presupuestos cerrados.
  
408 Acreedores por devolución de ingresos.
  
409 Acreedores por operaciones pendientes de aplicar a presupuesto.
  
41 Acreedores no presupuestarios.
  
410 Acreedores por IVA soportado.
  
411 Acreedores por periodificación de gastos presupuestarios.
  
412. Acreedores por obligaciones reconocidas. Anticipos de Tesorería.
  
4120 Acreedores por obligaciones reconocidas. Anticipos de Tesorería.
  
4121 Acreedores por pagos propuestos. Anticipos de Tesorería.
  
4122 Acreedores por pagos ordenados. Anticipos de Tesorería.
  
419 Otros acreedores no presupuestarios.
  
43 Deudores presupuestarios.
  
430 Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente.
  
4300 De liquidaciones de contraído previo, ingreso directo.
  
4301 De declaraciones autoliquidadas.
  
4302 De otros ingresos sin contraído previo.
  
4303 De liquidaciones de contraído previo, ingreso por recibo.
  
431 Deudores por derechos reconocidos. Presupuestos de ingresos cerrados.
  
4310 De liquidaciones de contraído previo, ingreso directo.
  
4313 De liquidaciones de contraído previo, ingreso por recibo.
  
432 Deudores por derechos definidos. Presupuesto de ingresos cerrados. Orden 12.12.1994, Conselleria Economía y Hacienda. Regla 83.6
  
433 Derechos anulados de presupuesto corriente.
  
4330 Derechos anulados por anulación de liquidaciones de contraído previo e ingreso directo.
  
4331 Derechos anulados por insolvencias y otras causas, liquidaciones de contraído previo e ingreso directo
  
4332 Derechos anulados por aplazamiento y fraccionamiento, de liquidaciones de contraído previo e ingreso directo.
  
4334 Derechos anulados por anulación de liquidaciones de contraído previo e ingreso por recibo.
  
4335 Derechos anulados por insolvencia y otras causas, liquidaciones contraído previo e ingreso por recibo
  
4336 Derechos anulados por aplazamiento y fraccionamiento, liquidaciones de contraído previo e ingreso por recibo.
  
4339 Derechos anulados por devolución de ingresos.
  
434 Derechos anulados de presupuestos cerrados.
  
4340 Derechos anulados por anulación de liquidaciones de contraído previo e ingreso directo.
  
4341 Derechos anulados por insolvencias y otras causas, de liquidaciones de contraído previo e ingreso directo.
  
4342 Derechos anulados por aplazamiento y fraccionamiento, de liquidaciones de contraído previo e ingreso directo
  
4343 Derechos anulados por prescripción, de liquidaciones de contraído previo e ingreso directo.
  
4344 Derechos anulados por anulación, de liquidaciones de contraído previo e ingreso por recibo.
  
4345 Derechos anulados por insolvencias y otras causas, de liquidaciones de contraído previo e ingreso por recibo
  
4346 Derechos anulados por aplazamiento y fraccionamiento, de liquidaciones de contraído previo e ingreso por recibo
  
4347 Derechos anulados por prescripción, de liquidaciones de contraído previo, ingreso por recibo.
  
435 Deudores por operaciones comerciales. Presupuesto corriente.
  
436 Deudores por operaciones comerciales. Presupuestos cerrados.
  
437 Devolución de ingresos.
  
438 Derechos cancelados en especie de presupuesto corriente.
  
4380 De liquidaciones de contraído previo, ingreso directo.
  
4383 De liquidaciones de contraído previo, ingreso por recibo.
  
439 Derechos cancelados en especie de presupuestos cerrados.
  
4390 De liquidaciones de contraído previo, ingreso directo.
  
4393 De liquidaciones de contraído previo, ingreso por recibo.
  
44 Deudores no presupuestarios.
  
440 Deudores por IVA repercutido.
  
442 Deudores por servicio de recaudación.
  
443 Deudores a corto plazo por aplazamiento y fraccionamiento.
  
444 Deudores a largo plazo por aplazamiento y fraccionamiento.
  
449 Otros deudores no presupuestarios.
  
45 Deudores por derechos reconocidos de otros entes públicos.
  
450 Deudores por derechos reconocidos de recursos de otros entes públicos
  
4500 De liquidaciones de contraído previo, ingreso directo
  
4501 De declaraciones autoliquidadas
  
4502 De otros ingresos sin contraído previo
  
4503 De liquidaciones de contraído previo, ingreso por recibo
  
451 Derechos anulados por recursos de otros entes públicos
  
4510 Por anulación de liquidaciones de contraído previo e ingreso directo.
  
4511 Por insolvencias y otras causas, de liquidaciones de contraído previo e ingreso directo.
  
4513 Por prescripción de liquidaciones de contraído previo e ingreso directo.
  
4514 Por anulación de liquidaciones de contraído previo e ingreso por recibo.
  
4515 Por insolvencias y otras causas, de liquidaciones de contraído previo e ingreso por recibo.
  
4517 Por prescripción de liquidaciones de contraído previo e ingreso por recibo.
  
4519 Por devolución de ingresos.
  
452 Entes públicos, por derechos a cobrar.
  
453 Entes públicos, por ingresos pendientes de liquidar.
  
454 Devolución de ingresos por recursos de otros entes públicos.
  
455 Entes públicos, por devolución de ingresos pendientes de pago.
  
456 Entes públicos, c/c. efectivo.
  
457 Acreedores por devolución de ingresos por recursos de otros entes.
  
458 Derechos cancelados en especie por recursos de otros entes.
  
4580 De liquidaciones de contraído previo, ingreso directo
  
4583 De liquidaciones de contraído previo, ingreso por recibo
  
47 Administraciones Públicas.
  
470 Hacienda Pública, deudor por diversos conceptos.
  
4700 Hacienda Pública, deudor por IVA.
  
4709 Hacienda Pública, deudor por otros conceptos.
  
471 Organismos de Previsión Social, deudores.
  
472 Hacienda Pública, IVA soportado.
  
4720 Hacienda Pública, IVA soportado.
  
475 Hacienda Pública, acreedor por diversos conceptos.
  
4750 Hacienda Pública, acreedor por IVA.
  
4751 Hacienda Pública, acreedor por retenciones practicadas.
  
4759 Hacienda Pública, acreedor por otros conceptos.
  
476 Organismos de Previsión Social, acreedores.
  
4760 Seguridad Social
  
4761 MUFACE
  
4762 MUGEJU
  
4763 ISFAS
  
4769 Otros Organismos de Previsión Social
  
477 Hacienda Pública, IVA repercutido.
  
4770 Hacienda Pública, IVA repercutido.
  
48 Ajustes por periodificación.
  
480 Gastos anticipados.
  
485 Ingresos anticipados.
  
49 Provisiones.
  
490 Provisión para insolvencias.
  
495 Provisión para devolución de impuestos.
  
Grupo 5. Cuentas Financieras
  
50 Empréstitos y otras emisiones análogas a corto plazo.
  
500 Obligaciones y bonos a corto plazo.
  
505 Deudas representadas en otros valores negociables a corto plazo.
  
506 Intereses a corto plazo de empréstitos y otras emisiones análogas.
  
508 Empréstitos y otras emisiones análogas a corto plazo en moneda extranjera.
  
509 Intereses a corto plazo de empréstitos y otras emisiones análogas en moneda extranjera.
  
52 Deudas a corto plazo por préstamos recibidos y otros conceptos
  
520 Deudas a corto plazo con entidades de crédito.
  
521 Deudas a corto plazo.
  
523 Proveedores de inmovilizado a corto plazo.
  
526 Intereses a corto plazo de deudas con entidades de crédito.
  
527 Intereses a corto plazo de deudas.
  
528 Deudas a corto plazo por préstamos recibidos y otros conceptos en moneda extranjera.
  
529 Intereses a corto plazo de deudas en moneda extranjera.
  
54 Inversiones financieras temporales.
  
540 Inversiones financieras temporales en capital.
  
541 Valores de renta fija a corto plazo.
  
542 Créditos a corto plazo.
  
543 Créditos a corto plazo por enajenación de inmovilizado.
  
544 Créditos a corto plazo al personal.
  
545 Dividendo a cobrar.
  
546 Intereses a corto plazo de valores de renta fija.
  
547 Intereses a corto plazo de créditos.
  
548 Imposiciones a corto plazo.
  
549 Desembolsos pendientes sobre acciones a corto plazo.
  
55 Otras cuentas no bancarias.
  
550 Cuentas corrientes no bancarias.
  
554 Cobros pendientes de aplicación.
  
555 Pagos pendientes de aplicación.
  
558 Provisiones de fondos para pagos a justificar y anticipos de caja fija.
  
5580 Provisiones de fondos pendientes de justificar
  
5585 Libramientos para provisiones de fondos pendientes de pago.
  
559 Otras partidas pendientes de aplicación.
  
56 Fianzas y depósitos recibidos y constituidos a corto plazo.
  
560 Fianzas recibidas a corto plazo.
  
561 Depósitos recibidos a corto plazo.
  
565 Fianzas constituidas a corto plazo.
  
566 Depósitos constituidos a corto plazo.
  
57 Tesorería.
  
570 Caja.
  
5700 Caja
  
5708 Caja. Provisión de fondos.
  
571 Bancos e instituciones de crédito. Cuentas operativas.
  
575 Bancos e Instituciones de crédito. Cuentas restringidas de pagos.
  
577 Bancos e instituciones de crédito. Cuentas financieras.
  
578 Movimientos internos de tesorería.
  
579 Formalización.
  
58 Ajustes por periodificación.
  
580 Gastos financieros anticipados.
  
585 Ingresos financieros anticipados.
  
59 Provisiones financieras.
  
597 Provisión por depreciación de valores negociables a corto plazo.
  
598 Provisión para insolvencias de créditos a corto plazo.
  
Grupo 6. Compras y gastos por naturaleza
  
60 Compras.
  
600 Compras de mercaderías.
  
601 Compras de materias primas.
  
602 Compras de otros aprovisionamientos.
  
607 Trabajos realizados por otras entidades.
  
608 Devoluciones de compras y operaciones similares.
  
609 €Rappels- por compras.
  
61 Variación de existencias.
  
610 Variación de existencias de mercaderías.
  
611 Variación de existencias de materias primas.
  
612 Variación de existencias de otros aprovisionamientos.
  
62 Servicios exteriores.
  
620 Gastos en investigación y desarrollo del ejercicio.
  
621 Arrendamientos y cánones.
  
6210 Terrenos y bienes naturales.
  
6211 Construcciones.
  
6212 Instalaciones técnicas.
  
6213 Maquinaria.
  
6214 Utillaje.
  
6215 Mobiliario.
  
6216 Equipos para proceso de información.
  
6217 Elementos de transporte.
  
6218 Otro inmovilizado material.
  
6219 Cánones.
  
622 Reparaciones y conservación.
  
6220 Terrenos y bienes naturales.
  
6221 Construcciones.
  
6222 Instalaciones técnicas.
  
6223 Maquinaria.
  
6224 Utillaje.
  
6225 Inversiones destinadas al uso general.
  
6226 Mobiliario.
  
6227 Equipos para proceso de información.
  
6228 Elementos de transporte.
  
6229 Otro inmovilizado material.
  
623 Servicios de profesionales independientes.
  
624 Transportes.
  
625 Primas de seguros.
  
626 Servicios bancarios y similares.
  
627 Publicidad, propaganda y relaciones públicas.
  
628 Suministros.
  
6280 Energía eléctrica.
  
6281 Agua.
  
6282 Gas.
  
6283 Combustibles.
  
6284 Vestuarios
  
6285 Productos alimenticios
  
6286 Productos farmacéuticos
  
6289 Otros suministros.
  
629 Comunicaciones y otros servicios.
  
6290 Material de oficina ordinario no inventariable.
  
6291 Prensa, revistas, libros y otras publicaciones.
  
6292 Limpieza y aseo.
  
6293 Seguridad.
  
6294 Dietas.
  
6295 Locomoción.
  
6296 Traslados.
  
6297 Comunicaciones telefónicas.
  
6298 Otras comunicaciones.
  
6299 Otros servicios.
  
63 Tributos.
  
630 Tributos de carácter local.
  
631 Tributos de carácter autonómico.
  
632 Tributos de carácter estatal.
  
634 Ajustes negativos en la imposición indirecta.
  
639 Ajustes positivos en la imposición indirecta.
  
64 Gastos de personal y prestaciones sociales.
  
640 Sueldos y Salarios.
  
641 Indemnizaciones.
  
642 Cotizaciones Sociales a cargo del empleador.
  
644 Otros gastos sociales.
  
645 Prestaciones sociales.
  
65 Transferencias y subvenciones.
  
650 Transferencias corrientes.
  
651 Subvenciones corrientes.
  
655 Transferencias de capital.
  
656 Subvenciones de capital
  
66 Gastos financieros.
  
661 Intereses de obligaciones y bonos.
  
662 Intereses de deudas a largo plazo.
  
663 Intereses de deudas a corto plazo.
  
665 Descuentos sobre ventas por pronto pago.
  
666 Pérdidas en valores negociables.
  
667 Pérdidas de créditos.
  
668 Diferencias negativas de cambio.
  
669 Otros gastos financieros.
  
6698 Gastos por diferencias derivadas del redondeo euro.
  
6699 Otros gastos financieros.
  
67 Pérdidas procedentes del inmovilizado, otras pérdidas de gestión corriente y gastos excepcionales.
  
670 Pérdidas procedentes del inmovilizado inmaterial.
  
671 Pérdidas procedentes del inmovilizado material.
  
674 Pérdidas por operaciones de endeudamiento.
  
675 Pérdidas de créditos incobrables.
  
676 Otras pérdidas de gestión corriente.
  
678 Gastos extraordinarios.
  
679 Gastos y pérdidas de ejercicios anteriores.
  
6790 Pérdida por la modificación de obligaciones de presupuestos cerrados.
  
6791 Pérdida por la modificación de derechos de presupuestos cerrados.
  
6799 Otros gastos y pérdidas de ejercicios anteriores.
  
68 Dotaciones para amortizaciones.
  
681 Amortización del inmovilizado inmaterial.
  
682 Amortización del inmovilizado material.
  
69 Dotaciones a las provisiones.
  
693 Dotación a la provisión de existencias.
  
694 Dotación a la provisión para insolvencias.
  
696 Dotación a la provisión para valores negociables y participaciones en patrimonio a largo plazo
  
698 Dotación a la provisión para valores negociables a corto plazo.
  
699 Dotación a la provisión para insolvencias de créditos a corto plazo.
  
Grupo 7. Ventas e ingresos por naturaleza
  
70 Ventas.
  
700 Ventas de mercaderías.
  
701 Ventas de productos terminados.
  
702 Ventas de productos semiterminados.
  
703 Ventas de subproductos y residuos.
  
704 Ventas de envases y embalajes.
  
705 Prestaciones de servicios.
  
708 Devoluciones de ventas y operaciones similares.
  
709 €Rappels- sobre ventas.
  
71 Variación de existencias.
  
710 Variación de existencias de productos en curso.
  
711 Variación de existencias de productos semiterminados.
  
712 Variación de existencias de productos terminados.
  
713 Variación de existencias de subproductos, residuos y materiales recuperados.
  
72 Impuestos directos
  
720 Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas.
  
721 Impuesto sobre Sociedades.
  
722 Impuesto sobre Sucesiones y Donaciones.
  
723 Impuesto sobre el Patrimonio.
  
728 Otros impuestos.
  
73 Impuestos indirectos.
  
730 Impuesto sobre Transmisiones Patrimoniales y Actos Jurídicos Documentados.
  
731 Impuestos sobre el Valor Añadido.
  
732 Impuestos especiales.
  
735 Impuesto sobre el juego del bingo.
  
736 Canon de saneamiento de aguas residuales.
  
739 Otros impuestos.
  
74 Tasas, precios públicos y contribuciones especiales.
  
740 Tasas por prestación de servicios o realización de actividades.
  
741 Precios públicos por prestación de servicios o realización de actividades.
  
742 Precios públicos por utilización privativa o aprovechamiento especial del dominio público.
  
743 Tasas fiscales.
  
744 Contribuciones especiales.
  
75. Transferencias y subvenciones.
  
750 Transferencias corrientes.
  
751 Subvenciones corrientes.
  
755 Transferencias de capital.
  
756 Subvenciones de capital.
  
76. Ingresos financieros.
  
760 Ingresos de participaciones en capital.
  
761 Ingresos de valores de renta fija.
  
762 Ingresos de créditos a largo plazo.
  
763 Ingresos de créditos a corto plazo.
  
765 Descuentos sobre compras por pronto pago.
  
766 Beneficios en valores negociables.
  
768 Diferencias positivas de cambio.
  
769 Otros ingresos financieros.
  
7698 Ingresos por diferencias derivadas del redondeo euro.
  
7699 Otros ingresos financieros.
  
77. Beneficios procedentes del inmovilizado, otros ingresos de gestión corriente e ingresos excepcionales.
  
770 Beneficios procedentes del inmovilizado inmaterial.
  
771 Beneficios procedentes del inmovilizado material.
  
773 Reintegros.
  
774 Beneficios por operaciones de endeudamiento.
  
775 Ingresos por arrendamientos.
  
776 Ingresos por servicios diversos.
  
777 Otros ingresos.
  
778 Ingresos extraordinarios.
  
779 Ingresos y beneficios de ejercicios anteriores.
  
7790 Beneficio por la modificación de obligaciones de presupuestos cerrados.
  
7791 Beneficio por la modificación de derechos de presupuestos cerrados.
  
7799 Otros ingresos y beneficios de ejercicios anteriores.
  
78 Trabajos realizados para la entidad.
  
780 Trabajos realizados para inversiones destinadas al uso general.
  
781 Trabajos realizados para el inmovilizado inmaterial.
  
782 Trabajos realizados para el inmovilizado material.
  
783 Trabajos realizados para inversiones gestionadas.
  
787 Incorporación al activo de gastos de formalización de deudas.
  
79 Excesos y aplicaciones de provisiones.
  
790 Exceso de provisión para riesgos y gastos.
  
793 Provisión de existencias aplicada.
  
794 Provisión para insolvencias aplicada.
  
795 Exceso de provisión para devolución de impuestos
  
796 Exceso de provisión para valores negociables y participaciones en patrimonio a largo plazo.
  
798 Exceso de provisión para valores negociables a corto plazo.
  
799 Exceso de provisión para insolvencias de créditos a corto plazo.
  
Grupo 0. Cuentas de Control Presupuestario
  
00 De control presupuestario. Ejercicio corriente.
  
000 Presupuesto ejercicio corriente.
  
001 Presupuestos de gastos: créditos iniciales.
  
002 Presupuesto de gastos: modificaciones de crédito.
  
0020 Créditos extraordinarios.
  
0021 Suplementos de crédito.
  
0022 Ampliaciones de crédito.
  
0023 Transferencias de crédito.
  
0024 Incorporaciones de remanentes de crédito.
  
0025 Créditos generados por ingresos.
  
0027 Ajustes por prórroga presupuestaria.
  
0028 Bajas por anulación y rectificación.
  
003 Presupuesto de gastos: créditos definitivos.
  
0030 Créditos disponibles.
  
0031 Créditos retenidos para gastar.
  
0032 Créditos retenidos para transferencias.
  
0039 Créditos no disponibles.
  
004 Presupuesto de gastos: gastos autorizados.
  
005 Presupuesto de gastos: gastos comprometidos.
  
006 Presupuesto de ingresos: previsiones iniciales.
  
007 Presupuesto de ingresos: modificación de previsiones.
  
008 Presupuesto de ingresos: previsiones definitivas.
  
03 Anticipos de Tesorería
  
030 Anticipos de Tesorería concedidos.
  
031 Créditos anticipados.
  
034 Gastos autorizados.
  
035 Gastos comprometidos.
  
Tercera parte. Definiciones y Relaciones Contables
  
Grupo 1. Financiación básica
  
Comprende los recursos propios y la financiación ajena a largo plazo de la entidad, sujeto de la contabilidad, destinados, en general, a financiar el activo permanente y a cubrir un margen razonable del circulante.
  
10. Patrimonio.
  
100. Patrimonio.
  
101. Patrimonio recibido en adscripción.
  
103. Patrimonio recibido en cesión.
  
107. Patrimonio entregado en adscripción.
  
108. Patrimonio entregado en cesión.
  
109. Patrimonio entregado al uso general.
  
100. Patrimonio.
  
Cuenta representativa, generalmente, de la diferencia entre el activo propio y el pasivo exigible de la entidad, sujeto de la contabilidad, salvo que existan resultados pendientes de aplicación o existan reservas, o que la cuenta 109, ?Patrimonio entregado al uso general- tenga saldo.
  
Su saldo, normalmente acreedor, figurará en el pasivo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a la cuenta 120, ?Resultados positivos de ejercicios anteriores?, o cualquier otra de reservas cuyo saldo se decida que debe serle incorporado.
  
b) Se cargará con abono a:
  
b.1) La cuenta 121, ?Resultados negativos de ejercicios anteriores?.
  
b.2) La cuenta 109, ?Patrimonio entregado al uso general?, cuando se acuerde la incorporación de su saldo.
  
101. Patrimonio recibido en adscripción.
  
Cuenta que recoge el valor de los bienes inmuebles que le han sido adscritos al sujeto contable, para su explotación o utilización, procedentes del ente del cual depende.
  
Su saldo, acreedor, figurará en el pasivo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por el valor de los bienes adscritos, con cargo a la cuenta de inmovilizado representativa de los mismos.
  
b) Se cargará, al término de la adscripción, con abono a idéntica contrapartida. El bien que se entrega deberá darse de baja por el valor neto contable que presente en ese momento, debiendo contabilizarse las posibles diferencias, generalmente, en las cuentas 671, ?Pérdidas procedentes del inmovilizado material?, o 771, ?Beneficios procedentes del inmovilizado material?, según proceda.
  
103. Patrimonio recibido en cesión.
  
Cuenta que recoge en el ente cesionario el valor de los bienes que le han sido cedidos, para su explotación o utilización, sujetos a reversión.
  
Su saldo, acreedor, figurará en el pasivo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por el valor de los bienes cedidos, con cargo a la cuenta de inmovilizado representativa de los mismos.
  
b) Se cargará, a la reversión de los bienes, con abono a idéntica contrapartida. El bien que se entrega deberá darse de baja por el valor neto contable que presente en ese momento, debiendo contabilizarse las posibles diferencias, generalmente, en las cuentas 671, ?Pérdidas procedentes del inmovilizado material?, o 771, ?Beneficios procedentes del inmovilizado material?, según proceda.
  
107. Patrimonio entregado en adscripción.
  
Cuenta deudora representativa del valor de los bienes inmuebles entregados en adscripción.
  
Su saldo, deudor, figurará en el pasivo del balance minorando la cuenta 100, ?Patrimonio?.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por el valor de los bienes entregados en adscripción, con abono a la cuenta de inmovilizado representativa de los mismos.
  
b) Se abonará, a la reincorporación de los bienes adscritos, con cargo a idéntica contrapartida. El bien que se reincorpora deberá darse de alta por el valor neto que presente en la contabilidad del beneficiario en ese momento, debiendo contabilizarse las posibles diferencias, generalmente, en las cuentas 671, ?Pérdidas procedentes del inmovilizado material?, o 771, ?Beneficios procedentes del inmovilizado material?, según proceda.
  
108. Patrimonio entregado en cesión.
  
Cuenta deudora representativa del valor de los bienes cedidos.
  
Su saldo, deudor, figurará en el pasivo del balance minorando la cuenta 100, ?Patrimonio?.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por el valor de los bienes cedidos, con abono a la cuenta de inmovilizado representativa de los mismos.
  
b) Se abonará, a la reversión de los bienes, con abono a idéntica contrapartida.
  
109. Patrimonio entregado al uso general.
  
Cuenta deudora representativa del valor de las inversiones entregadas al uso general.
  
Su saldo, deudor, figurará en el pasivo del balance, minorando la cuenta 100, ?Patrimonio?.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará con abono a:
  
a.1) Cuentas del subgrupo 20, ?Inversiones destinadas al uso general?, a la entrada en funcionamiento de las inversiones, por el valor de las mismas.
  
a.2) Cuentas del subgrupo 22, ?Inmovilizaciones materiales?, por la afectación al uso público de un bien.
  
b) Se abonará con cargo a:
  
b.1) La cuenta 100, ?Patrimonio?, cuando se acuerde su incorporación a patrimonio.
  
b.2) Cuentas del subgrupo 22 por la desafectación de bienes al uso general cuando no se haya incorporado su saldo a la cuenta 100, ?Patrimonio?.
  
11. Reservas.
  
111. Reserva de revalorización.
  
111. Reserva de revalorización.
  
Cuenta que recoge las revalorizaciones de elementos patrimoniales procedentes de la aplicación de una norma que así lo autorice y en los términos establecidos en la misma.
  
Figurará en el pasivo del balance, formando parte de los fondos propios.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por el importe neto de la revalorización, es decir, por la diferencia entre el cargo a las cuentas de activo comprensivas de los elementos revalorizados y el abono al fondo de amortización correspondiente.
  
b) Se cargará, por la disposición de la reserva, con abono a la cuenta que corresponda.
  
12. Resultados pendientes de aplicación.
  
120. Resultados positivos de ejercicios anteriores.
  
121. Resultados negativos de ejercicios anteriores.
  
129. Resultados del ejercicio.
  
Las cuentas de este subgrupo figurarán en el pasivo del balance, formando parte de los fondos propios, con signo positivo o negativo según corresponda.
  
120. Resultados positivos de ejercicios anteriores.
  
Resultados positivos de ejercicios anteriores no aplicados específicamente a ninguna otra cuenta ni incorporados a la de Patrimonio.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?, por los resultados positivos.
  
b) Se cargará con abono a la cuenta 100, ?Patrimonio?, en el caso de que se decida incorporar a patrimonio los resultados positivos en ella integrados.
  
121. Resultados negativos de ejercicios anteriores.
  
Resultados negativos de ejercicios anteriores no aplicados específicamente a ninguna otra cuenta ni incorporados a la de Patrimonio.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará con abono a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?, por los resultados negativos.
  
b) Se abonará con cargo a la cuenta o cuentas con las que se cancele su saldo.
  
129. Resultados del ejercicio.
  
Recoge los resultados positivos o negativos del último ejercicio cerrado, pendientes de aplicación.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a:
  
a.1) Cuentas de los grupos 6 y 7 que presenten al final del ejercicio saldo acreedor, para determinar el resultado del ejercicio.
  
a.2) La cuenta 121, ?Resultados negativos de ejercicios anteriores?, por la aplicación del resultado negativo.
  
a.3) La cuenta 100, ?Patrimonio?, por la aplicación directa a la misma del resultado negativo.
  
b) Se cargará con abono a:
  
b.1) Cuentas de los grupos 6 y 7 que presenten al final del ejercicio saldo deudor, para determinar el resultado del ejercicio.
  
b.2) La cuenta 120, ?Resultados positivos de ejercicios anteriores?, por la aplicación del resultado positivo.
  
b.3) La cuenta 100, ?Patrimonio?, por la aplicación directa a la misma del resultado positivo.
  
14. Provisiones para riesgos y gastos.
  
142. Provisión para responsabilidades.
  
143. Provisión para grandes reparaciones.
  
Las que tienen por objeto cubrir compromisos futuros y que se determinan utilizando criterios que, si bien son fiables, implican un cierto grado de subjetividad tanto en su cuantificación como en la fijación del plazo de su vencimiento.
  
Las cuentas de este subgrupo figurarán en el pasivo del balance.
  
142. Provisión para responsabilidades.
  
Importe estimado para hacer frente a responsabilidades probables o ciertas, procedentes de litigios en curso, indemnizaciones u obligaciones pendientes de cuantía indeterminada, como es el caso de avales u otras garantías similares a cargo de la entidad.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, al nacimiento de la responsabilidad o de la obligación que determina la indemnización o pago, con cargo, generalmente, a cuentas del subgrupo 62, ?Servicios exteriores?, ó 67, ?Pérdidas procedentes del inmovilizado, otras pérdidas de gestión corriente y gastos excepcionales?.
  
b) Se cargará con abono a:
  
b.1) La cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, a la sentencia firme del litigio o cuando se conozca el importe definitivo de la indemnización o pago.
  
b.2) La cuenta 790, ?Exceso de provisión para riesgos y gastos?, por el exceso de provisión.
  
143. Provisión para grandes reparaciones.
  
Las constituidas para atender a revisiones o reparaciones extraordinarias de inmovilizado material.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por la estimación del devengo anual, con cargo a la cuenta 622, ?Reparaciones y conservación?.
  
b) Se cargará con abono a:
  
b.1) La cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, por el importe de la revisión o reparación realizada.
  
b.2) La cuenta 790, ?Exceso de provisión para riesgos y gastos?, por el exceso de provisión.
  
15. Empréstitos y otras emisiones análogas.
  
150. Obligaciones y bonos.
  
155. Deudas representadas en otros valores negociables.
  
156. Intereses a largo plazo de empréstitos y otras emisiones análogas.
  
158. Empréstitos y otras emisiones análogas en moneda extranjera.
  
159. Intereses a largo plazo de empréstitos y otras emisiones análogas en moneda extranjera.
  
Recoge la financiación ajena a largo plazo obtenida a través de emisiones en masa de valores negociables.
  
Las cuentas de este subgrupo figurarán en el pasivo del balance, formando parte de la agrupación ?Acreedores a largo plazo?.
  
La parte de las deudas a largo plazo que tenga vencimiento a corto deberá figurar en el pasivo del balance en la agrupación ?Acreedores a corto plazo?; a estos efectos se traspasará el importe que representen las deudas a largo plazo con vencimiento a corto a las cuentas correspondientes del subgrupo 50, ?Empréstitos y otras emisiones análogas a corto plazo?.
  
150. Obligaciones y bonos.
  
Refleja las obligaciones y bonos en circulación cuyo vencimiento vaya a producirse en un plazo superior a un año.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por el valor de reembolso, con cargo a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, por el valor de emisión de los valores suscritos y, en su caso, a la cuenta 271, ?Gastos financieros diferidos de valores negociables?, por la diferencia entre el valor de emisión y el valor de reembolso.
  
b) Se cargará, por el importe a reembolsar de los valores, a la amortización anticipada, con abono a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, y a la cuenta 271, si procede, por la parte correspondiente a los valores amortizados anticipadamente. Al mismo tiempo se cargará la cuenta 674, ?Pérdidas por operaciones de endeudamiento?, o se abonará la cuenta 774, ?Beneficios por operaciones de endeudamiento?, por los posibles resultados negativos o positivos, respectivamente, derivados de la operación.
  
155. Deudas representadas en otros valores negociables.
  
Otros pasivos financieros representados en valores negociables, ofrecidos al ahorro público, distintos de los anteriores.
  
Su movimiento es análogo al señalado para la cuenta 150, ?Obligaciones y bonos?.
  
156. Intereses a largo plazo de empréstitos y otras emisiones análogas.
  
Recoge el importe de los intereses a pagar, con vencimiento a plazo superior a un año, de empréstitos y otras emisiones análogas.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por el importe de los intereses devengados durante el ejercicio, con cargo a la cuenta 661, ?Intereses de obligaciones y bonos?.
  
b) Se cargará, a la amortización anticipada de títulos, con abono a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?. Al mismo tiempo se cargará la cuenta 674, ?Pérdidas por operaciones de endeudamiento?, o se abonará la cuenta 774, ?Beneficios por operaciones de endeudamiento?, por los posibles resultados negativos o positivos, respectivamente, derivados de la operación.
  
158. Empréstitos y otras emisiones análogas en moneda extranjera.
  
Refleja los valores negociables en circulación con vencimiento a largo plazo emitidos en moneda extranjera.
  
Su movimiento es análogo al señalado para la cuenta 150, ?Obligaciones y bonos?, con la especialidad de que se cargará o abonará con abono o cargo a las cuentas 768, ?Diferencias positivas de cambio?, o 668, ?Diferencias negativas de cambio?, respectivamente, como consecuencia del ajuste del valor de la deuda al tipo de cambio vigente en la fecha de cierre del ejercicio, o como consecuencia de las diferencias que surjan en la cancelación anticipada.
  
159. Intereses a largo plazo de empréstitos y otras emisiones análogas en moneda extranjera.
  
Recoge el importe de los intereses a pagar, con vencimiento a plazo superior a un año, de empréstitos y otras emisiones análogas en moneda extranjera.
  
Su movimiento es análogo al señalado para la cuenta 156, ?Intereses a largo plazo de empréstitos y otras emisiones análogas?, con la especialidad de que se cargará o abonará con abono o cargo a las cuentas 768, ?Diferencias positivas de cambio?, o 668, ?Diferencias negativas de cambio?, respectivamente, como consecuencia del ajuste del valor de la deuda al tipo de cambio vigente en la fecha de cierre del ejercicio, o como consecuencia de las diferencias que surjan en la cancelación anticipada.
  
17. Deudas a largo plazo por préstamos recibidos y otros conceptos.
  
170. Deudas a largo plazo con entidades de crédito.
  
171. Deudas a largo plazo.
  
173. Proveedores de inmovilizado a largo plazo.
  
176. Intereses a largo plazo de deudas con entidades de crédito.
  
177. Intereses a largo plazo de deudas.
  
178. Deudas a largo plazo por préstamos recibidos y otros conceptos en moneda extranjera.
  
179. Intereses a largo plazo de deudas en moneda extranjera.
  
Financiación ajena a largo plazo no instrumentada en valores negociables.
  
Las cuentas de este subgrupo figurarán en el pasivo del balance, formando parte de la agrupación ?Acreedores a largo plazo?.
  
La parte de las deudas a largo plazo que tenga vencimiento a corto plazo deberá figurar en el balance en la agrupación ?Acreedores a corto plazo?; a estos efectos se traspasará el importe que representen las deudas a largo plazo con vencimiento a corto a las cuentas correspondientes del subgrupo 52, ?Deudas a corto plazo por préstamos recibidos y otros conceptos?.
  
170. Deudas a largo plazo con entidades de crédito.
  
Las contraídas con entidades de crédito por préstamos recibidos y otros débitos, con vencimiento superior a un año.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, a la formalización del préstamo, por el importe de éste, con cargo a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente- y, en su caso, a la cuenta 272, ?Gastos financieros diferidos de otras deudas?.
  
b) Se cargará, por el reintegro anticipado, total o parcial, con abono a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente- y a la cuenta 272, si procede, por la parte correspondiente a la deuda amortizada anticipadamente. Al mismo tiempo se cargará la cuenta 674, ?Pérdidas por operaciones de endeudamiento?, o se abonará la cuenta 774, ?Beneficios por operaciones de endeudamiento?, por los posibles resultados negativos o positivos, respectivamente, derivados de dicha operación.
  
171. Deudas a largo plazo.
  
Las contraídas con terceros por préstamos recibidos y otros débitos no incluidos en otras cuentas de este subgrupo, con vencimiento superior a un año.
  
Su movimiento es análogo al señalado para la cuenta 170, ?Deudas a largo plazo con entidades de crédito?.
  
173. Proveedores de inmovilizado a largo plazo.
  
Deudas con suministradores de bienes incluidos en el grupo 2 con vencimiento superior a un año.
  
Se recogerán en esta cuenta los importes cuyo vencimiento se produzca en ejercicios posteriores a aquel en que se autoriza el gasto.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, a la formalización de la adquisición de los bienes suministrados o a la formalización de un contrato de arrendamiento financiero, con cargo a cuentas del grupo 2 y, en su caso, a la cuenta 272, ?Gastos financieros diferidos de otras deudas?.
  
b) Se cargará, por la cancelación anticipada, total o parcial, de las deudas, con abono a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente- y a la cuenta 272, si procede, por la parte correspondiente a la deuda amortizada anticipadamente. Al mismo tiempo se cargará la cuenta 674, ?Pérdidas por operaciones de endeudamiento?, o se abonará la cuenta 774, ?Beneficios por operaciones de endeudamiento?, por los posibles resultados negativos o positivos, respectivamente, derivados de dicha operación.
  
176. Intereses a largo plazo de deudas con entidades de crédito.
  
Intereses a pagar, con vencimiento a largo plazo, de deudas con entidades de crédito.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por el importe de los intereses devengados en el ejercicio, con vencimiento superior a un año, con cargo a la cuenta 662, ?Intereses de deudas a largo plazo?.
  
b) Se cargará por la cancelación anticipada, total o parcial de las deudas, con abono a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?. Al mismo tiempo se cargará la cuenta 674, ?Pérdidas por operaciones de endeudamiento?, o se abonará la cuenta 774, ?Beneficios por operaciones de endeudamiento?, por los posibles resultados negativos o positivos, respectivamente, derivados de dicha operación.
  
177. Intereses a largo plazo de deudas.
  
Intereses a pagar, con vencimiento a largo plazo, de deudas que no hayan sido contraídas con entidades de crédito.
  
Su movimiento es análogo al señalado para la cuenta 176, ?Intereses a largo plazo de deudas con entidades de crédito?.
  
178. Deudas a largo plazo por préstamos recibidos y otros conceptos en moneda extranjera.
  
Las contraídas en moneda extranjera con vencimiento superior a un año.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonara con cargo a:
  
a.1) La cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente- y, en su caso, a la cuenta 272, ?Gastos financieros diferidos de otras deudas?, a la formalización del préstamo.
  
a.2) Cuentas del grupo 2 y, en su caso, a la cuenta 272, a la formalización de la adquisición de los bienes suministrados, o a la formalización de un contrato de arrendamiento financiero.
  
b) Se cargará o abonará con abono o cargo a las cuentas 768, ?Diferencias positivas de cambio?, o 668, ?Diferencias negativas de cambio?, respectivamente, como consecuencia del ajuste del valor de la deuda al tipo de cambio vigente en la fecha de cierre del ejercicio, o como consecuencia de las diferencias que surjan en la cancelación anticipada.
  
c) Se cargará, por la cancelación anticipada, total o parcial, de las deudas, con abono a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente- y a la cuenta 272, si procede, por la parte correspondiente a la deuda amortizada anticipadamente. Al mismo tiempo se cargará la cuenta 674, ?Pérdidas por operaciones de endeudamiento?, o se abonará la cuenta 774, ?Beneficios por operaciones de endeudamiento?, por los posibles resultados negativos o positivos, respectivamente, derivados de dicha operación.
  
179. Intereses a largo plazo de deudas en moneda extranjera.
  
Intereses a pagar, con vencimiento a largo plazo, de deudas contraídas en moneda extranjera.
  
Su movimiento es análogo al señalado para la cuenta 176, ?Intereses a largo plazo de deudas con entidades de crédito?, con la especialidad de que se cargará o abonará con abono o cargo a las cuentas 768, ?Diferencias positivas de cambio?, o 668, ?Diferencias negativas de cambio?, respectivamente, como consecuencia del ajuste de valor de la deuda al tipo de cambio vigente en la fecha de cierre del ejercicio, o como consecuencia de las diferencias que surjan en la cancelación anticipada.
  
18. Fianzas y depósitos recibidos a largo plazo.
  
180. Fianzas recibidas a largo plazo.
  
185. Depósitos recibidos a largo plazo.
  
Las cuentas de este subgrupo figurarán en el pasivo del balance, formando parte de la agrupación ?Acreedores a largo plazo?.
  
La parte de fianzas y depósitos recibidos a largo plazo que tenga vencimiento a corto deberá figurar en el pasivo del balance en la agrupación ?Acreedores a corto plazo?; a estos efectos se traspasará el importe que representen las fianzas y depósitos recibidos a largo plazo con vencimiento a corto a las cuentas correspondientes del subgrupo 56, ?Fianzas y depósitos recibidos y constituidos a corto plazo?.
  
180. Fianzas recibidas a largo plazo.
  
Efectivo recibido como garantía del cumplimiento de una obligación, con vencimiento superior a un año.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, a la constitución de la fianza, con cargo a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente- o a cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?, según establezca la normativa aplicable.
  
b) Se cargará con abono a:
  
b.1) La cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, o cuentas del subgrupo 57, según proceda, a la cancelación anticipada.
  
b.2) La cuenta 778, ?Ingresos extraordinarios?, por incumplimiento de la obligación afianzada que determine pérdidas en la fianza.
  
185. Depósitos recibidos a largo plazo.
  
Efectivo recibido en concepto de depósito irregular, con vencimiento superior a un año.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, a la constitución del depósito, con cargo a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, o a cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?, según establezca la normativa aplicable.
  
b) Se cargará, a la cancelación anticipada, con abono a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, o a cuentas del subgrupo 57, según proceda.
  
19. Situaciones transitorias de financiación.
  
Recoge información referente a las posibles situaciones intermedias derivadas de la emisión y amortización de obligaciones y bonos.
  
Grupo 2. Inmovilizado
  
Comprende los elementos patrimoniales de la entidad, sujeto de la contabilidad, que tengan carácter de permanencia y no estén destinados a la venta. También se incluyen en este grupo los ?gastos a distribuir en varios ejercicios?.
  
20. Inversiones destinadas al uso general.
  
200. Terrenos y bienes naturales.
  
201. Infraestructuras y bienes destinados al uso general.
  
202. Bienes comunales.
  
208. Bienes del Patrimonio histórico, artístico y cultural.
  
Inversiones en infraestructuras y bienes destinados a ser utilizados directamente por la generalidad de los ciudadanos.
  
Las cuentas de este subgrupo figurarán en el activo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargarán, por el precio de adquisición o coste de producción, con abono, generalmente, a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, o a la cuenta 780, ?Trabajos realizados para inversiones destinadas al uso general?.
  
b) Se abonarán, por el importe de las inversiones que hayan entrado en funcionamiento, con cargo a la cuenta 109, ?Patrimonio entregado al uso general?.
  
200. Terrenos y bienes naturales.
  
Solares de naturaleza urbana, fincas rústicas y otros terrenos no urbanos, minas y canteras destinadas al uso general, vías pecuarias, montes de utilización pública, parques nacionales, etcétera.
  
201. Infraestructuras y bienes destinados al uso general.
  
Inversiones en la construcción de bienes destinados al uso general o destinadas a crear, mejorar, ampliar o renovar infraestructuras de cualquier clase tales como carreteras, caminos, calles, plazas, diques, accesos marítimos, obras de abrigo y dársenas, señales marítimas y balizamiento, puentes y escolleras, canalizaciones, mobiliario urbano y demás obras públicas de aprovechamiento o utilización general.
  
202. Bienes comunales.
  
Aquellos bienes que, aun siendo de dominio público, su aprovechamiento corresponde exclusivamente al común de los vecinos de un Municipio o Entidad Local menor determinados.
  
Incluye los terrenos y bienes naturales de aprovechamiento comunal y las inversiones e infraestructuras realizadas sobre terrenos naturales.
  
208. Bienes del Patrimonio histórico, artístico y cultural.
  
Inmuebles y objetos muebles de interés artístico, histórico, paleontológico, arqueológico, etnográfico, científico o técnico.
  
Excepcionalmente los bienes que se destinen de forma fundamental a la prestación de servicios públicos o administrativos, podrán ser considerados, a efectos contables, inmovilizado material.
  
21. Inmovilizaciones inmateriales.
  
210. Gastos de investigación y desarrollo.
  
212. Propiedad industrial.
  
215. Aplicaciones informáticas.
  
216. Propiedad intelectual.
  
217. Derechos sobre bienes en régimen de arrendamiento financiero.
  
Conjunto de bienes intangibles y derechos, susceptibles de valoración económica, que cumplen, además, las características de permanencia en el tiempo y utilización en la producción de bienes y servicios públicos o constituyen una fuente de recursos del sujeto contable.
  
Las cuentas de este subgrupo figurarán en el activo del balance.
  
210. Gastos de investigación y desarrollo.
  
Investigación: Estudio original y planificado realizado con el fin de obtener nuevos conocimientos científicos o tecnológicos.
  
Desarrollo: Es la aplicación concreta de los logros obtenidos en la investigación.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por el importe de los gastos que deben figurar en esta cuenta, con abono a la cuenta 781, ?Trabajos realizados para el inmovilizado inmaterial?.
  
b) Se abonará con cargo a:
  
b.1) La cuenta 670, ?Pérdidas procedentes del inmovilizado inmaterial?, por la baja en inventario.
  
b.2) La cuentas 212, ?Propiedad industrial?, 215, ?Aplicaciones informáticas?, o 216, ?Propiedad intelectual?, según proceda, por ser positivos y, en su caso, inscritos en el correspondiente Registro Público los resultados de investigación y desarrollo.
  
Cuando se trate de investigación y desarrollo por encargo a empresas, a universidades u otras instituciones dedicadas a la investigación científica o tecnológica, el movimiento de la cuenta 210 es también el que se acaba de indicar.
  
212. Propiedad industrial.
  
Importe satisfecho por la propiedad o por el derecho al uso o a la concesión del uso de las distintas manifestaciones de la propiedad industrial.
  
Esta cuenta comprenderá también los gastos realizados en investigación y desarrollo cuando los resultados de los respectivos proyectos fuesen positivos y, cumpliendo los necesarios requisitos legales, se inscribieran en el correspondiente Registro.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará con abono a:
  
a.1) Generalmente, la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, por la adquisición.
  
a.2) La cuenta 210, ?Gastos de investigación y desarrollo?, por ser positivos e inscritos en el correspondiente Registro Público los resultados de investigación y desarrollo.
  
a.3) La cuenta 400, por los desembolsos exigidos para la inscripción en el correspondiente Registro.
  
b) Se abonará, generalmente, por las enajenaciones, con cargo a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?. Al mismo tiempo se cargará la cuenta 670, ?Pérdidas procedentes del inmovilizado inmaterial?, o se abonará la cuenta 770, ?Beneficios procedentes del inmovilizado inmaterial?, por los posibles resultados negativos o positivos, respectivamente, derivados de la operación.
  
215. Aplicaciones informáticas.
  
Importe satisfecho por la propiedad o el derecho al uso de programas informáticos, o bien, el coste de producción de los elaborados por el propio sujeto contable, cuando esté prevista su utilización en varios ejercicios.
  
Su movimiento es análogo al señalado para la cuenta 212, ?Propiedad industrial?.
  
216. Propiedad intelectual.
  
Importe satisfecho por la propiedad, o por el derecho a uso, o a la concesión del uso de las distintas manifestaciones de la propiedad intelectual.
  
Su movimiento es análogo al señalado para la cuenta 212, ?Propiedad industrial?.
  
217. Derechos sobre bienes en régimen de arrendamiento financiero.
  
Valor del derecho de uso y de opción de compra sobre los bienes que la entidad utiliza en régimen de arrendamiento financiero.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, a la formalización del contrato, por el valor al contado del bien, con abono a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, y a las cuentas 523, ?Proveedores de inmovilizado a corto plazo?, y 173, ?Proveedores de inmovilizado a largo plazo?, por el importe de las cuotas aplazadas con vencimiento inferior y superior a un año, respectivamente.
  
b) Se abonará, al finalizar el contrato, con cargo a la cuenta de inmovilizado correspondiente.
  
22. Inmovilizaciones materiales.
  
220. Terrenos y bienes naturales.
  
221. Construcciones.
  
222. Instalaciones técnicas.
  
223. Maquinaria.
  
224. Utillaje.
  
226. Mobiliario.
  
227. Equipos para procesos de información.
  
228. Elementos de transporte.
  
229. Otro inmovilizado material.
  
Elementos patrimoniales tangibles, muebles o inmuebles, que se utilizan de manera continuada por el sujeto contable en la producción de bienes y servicios públicos y que no están destinados a la venta.
  
Se diferenciará, con el debido desarrollo en cuentas de cuatro dígitos, el inmovilizado material terminado del inmovilizado en adaptación, construcción o montaje, cuando el sistema de gestión de inventario así lo permita.
  
Las cuentas de este subgrupo figurarán en el activo del balance.
  
Su movimiento, salvo para la cuenta 225, es el siguiente:
  
a) Se cargarán con abono a:
  
a.1) Generalmente, la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, o la cuenta 782, ?Trabajos realizados para el inmovilizado material?, por el precio de adquisición o coste de producción.
  
a.2) La cuenta 100, ?Patrimonio?, o la cuenta 109, ?Patrimonio entregado al uso general?, según proceda, en el caso de desafectación de bienes de uso general.
  
b) Se abonarán, generalmente, por las enajenaciones con cargo a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?. Al mismo tiempo se cargará la cuenta 671, ?Pérdidas procedentes del inmovilizado material?, o se abonará la cuenta 771, ?Beneficios procedentes del inmovilizado material?, por los posibles resultados negativos o positivos, respectivamente, derivados de la operación.
  
220. Terrenos y bienes naturales.
  
Solares de naturaleza urbana, fincas rústicas, otros terrenos no urbanos, como por ejemplo montes del Estado, reservas y cotos de caza, minas y canteras.
  
221. Construcciones.
  
Edificaciones en general, cualquiera que sea su destino.
  
Se incluyen los edificios administrativos, comerciales, educativos, deportivos, residencias, centros sanitarios, refugios y casas forestales, viveros, cuadras y establos, tanatorios y cementerios, etcétera.
  
222. Instalaciones técnicas.
  
Unidades complejas de uso especializado que comprenden: edificaciones, maquinaria, material, piezas o elementos, incluidos los sistemas informáticos que, aun siendo separables por naturaleza, están ligados de forma definitiva para su funcionamiento y sometidos al mismo ritmo de amortización; se incluirán asimismo, los repuestos o recambios válidos exclusivamente para este tipo de instalaciones.
  
223. Maquinaria.
  
Conjunto de máquinas mediante las cuales se realiza la extracción, elaboración o tratamiento de los productos o se utilizan para la prestación de servicios que constituyen la actividad del sujeto contable.
  
Se incluirán aquellos elementos de transporte interno que se destinen al traslado de personal, animales, materiales y mercaderías dentro de factorías, talleres, etc., sin salir al exterior.
  
224. Utillaje.
  
Conjunto de utensilios o herramientas que se pueden utilizar autónomamente o conjuntamente con la maquinaria, incluidos los moldes y las plantillas.
  
Se hará un recuento físico anual, con objeto de determinar las pérdidas producidas en el ejercicio, abonándose esta cuenta con cargo a la cuenta 676, ?Otras pérdidas de gestión corriente?.
  
226. Mobiliario.
  
Mobiliario, material y equipos de oficina, con excepción de los que deban figurar en la cuenta 227, ?Equipos para procesos de información?.
  
227. Equipos para procesos de información.
  
Ordenadores y demás conjuntos electrónicos.
  
228. Elementos de transporte.
  
Vehículos de toda clase utilizables para el transporte terrestre, marítimo o aéreo de personas, animales, materiales o mercaderías, excepto los que se deban registrar en la cuenta 223, ?Maquinaria?.
  
229. Otro inmovilizado material.
  
Cualesquiera otras inmovilizaciones materiales no incluidas en las demás cuentas de este subgrupo, como los fondos bibliográficos y documentales o el ganado afecto a actividades de investigación.
  
Se incluirán en esta cuenta los envases y embalajes que por sus características deban considerarse como inmovilizado y los repuestos para inmovilizado cuyo ciclo de almacenamiento sea superior a un año.
  
23. Inversiones gestionadas para otros entes públicos.
  
230. Inversiones gestionadas para otros entes públicos.
  
230. Inversiones gestionadas para otros entes públicos.
  
Bienes que, siendo adquiridos o construidos con cargo al Presupuesto de gastos de la entidad, sujeto contable, debe ser transferida su titularidad necesariamente a otra entidad una vez finalizado el procedimiento de adquisición o finalizada la obra y con independencia de que la entidad destinataria participe o no en su financiación.
  
Figurará en el activo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
Se cargará, por el precio de adquisición o coste de producción, con abono, generalmente, a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, o a la cuenta 783, ?Trabajos realizados para inversiones gestionadas?.
  
Se abonará, por la entrega de los bienes o de las obras ejecutadas, con cargo a la cuenta 656, ?Subvenciones de capital?.
  
25. Inversiones financieras permanentes.
  
250. Inversiones financieras permanentes en capital y patrimonio.
  
2500. Inversiones financieras permanentes en capital.
  
2502. Inversiones financieras permanentes en patrimonio
  
251. Valores de renta fija.
  
252. Créditos a largo plazo.
  
253. Créditos a largo plazo por enajenación de inmovilizado.
  
256. Intereses a largo plazo de valores de renta fija.
  
257. Intereses a largo plazo de créditos.
  
259. Desembolsos pendientes sobre acciones.
  
Inversiones financieras permanentes, cualquiera que sea su forma de instrumentación, incluidos los intereses devengados, con vencimiento superior a un año.
  
La parte de las inversiones a largo plazo que tenga vencimiento a corto deberá figurar en el activo del balance en la agrupación ?Inversiones financieras temporales?; a estos efectos se traspasará el importe que represente la inversión permanente con vencimiento a corto plazo, incluidos en su caso los intereses devengados, a las cuentas correspondientes del subgrupo 54 €Inversiones financieras temporales?.
  
250. Inversiones financieras permanentes en capital y patrimonio.
  
2500. Inversiones financieras permanentes en capital.
  
Inversiones a largo plazo en derechos sobre el capital - acciones con o sin cotización en un mercado secundario organizado u otros valores - de empresas.
  
Figurará en el activo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará: Cuando el sujeto contable efectúe aportaciones patrimoniales a la entidad pública participada, por el importe de tales aportaciones, con abono, generalmente, a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?.
  
b) Se abonará, generalmente, por las enajenaciones, con cargo a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, y si existen desembolsos pendientes con cargo a la cuenta 259. Al mismo tiempo se cargará la cuenta 666, ?Pérdidas en valores negociables?, o se abonará la cuenta 766, ?Beneficios en valores negociables?, por los posibles resultados negativos o positivos, respectivamente, derivados de la operación.
  
2502. Inversiones financieras permanentes en patrimonio.
  
Inversiones a largo plazo resultantes de la titularidad de todo o de una parte del patrimonio de entidades públicas que realicen actividades de prestación de servicios o de producción de bienes susceptibles de contraprestación económica y que no estén materializadas en acciones o participaciones en el capital de sociedades mercantiles que deberán registrarse en la subcuenta 2500.
  
Figurará en el activo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará cuando el sujeto contable efectúe aportaciones patrimoniales a la entidad pública participada, por el importe de tales aportaciones, con abono, generalmente, a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?.
  
b) Se abonará:
  
b.1) A la disolución de la entidad con cargo y abono, respectivamente, a las cuentas de activo y de pasivo que hayan de servir de contrapartida, en función de su naturaleza, al integrarse los bienes y derechos de la entidad disuelta en el conjunto del activo del sujeto contable titular de la participación y al asumir éste las deudas de aquélla.
  
b.2) Por las enajenaciones que pudieran acordarse, con cargo a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?.
  
251. Valores de renta fija.
  
Inversiones a largo plazo, por suscripción o adquisición de obligaciones, bonos u otros valores de renta fija, incluidos aquellos que fijan su rendimiento en función de índices o sistemas análogos.
  
Figurará en el activo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, a la suscripción o compra, por el precio de adquisición, excluidos los intereses explícitos devengados y no vencidos, con abono, generalmente, a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?.
  
b) Se abonará, generalmente, por la enajenación o amortización anticipada, con cargo a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?. Al mismo tiempo se cargará la cuenta 666, ?Pérdidas en valores negociables?, o se abonará la cuenta 766, ?Beneficios en valores negociables?, por los posibles resultados negativos o positivos, respectivamente, derivados de la operación.
  
252. Créditos a largo plazo.
  
Préstamos y otros créditos concedidos a terceros con vencimiento superior a un año.
  
Figurará en el activo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, a la formalización del crédito, por el importe de éste, con abono, generalmente, a la cuenta 400 €Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?.
  
b) Se abonará, con cargo a:
  
b.1) La cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, por el reintegro anticipado, total o parcial.
  
b.2) La cuenta 667, ?Pérdidas de créditos?, por las insolvencias firmes.
  
253. Créditos a largo plazo por enajenación de inmovilizado.
  
Créditos a terceros cuyo vencimiento sea superior a un año, con origen en operaciones de enajenación de inmovilizado.
  
Figurará en el activo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por el importe de dichos créditos, con abono a las cuentas de inmovilizado correspondientes.
  
b) Se abonará con cargo a:
  
b.1) La cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, por el reintegro anticipado, total o parcial.
  
b.2) La cuenta 667, ?Pérdidas de créditos?, por las insolvencias firmes.
  
256. Intereses a largo plazo de valores de renta fija.
  
Intereses a cobrar, con vencimiento superior a un año, de valores de renta fija.
  
Figurará en el activo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará con abono a:
  
a.1) La cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, a la suscripción o compra de los valores, por el importe de los intereses explícitos devengados y no vencidos cuyo vencimiento sea superior a un año.
  
a.2) La cuenta 761, ?Ingresos de valores de renta fija?, por los intereses devengados y no vencidos durante el ejercicio, tanto implícitos como explícitos cuyo vencimiento sea superior a un año.
  
b) Se abonará, generalmente, por la enajenación o amortización anticipada de valores con cargo a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?. Al mismo tiempo se cargará la cuenta 666, ?Pérdidas en valores negociables?, o se abonará la cuenta 766, ?Beneficios en valores negociables- por los posibles resultados negativos o positivos, respectivamente, derivados de la operación.
  
257. Intereses a largo plazo de créditos.
  
Intereses a cobrar, con vencimiento superior a un año, de créditos a largo plazo.
  
Figurará en el activo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por los intereses devengados y no vencidos durante el ejercicio, tanto implícitos como explícitos, cuyo vencimiento sea superior a un año, con abono a la cuenta 762, ?Ingresos de créditos a largo plazo?.
  
b) Se abonará, con cargo a:
  
b.1) La cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, por el reintegro anticipado, total o parcial.
  
b.2) La cuenta 667, ?Pérdidas de créditos?, por ellas insolvencias firmes.
  
259. Desembolsos pendientes sobre acciones.
  
Desembolsos pendientes, no exigidos, sobre acciones.
  
Figurará en el pasivo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, a la adquisición o suscripción de las acciones, por el importe pendiente de desembolsar, con cargo a la cuenta 2500, ?Inversiones financieras permanentes en capital?.
  
b) Se cargará, por los desembolsos que se vayan exigiendo, con abono a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, o a la cuenta 2500, por los saldos pendientes, cuando se enajenen acciones no desembolsadas totalmente.
  
26. Fianzas y depósitos constituidos a largo plazo.
  
260. Fianzas constituidas a largo plazo.
  
265. Depósitos constituidos a largo plazo.
  
Las cuentas de este subgrupo figurarán en el activo del balance.
  
La parte de fianzas y depósitos a largo plazo que tenga vencimiento a corto deberá figurar en el activo del balance en la agrupación ?Activo circulante?; a estos efectos se traspasará el importe que representen las fianzas y depósitos constituidos a largo plazo con vencimiento a corto a las cuentas correspondientes del subgrupo 56, ?Fianzas y depósitos recibidos y constituidos a corto plazo?.
  
260. Fianzas constituidas a largo plazo.
  
Efectivo entregado como garantía del cumplimiento de una obligación, a plazo superior a un año.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, a la constitución, por el efectivo entregado, con abono a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, o a cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?, según establezca la normativa aplicable.
  
b) Se abonará con cargo a:
  
b.1) La cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, o a cuentas del subgrupo 57, a la cancelación anticipada, según proceda.
  
b.2) La cuenta 678, ?Gastos extraordinarios?, por incumplimiento de la obligación afianzada que determine pérdidas en la fianza.
  
265. Depósitos constituidos a largo plazo.
  
Efectivo entregado en concepto de depósito irregular a plazo superior a un año.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, a la constitución, por el efectivo entregado, con abono a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, o a cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?, según establezca la normativa aplicable.
  
b) Se abonará, a la cancelación anticipada, con cargo a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, o a cuentas del subgrupo 57, según proceda.
  
27. Gastos a distribuir en varios ejercicios.
  
270. Gastos de formalización de deudas.
  
271. Gastos financieros diferidos de valores negociables.
  
272. Gastos financieros diferidos de otras deudas.
  
Gastos que se difieren por la entidad por considerar que tienen proyección económica futura.
  
Las cuentas de este subgrupo figurarán en el activo del balance.
  
270. Gastos de formalización de deudas.
  
Gastos de emisión de valores de renta fija y de formalización y modificación de deudas.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por el importe de los gastos realizados, con abono a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, o, en su caso, a la cuenta 787, ?Incorporación al activo de gastos de formalización de deudas?.
  
b) Se abonará, por el importe que deba imputarse a resultados, con cargo a la cuenta 669, ?Otros gastos financieros?.
  
271. Gastos financieros diferidos de valores negociables.
  
Recoge la diferencia entre el valor de reembolso y el valor de emisión de valores de renta fija y otros pasivos análogos.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por dicha diferencia, con abono a cuentas del subgrupo 15, ?Empréstitos y otras emisiones análogas?, y, en su caso, a cuentas del subgrupo 50, ?Empréstitos y otras emisiones análogas a corto plazo?.
  
b) Se abonará con cargo a:
  
b.1) La cuenta 661, ?Intereses de obligaciones y bonos?, por los intereses implícitos diferidos correspondientes al ejercicio.
  
b.2) Cuentas del subgrupo 15, en caso de amortización anticipada de los valores.
  
272. Gastos financieros diferidos de otras deudas.
  
Recoge, generalmente, la diferencia entre el valor de reembolso y la cantidad recibida en deudas distintas a las representadas en valores de renta fija.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por dicha diferencia, con abono a cuentas del subgrupo 17, ?Deudas a largo plazo por préstamos recibidos y otros conceptos?, y, en su caso, a cuentas del subgrupo 52, ?Deudas a corto plazo por préstamos recibidos y otros conceptos?.
  
b) Se abonará con cargo a:
  
b.1) La cuenta 662, ?Intereses de deudas a largo plazo?, por los intereses implícitos diferidos correspondientes al ejercicio.
  
b.2) Cuentas del subgrupo 17, por la cancelación anticipada de deudas.
  
28. Amortización acumulada del inmovilizado.
  
281. Amortización acumulada del inmovilizado inmaterial.
  
282. Amortización acumulada del inmovilizado material.
  
Expresión contable de la distribución en el tiempo de las inversiones en inmovilizado por su utilización en la actividad de la entidad, sujeto contable.
  
Las cuentas de este subgrupo figurarán en el activo del balance minorando la inversión a que corresponden.
  
281. Amortización acumulada del inmovilizado inmaterial.
  
Importe acumulado de las correcciones valorativas por la depreciación del inmovilizado inmaterial realizadas de acuerdo con un plan sistemático.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por la dotación anual, con cargo a la cuenta 681, ?Amortización del inmovilizado inmaterial?.
  
b) Se cargará, cuando se enajene el inmovilizado inmaterial o se produzca la baja en el inventario por cualquier otro motivo, con abono a cuentas del subgrupo 21, ?Inmovilizaciones inmateriales?.
  
282. Amortización acumulada del inmovilizado material.
  
Importe acumulado de las correcciones valorativas por la depreciación del inmovilizado material realizadas de acuerdo con un plan sistemático.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por la dotación anual, con cargo a la cuenta 682, ?Amortización del inmovilizado material?.
  
b) Se cargará, cuando se enajene el inmovilizado material o se produzca la baja en el inventario por cualquier otro motivo, con abono a cuentas del subgrupo 22, ?Inmovilizaciones materiales?.
  
29. Provisiones de inmovilizado.
  
297. Provisión por depreciación de valores negociables y participaciones en patrimonio a largo plazo.
  
297. Provisión por depreciación de valores negociables y participaciones en patrimonio a largo plazo.
  
Importe de las correcciones valorativas por pérdidas reversibles en los valores integrantes del inmovilizado financiero. La estimación de tales pérdidas deberá realizarse de forma sistemática en el tiempo y en todo caso, al cierre del ejercicio.
  
Figurará en el activo del balance minorando la inversión a que corresponde.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por el importe de la pérdida estimada, con cargo a la cuenta 696, ?Dotación a la provisión para valores negociables y participaciones en patrimonio a largo plazo?.
  
b) Se cargará con abono a:
  
b.1) La cuenta 796, ?Exceso de provisión para valores negociables y participaciones en patrimonio a largo plazo?, cuando desaparezcan las causas que determinaron la dotación a la provisión.
  
b.2) Cuentas del subgrupo 25, ?Inversiones financieras permanentes?, cuando se enajene el inmovilizado financiero o se produzca la baja en el inventario por cualquier otro motivo.
  
Grupo 3. Existencias
  
Comprende, para entidades que realicen operaciones de carácter industrial o comercial, las mercaderías, materias primas, otros aprovisionamientos, productos en curso, productos semiterminados, productos terminados y subproductos, residuos y materiales recuperados. Cada entidad desarrollará tantas cuentas como su actividad exija.
  
30. Comerciales.
  
300. Mercaderías A.
  
301. Mercaderías B.
  
Mercaderías adquiridas por la entidad, sujeto de la contabilidad, destinadas a la venta sin que las mismas experimenten transformación alguna.
  
Figurarán en el activo del balance y solamente funcionarán con motivo del cierre del ejercicio.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonarán, al cierre del ejercicio, por el importe del inventario de existencias iniciales, con cargo a la cuenta 610, ?Variación de existencias de mercaderías?.
  
b) Se cargarán, por el importe del inventario de existencias de final del ejercicio que se cierra, con abono a la cuenta 610.
  
Si existieran mercaderías en camino, propiedad de la entidad, figurarán como existencias al cierre del ejercicio de las respectivas cuentas del subgrupo 30. Esta regla se aplicará igualmente cuando se encuentren en camino productos, materias primas, etc., incluidos en los subgrupos siguientes.
  
31. Materias primas.
  
310. Materias primas A.
  
311. Materias primas B.
  
Son aquellas que, mediante elaboración o transformación, se destinan a formar parte de los productos fabricados por la entidad, sujeto de la contabilidad.
  
Figurarán en el activo del balance y solamente funcionarán con motivo del cierre del ejercicio.
  
Su movimiento es análogo al del subgrupo 30.
  
32. Otros aprovisionamientos.
  
320. Elementos y conjuntos incorporables.
  
321. Combustibles.
  
322. Repuestos.
  
325. Materiales diversos.
  
326. Embalajes.
  
327. Envases.
  
328. Material de oficina.
  
320. Elementos y conjuntos incorporables.
  
Son los fabricados normalmente fuera de la entidad y adquiridos por ésta para incorporarlos a su producción sin someterlos a transformación.
  
321. Combustibles.
  
Materias energéticas susceptibles de almacenamiento.
  
322. Repuestos.
  
Piezas destinadas a ser montadas en instalaciones, equipos o máquinas en sustitución de otras semejantes. Se incluyen las que tengan un ciclo de almacenamiento inferior a un año.
  
325. Materiales diversos.
  
Otras materias de consumo que no han de incorporarse al producto fabricado. En esta cuenta se contabilizará material de diversa índole relacionado con la actividad de la entidad, sujeto de la contabilidad.
  
326. Embalajes.
  
Cubiertas o envolturas, generalmente irrecuperables, destinadas a resguardar productos o mercaderías que han de transportarse.
  
327. Envases.
  
Recipientes o vasijas, normalmente destinados a la venta, juntamente con el producto que contienen.
  
328. Material de oficina.
  
El destinado a la finalidad que indica su denominación, salvo que la entidad opte por considerar que el material de oficina adquirido durante el ejercicio es objeto de consumo en el mismo.
  
Las cuentas 320/328 figurarán en el activo del balance, y su movimiento es análogo al del subgrupo 30.
  
33. Productos en curso
  
330. Productos en curso A.
  
331. Productos en curso B.
  
Son aquellos que, en fin de ejercicio, se encuentran en fase de elaboración o transformación y que no deban registrarse en las cuentas de los subgrupos 34 ó 36.
  
Figurarán en el activo del balance, y solamente funcionarán con motivo del cierre del ejercicio.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonarán, al cierre del ejercicio, por el importe del inventario de existencias iniciales, con cargo a la cuenta 710, ?Variación de existencias de productos en curso?.
  
b) Se cargarán, por el importe del inventario de existencias al final del ejercicio que se cierra, con abono a la cuenta 710.
  
34. Productos semiterminados.
  
340. Productos semiterminados A.
  
341. Productos semiterminados B.
  
Son los fabricados por la entidad, sujeto de la contabilidad, que han de ser objeto de una transformación o elaboración antes de ser enajenados o consumidos.
  
Figurarán en el activo del balance y su movimiento es análogo al del subgrupo 33.
  
35. Productos terminados.
  
350. Productos terminados A.
  
351. Productos terminados B.
  
En este subgrupo se contabilizan aquellos productos fabricados por la entidad, sujeto a la contabilidad, que se destinen al consumo final o a su utilización por otras entidades públicas o privadas.
  
Figurarán en el activo del balance y su movimiento es análogo al del subgrupo 33.
  
36. Subproductos, residuos y materiales recuperados.
  
360. Subproductos A.
  
361. Subproductos B.
  
365. Residuos A.
  
366. Residuos B.
  
368. Materiales recuperados A.
  
369. Materiales recuperados B.
  
Subproductos: Los de carácter secundario o accesorio al proceso principal de fabricación.
  
Residuos: Los obtenidos inevitablemente y a la vez que los productos o subproductos, cuando tengan algún valor intrínseco y puedan ser usados o vendidos.
  
Materiales recuperados: Aquellos que, por tener valor intrínseco, entran nuevamente en almacén después de haber sido utilizados en el proceso productivo.
  
Las cuentas 360/369 figurarán en el activo del balance y su movimiento es análogo al del subgrupo 33.
  
39. Provisiones por depreciación de existencias.
  
390. Provisión por depreciación de mercaderías.
  
391. Provisión por depreciación de materias primas.
  
392. Provisión por depreciación de otros aprovisionamientos.
  
393. Provisión por depreciación de productos en curso.
  
394. Provisión por depreciación de productos semiterminados.
  
395. Provisión por depreciación de productos terminados.
  
396. Provisión por depreciación de subproductos, residuos y materiales recuperados.
  
Expresión contable de pérdidas reversibles, que se ponen de manifiesto con motivo del inventario de existencias de cierre de ejercicio.
  
Figurarán en el activo del balance minorando las existencias a que corresponden.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonarán, por la dotación que se realice en el ejercicio que se cierra, con cargo a la cuenta 693 €Dotación a la provisión de existencias?.
  
b) Se cargarán, por la dotación efectuada en el ejercicio precedente, con abono a la cuenta 793 €Provisión de existencias aplicada?.
  
Grupo 4. Acreedores y Deudores
  
Operaciones derivadas de relaciones con terceros, excepto aquéllas, que por su naturaleza, correspondan a cuentas incluidas en los grupos 1, 2 y 5.
  
40. Acreedores presupuestarios.
  
400. Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente.
  
4000. Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente.
  
4001. Acreedores por pagos propuestos. Presupuesto de gastos corriente.
  
4002. Acreedores por pagos ordenados. Presupuesto de gastos corriente.
  
401. Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuestos de gastos cerrados.
  
4010. Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos cerrados.
  
4011. Acreedores por pagos propuestos. Presupuesto de gastos cerrados
  
4012. Acreedores por pagos ordenados. Presupuesto de gastos cerrados.
  
405. Acreedores por operaciones comerciales. Presupuesto corriente.
  
406. Acreedores por operaciones comerciales. Presupuestos cerrados.
  
408. Acreedores por devolución de ingresos.
  
409. Acreedores por operaciones pendientes de aplicar a presupuesto.
  
Obligaciones a pagar a cargo de la entidad como consecuencia de la ejecución del presupuesto.
  
400. Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente.
  
Figurará en el pasivo del balance, formando parte de la agrupación ?Acreedores a corto plazo?, funcionará a través de sus divisionarias:
  
4000. Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente.
  
Obligaciones reconocidas durante el período de vigencia del presupuesto con cargo a los créditos figurados en el mismo.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por las obligaciones presupuestarias reconocidas, con cargo a:
  
a.1) Cuentas del grupo 1, en los casos, entre otros, de reembolso anticipado del pasivo exigible a largo plazo, así como en los de devolución anticipada de fianzas y depósitos recibidos a largo plazo.
  
a.2) Cuentas del grupo 2, por las inversiones destinadas al uso general y en gestión, así como las realizadas en inmovilizado material, inmaterial y financiero, y por la constitución de fianzas y depósitos a largo plazo.
  
a.3) Cuentas del grupo 5, en los casos de reembolso del pasivo exigible a corto plazo, inversiones financieras temporales así como la constitución de fianzas y depósitos a corto plazo.
  
a.4) Cuentas del grupo 6, por los gastos y pérdidas.
  
a.5) La cuenta 409, ?Acreedores por operaciones pendientes de aplicar a presupuesto?, por su imputación presupuestaria.
  
a.6) La cuenta 411 €Acreedores por periodificación de gastos presupuestarios?, cuando al vencimiento de la obligación se expida el correspondiente acto de reconocimiento y liquidación.
  
a.7) La cuenta 5585 «Libramientos para provisiones de fondos pendientes de pago?, por el libramiento de fondos con el carácter de «pagos a justificar» o para reposiciones de anticipos de caja fija.
  
a.8) La cuenta 634, ?Ajustes negativos en la imposición indirecta?, por el importe de la regularización anual.
  
En el caso de anulación de obligaciones reconocidas el asiento a realizar será idéntico pero de signo negativo.
  
b) Se cargará con abono a la subcuenta 4001 €Acreedores por pagos propuestos. Presupuesto de Gastos Corrientes?, por la propuesta de pago.
  
La suma de su haber indicará el total de obligaciones presupuestarias reconocidas durante el ejercicio. La de su debe, el total de obligaciones presupuestarias cuyo pago se ha propuesto.
  
Su saldo, acreedor, recogerá las obligaciones reconocidas cuyo pago no ha sido propuesto.
  
El día 1 de enero, en el asiento de apertura, el saldo de esta subcuenta en 31 de diciembre anterior aparecerá directamente, sin necesidad de ningún asiento, en la subcuenta 4010 Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos cerrados?.
  
4001. Acreedores por pagos propuestos. Presupuesto de gastos corriente.
  
Recoge las propuestas de pago en el ejercicio referentes a obligaciones reconocidas con cargo al presupuesto vigente.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a la subcuenta 4000 «Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de Gastos corriente», por las obligaciones cuyo pago se propone. Este asiento será de signo negativo en caso de anulación de la propuesta de pago.
  
b) Se cargará con abono a la subcuenta 4002 «Acreedores por pagos ordenados. Presupuesto de Gastos Corrientes», por la ordenación del pago. Este asiento será de signo negativo en caso de anulación de la orden de pago
  
La suma de su haber indicará el total de propuestas de pago correspondientes a obligaciones reconocidas en el ejercicio corriente. La de su debe, el total de órdenes de pago.
  
Su saldo, acreedor, recogerá el total de propuestas de pago cuyo pago no ha sido aún ordenado, referente a obligaciones reconocidas con cargo al presupuesto corriente. El día 1 de enero en el asiento de apertura el saldo de esta subcuenta en 31 de diciembre anterior aparecerá directamente, sin necesidad de ningún asiento, en la subcuenta 4011 «Acreedores por pagos propuestos. Presupuestos de gastos cerrados»
  
4002. Acreedores por pagos ordenados. Presupuesto de gastos corriente.
  
Recoge los pagos ordenados en el ejercicio referentes a las obligaciones reconocidas con cargo al presupuesto vigente.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a la subcuenta 4001 €Acreedores por pagos propuestos. Presupuesto de Gastos corriente- por los pagos ordenados. Este asiento será de signo negativo en caso de anulación de pagos ordenados que aún no han sido pagados.
  
Se cargará con abono a:
  
b.1) Cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?, por el importe de los pagos efectuados.
  
b.2) La cuenta 410, ?Acreedores por IVA soportado?, por el importe de la regularización anual negativa de la imposición indirecta.
  
b.3) La cuenta 554, ?Cobros pendientes de aplicación?, por el importe de los reintegros relativos al presupuesto de gastos en vigor cuando la normativa presupuestaria aplicable a la entidad, sujeto contable, así lo prevea. Este asiento será de signo negativo.
  
b.4) La subcuenta 579 €Formalización?, por el importe de los documentos practicados en los pagos realizados y, en general, por los pagos virtuales derivados de operaciones en las que el ente, es a la vez, acreedor.
  
La suma de su haber indicará los pagos ordenados correspondientes a obligaciones reconocidas en el ejercicio corriente. La de su debe, el total de pagos ordenados correspondientes a obligaciones reconocidas en el ejercicio, hechos efectivos.
  
Su saldo, acreedor, recogerá el importe de pagos ordenados pendientes de hacer efectivos. El día 1 de enero, en el asiento de apertura, el saldo de esta subcuenta en 31 de diciembre anterior aparecerá directamente, sin necesidad de ningún asiento, en la subcuenta 4012 €Acreedores por pagos ordenados. Presupuesto de gastos cerrados?.
  
401. Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuestos de gastos cerrados.
  
Figurará en el pasivo del balance, formando parte de la agrupación ?Acreedores a corto plazo?, funcionará a través de sus divisionarios.
  
4010. Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuestos de gastos cerrados.
  
Recoge en 1 de enero el saldo de obligaciones reconocidas con cargo a créditos de presupuestos vigentes en ejercicios anteriores, cuyo pago no ha sido ordenado en 31 de diciembre del precedente.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a:
  
a.1) La subcuenta 6790, ?Pérdida por la modificación de obligaciones de presupuestos cerrados?, o bien la cuenta de balance a que el gasto presupuestario se hubiera imputado, por la rectificación al alza del saldo entrante de las obligaciones reconocidas en ejercicios anteriores.
  
a.2) La subcuenta 7790, ?Beneficio por la modificación de obligaciones de presupuestos cerrados- o bien la cuenta de balance a que el gasto presupuestario se hubiera imputado, por la rectificación a la baja del saldo entrante de las obligaciones reconocidas en ejercicios anteriores. Este asiento será de signo negativo.
  
b) Se cargará con abono a la subcuenta 4011 €Acreedores por pagos propuestos. Presupuesto de gastos cerrados?, por las propuestas de pago.
  
La suma de su haber indicará el total de obligaciones reconocidas con cargo a presupuestos de ejercicios anteriores cuyo pago no había sido propuesto en 31 de diciembre del precedente. La de su debe, el total de las propuestas de pago correspondientes a obligaciones de presupuestos cerrados.
  
Su saldo, acreedor, recogerá las obligaciones de presupuestos cerrados cuyo pago no ha sido propuesto.
  
4011. Acreedores por pagos propuestos. Presupuestos de gastos cerrados.
  
Recoge las propuestas de pago referentes a obligaciones reconocidas en ejercicios anteriores, cuyo pago no ha sido ordenado en 31 de diciembre del precedente, así como las que se realicen en el ejercicio de obligaciones reconocidas en ejercicios anteriores.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a:
  
a.1) La subcuenta 6790, ?Pérdida por la modificación de obligaciones de presupuestos cerrados?, o bien la cuenta de balance a que el gasto presupuestario se hubiera imputado, por la rectificación al alza del saldo entrante de las propuestas de pago de ejercicios anteriores.
  
a.2) La subcuenta 7790, ?Beneficio por la modificación de obligaciones de presupuestos cerrados- o bien la cuenta de balance a que el gasto presupuestario se hubiera imputado, por la rectificación a la baja del saldo entrante de las propuestas de pago de ejercicios anteriores. Este asiento será de signo negativo.
  
a.3) La subcuenta 4010, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuestos de gastos cerrados?, por las propuestas de pago.
  
b) Se cargará con abono a la subcuenta 4012 €Acreedores por pagos propuestos. Presupuesto de gastos cerrados?, por la ordenación del pago.
  
La suma de su haber recogerá los pagos propuestos correspondientes a obligaciones reconocidas en ejercicios anteriores. La de su debe, los pagos ordenados.
  
Su saldo acreedor, recogerá el importe de pagos propuestos pendientes de ordenar correspondientes a obligaciones reconocidas con cargo a presupuestos cerrados.
  
4012. Acreedores por pagos ordenados. Presupuestos de gastos cerrados.
  
Recoge las obligaciones cuyo pago esté ordenado referente a obligaciones reconocidas en ejercicios anteriores, y pendiente efectuar a 31 de diciembre anterior, así como aquellos que se ordenen en el ejercicio de obligaciones reconocidas en ejercicios anteriores.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
Se abonará con cargo a:
  
a.1) La subcuenta 6790 €Pérdida por la modificación de obligaciones de presupuestos cerrados- o bien la cuenta de balance a que el gasto presupuestario se hubiera imputado, por la rectificación al alza del saldo entrante de los pagos ordenados en ejercicios anteriores.
  
a.2) La subcuenta 7790 €Beneficio por la modificación de obligaciones de presupuestos cerrados- o bien la cuenta de balance a que el gasto presupuestario se hubiera imputado, por la rectificación a la baja del saldo entrante de los pagos ordenados en ejercicios anteriores. Este asiento será de signo negativo.
  
a.3) La subcuenta 4011, ?Acreedores por pagos propuestos. Presupuestos de gastos cerrados?, por los pagos ordenados.
  
Se cargará con abono a :
  
b.1) Cuentas del subgrupo 57 €Tesorería?, por el importe de los pagos efectuados.
  
b.2) La subcuenta 579 €Formalización?, por el importe de los documentos practicados en los pagos realizados y, en general, por los pagos virtuales derivados de operaciones en las que el ente, es a la vez, acreedor,
  
La suma de su haber recogerá los pagos ordenados correspondientes a obligaciones reconocidas en ejercicios anteriores. La de su debe, los pagos hechos efectivos.
  
Su saldo acreedor, recogerá el importe de pagos ordenados pendientes de realizar correspondientes a obligaciones reconocidas con cargo a presupuestos cerrados.
  
405. Acreedores por operaciones comerciales. Presupuesto corriente.
  
Recoge las obligaciones reconocidas durante el período de vigencia del presupuesto como consecuencia de operaciones comerciales. Esta cuenta sólo se utilizará en aquellas entidades cuyo presupuesto de ingresos incluya el resultado de operaciones comerciales.
  
Figurará en el pasivo del balance en la agrupación de ?Acreedores a corto plazo?.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a:
  
a.1) Cuentas del subgrupo 60, ?Compras?, excepto la 608, ?Devoluciones de compras y operaciones similares?, y 609, ?Rappels por compras?, por las obligaciones reconocidas.
  
a.2) La cuenta 708, ?Devoluciones de ventas y operaciones similares?, al reconocimiento de la obligación, por ventas que son devueltas por los clientes, cuando hubieran sido cobradas.
  
a.3) La cuenta 709, ?Rappels sobre ventas?, al reconocimiento de la obligación como consecuencia de los concedidos a los clientes.
  
a.4) Cuentas del grupo 6, cuando en estas cuentas se imputen gastos de tipo comercial.
  
a.5) Cuentas del grupo 7, por la anulación de ingresos de tipo comercial, cuando hubieran sido cobrados.
  
b) Se cargará con abono a:
  
b.1) Cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?, por los pagos derivados de operaciones comerciales.
  
b.2) La cuenta 608, por el importe de las devoluciones de compras que no hubieran sido pagadas.
  
b.3) Cuentas del grupo 6, cuando se anulen gastos de tipo comercial que no hubieran sido pagados.
  
Su saldo, acreedor, recogerá las obligaciones reconocidas por operaciones comerciales pendientes de pago.
  
El día 1 de enero, en el asiento de apertura, el saldo de esta cuenta en 31 de diciembre anterior, formará parte del saldo inicial de la cuenta 406, ?Acreedores por operaciones comerciales. Presupuestos cerrados?. Esta operación se realizará directamente, sin necesidad de asiento.
  
406. Acreedores por operaciones comerciales. Presupuestos cerrados.
  
Recoge en 1 de enero el saldo de obligaciones reconocidas en ejercicios anteriores como consecuencia de operaciones comerciales, cuyo pago no ha sido hecho efectivo en 31 de diciembre del ejercicio precedente. Esta cuenta sólo se utilizará en aquellas entidades cuyo presupuesto de ingresos incluya el resultado de operaciones comerciales.
  
Figurará en el pasivo del balance formando parte de la agrupación ?Acreedores a corto plazo?.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a:
  
a.1) La cuenta 679, ?Gastos y pérdidas de ejercicios anteriores?, por la rectificación al alza del saldo entrante de las obligaciones reconocidas en ejercicios anteriores.
  
a.2) La cuenta 779, ?Ingresos y beneficios de ejercicios anteriores?, por la rectificación a la baja del saldo entrante de las obligaciones reconocidas en ejercicios anteriores. Este asiento será de signo negativo.
  
b) Se cargará con abono a:
  
Las cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?, por los pagos realizados.
  
Su saldo acreedor, representa las obligaciones reconocidas en ejercicios anteriores por operaciones comerciales pendientes de pago.
  
408. Acreedores por devolución de ingresos.
  
Cuenta acreedora que recoge el reconocimiento de la obligación de pagar o devolver cantidades indebidamente recaudadas, como consecuencia de haberse dictado el correspondiente acuerdo de devolución.
  
Figurará en el pasivo del balance formando parte de la agrupación ?Acreedores a corto plazo?.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, en el momento que se dicte el acuerdo de devolución de ingresos, con cargo a cuentas de los grupos 1, 2, 5 ó 7, según se haya aplicado el ingreso origen de la devolución o, en su caso, a la cuenta 495, ?Provisión para devolución de impuestos?.
  
b) Se cargará con abono a:
  
Las cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?, por los pagos realizados.
  
La suma de su haber indicará el total de obligaciones reconocidas por devolución de ingresos, es decir, el total de acuerdos de devolución dictados en el ejercicio más aquellos que, dictados en ejercicios anteriores, se encontraban pendientes de pago al comienzo del mismo. La de su debe, las devoluciones efectuadas.
  
Su saldo, acreedor, recogerá el importe de las obligaciones pendientes de pago por devolución de ingresos.
  
409. Acreedores por operaciones pendientes de aplicar a presupuesto.
  
Cuenta acreedora que recoge las obligaciones derivadas de gastos realizados o bienes y servicios recibidos para las que no se ha producido su aplicación a presupuesto siendo procedente la misma.
  
Figurará en el pasivo del balance formando parte de la agrupación ?Acreedores a corto plazo?.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, al menos al 31 de diciembre, con cargo a las cuentas del grupo 6 o de balance representativas del gasto presupuestario realizado.
  
b) Se cargará con abono a cuentas del subgrupo 57, por el pago realizado a los acreedores.
  
c) Cuando se produzca la aplicación a presupuesto, se abonará con cargo a las cuentas del grupo 6 o de balance a las que se abonó anteriormente y, simultáneamente en su caso, se cargará con abono a la cuenta 579, ?Formalización?, por los pagos realizados. Ambos asientos son de signo negativo.
  
La suma de su haber indicará el total de obligaciones reconocidas que no han sido aplicadas a presupuesto, siendo procedente dicha aplicación. La suma de su debe, el total de las citadas obligaciones que han sido pagadas.
  
Su saldo, acreedor, recogerá las obligaciones reconocidas pendientes de pago.
  
Nota: en el asiento de apertura de un ejercicio, esta cuenta figurará por las sumas del debe y del haber que presentaba antes del cierre del ejercicio anterior.
  
41. Acreedores no presupuestarios.
  
410. Acreedores por IVA soportado.
  
411. Acreedores por periodificación de gastos presupuestarios.
  
412. Acreedores por obligaciones reconocidas. Anticipos de Tesorería.
  
4120. Acreedores por obligaciones reconocidas. Anticipos de Tesorería.
  
4121. Acreedores por pagos propuestos. Anticipos de Tesorería.
  
4122. Acreedores por pagos ordenados. Anticipos de Tesorería.
  
419. Otros acreedores no presupuestarios.
  
410. Acreedores por IVA soportado.
  
Cuenta acreedora que recoge las deudas con terceros correspondientes a un impuesto sobre el valor añadido (IVA) soportado, que tenga la condición de deducible, que se origina por la adquisición de bienes o servicios.
  
Figurará en el pasivo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a:
  
a.1) La cuenta 472, ?Hacienda Pública, IVA soportado?, a través de sus divisionarias, por el importe del IVA soportado y deducible en las adquisiciones.
  
a.2) La cuenta 472, a través de sus divisionarias, por el importe del IVA soportado y deducible correspondiente a las operaciones anuladas. Este asiento será de signo negativo.
  
a.3) Cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?, al reintegro de las operaciones anuladas cuyo pago se hubiera producido con anterioridad.
  
a.4) La cuenta 472, a través de sus divisionarias, por el importe del IVA soportado y deducible correspondiente a la regularización practicada en los casos de aplicación de la regla de prorrata. Será un asiento con signo negativo si el IVA soportado y deducible calculado conforme a la prorrata provisional es superior al calculado conforme a la prorrata definitiva. El importe así abonado se cancelará contra cuentas de deudores o de acreedores presupuestarios, según que la regularización dé lugar a un ajuste de signo positivo o negativo.
  
b) Se cargará con abono a cuentas del subgrupo 57, por el pago realizado a los acreedores.
  
Su saldo, acreedor, recogerá el importe del IVA soportado que tiene la condición de deducible pendiente de pago a los acreedores.
  
411. Acreedores por periodificación de gastos presupuestarios.
  
Cuenta acreedora que recoge las obligaciones no vencidas en fin de ejercicio derivadas de gastos devengados o bienes y servicios efectivamente recibidos durante el mismo.
  
Figurará en el pasivo del balance, en la agrupación ?Acreedores a corto plazo?.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará por el importe de los bienes y servicios correspondientes con cargo a cuentas del grupo 6 o del grupo 2 representativas de los mismos.
  
b) Se cargará con abono a cuentas del subgrupo 40, ?Acreedores presupuestarios?, por la expedición del acto formal administrativo de reconocimiento y liquidación de la obligación.
  
412. Acreedores por obligaciones reconocidas. Anticipos de Tesorería.
  
Figurará en el pasivo del balance, funcionará a través de sus divisionarias.
  
4120. Acreedores por obligaciones reconocidas. Anticipos de Tesorería.
  
Recoge las obligaciones reconocidas con cargo a créditos figurados para la concesión de anticipos de tesorería, de acuerdo con el artículo 39.2 del texto refundido de la Ley de Hacienda Pública de la Generalitat Valenciana o el correspondiente del texto legal aplicable a la entidad.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por las obligaciones reconocidas, con cargo a:
  
a.1) Cuentas del grupo 1, en los casos, entre otros, de reembolso del pasivo exigible a largo plazo, así como en los de devolución de fianzas y depósitos recibidos a largo plazo.
  
a.2) Cuentas del grupo 2, por las inversiones destinadas al uso general y en gestión, así como las realizadas en inmovilizado material, inmaterial y financiero, y por la constitución de fianzas y depósitos a largo plazo.
  
a.3) Cuentas del grupo 5, en los casos de reembolso del pasivo exigible a corto plazo, inversiones financieras temporales, así como la constitución de fianzas y depósitos a corto plazo.
  
a.4) Cuentas del grupo 6, por los gastos y pérdidas.
  
En el caso de anulación de obligaciones reconocidas se realizará idéntico asiento pero de signo contrario.
  
b) Se cargará con abono a la subcuenta 4121, ?Acreedores por pagos propuestos. Anticipos de Tesorería?, por las propuestas de pago.
  
c) A la cancelación de los anticipos de tesorería, se abonará con cargo a cuentas de los grupos 1, 2, 5 ó 6 según la naturaleza del gasto al que se aplicó el anticipo, realizándose este asiento con signo negativo. Así mismo, se cargará con abono a la subcuenta 4121, ?Acreedores por pagos propuestos. Anticipos de Tesorería?, igualmente con signo negativo.
  
La suma de su haber indicará el total de obligaciones reconocidas con cargo a anticipos de tesorería. La de su debe, el total de pagos propuestos.
  
Su saldo, acreedor, recogerá las obligaciones reconocidas pendientes de proponer el pago.
  
4121. Acreedores por pagos propuestos. Anticipos de Tesorería.
  
Recoge las propuestas de pago referentes a obligaciones reconocidas con cargo a créditos figurados para la concesión de anticipos de tesorería.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a la subcuenta 4120, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Anticipos de Tesorería?, por las propuestas de pago. Este asiento será de signo negativo en caso de anulación de propuestas de pago y en la cancelación de los anticipos de tesorería.
  
b) Se cargará con abono a la subcuenta 4122, ?Acreedores por pagos ordenados. Anticipos de Tesorería?, por las propuestas cuyo pago se ha ordenado. Este asiento será de signo negativo en caso de anulación de órdenes de pago y en la cancelación de los anticipos de tesorería.
  
La suma de su haber indicará el total de propuestas de pago correspondientes a obligaciones reconocidas por anticipos de tesorería. La de su debe, el total de órdenes de pago.
  
Su saldo, acreedor, recogerá el total de propuestas cuyo pago aún no ha sido ordenado.
  
4122. Acreedores por pagos ordenados. Anticipos de Tesorería.
  
Recoge los pagos ordenados con cargo a créditos figurados para la concesión de anticipos de tesorería.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a la subcuenta 4121, «Acreedores por pagos propuestos. Anticipos de Tesorería?, por los pagos ordenados. Este asiento será de signo negativo en caso de anulación de órdenes de pago y por la cancelación de los anticipos de tesorería.
  
b) Se cargará con abono a cuentas del subgrupo 57 «Tesorería», por el importe de los pagos realizados. A la cancelación de los anticipos de tesorería, se cargará con abono a la cuenta 579, ?Formalización?; este asiento será de signo negativo.
  
La suma de su haber indicará el importe de las órdenes de pago correspondientes a obligaciones reconocidas por anticipos de tesorería. La de su debe, los pagos ordenados hechos efectivos.
  
Su saldo, acreedor, recogerá el importe de pagos ordenados pendientes de hacer efectivos.
  
Nota: los créditos consignados para la concesión de anticipos de tesorería no están sujetos a delimitación temporal, por lo que pueden ser utilizados hasta que dichos anticipos sean cancelados. Es por ello que en el asiento de apertura de un ejercicio estas subcuentas figuran por las sumas del debe y del haber que presentaran antes del cierre del ejercicio anterior.
  
419. Otros acreedores no presupuestarios.
  
Recoge el resto de acreedores no presupuestarios, no incluidos en las cuentas anteriores.
  
Figurará en el pasivo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por los ingresos efectuados, con cargo a la cuenta 554, ?Cobros pendientes de aplicación?, o a cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?, según proceda.
  
b) Se cargará, por los pagos efectuados, con abono a cuentas del subgrupo 57.
  
Su saldo, acreedor, recogerá lo pendiente de satisfacer por este concepto.
  
43. Deudores presupuestarios.
  
430. Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente.
  
4300. De liquidaciones de contraído previo, ingreso directo.
  
4301. De declaraciones autoliquidadas.
  
4302. De otros ingresos sin contraído previo.
  
4303. De liquidaciones de contraído previo, ingreso por recibo.
  
431. Deudores por derechos reconocidos. Presupuestos de ingresos cerrados.
  
4310. De liquidaciones de contraído previo, ingreso directo.
  
4313. De liquidaciones de contraído previo, ingreso por recibo.
  
432. Deudores por derechos definidos. Presupuesto de ingresos cerrados. Orden 12.12.1994, Conselleria Economía y Hacienda. Regla 83.6.
  
433. Derechos anulados de presupuesto corriente.
  
4330. Derechos anulados por anulación de liquidaciones de contraído previo e ingreso directo.
  
4331. Derechos anulados por insolvencias y otras causas, de liquidaciones de contraído previo e ingreso directo.
  
4332. Derechos anulados por aplazamiento y fraccionamiento, de liquidaciones de contraído previo e ingreso directo.
  
4334. Derechos anulados por anulación de liquidaciones de contraído previo e ingreso por recibo.
  
4335. Derechos anulados por insolvencias y otras causas, de liquidaciones de contraído previo e ingreso por recibo.
  
4336. Derechos anulados por aplazamiento y fraccionamiento, de liquidaciones de contraído previo e ingreso por recibo.
  
4339. Derechos anulados por devolución de ingresos.
  
434. Derechos anulados de presupuestos cerrados.
  
4340. Derechos anulados por anulación de liquidaciones de contraído previo e ingreso directo.
  
4341. Derechos anulados por insolvencias y otras causas, de liquidaciones de contraído previo e ingreso directo.
  
4342. Derechos anulados por aplazamiento y fraccionamiento, de liquidaciones de contraído previo e ingreso directo.
  
4343. Derechos anulados por prescripción, de liquidaciones de contraído previo e ingreso directo.
  
4344. Derechos anulados por anulación de liquidaciones de contraído previo e ingreso por recibo.
  
4345. Derechos anulados por insolvencias y otras causas, de liquidaciones de contraído previo e ingreso por recibo.
  
4346. Derechos anulados por aplazamiento y fraccionamiento, de liquidaciones de contraído previo e ingreso por recibo.
  
4347. Derechos anulados por prescripción, de liquidaciones de contraído previo e ingreso por recibo.
  
435. Deudores por operaciones comerciales. Presupuesto corriente.
  
436. Deudores por operaciones comerciales. Presupuestos cerrados.
  
437. Devolución de ingresos.
  
438. Derechos cancelados en especie de presupuesto corriente.
  
4380. De liquidaciones de contraído previo, ingreso directo.
  
4383. De liquidaciones de contraído previo, ingreso por recibo.
  
439. Derechos cancelados en especie de presupuestos cerrados.
  
4390. De liquidaciones de contraído previo, ingreso directo.
  
4393. De liquidaciones de contraído previo, ingreso por recibo.
  
Derechos reconocidos a favor de la entidad, como consecuencia de la ejecución del presupuesto.
  
430. Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente.
  
Cuenta deudora que recoge los derechos reconocidos durante el ejercicio presupuestario.
  
Figurará en el activo del balance formando parte de la agrupación ?Activo circulante?.
  
Funcionará a través de sus divisionarias.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por el reconocimiento de los derechos a cobrar, con abono a:
  
a.1) Cuentas del grupo 1, en los casos, entre otros, de formalización de operaciones de endeudamiento a largo plazo, así como la constitución de fianzas y depósitos recibidos a largo plazo.
  
a.2) Cuentas del grupo 2, por la enajenación de inmovilizado material, inmaterial e inversiones financieras, reintegro anticipado de créditos, así como por la cancelación anticipada de fianzas y depósitos constituidos a largo plazo.
  
a.3) Cuentas del grupo 5, por la formalización de operaciones de endeudamiento, enajenación de inversiones financieras temporales, reintegro de créditos concedidos, así como la constitución de fianzas y depósitos recibidos a corto plazo.
  
a.4) Cuentas del grupo 7 por los ingresos y beneficios.
  
a.5) La cuenta 443, ?Deudores a corto plazo por aplazamiento y fraccionamiento?, en el ejercicio del vencimiento del derecho a cobrar o, a la cancelación anticipada del mismo.
  
a.6) La cuenta 444, ?Deudores a largo plazo por aplazamiento y fraccionamiento?, a la cancelación anticipada.
  
a.7) La cuenta 639, ?Ajustes positivos en la imposición indirecta?, por el importe de la regularización anual.
  
b) Se abonará con cargo a:
  
b.1) Cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?, por el cobro de derechos reconocidos en el ejercicio corriente.
  
b.2) La cuenta 554, ?Cobros pendientes de aplicación?, en el momento de la aplicación definitiva de aquellos ingresos aplicados transitoriamente en dicha cuenta.
  
b.3) La cuenta 410, ?Acreedores por IVA soportado?, por el importe de la regularización anual positiva de la imposición indirecta.
  
b.4) La cuenta 433, ?Derechos anulados de presupuesto corriente?, por la regularización de los derechos anulados. Este asiento se hace a fin de ejercicio, y a través de las divisionarias de la cuenta 433, a excepción de la 4339, ?Derechos anulados por devolución de ingresos?.
  
b.5) La cuenta 438. ?Derechos cancelados en especie de presupuesto corriente?, por la regularización de los derechos cancelados. Este asiento se hace a fin de ejercicio, y a través de sus divisionarias.
  
La suma de su debe indicará el total de derechos liquidados en el ejercicio. La de su haber, antes de los asientos de regularización, los derechos liquidados en el ejercicio cobrados durante el mismo.
  
Su saldo, deudor, recogerá, después de la regularización, el importe de los derechos liquidados en el ejercicio pendientes de cobro. El día 1 de enero, en el asiento de apertura, el saldo de esta cuenta a 31 de diciembre anterior, formará parte del saldo inicial de la cuenta 431 €Deudores por derechos reconocidos. Presupuestos de ingresos cerrados?. Esta operación se realizará directamente, sin necesidad de ningún asiento.
  
431. Deudores por derechos reconocidos. Presupuestos de ingresos cerrados.
  
Recoge en 1 de enero el importe de los derechos reconocidos en ejercicios anteriores, cuyo cobro no ha sido hecho efectivo en 31 de diciembre del precedente.
  
Figurará en el activo del balance formando parte de la agrupación ?Activo circulante?.
  
Funcionará a través de sus divisionarias.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará con abono a:
  
a.1) La subcuenta 7791, ?Beneficio por la modificación de derechos de presupuestos cerrados?, o bien la cuenta de balance a que el ingreso presupuestario se hubiera imputado, por la rectificación al alza del saldo entrante de los derechos reconocidos en ejercicios anteriores.
  
a.2) La subcuenta 6791, ?Pérdida por la modificación de derechos de presupuestos cerrados?, o bien la cuenta de balance a que el ingreso presupuestario se hubiera imputado, por la rectificación a la baja del saldo entrante de derechos reconocidos en ejercicios anteriores. Este asiento será de signo negativo.
  
b) Se abonará con cargo a:
  
b.1) Cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?, por el cobro de los derechos reconocidos en ejercicios anteriores.
  
b.2) La cuenta 554, ?Cobros pendientes de aplicación?, en el momento de la aplicación definitiva de aquellos ingresos aplicados transitoriamente en dicha cuenta.
  
b.3) La cuenta 434, ?Derechos anulados de presupuestos cerrados?, por la regularización, en fin de ejercicio, de los derechos anulados, a través de sus divisionarias.
  
b.4) La cuenta 439, ?Derechos cancelados en especie de presupuestos cerrados?, por la regularización, en fin de ejercicio, de los derechos cancelados, a través de sus divisionarias.
  
La suma de su debe indicará el total de derechos reconocidos en ejercicios anteriores y que en 1 de enero se encontraban pendientes de cobro. La de su haber, antes de los asientos de regularización, el total de derechos cobrados durante el ejercicio.
  
Su saldo, deudor, recogerá, después de la regularización, los derechos liquidados en ejercicios anteriores pendientes de cobro.
  
432. Deudores por derechos definidos. Presupuesto de ingresos cerrados. Orden 12.12.1994, Conselleria Economía y Hacienda. Regla 83.6
  
Recoge el saldo de derechos definidos en ejercicios anteriores que se hallaban pendientes de reconocimiento y cobro en la fecha de entrada en vigor del presente Plan.
  
A tal fin, en dicha fecha, se cargará esta cuenta por el saldo de los derechos definidos en ejercicios anteriores, y hasta ese momento, pendientes de liquidación.
  
Figurará en el activo del balance formando parte de la agrupación ?Activo Circulante-
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará con abono a:
  
a.1) La subcuenta 7791, ?Beneficio por la modificación de derechos de presupuestos cerrados?, por la rectificación al alza del saldo entrante de los derechos definidos en ejercicios anteriores.
  
a.3) La subcuenta 6791, ?Pérdida por la modificación de derechos de presupuestos cerrados?, por la rectificación a la baja del saldo entrante de derechos definidos en ejercicios anteriores. Este asiento será de signo negativo.
  
b) Se abonará con cargo a:
  
b.1) Cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?, por el cobro de los derechos definidos en ejercicios anteriores.
  
b.2) La cuenta 554, ?Cobros pendientes de aplicación?, en el momento de la aplicación definitiva de aquellos ingresos aplicados transitoriamente en dicha cuenta.
  
b.3) La cuenta 434, ?Derechos anulados de presupuestos cerrados?, por la regularización, en fin de ejercicio, de los derechos anulados, a través de sus divisionarias.
  
b.4) La cuenta 439, ?Derechos cancelados en especie de presupuestos cerrados?, por la regularización, en fin de ejercicio, de los derechos cancelados, a través de sus divisionarias.
  
Su saldo, deudor, recogerá, después de la regularización, los derechos definidos en ejercicios anteriores pendientes de cobro.
  
433. Derechos anulados de presupuesto corriente.
  
Recoge anulaciones de derechos reconocidos.
  
Funcionará a través de sus divisionarias.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a:
  
a.1) Las cuentas de imputación que figuran en el apartado a) de la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, por la anulación de derechos por anulación de liquidaciones.
  
a.2) La cuenta 675, ?Pérdidas de créditos incobrables?, por la anulación de derechos por insolvencias y otra causas, en los casos que proceda.
  
a.3) Las cuentas del subgrupo 44, ?Deudores no presupuestarios?, representativas de los créditos a corto y a largo plazo que surjan como consecuencia de la anulación de derechos presupuestarios por aplazamiento y fraccionamiento.
  
a.4) La cuenta 437, ?Devolución de ingresos?, por anulación de derechos por devolución de ingresos, una vez se haya efectuado el pago de la misma.
  
b) Se cargará con abono a:
  
b.1) La cuenta 430, en fin de ejercicio, por el saldo de todas sus divisionarias, excepto la 4339, ?Derechos anulados por devolución de ingresos?, como consecuencia de la regularización de los derechos anulados, excepto los que se hayan anulado por devolución de ingresos.
  
b.2) La cuenta 437, en fin de ejercicio, por el saldo de su divisionaria 4339, como consecuencia de la regularización de derechos anulados por devolución de ingresos.
  
Su saldo, acreedor, antes de la regularización, recogerá los derechos anulados en el ejercicio, correspondientes a derechos reconocidos en el mismo.
  
434. Derechos anulados de presupuestos cerrados.
  
Recoge anulaciones de derechos reconocidos en ejercicios anteriores que figuren pendientes de cobro en la cuenta 431, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuestos de ingresos cerrados- y en la cuenta 432 €Deudores por derechos definidos. Presupuesto de ingresos cerrados. Orden 12.12.1994, Conselleria Economía y Hacienda. Regla 83.6?.
  
Funcionará a través de sus divisionarias.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a:
  
a.1) La subcuenta 6791, ?Pérdida por la modificación de derechos de presupuestos cerrados?, o bien la cuenta de balance a que el ingreso presupuestario se hubiera imputado, por la anulación de derechos por anulación de liquidaciones.
  
a.2) La cuenta 675, ?Pérdidas de créditos incobrables?, por la anulación de derechos por insolvencias y otras causas.
  
a.3) Las cuentas del subgrupo 44 €Deudores no presupuestarios?, representativas de los créditos a corto y largo plazo que surjan como consecuencia de la anulación de derechos presupuestarios por aplazamiento y fraccionamiento.
  
a.4) La subcuenta 6791, por la anulación de derechos por prescripción.
  
b) Se cargará con abono a la 431 y a la 432, por la regularización de los derechos anulados. Este asiento se hará en fin de ejercicio, y por el saldo de sus divisionarias.
  
Su saldo, acreedor, antes de la regularización, recogerá las anulaciones que se efectúen durante el ejercicio de derechos definidos y derechos liquidados en ejercicios anteriores.
  
435. Deudores por operaciones comerciales. Presupuesto corriente.
  
Recoge los derechos reconocidos durante el período de vigencia del presupuesto como consecuencia de operaciones comerciales. Esta cuenta sólo se utilizará en aquellas entidades cuyo presupuesto de ingresos incluya el resultado de operaciones comerciales.
  
Figurará en el activo del balance formando parte de la agrupación ?Activo circulante?.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará con abono a:
  
a.1) Cuentas del subgrupo 70, ?Ventas?, excepto la 708, ?Devoluciones de ventas y operaciones similares?, y 709, ?Rappels sobre ventas?, por los derechos reconocidos.
  
a.2) La cuenta 608, ?Devoluciones de compras y operaciones similares?, al reconocer los derechos por compras que son devueltas a los proveedores, cuando hubieran sido pagadas.
  
a.3) La cuenta 609, ?Rappels por compras?, al reconocer los derechos, por los concedidos a la entidad por los proveedores.
  
a.4) Cuentas del grupo 7 a las que se imputen ingresos de tipo comercial.
  
a.5) Cuentas del grupo 6, al reconocer los derechos por anulaciones de gastos de tipo comercial, cuando hubieran sido pagados.
  
b) Se abonará con cargo a:
  
b.1) Cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?, por los cobros.
  
b.2) La cuenta 554, ?Cobros pendientes de aplicación?, en el momento de la aplicación definitiva de aquellos ingresos aplicados transitoriamente en dicha cuenta.
  
b.3) La cuenta 675, ?Pérdidas de créditos incobrables?, por las insolvencias firmes.
  
b.4) La cuenta 708, por el importe de las devoluciones de ventas que no hubieran sido cobradas.
  
b.5) Cuentas del grupo 7, cuando se anulen ingresos de tipo comercial que no hubieran sido cobrados.
  
Su saldo, deudor, recogerá los derechos liquidados durante el ejercicio por operaciones comerciales, que están pendientes de cobro.
  
El día 1 de enero en el asiento de apertura, el saldo de esta cuenta, en 31 de diciembre anterior, formará parte del saldo inicial de la cuenta 436, ?Deudores por operaciones comerciales. Presupuestos cerrados?. Esta operación se realizará directamente, sin necesidad de asiento.
  
436. Deudores por operaciones comerciales. Presupuestos cerrados.
  
Recoge en 1 de enero el saldo de derechos reconocidos por operaciones comerciales en ejercicios anteriores pendientes de cobro en 31 de diciembre anterior.
  
Figurará en el activo del balance formando parte de la agrupación ?Activo circulante?.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará con abono a:
  
a.1) La cuenta 779, ?Ingresos y beneficios de ejercicios anteriores?, por la rectificación al alza del saldo entrante de derechos reconocidos en ejercicios anteriores.
  
a.2) La cuenta 679, ?Gastos y pérdidas de ejercicios anteriores?, por la rectificación a la baja del saldo entrante de derechos reconocidos en ejercicios anteriores. Este asiento será de signo negativo.
  
b) Se abonará con cargo a:
  
b.1) Cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?, por los cobros.
  
b.2) La cuenta 554, ?Cobros pendientes de aplicación?, en el momento de la aplicación definitiva de aquellos ingresos aplicados transitoriamente en dicha cuenta.
  
b.3) La cuenta 675, ?Pérdidas de créditos incobrables?, por las insolvencias firmes.
  
b.4) La cuenta 708, ?Devoluciones de ventas y operaciones similares?, por el importe de las devoluciones de ventas que no hubieran sido cobradas.
  
b.5) Cuentas del grupo 7 o a la cuenta 679, ?Gastos y pérdidas de ejercicios anteriores?, por la anulación de ingresos comerciales que no hubieran sido cobrados.
  
Su saldo, deudor, recogerá el importe de derechos liquidados por operaciones comerciales en ejercicios anteriores que están pendientes de cobro.
  
437. Devolución de ingresos.
  
Recoge el importe de las devoluciones de ingresos efectuadas durante el ejercicio.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará con abono a la cuenta 433, ?Derechos anulados de presupuesto corriente?, a través de su divisionaria 4339, ?Derechos anulados por devolución de ingresos?, por el importe de las devoluciones de ingresos pagadas.
  
b) Se abonará, por su saldo, con cargo a la subcuenta 4339, con motivo de la regularización de las devoluciones de ingresos realizadas durante el ejercicio. Este asiento se efectuará en fin de ejercicio.
  
Su saldo, deudor, antes de la regularización, recogerá el total de devoluciones efectuadas en el ejercicio.
  
438. Derechos cancelados en especie de presupuesto corriente.
  
Recoge las cancelaciones de derechos reconocidos, producidas como consecuencia de adjudicaciones de bienes en pago de deudas y otros cobros en especie.
  
Funcionará a través de sus divisionarias.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a la cuenta o cuentas de balance representativas del bien o bienes recibidos.
  
b) Se cargará con abono a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, en fin de ejercicio, por el saldo de sus divisionarias como consecuencia de la regularización de los derechos cancelados.
  
Su saldo, acreedor, antes de la regularización, recogerá los derechos cancelados en especie en el ejercicio, correspondientes a derechos reconocidos en el mismo.
  
439. Derechos cancelados en especie de presupuestos cerrados.
  
Recoge cancelaciones de derechos reconocidos en ejercicios anteriores que figuren pendientes de cobro en la cuenta 431, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuestos de ingresos cerrados- y en la cuenta 432 €Deudores por derechos definidos. Presupuesto de ingresos cerrados. Orden 12.12.1994, Conselleria Economía y Hacienda. Regla 83.6?, producidos como consecuencia de adjudicaciones de bienes en pago de deudas y otros cobros en especie.
  
Funcionará a través de sus divisionarias.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a la cuenta o cuentas de balance representativas del bien o bienes recibidos.
  
b) Se cargará con abono a la cuenta 431 y a la 432, en fin de ejercicio, por el saldo de sus divisionarias como consecuencia de la regularización de los derechos cancelados.
  
Su saldo, acreedor, antes de la regularización, recogerá las cancelaciones en especie que se efectúen durante el ejercicio de derechos definidos y derechos liquidados en ejercicios anteriores.
  
44. Deudores no presupuestarios.
  
440. Deudores por IVA repercutido.
  
442. Deudores por servicio de recaudación.
  
443. Deudores a corto plazo por aplazamiento y fraccionamiento.
  
444. Deudores a largo plazo por aplazamiento y fraccionamiento.
  
449. Otros deudores no presupuestarios.
  
440. Deudores por IVA repercutido.
  
Cuenta deudora que recoge las deudas de terceros correspondientes a un impuesto sobre el valor añadido (IVA) repercutido como consecuencia de entrega de bienes o prestación de servicios.
  
Figurará en el activo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará con abono a:
  
a.1) La cuenta 477, ?Hacienda Pública, IVA repercutido?, a través de sus divisionarias, por el importe del IVA repercutido en la entrega de bienes o prestación de servicios.
  
a.2) La cuenta 477, a través de sus divisionarias, en asiento de signo negativo, por el importe del IVA repercutido correspondiente a operaciones anuladas.
  
a.3) Cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?, por el importe reintegrado en las operaciones anuladas que habían sido cobradas con anterioridad.
  
b) Se abonará con cargo a:
  
b.1) Cuentas del subgrupo 57 o a la cuenta 554, ?Cobros pendientes de aplicación?, según corresponda, por el ingreso del IVA repercutido.
  
b.2) La cuenta 675, ?Pérdidas de créditos incobrables?, en caso de insolvencias.
  
b.3) La cuenta 679, ?Gastos y pérdidas de ejercicios anteriores?, en caso de prescripción.
  
Su saldo, deudor, recogerá el importe del IVA repercutido pendiente de ingreso por los deudores.
  
442. Deudores por servicio de recaudación.
  
Esta cuenta recoge los créditos a favor de la entidad surgidos como consecuencia de ingresos que se realicen en las entidades encargadas de la gestión de cobro, siempre que, de acuerdo con los procedimientos de gestión establecidos, la contabilización de dichos ingresos sea anterior a la recepción material de los fondos correspondientes a los mismos.
  
Figurará en el activo del balance formando parte de la agrupación ?Activo circulante?.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por el nacimiento del crédito a favor de la entidad, con abono a:
  
a.1) Cuentas que correspondan según la naturaleza de los ingresos.
  
a.2) La cuenta 554, ?Cobros pendientes de aplicación?, en el caso en que corresponda o así proceda de acuerdo con los procedimientos de aplicación de ingresos utilizados.
  
b) Se abonará, en el momento del cobro, con cargo a la cuenta 554, o a cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?, según corresponda.
  
Su saldo, deudor, recogerá el importe pendiente de ingresar.
  
443. Deudores a corto plazo por aplazamiento y fraccionamiento.
  
Recoge derechos a cobrar con vencimiento a corto plazo procedentes de anulaciones por aplazamiento y fraccionamiento de derechos reconocidos en las cuentas 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, 431. ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos cerrados- y 432. ?Deudores por derechos definidos. Presupuesto de ingresos cerrados. Orden 12.12.1994, Conselleria Economía y Hacienda. Regla 83.6-
  
Figurará en el activo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por la anulación del derecho presupuestario, con abono a las cuentas 433, ?Derechos anulados de presupuesto corriente?, o 434, ?Derechos anulados de presupuestos cerrados?, a través de sus divisionarias correspondientes.
  
b) Se abonará, en el ejercicio del vencimiento del derecho a cobrar o a la cancelación anticipada del mismo, con cargo a la cuenta 430.
  
Su saldo, deudor, recogerá el importe pendiente de vencimiento a corto plazo.
  
444. Deudores a largo plazo por aplazamiento y fraccionamiento.
  
Recoge derechos a cobrar con vencimiento a largo plazo procedentes de anulaciones por aplazamiento y fraccionamiento de derechos reconocidos en las cuentas 430 €Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, 431 €Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos cerrados- y 432 €Deudores por derechos definidos. Presupuesto de ingresos cerrados. Orden 12.12.1994, Conselleria Economía y Hacienda. Regla 83.6-
  
Figurará en el activo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por la anulación del derecho presupuestario, con abono a las cuentas 433, ?Derechos anulados de presupuesto corriente?, o 434, ?Derechos anulados de presupuestos cerrados?, a través de sus divisionarias correspondientes.
  
b) Se abonará con cargo a:
  
b.1) La cuenta 430, por la cancelación anticipada del derecho de cobro.
  
b.2) La cuenta 443, ?Deudores a corto plazo por aplazamiento y fraccionamiento?, por la parte del derecho que tenga vencimiento a corto plazo.
  
Su saldo, deudor, recogerá el importe pendiente de vencimiento a largo plazo.
  
449. Otros deudores no presupuestarios.
  
Recoge el resto de deudores no presupuestarios no incluidos en las cuentas anteriores.
  
Figurará en el activo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por los pagos efectuados, con abono a cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?.
  
b) Se abonará por los ingresos efectuados, con cargo a la cuenta 554, ?Cobros pendientes de aplicación?, o a cuentas del subgrupo 57, según proceda.
  
Su saldo, deudor, recogerá lo pendiente de cobrar por este concepto.
  
45. Deudores y acreedores por administración de recursos por cuenta de otros entes públicos.
  
450. Deudores por derechos reconocidos de recursos de otros entes públicos.
  
4500. De liquidaciones de contraído previo, ingreso directo.
  
4501. De declaraciones autoliquidadas.
  
4502. De otros ingresos sin contraído previo.
  
4503. De liquidaciones de contraído previo, ingreso por recibo.
  
451. Derechos anulados por recursos de otros entes públicos.
  
4510. Por anulación de liquidaciones de contraído previo e ingreso directo.
  
4511. Por insolvencias y otras causas, de liquidaciones de contraído previo e ingreso directo.
  
4513. Por prescripción de liquidaciones de contraído previo e ingreso directo.
  
4514. Por anulación de liquidaciones de contraído previo e ingreso por recibo.
  
4515. Por insolvencias y otras causas, de liquidaciones de contraído previo e ingreso por recibo.
  
4517. Por prescripción de liquidaciones de contraído previo e ingreso por recibo.
  
4519. Por devolución de ingresos.
  
452. Entes públicos, por derechos a cobrar.
  
453. Entes públicos, por ingresos pendientes de liquidar.
  
454. Devolución de ingresos por recursos de otros entes públicos.
  
455. Entes públicos, por devolución de ingresos pendientes de pago.
  
456. Entes públicos, c/c. efectivo.
  
457. Acreedores por devolución de ingresos por recursos de otros entes.
  
458. Derechos cancelados en especie por recursos de otros entes públicos.
  
4580. De liquidaciones de contraído previo, ingreso directo.
  
4583. De liquidaciones de contraído previo, ingreso por recibo.
  
Este subgrupo tiene por objeto recoger aquellas actuaciones de liquidación y recaudación (gestión) de recursos de otros entes que realice la entidad, sujeto de la contabilidad.
  
450. Deudores por derechos reconocidos de recursos de otros entes públicos.
  
Recoge los recursos liquidados de otros entes públicos, que deben ser recaudados por la entidad.
  
Figurará en el activo del balance.
  
Funcionará a través de sus divisionarias.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará con abono a la cuenta 452 «Entes públicos, por derechos a cobrar», por el reconocimiento de derechos a cobrar, así como por las rectificaciones de los saldos pendientes de cobro procedentes de ejercicios anteriores.
  
b) Se abonará con cargo a:
  
b.1) Cuentas del subgrupo 57 «Tesorería», por la recaudación de recursos de otros entes públicos.
  
b.2) La cuenta 554 «Cobros pendientes de aplicación», en el momento de la aplicación definitiva de aquellos ingresos aplicados transitoriamente en dicha cuenta.
  
b.3) La cuenta 451 «Derechos anulados por recursos de otros entes públicos», por la regularización, en fin de ejercicio, de los derechos anulados. Este asiento se realizará a través de las divisionarias de la cuenta 451, a excepción de la 4519 «Por devolución de ingresos».
  
b.4) La cuenta 458 «Derechos cancelados en especie por recursos de otros entes públicos», por la regularización, en fin de ejercicio, de los derechos cancelados en especie. Este asiento se realizará a través de las divisionarias de la cuenta 458.
  
La suma del debe indicará el total de derechos a cobrar, por recursos de otros entes públicos, reconocidos durante el ejercicio, así como los pendientes de cobro en fin de ejercicio anterior. La de su haber, antes de la regularización, la recaudación durante el ejercicio, correspondiente a dichos derechos.
  
Su saldo, deudor, recogerá, después de la regularización, los recursos de otros entes públicos liquidados y pendientes de recaudación.
  
451. Derechos anulados por recursos de otros entes públicos.
  
Recoge las anulaciones de recursos contabilizados en la cuenta 450 «Deudores por derechos reconocidos de recursos de otros entes públicos», cualquiera que sea el origen de las mismas, incluso en el caso de que el recurso hubiese sido recaudado y dado lugar a su devolución.
  
Funcionará a través de sus divisionarias.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a:
  
a.1) La cuenta 452 «Entes públicos, por derechos a cobrar», por la anulación de derechos reconocidos, por anulación de liquidaciones, insolvencias, prescripción y otras causas, a través de sus divisionarias correspondientes.
  
a.2) La cuenta 454 «Devolución de ingresos por recursos de otros entes públicos», por la anulación de derechos por devolución de ingresos, a través de su divisionaria 4519, una vez que se haya efectuado el pago de la devolución.
  
b) Se cargará con abono a:
  
b.1) La cuenta 450, en fin de ejercicio, por el saldo de las divisionarias como consecuencia de la regularización de derechos anulados por anulación de liquidaciones, insolvencias, prescripción y otras causas.
  
b.2) La cuenta 454, en fin de ejercicio, por el saldo de su divisionaria 4519, como consecuencia de la regularización de derechos anulados por devolución de ingresos.
  
Su saldo, acreedor, antes de la regularización, recogerá el total de derechos anulados durante el ejercicio, de recursos de otros entes públicos.
  
452. Entes públicos, por derechos a cobrar.
  
Es la contrapartida de la cuenta 450 «Deudores por derechos reconocidos de recursos de otros entes públicos».
  
Figurará en el pasivo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a la cuenta 450, por el reconocimiento de los derechos a cobrar.
  
b) Se cargará con abono a:
  
b.1) La cuenta 453 «Entes públicos, por ingresos pendientes de liquidar», por la recaudación de los derechos, así como por la cancelación de derechos en especie, en el momento de registrarse dicha cancelación.
  
b.2) La cuenta 451 «Derechos anulados por recursos de otros entes públicos», por la anulación de derechos reconocidos por recursos de otros entes públicos, cuando se deba a la anulación de liquidaciones, insolvencias, prescripción y otras causas.
  
La suma de su haber indicará el importe total de los derechos reconocidos a cobrar por recursos de otros entes públicos. La de su debe, el importe de todas las liquidaciones recaudadas o canceladas, más las anuladas.
  
Su saldo, acreedor, recogerá la posición de la entidad frente a los otros entes públicos por los derechos reconocidos pendientes de recaudación.
  
453. Entes públicos, por ingresos pendientes de liquidar.
  
Recursos recaudados por la entidad, por cuenta de otros entes públicos que constituyen un crédito a favor de los mismos.
  
Figurará en el pasivo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a:
  
a.1) La cuenta 452 «Entes públicos, por derechos a cobrar», por el importe de la recaudación de los derechos, así como por la cancelación de derechos en especie, en el momento de registrarse dicha cancelación.
  
a.2) Cuentas del subgrupo 57 «Tesorería», por los ingresos por reintegros de los entes públicos a los que se administran recursos.
  
a.3) La cuenta 554 «Cobros pendientes de aplicación», por la aplicación definitiva de los reintegros de entes públicos a los que se administren recursos.
  
b) Se cargará con abono a:
  
b.1) La cuenta 455 «Entes públicos, por devolución de ingresos pendientes de pago», por el importe de las devoluciones de recursos de otros entes públicos pagadas durante el ejercicio.
  
b.2) La cuenta 456 «Entes públicos, c./c. efectivo», por el importe de la recaudación líquida correspondiente a entes públicos a los cuales se les haya efectuado entregas a cuenta de dicha recaudación.
  
b.3) Cuentas del subgrupo 57, por el importe de la recaudación líquida correspondiente a entes públicos a los cuales no se les han efectuado ingresos a cuenta, en el momento de efectuar su pago.
  
Al cierre del ejercicio, su saldo acreedor, recogerá la deuda neta de la entidad con los entes públicos por cuya cuenta administra y recauda recursos.
  
454. Devolución de ingresos por recursos de otros entes públicos.
  
Cuenta deudora que recoge las operaciones a que se refiere su denominación.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará con abono a la subcuenta 4519 «Por devolución de ingresos», por la anulación de los derechos reconocidos por devolución de ingresos. Este asiento es simultáneo al de la realización del pago.
  
b) Se abonará con cargo a idéntica contrapartida, por su saldo, a la regularización en fin de ejercicio de las devoluciones de ingresos realizadas durante el mismo.
  
Su saldo deudor, antes de la regularización, recogerá las devoluciones de ingresos efectuadas durante el ejercicio.
  
455. Entes públicos, por devolución de ingresos pendientes de pago.
  
Cuenta deudora que recoge la disminución del débito de la entidad frente a los entes públicos por cuenta de los que recauda recursos, como consecuencia de las devoluciones de ingresos reconocidos.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por el importe de la devolución de ingresos, en el momento en que se dicte el acuerdo de devolución, con abono a la cuenta 457 «Acreedores por devolución de ingresos por recursos de otros entes».
  
b) Se abonará con cargo a la cuenta 453 «Entes públicos, por ingresos pendientes de liquidar», por el importe de las devoluciones satisfechas.
  
Su saldo, deudor, recogerá la minoración en la deuda recaudada por la entidad, como consecuencia de las devoluciones de ingresos reconocidas y pendientes de pago. Ha de ser igual al saldo acreedor de la cuenta 457.
  
456. Entes públicos, c/c. efectivo.
  
Esta cuenta tiene por objeto reflejar la situación deudora o acreedora de los entes públicos por cuenta de los que se administran y recaudan recursos, como consecuencia de las entregas en efectivo que la entidad recaudadora les vaya efectuando durante el ejercicio a cuenta de la liquidación definitiva que proceda girar en función de la efectiva recaudación neta habida durante el mismo.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por el importe de las entregas a cuenta efectuadas durante el ejercicio, con abono a cuentas del subgrupo 57 «Tesorería». Este mismo asiento se efectuará al hacer efectivos los saldos acreedores que resulten cuando las entregas a cuenta hayan sido inferiores al importe total de la recaudación.
  
b) Se abonará con cargo a:
  
b.1) La cuenta 453 «Entes públicos, por ingresos pendientes de liquidar», por el importe de la recaudación anual obtenida, es decir, el saldo que en fin de ejercicio presente dicha cuenta 453, para los recursos correspondientes a entes públicos a los que se efectúan entregas a cuenta.
  
b.2) La cuenta 554 «Cobros pendientes de aplicación», o a cuentas del subgrupo 57, según corresponda, cuando las entregas a cuenta hayan sido superiores al importe de la recaudación líquida y proceda el reintegro de dichas cantidades, en el momento de efectuarse el mismo.
  
457. Acreedores por devolución de ingresos por recursos de otros entes.
  
Cuenta acreedora que recoge el reconocimiento de la obligación de pagar o devolver cantidades indebidamente recaudadas, cuando se trate de ingresos por recursos de otros entes.
  
Figurará en el pasivo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a la cuenta 455 «Entes públicos, por devolución de ingresos pendientes de pago», cuando se dicte el acuerdo de devolución de ingresos.
  
b) Se cargará con abono a cuentas del subgrupo 57 «Tesorería», por las devoluciones pagadas.
  
La suma de su haber indicará el total de obligaciones reconocidas por devoluciones de recursos de otros entes públicos, es decir, el total de acuerdos de devolución dictados en el ejercicio más aquellos que, dictados en ejercicios anteriores, se encontraban pendientes de pago al comienzo del mismo. La de su debe, las devoluciones efectuadas.
  
Su saldo, acreedor, recogerá el importe de las obligaciones pendientes por devolución de recursos de otros entes públicos.
  
458. Derechos cancelados en especie por recursos de otros entes públicos.
  
Recoge las cancelaciones de recursos contabilizados en la cuenta 450 «Deudores por derechos reconocidos de recursos de otros entes públicos», producidas como consecuencia de adjudicaciones de bienes en pago de deudas y otros cobros en especie.
  
Funcionará a través de sus divisionarias.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a la cuenta o cuentas de balance representativas del bien o bienes recibidos.
  
b) Se cargará, con abono a la cuenta 450, en fin de ejercicio, por el saldo de las divisionarias como consecuencia de la regularización de derechos cancelados en especie.
  
Su saldo, acreedor, antes de la regularización, recogerá el total de derechos cancelados en especie durante el ejercicio, de recursos de otros entes públicos.
  
47. Administraciones públicas.
  
470. Hacienda Pública, deudor por diversos conceptos.
  
4700. Hacienda Pública, deudor por IVA.
  
4709. Hacienda Pública, deudor por otros conceptos.
  
471. Organismos de Previsión Social, deudores.
  
472. Hacienda Pública, IVA Soportado.
  
4720. Hacienda Pública, IVA Soportado.
  
475. Hacienda Pública, acreedor por diversos conceptos.
  
4750. Hacienda Pública, acreedor por IVA.
  
4751. Hacienda Pública, acreedor por retenciones practicadas.
  
4759. Hacienda Pública, acreedor por otros conceptos.
  
476. Organismos de Previsión Social, acreedores.
  
4760. Seguridad Social.
  
4761. MUFACE.
  
4762. MUGEJU.
  
4763. ISFAS.
  
4769 Otros organismos de Previsión Social, acreedores.
  
477. Hacienda Pública, IVA repercutido.
  
4770. Hacienda Pública, IVA repercutido.
  
470. Hacienda Pública, deudor por diversos conceptos.
  
Cuenta que presenta la posición deudora de la Hacienda Pública frente a la entidad, como consecuencia de la liquidación de IVA u otras causas.
  
Figurará en el activo del balance.
  
Funcionará a través de sus divisionarias.
  
El contenido y movimiento de las subcuentas que comprende es el siguiente:
  
4700. Hacienda Pública, deudor por IVA.
  
Representa el exceso, en cada período impositivo, del IVA soportado y deducible sobre el IVA repercutido.
  
a) Se cargará, al efectuar la liquidación del impuesto, por la diferencia positiva entre el IVA soportado y deducible, y el IVA repercutido, con abono a la subcuenta 4720, ?IVA soportado?.
  
b) Se abonará con cargo a la subcuenta 4770, ?IVA repercutido?, cuando se compense en liquidaciones posteriores, o bien, a cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?, o a la cuenta 554, ?Cobros pendientes de aplicación?, cuando se ejercite el derecho a la devolución.
  
Su saldo, deudor, recogerá el exceso de IVA soportado y deducible aún no compensado en liquidaciones sucesivas y cuya devolución no ha sido realizada.
  
4709. Hacienda Pública, deudor por otros conceptos.
  
Recoge créditos a favor de la entidad por causas distintas de las indicadas en la anterior subcuenta.
  
Se cargará y abonará, con abono y cargo a las cuentas que corresponda según la naturaleza de las operaciones.
  
471. Organismos de Previsión Social, deudores.
  
Créditos a favor de la entidad, de los diversos Organismos de Previsión Social, relacionados con las prestaciones sociales que ellos efectúan.
  
Figurará en el activo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará con abono a cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?, al realizar los pagos.
  
b) Se abonará, por los ingresos efectuados, con cargo a cuentas del subgrupo 57 o a la cuenta 554, ?Cobros pendientes de aplicación?, según proceda.
  
472. Hacienda Pública, IVA soportado.
  
4720. Hacienda Pública, IVA soportado.
  
IVA devengado con motivo de la adquisición de bienes y servicios y de otras operaciones comprendidas en los correspondientes textos legales, que tenga carácter deducible.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará con abono a:
  
a.1) La cuenta 410, ?Acreedores por IVA soportado?, por el importe del IVA deducible cuando se devenga el impuesto.
  
a.2) La cuenta 410, mediante asiento de signo negativo, por el importe del IVA deducible correspondiente a las operaciones anuladas.
  
a.3) La cuenta 410, por las diferencias que resulten en el IVA deducible al practicarse las regularizaciones previstas en la regla de prorrata. Este asiento será positivo o negativo según el signo de las diferencias.
  
a.4) La subcuenta 4770, ?IVA repercutido?, por el importe del IVA deducible calculado conforme a las reglas del IVA en los casos de producción por la entidad de bienes para su propio inmovilizado, así como en los cambios de afectación de bienes.
  
b) Se abonará por el importe del IVA deducible que se compensa en la liquidación del período, con cargo a la subcuenta 4770. Si después de formulado este asiento subsistiera saldo en la subcuenta 4720, el importe del mismo se cargará a la subcuenta 4700, ?Hacienda Pública, Deudor por IVA?.
  
475. Hacienda Pública, acreedor por diversos conceptos.
  
Deudas a favor de la Hacienda Pública, por conceptos fiscales o de otra índole, pendientes de pago.
  
Figurará en el pasivo del balance.
  
Funcionará a través de sus divisionarias.
  
El contenido y movimiento de las subcuentas que comprende es el siguiente:
  
4750. Hacienda Pública, acreedor por IVA.
  
Exceso, en cada período impositivo, del IVA repercutido sobre el IVA soportado deducible.
  
a) Se abonará al terminar dicho período, por el importe del mencionado exceso, con cargo a la subcuenta 4770, ?IVA repercutido?.
  
b) Se cargará, cuando se efectúe el pago, con abono a cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?.
  
Su saldo, acreedor, recogerá el importe de las liquidaciones positivas pendientes de ingreso en la Hacienda Pública.
  
4751. Hacienda Pública, acreedor por retenciones practicadas.
  
Importe de las retenciones tributarias efectuadas pendientes de pago a la Hacienda Pública.
  
a) Se abonará por las retenciones practicadas, cuando la entidad sea sustituto del contribuyente o retenedor, con cargo, generalmente, a la cuenta 579, ?Formalización?.
  
b) Se cargará, por los pagos realizados, con abono a cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?.
  
4759. Hacienda Pública, acreedor por otros conceptos.
  
Deudas con la Hacienda Pública, por causas distintas a las recogidas en las subcuentas anteriores.
  
Se abonará y cargará con cargo y abono a las cuentas que corresponda según la naturaleza de las operaciones.
  
476. Organismos de Previsión Social, acreedores.
  
Cantidades retenidas a los trabajadores o, en su caso, satisfechas por éstos a la entidad, y que en un momento posterior han de ser entregadas a dichos Organismos de Previsión Social (Seguridad Social, MUFACE, MUGEJU, ISFAS, etc.).
  
Figurará en el pasivo del balance.
  
Funcionará a través de sus divisionarias.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a:
  
a.1) Generalmente, la cuenta 579, ?Formalización?, por las retenciones de las cuotas correspondientes al personal de la entidad.
  
a.2) Cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?, o a la cuenta 554, ?Cobros pendientes de aplicación- por el ingreso de las mencionadas cuotas en la entidad.
  
b) Se cargará, por los pagos realizados, con abono a cuentas del subgrupo 57.
  
477. Hacienda Pública, IVA repercutido.
  
4770. Hacienda Pública, IVA repercutido.
  
IVA devengado con motivo de la entrega de bienes o de la prestación de servicios y de otras operaciones comprendidas en los correspondientes textos legales.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a:
  
a.1) La cuenta 440, ?Deudores por IVA repercutido?, por el importe del IVA repercutido cuando se devengue el impuesto.
  
a.2) La cuenta 440, en asiento de tipo negativo, por el importe del IVA repercutido, correspondiente a operaciones anuladas.
  
a.3) La subcuenta 4720, ?IVA soportado?, y, en su caso, a la cuenta de activo de que se trate en los casos de producción por la entidad de bienes para su propio inmovilizado, y en los casos de cambio de afectación.
  
b) Se cargará, por el importe del IVA soportado deducible que se compense en la liquidación del impuesto, con abono a la subcuenta 4720. Si después de formulado este asiento subsistiera saldo en la subcuenta 4770, el importe del mismo se abonará a la subcuenta 4750 €Hacienda Pública, acreedor por IVA?.
  
48. Ajustes por periodificación.
  
480. Gastos anticipados.
  
485. Ingresos anticipados.
  
480. Gastos anticipados.
  
Gastos contabilizados en el ejercicio que se cierra y que corresponden al siguiente.
  
Figurará en el activo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, al cierre del ejercicio, con abono a las cuentas del grupo 6 que hayan registrado los gastos a imputar al ejercicio posterior.
  
b) Se abonará, al principio del ejercicio siguiente, con cargo a cuentas del grupo 6.
  
485. Ingresos anticipados.
  
Ingresos contabilizados en el ejercicio que se cierra que corresponden al siguiente.
  
Figurará en el pasivo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, al cierre del ejercicio, con cargo a las cuentas del grupo 7 que hayan registrado los ingresos a imputar al ejercicio posterior.
  
b) Se cargará, al principio del ejercicio siguiente, con abono a cuentas del grupo 7.
  
49. Provisiones.
  
490. Provisión para insolvencias.
  
495. Provisión para devolución de impuestos.
  
490. Provisión para insolvencias.
  
Provisiones para créditos incobrables, con origen en operaciones propias de la actividad habitual de la entidad.
  
Figurará en el activo del balance compensando las cuentas correspondientes de los subgrupos 43, ?Deudores presupuestarios?, y 44, ?Deudores no presupuestarios?.
  
Su movimiento es el siguiente, según la alternativa adoptada por la entidad:
  
1. Cuando la entidad cifre el importe de la provisión al final del ejercicio mediante una estimación global del riesgo de fallidos existente en los saldos de deudores:
  
a) Se abonará, al final del ejercicio, por la estimación realizada, con cargo a la cuenta 694, ?Dotación a la provisión para insolvencias?.
  
b) Se cargará, igualmente al final del ejercicio, por la dotación realizada al cierre del ejercicio precedente, con abono a la cuenta 794, ?Provisión para insolvencias aplicada?.
  
2. Cuando la entidad cifre el importe de la provisión mediante un sistema individualizado de seguimiento de saldos deudores:
  
a) Se abonará, a lo largo del ejercicio, por el importe de los riesgos que se vayan estimando, con cargo a la cuenta 694.
  
b) Se cargará a medida que se vayan dando de baja los saldos de deudores para los que se dotó provisión individualizada o cuando desaparezca el riesgo, por el importe de la misma, con abono a la cuenta 794.
  
495. Provisión para devolución de impuestos.
  
Provisión para devoluciones periódicas de impuestos no reconocidas a fin de ejercicio, derivadas de la aplicación de la normativa legal de los mismos (no incluirá, por ejemplo, las devoluciones derivadas de ingresos indebidos).
  
Figurará en el pasivo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, al cierre del ejercicio, por el importe a devolver con cargo a cuentas de los subgrupos 72, ?Impuestos directos?, y 73, ?Impuestos indirectos?.
  
b) Se cargará, en el momento en que se dicte el acuerdo de devolución, con abono a la cuenta 408, ?Acreedores por devolución de ingresos?.
  
c) Se cargará con abono a la cuenta 795, ?Exceso de provisión para devolución de impuestos?, por la diferencia positiva entre el importe de la provisión existente a fin de ejercicio anterior y los importes efectivamente devueltos con cargo a la misma.
  
Grupo 5. Cuentas Financieras
  
Acreedores y deudores a corto plazo por operaciones financieras, medios líquidos disponibles y cuentas de enlace propias de organizaciones contables descentralizadas.
  
50. Empréstitos y otras emisiones análogas a corto plazo.
  
500. Obligaciones y bonos a corto plazo.
  
505. Deudas representadas en otros valores negociables a corto plazo.
  
506. Intereses a corto plazo de empréstitos y otras emisiones análogas.
  
508. Empréstitos y otras emisiones análogas a corto plazo en moneda extranjera.
  
509. Intereses a corto plazo de empréstitos y otras emisiones análogas en moneda extranjera.
  
Recoge la financiación ajena obtenida a través de emisiones en masa de valores negociables, cuyo vencimiento vaya a producirse en un plazo no superior a un año.
  
Las cuentas de este subgrupo figurarán en el pasivo del balance, formando parte de la agrupación ?Acreedores a corto plazo?.
  
La parte de las deudas a largo plazo que tenga vencimiento a corto deberá figurar en el pasivo del balance en la agrupación ?Acreedores a corto plazo?; a estos efectos se traspasará a este subgrupo el importe que representen las deudas a largo plazo con vencimiento a corto de las cuentas correspondientes del subgrupo 15, ?Empréstitos y otras emisiones análogas?.
  
500. Obligaciones y bonos a corto plazo.
  
Refleja las obligaciones y bonos en circulación cuyo vencimiento vaya a producirse en un plazo no superior a un año.
  
Su movimiento es el siguiente, según la alternativa adoptada por la entidad:
  
1. Cuando la entidad deba imputar a Presupuesto la variación neta de las operaciones de endeudamiento a corto plazo realizadas en el ejercicio:
  
a) Se abonará, por el valor de reembolso, con cargo a cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?, por el valor de emisión de los valores suscritos, y, en su caso, a la cuenta 661, ?Intereses de obligaciones y bonos?, o 271, ?Gastos financieros diferidos de valores negociables?, según proceda, por la diferencia entre el valor de emisión y el valor de reembolso.
  
b) Se cargará, por el importe a reembolsar de los valores, a la amortización de los mismos, con abono a cuentas del subgrupo 57, por el valor de emisión, y a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, en su caso, por la diferencia entre el valor de reembolso y el valor de emisión.
  
c) Se cargará y abonará, en fin de ejercicio, por la aplicación presupuestaria de la variación neta, con abono y cargo a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, cuando el importe de amortizaciones haya superado al importe de emisiones, o a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, cuando el importe de emisiones haya superado al importe de amortizaciones. Para calcular la diferencia entre emisiones y amortizaciones se tomarán valores de emisión (excluidos, en su caso, rendimientos implícitos).
  
2. Cuando la entidad impute a Presupuesto el importe íntegro de las operaciones de endeudamiento a corto plazo realizadas en el ejercicio:
  
a) Se abonará, por el valor de reembolso, con cargo a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, por el valor de emisión de los valores suscritos, y, en su caso, a la cuenta 661, ?Intereses de obligaciones y bonos?, o 271, ?Gastos financieros diferidos de valores negociables?, según proceda, por la diferencia entre el valor de emisión y el valor de reembolso.
  
b) Se cargará, por el importe a reembolsar de los valores, a la amortización de los mismos, con abono a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?.
  
505. Deudas representadas en otros valores negociables a corto plazo.
  
Otros pasivos financieros cuyo vencimiento vaya a producirse en un plazo no superior a un año, representados en valores negociables, ofrecidos al ahorro público, distintos de los anteriores.
  
Su movimiento es análogo al señalado para la cuenta 500, ?Obligaciones y bonos a corto plazo?.
  
506. Intereses a corto plazo de empréstitos y otras emisiones análogas.
  
Recoge el importe de los intereses a pagar, con vencimiento a corto plazo, de empréstitos y otras emisiones análogas.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por el importe de los intereses devengados durante el ejercicio, con vencimiento en el ejercicio siguiente, con cargo a la cuenta 661, ?Intereses de obligaciones y bonos?.
  
b) Se cargará, al vencimiento de los intereses, con abono, generalmente, a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?.
  
508. Empréstitos y otras emisiones análogas a corto plazo en moneda extranjera.
  
Refleja los valores negociables en circulación con vencimiento a corto plazo emitidos en moneda extranjera.
  
Su movimiento es análogo al señalado para la cuenta 500, ?Obligaciones y bonos a corto plazo?, con la especialidad de que se cargará o abonará con abono o cargo a las cuentas 768, ?Diferencias positivas de cambio?, o 668 €Diferencias negativas de cambio?, respectivamente, como consecuencia del ajuste de valor de la deuda al tipo de cambio vigente a la fecha de cierre del ejercicio, o como consecuencia de las diferencias que surjan al vencimiento.
  
509. Intereses a corto plazo de empréstitos y otras emisiones análogas en moneda extranjera.
  
Recoge el importe de los intereses a pagar, con vencimiento a corto plazo, de empréstitos y otras emisiones análogas en moneda extranjera.
  
Su movimiento es análogo al señalado para la cuenta 506, ?Intereses a corto plazo de empréstitos y otras emisiones análogas?, con la especialidad de que se cargará o abonará con abono o cargo a las cuentas 768, ?Diferencias positivas de cambio?, o 668, ?Diferencias negativas de cambio?, respectivamente, como consecuencia de las diferencias que surjan al vencimiento.
  
52. Deudas a corto plazo por préstamos recibidos y otros conceptos.
  
520. Deudas a corto plazo con entidades de crédito.
  
521. Deudas a corto plazo.
  
523. Proveedores de inmovilizado a corto plazo.
  
526. Intereses a corto plazo de deudas con entidades de crédito.
  
527. Intereses a corto plazo de deudas.
  
528. Deudas a corto plazo por préstamos recibidos y otros conceptos en moneda extranjera.
  
529. Intereses a corto plazo de deudas en moneda extranjera.
  
Financiación ajena a corto plazo no instrumentado en valores negociables.
  
Las cuentas de este subgrupo figurarán en el pasivo del balance, formando parte de la agrupación ?Acreedores a corto plazo?.
  
La parte de las deudas a largo plazo que tenga vencimiento a corto deberá figurar en el pasivo del balance en la agrupación ?Acreedores a corto plazo?; a estos efectos se traspasará a este subgrupo el importe que representen las deudas a largo plazo con vencimiento a corto de las cuentas correspondientes del subgrupo 17, ?Deudas a largo plazo por préstamos recibidos y otros conceptos?.
  
La parte de las deudas a largo plazo que tenga vencimiento a corto deberá figurar en el balance en la agrupación ?Acreedores a corto plazo?; a estos efectos se traspasará a este subgrupo el importe que representen las deudas a largo plazo con vencimiento a corto de las cuentas correspondientes del subgrupo 17 €Deudas a largo plazo por préstamos recibidos y otros conceptos?.
  
520. Deudas a corto plazo con entidades de crédito.
  
Las contraídas con entidades de crédito por préstamos recibidos y otros débitos, con la finalidad de cubrir desfases temporales de tesorería, con vencimiento no superior a un año. Con carácter general, las operaciones derivadas de este tipo de deudas deben aplicarse presupuestariamente por la variación neta habida en el ejercicio.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?.
  
b) Se cargará, generalmente, con abono a cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?.
  
c) Se cargará y abonará, en fin de ejercicio, por la aplicación presupuestaria de la variación neta, con abono y cargo a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, cuando el importe de cancelaciones supere al importe de capitales tomados a préstamo, o a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, en caso contrario.
  
521. Deudas a corto plazo.
  
Las contraídas con terceros por préstamos recibidos y otros débitos no incluidos en otras cuentas de este subgrupo, con vencimiento no superior a un año.
  
Su movimiento es análogo al señalado para la cuenta 520, ?Deudas a corto plazo con entidades de crédito?.
  
523. Proveedores de inmovilizado a corto plazo.
  
Deudas con suministradores de bienes definidos en el grupo 2, con vencimiento no superior a un año.
  
Se incluirán en esta cuenta los importes cuyo vencimiento se produzca en el ejercicio siguiente a aquel en que se autoriza el gasto.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, a la formalización de la adquisición de los bienes suministrados, o a la formalización de un contrato de arrendamiento financiero, con cargo a cuentas del grupo 2.
  
b) Se cargará, al vencimiento de las deudas, con abono, a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?.
  
526. Intereses a corto plazo de deudas con entidades de crédito.
  
Intereses a pagar, con vencimiento a corto plazo, de deudas con entidades de crédito.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por el importe de los intereses devengados durante el ejercicio, con vencimiento en el ejercicio siguiente, con cargo a las cuentas 662, ?Intereses de deudas a largo plazo?, y 663, ?Intereses de deudas a corto plazo?.
  
b) Se cargará, cuando se produzca el vencimiento de los intereses, con abono, generalmente, a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?.
  
527. Intereses a corto plazo de deudas.
  
Intereses a pagar, con vencimiento a corto plazo, de deudas, excluidos los que deben ser registrados en la cuenta 526, ?Intereses a corto plazo de deudas con entidades de crédito?.
  
Su movimiento es análogo al señalado para la cuenta 526.
  
528. Deudas a corto plazo por préstamos recibidos y otros conceptos en moneda extranjera.
  
Las contraídas en moneda extranjera con vencimiento a corto plazo.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a:
  
a.1) La cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, a la formalización del préstamo.
  
a.2) Cuentas del grupo 2, a la formalización de la adquisición de los bienes suministrados, o a la formalización de un contrato de arrendamiento financiero.
  
b) Se cargará, por el reintegro total o parcial de las deudas, con abono, generalmente, a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?.
  
c) Se cargará o abonará, con abono o cargo a las cuentas 768, ?Diferencias positivas de cambio?, o 668, ?Diferencias negativas de cambio?, como consecuencia del ajuste del valor de la deuda al tipo de cambio vigente a la fecha de cierre del ejercicio, o como consecuencia de las diferencias que surjan al vencimiento.
  
529. Intereses a corto plazo de deudas en moneda extranjera.
  
Intereses a pagar, con vencimiento a corto plazo, de deudas contraídas en moneda extranjera.
  
Su movimiento es análogo al señalado para la cuenta 526, ?Intereses a corto plazo de deudas con entidades de crédito?, con la especialidad de que se cargará o abonará con abono o cargo a las cuentas 768, ?Diferencias positivas de cambio?, o 668, ?Diferencias negativas de cambio?, respectivamente, como consecuencia de las diferencias que surjan al vencimiento.
  
54. Inversiones financieras temporales.
  
540. Inversiones financieras temporales en capital.
  
541. Valores de renta fija a corto plazo.
  
542. Créditos a corto plazo.
  
543. Créditos a corto plazo por enajenación de inmovilizado.
  
544. Créditos a corto plazo al personal.
  
545. Dividendo a cobrar.
  
546. Intereses a corto plazo de valores de renta fija.
  
547. Intereses a corto plazo de créditos.
  
548. Imposiciones a corto plazo.
  
549. Desembolsos pendientes sobre acciones a corto plazo.
  
Inversiones financieras temporales, cualquiera que sea su forma de instrumentación, incluidos los intereses devengados, con vencimiento no superior a un año.
  
Las cuentas de este subgrupo figurarán en el activo del balance.
  
La parte de las inversiones a largo plazo que tenga vencimiento a corto deberá figurar en el activo del balance en la agrupación ?Inversiones financieras temporales?; a estos efectos se traspasará a este subgrupo el importe que represente la inversión permanente con vencimiento a corto plazo de las cuentas correspondientes del subgrupo 25, ?Inversiones financieras permanentes?.
  
540. Inversiones financieras temporales en capital.
  
Inversiones a corto plazo en derechos sobre el capital-acciones con o sin cotización en un mercado secundario organizado u otros valores- de empresas.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, a la suscripción o compra, con abono, generalmente, a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, y, en su caso, a la cuenta 549, ?Desembolsos pendientes sobre acciones a corto plazo?.
  
b) Se abonará, generalmente, por las enajenaciones, con cargo a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, y, si existen desembolsos pendientes, con cargo a la cuenta 549. Al mismo tiempo se cargará la cuenta 666, ?Pérdidas en valores negociables?, o se abonará la cuenta 766, ?Beneficios en valores negociables?, por los posibles resultados, negativos o positivos, respectivamente, derivados de la operación.
  
541. Valores de renta fija a corto plazo.
  
Inversiones a corto plazo, por suscripción o adquisición de obligaciones, bonos u otros valores de renta fija, incluidos aquellos que fijan su rendimiento en función de índices o sistemas análogos.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, a la suscripción o compra, por el precio de adquisición, excluidos los intereses explícitos devengados y no vencidos, con abono, generalmente, a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?.
  
b) Se abonará, generalmente, por la enajenación o amortización de los valores, con cargo a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?. Al mismo tiempo se cargará la cuenta 666, ?Pérdidas en valores negociables?, o se abonará la cuenta 766, ?Beneficios en valores negociables?, por los posibles resultados, negativos o positivos, respectivamente, derivados de la operación.
  
542. Créditos a corto plazo.
  
Préstamos y otros créditos concedidos a terceros con vencimiento no superior a un año.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, a la formalización del crédito, por el importe de éste, con abono, generalmente, a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?.
  
b) Se abonará con cargo a:
  
b.1) La cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, al vencimiento o reintegro total o parcial.
  
b.2) La cuenta 667, ?Pérdidas de créditos?, por las insolvencias firmes.
  
543. Créditos a corto plazo por enajenación de inmovilizado.
  
Créditos a terceros cuyo vencimiento no sea superior a un año y tenga lugar en ejercicio distinto a aquel en que tiene lugar la operación de enajenación de inmovilizado que lo origina.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por el importe de dichos créditos, con abono, a las cuentas de inmovilizado correspondientes.
  
b) Se abonará con cargo a:
  
b.1) La cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, al vencimiento o reintegro total o parcial.
  
b.2) La cuenta 667, ?Pérdidas de créditos?, por las insolvencias firmes.
  
544. Créditos a corto plazo al personal.
  
Créditos concedidos al personal de la entidad cuyo vencimiento no sea superior a un año.
  
Su movimiento es análogo al señalado para la cuenta 542, ?Créditos a corto plazo?.
  
545. Dividendo a cobrar.
  
Créditos por dividendos, sean definitivos o ?a cuenta?, cuya distribución ha sido acordada por la sociedad a que corresponden, pero su reparto se efectuará al ejercicio siguiente.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por el importe devengado, con abono a la cuenta 760, ?Ingresos de participaciones en capital?.
  
b) Se abonará, al inicio del período de reparto de dividendos, o por el cobro de los mismos, con cargo a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?.
  
546. Intereses a corto plazo de valores de renta fija.
  
Intereses a cobrar, con vencimiento no superior a un año, de valores de renta fija.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará con abono a:
  
a.1) La cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, a la suscripción o compra de los valores, por el importe de los intereses explícitos devengados y no vencidos cuyo vencimiento no sea superior a un año.
  
a.2) La cuenta 761, ?Ingresos de valores de renta fija?, por los intereses devengados y no vencidos durante el ejercicio, tanto implícitos como explícitos, cuyo vencimiento no sea superior a un año.
  
b) Se abonará con cargo a:
  
b.1) La cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, al vencimiento o cobro de los intereses.
  
b.2) Generalmente la cuenta 430, a la enajenación o amortización de los valores. Al mismo tiempo se cargará la cuenta 666, ?Pérdidas en valores negociables?, o se abonará la cuenta 766, ?Beneficios en valores negociables?, por los posibles resultados, negativos o positivos, respectivamente, derivados de la operación.
  
547. Intereses a corto plazo de créditos.
  
Intereses a cobrar, con vencimiento no superior a un año, de créditos.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por el importe de los intereses devengados y no vencidos durante el ejercicio, tanto implícitos como explícitos, con abono a las cuentas 762, ?Ingresos de créditos a largo plazo?, o 763, ?Ingresos de créditos a corto plazo?.
  
b) Se abonará con cargo a:
  
b.1) La cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, al vencimiento o cobro de intereses.
  
b.2) La cuenta 667, ?Pérdidas de créditos?, por las insolvencias firmes.
  
548. Imposiciones a corto plazo.
  
Saldos en bancos e instituciones de crédito formalizados por medio de ?cuenta a plazo- o similares, con vencimiento no superior a un año y de acuerdo con las condiciones que rigen para el sistema financiero. También se incluirán, con el debido desarrollo en cuentas de cuatro cifras, los intereses a cobrar, con vencimiento no superior a un año de imposición a plazo.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, a la formalización, con abono, generalmente, a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?.
  
b) Se abonará, a la recuperación o traspaso de los fondos, con cargo, generalmente, a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?.
  
549. Desembolsos pendientes sobre acciones a corto plazo.
  
Desembolsos pendientes, no exigidos, sobre acciones, cuando se trate de inversiones financieras temporales.
  
Figurará en el activo del balance, minorando el saldo de la cuenta 540, ?Inversiones financieras temporales en capital?.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, a la adquisición o suscripción de las acciones, por el importe pendiente de desembolsar, con cargo a la cuenta 540.
  
b) Se cargará, por los desembolsos que se vayan exigiendo, con abono, generalmente, a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, o a la cuenta 540, por los saldos pendientes, cuando se enajenen acciones no desembolsadas totalmente.
  
55. Otras cuentas no bancarias.
  
550. Cuentas corrientes no bancarias.
  
554. Cobros pendientes de aplicación.
  
555. Pagos pendientes de aplicación.
  
558. Provisiones de fondos para pagos a justificar y anticipos de caja fija.
  
5580. Provisiones de fondos pendientes de justificar
  
5585. Libramientos para provisiones de fondos pendientes de pago.
  
559. Otras partidas pendientes de aplicación.
  
550. Cuentas corrientes no bancarias.
  
Cuentas corrientes de efectivo mantenidas con persona natural o jurídica que no sea banco, banquero o institución de crédito, ni deudor o acreedor de la actividad normal de la entidad.
  
Figurará en el activo del balance la suma de sus saldos deudores y en el pasivo la suma de sus saldos acreedores.
  
Se cargará por las remesas o entregas efectuadas por la entidad y se abonará por las recepciones a favor de la entidad, con abono y cargo, respectivamente, a cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?.
  
554. Cobros pendientes de aplicación.
  
Cuenta acreedora destinada a recoger los cobros que se producen en la entidad y que no son aplicables a sus conceptos definitivos por ser esta aplicación provisional un trámite previo para su posterior aplicación definitiva.
  
Figurará en el pasivo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a:
  
a.1) Cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?, por la realización de los ingresos.
  
a.2) La cuenta 442, ?Deudores por servicio de recaudación?, por los ingresos que se realicen en las entidades encargadas de la gestión de cobro cuando se efectúe la contabilización de forma previa a la recepción de los fondos, de acuerdo con los procedimientos de gestión establecidos.
  
b) Se cargará con abono a la cuenta que corresponda en función de la naturaleza del ingreso.
  
555. Pagos pendientes de aplicación.
  
Cuenta deudora que recoge los pagos realizados por la entidad cuando, excepcionalmente, se desconoce su origen, y en general, aquellos que no pueden aplicarse definitivamente.
  
Figurará en el activo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por los pagos realizados, con abono a cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?.
  
b) Se abonará, por la aplicación definitiva del pago, en el momento de obtener dicha información, con cargo a la cuenta a la que deba imputarse.
  
558. Provisiones de fondos para pagos a justificar y anticipos de caja fija.
  
Recoge, a través de su divisionarias, las siguientes situaciones en que pueden encontrarse los libramientos de fondos para ?pagos a justificar- y ?anticipos de caja fija- expedidos a favor de cajas pagadoras descentralizadas:
  
Cuando el importe librado no ha llegado a ingresarse en las cuentas bancarias de provisiones de fondos abiertas por las citadas cajas pagadoras.
  
Cuando la caja pagadora ha dispuesto ya de los fondos, total o parcialmente, pero aún no ha presentado la cuenta justificativa correspondiente o, habiéndola presentado, dicha cuenta aún no ha sido aprobada, en el caso de pagos a justificar, o no se ha ordenado la reposición de los fondos del anticipo de caja fija.
  
5580. Provisiones de fondos pendientes de justificar
  
Recoge las provisiones de fondos que se encuentren pendientes de justificar o de aprobar la correspondiente cuenta justificativa al final de cada periodo de regularización y, en todo caso, a fin de ejercicio.
  
Esta cuenta sólo tiene movimiento en las fechas de regularización de los saldos de la tesorería correspondientes a pagos a justificar y anticipos de caja fija. Su movimiento es el siguiente:
  
1. Se cargará o abonará con abono o cargo respectivamente a la cuenta 575 €Bancos e instituciones de crédito. Cuentas restringidas de pagos?, al final de cada periodo de regularización, por la diferencia entre el saldo contable de la cuenta 575 a dicha fecha y el saldo real de las cuentas corrientes que representa esta última en la misma fecha.
  
2. Cuando la entidad utilice caja de efectivo para pagos a justificar y anticipos de caja fija, se realizará simultáneamente la siguiente anotación:
  
Se cargará o abonará con abono o cargo respectivamente a la cuenta 570.8 ?Caja. Provisión de fondos?, al final de cada periodo de regularización, por la diferencia entre el saldo contable de la cuenta 570.8 a dicha fecha y las existencias reales de efectivo para provisión de fondos en las cajas pagadoras descentralizadas.
  
Al final de cada periodo de regularización, y en cualquier caso, a fin de ejercicio, su saldo deudor recogerá el importe de los fondos librados con el carácter de ?pagos a justificar- o de ?anticipos de caja fija- que hayan sido utilizados y que se encuentren pendientes de justificar o de aprobar la cuenta justificativa correspondiente.
  
Nota. Cuando los procedimientos organizativos de la entidad lo aconsejen o cuando las cantidades depositadas en la caja de efectivo para provisiones de fondos sean escasamente significativas, esta cuenta recogerá también el saldo existente en la mencionada caja a la fecha de regularización. En este caso la regularización de la situación de los fondos para anticipos de caja fija y pagos a justificar de la entidad se efectuará únicamente con la primera de las anotaciones contables previstas en el movimiento de esta cuenta.
  
5585. Libramientos para provisiones de fondos pendientes de pago.
  
Recoge los libramientos expedidos para provisiones de fondos a justificar o reposiciones de anticipos de caja fija que están pendientes de pago.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará con abono a la cuenta 400 €Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, en el momento de la tramitación de la propuesta de pago correspondiente a libramientos de fondos con el carácter de ?pagos a justificar o para reposiciones de anticipos de caja fija.
  
b) Se abonará con cargo a la cuenta 575 €Bancos e instituciones de créditos. Cuentas restringidas de pagos?, por los pagos realizados con cargo a la cuenta operativa por libramientos expedidos a justificar y por reposiciones de anticipos de caja fija.
  
Su saldo deudor recoge el importe de los libramientos expedidos para provisiones de fondos que no hayan sido hechos efectivos y, por tanto, no se ha producido el ingreso de los mismos en la cuenta corriente restringida de pagos
  
559. Otras partidas pendientes de aplicación.
  
Cuenta que recoge los ingresos, cuando se desconoce su origen y si son o no presupuestarios y, en general, los que no pueden aplicarse definitivamente por causas distintas a las previstas en otras cuentas.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?, o a la cuenta 554, ?Cobros pendientes de aplicación?, según proceda, por los ingresos, cuya aplicación definitiva se desconoce.
  
b) Se cargará con abono a la cuenta a que debe imputarse el ingreso, en el momento de obtener esta información, por la aplicación definitiva del mismo.
  
56. Fianzas y depósitos recibidos y constituídos a corto plazo
  
560. Fianzas recibidas a corto plazo.
  
561. Depósitos recibidos a corto plazo.
  
565. Fianzas constituidas a corto plazo.
  
566. Depósitos constituidos a corto plazo.
  
La parte de las fianzas y depósitos recibidos o constituidos a largo plazo que tenga vencimiento a corto deberá figurar en el pasivo o activo del balance en las agrupaciones ?Pasivo circulante- o ?Activo circulante?, respectivamente; a estos efectos se traspasará a este subgrupo el importe que representen las fianzas y depósitos a largo plazo con vencimiento a corto de las cuentas correspondientes de los subgrupos 18, ?Fianzas y depósitos recibidos a largo plazo?, y 26, ?Fianzas y depósitos constituidos a largo plazo?.
  
560. Fianzas recibidas a corto plazo.
  
Efectivo recibido como garantía del cumplimiento de una obligación, a plazo no superior a un año.
  
Figurará en el pasivo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, a la constitución, con cargo a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, o a cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?, según establezca la normativa aplicable.
  
b) Se cargará con abono a:
  
b.1) La cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, o a cuentas del subgrupo 57, a la cancelación de la fianza, según proceda.
  
b.2) La cuenta 778, ?Ingresos extraordinarios?, por el incumplimiento de la obligación afianzada que determine pérdidas en la fianza.
  
561. Depósitos recibidos a corto plazo.
  
Efectivo recibido en concepto de depósito irregular, a plazo no superior a un año.
  
Figurará en el pasivo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, a la constitución, con cargo a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, o a cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?, según establezca la normativa aplicable.
  
b) Se cargará, a la cancelación, con abono a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, o a cuentas del subgrupo 57, según proceda.
  
565. Fianzas constituidas a corto plazo.
  
Efectivo entregado como garantía del cumplimiento de una obligación, a plazo no superior a un año.
  
Figurará en el activo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, a la constitución, por el efectivo entregado, con abono a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, o a cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?, según establezca la normativa aplicable.
  
b) Se abonará con cargo a:
  
b.1) La cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, o a cuentas del subgrupo 57, a la cancelación de la fianza, según proceda.
  
b.2) La cuenta 678, ?Gastos extraordinarios?, por incumplimiento de la obligación afianzada que determine pérdidas en la fianza.
  
566. Depósitos constituidos a corto plazo.
  
Efectivo entregado en concepto de depósito irregular, a plazo no superior a un año.
  
Figurará en el activo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, a la constitución, por el efectivo entregado, con abono a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, o a cuentas del subgrupo 57, ?Tesorería?, según establezca la normativa aplicable.
  
b) Se abonará, a la cancelación, con cargo a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, o a cuentas del subgrupo 57, según proceda.
  
57. Tesorería
  
570. Caja.
  
5700. Caja.
  
5708. Caja. Provisión de fondos.
  
571. Bancos e instituciones de crédito. Cuentas operativas.
  
575. Bancos e instituciones de crédito. Cuentas restringidas de pagos.
  
577. Bancos e instituciones de crédito. Cuentas financieras.
  
578. Movimientos internos de tesorería.
  
579. Formalización.
  
570. Caja.
  
Disponibilidades de medios líquidos.
  
Funciona a través de sus divisionarias.
  
5700. Caja
  
Disponibilidades de medios líquidos.
  
Figurará en el activo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, a la entrada de medios líquidos, con abono a las cuentas que hayan de servir de contrapartida según la naturaleza de la operación que da lugar al cobro.
  
b) Se abonará, a su salida, con cargo a las cuentas que hayan de servir de contrapartida según la naturaleza de la operación que da lugar al pago.
  
5708. Caja. Provisión de fondos.
  
Disponibilidades líquidas para pagos a justificar y anticipos de caja fija existentes en las cajas pagadoras descentralizadas.
  
Figurará en el activo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
Se cargará o abonará, en el momento de la regularización de la situación de fondos para anticipos de caja fija y pagos a justificar, con abono o cargo a la cuenta 5580 €Provisiones de fondos pendientes de justificar- por la diferencia entre el saldo contable que presente la cuenta a dicha fecha y el saldo real de efectivo para provisiones de fondos existente en las cajas pagadora descentralizadas.
  
El saldo de esta cuenta, después de su regularización, y en todo caso a fin de ejercicio, representa los fondos líquidos para provisiones de fondos existentes a dicha fecha en las cajas pagadoras descentralizadas.
  
571. Bancos e instituciones de crédito. Cuentas operativas.
  
Saldos a favor de la entidad en cuentas operativas en bancos e instituciones de crédito.
  
Figurará en el activo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por las entradas de efectivo o por las transferencias recibidas, con abono a las cuentas que hayan de servir de contrapartida según la naturaleza de la operación que da lugar al ingreso.
  
b) Se abonará, por la disposición total o parcial del saldo, con cargo a las cuentas que hayan de servir de contrapartida de acuerdo con la naturaleza de la operación que da lugar al pago.
  
575. Bancos e instituciones de crédito. Cuentas restringidas de pagos.
  
Recoge, después de cada regularización de la situación de fondos para ?anticipos de caja fija- y ?pagos a justificar?, los saldos a favor de la entidad en cuentas restringidas de provisiones de fondos.
  
La regularización se producirá con la periodicidad que se establezca y, en todo caso, a fin de cada ejercicio.
  
Figurará en el activo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará con abono a:
  
a.1) La cuenta que corresponda, según se trate de traspasos de caja o cuentas operativas, por la provisión inicial de fondos a la ?caja fija- o incrementos de la misma.
  
a.2) La cuenta 558.5 ?Libramientos para provisiones de fondos pendientes de pago- por los pagos realizados con cargo a la cuenta operativa por los libramientos expedidos a justificar y por las reposiciones de anticipos de caja fija.
  
a.3) La cuenta 400 €Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, por los reintegros de las cantidades no invertidas de libramientos a justificar, cuando según la normativa aplicable a la entidad aquéllos se apliquen al presupuesto de gastos del ejercicio. Este asiento será de signo negativo.
  
b) Se abonará con cargo a:
  
b.1) La cuenta representativa del gasto realizado, cuando se produzca la reposición del anticipo de caja fija o la aprobación de las cuentas justificativas del libramiento a justificar.
  
b.2) La cuenta 430 €Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, por los reintegros de las cantidades no invertidas de libramientos a justificar, cuando según la normativa aplicable a la entidad aquéllos se apliquen al presupuesto de ingresos.
  
b.3) La cuenta 571 €Bancos e instituciones de crédito. Cuentas operativas?, por los movimientos de fondos correspondientes a cancelaciones o disminuciones del anticipo de caja fija.
  
c) Se abonará o cargará al final de cada periodo de regularización, con cargo o abono, respectivamente, a la cuenta 558.0 ?Provisión de fondos pendientes de justificar?, por la diferencia entre el saldo contable que presente a dicha fecha y el saldo real de la cuenta corriente de provisión de fondos que representa. Esta operación tiene por objeto que el saldo contable de la cuenta 575, después de la regularización represente los saldos a favor de la entidad en cuentas restringidas de provisiones de fondos.
  
577. Bancos e instituciones de crédito. Cuentas financieras.
  
Saldos a favor de la entidad en cuentas financieras como consecuencia de colocación de excedentes de tesorería en bancos e instituciones de crédito.
  
Figurará en el activo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por las entradas en efectivo y las transferencias recibidas como provisión de fondos, con abono a las cuentas que hayan de servir de contrapartida, en función del origen de los fondos que constituyen la provisión.
  
b) Se abonará, por la disposición total o parcial del saldo, con cargo a cuentas de este mismo subgrupo.
  
578. Movimientos internos de tesorería.
  
Recoge el traslado de fondos entre distintas cuentas de la entidad, sujeto de la contabilidad.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará con abono a la cuenta que corresponda de este mismo subgrupo, por la salida de fondos de la tesorería.
  
b) Se abonará con cargo a la cuenta que corresponda de este mismo subgrupo, por la entrada de los fondos procedentes de otras cuentas de tesorería.
  
Nota: La utilización de esta cuenta es opcional.
  
579. Formalización.
  
Cuenta destinada a recoger los cobros y pagos que se compensan sin existir movimiento real de efectivo.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por los cobros de dicha naturaleza, con abono a la cuenta que deba servir de contrapartida de acuerdo con la naturaleza de la operación que los origina.
  
b) Se abonará, por los pagos de dicha naturaleza, con cargo a la cuenta que deba servir de contrapartida de acuerdo con la naturaleza de la operación que los origina.
  
Su saldo será siempre cero.
  
Nota: La utilización de esta cuenta es opcional.
  
58. Ajustes por periodificación
  
580. Gastos financieros anticipados.
  
585. Ingresos financieros anticipados.
  
580. Gastos financieros anticipados.
  
Gastos financieros contabilizados en el ejercicio que se cierra y que corresponden al ejercicio siguiente.
  
Figurará en el activo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, al cierre del ejercicio, con abono a las cuentas del subgrupo 66, ?Gastos financieros?, que hayan registrado los gastos financieros a imputar al ejercicio posterior.
  
b) Se abonará, al principio del ejercicio siguiente, con cargo a cuentas del subgrupo 66.
  
585. Ingresos financieros anticipados.
  
Ingresos financieros contabilizados en el ejercicio que se cierra y que corresponden al ejercicio siguiente.
  
Figurará en el pasivo del balance.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, al cierre del ejercicio, con cargo a las cuentas del subgrupo 76, ?Ingresos financieros?, que hayan registrado los ingresos financieros a imputar al ejercicio posterior.
  
b) Se cargará, al principio del ejercicio siguiente, con abono a cuentas del subgrupo 76.
  
59. Provisiones financieras.
  
597. Provisión por depreciación de valores negociables a corto plazo.
  
598. Provisión para insolvencias de créditos a corto plazo.
  
Expresión contable de las correcciones de valor motivadas por pérdidas reversibles producidas en los créditos y valores recogidos en el grupo 5.
  
Las cuentas de este subgrupo figurarán en el activo del balance minorando las inversiones o los créditos a que correspondan.
  
597. Provisión por depreciación de valores negociables a corto plazo.
  
Importe de las correcciones valorativas por pérdidas reversibles en la cartera de valores a corto plazo. La estimación de tales pérdidas deberá realizarse de forma sistemática en el tiempo y, en todo caso, al cierre del ejercicio.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por el importe de la pérdida estimada, con cargo a la cuenta 698, ?Dotación a la provisión para valores negociables a corto plazo?.
  
b) Se cargará con abono a:
  
b.1) La cuenta 798, ?Exceso de provisión para valores negociables a corto plazo?, cuando desaparezcan las causas que determinaron la dotación a la provisión.
  
b.2) Cuentas del subgrupo 54, ?Inversiones financieras temporales?, cuando se enajenen los valores o se produzca baja en inventario por cualquier otro motivo.
  
598. Provisión para insolvencias de créditos a corto plazo.
  
Importe de las correcciones valorativas por pérdidas reversibles en créditos del subgrupo 54, ?Inversiones financieras temporales?. La estimación de tales pérdidas deberá realizarse de forma sistemática en el tiempo y, en todo caso, al cierre del ejercicio.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por el importe de la pérdida estimada, con cargo a la cuenta 699, ?Dotación a la provisión para insolvencias de créditos a corto plazo?.
  
b) Se cargará con abono a:
  
b.1) La cuenta 799, ?Exceso de provisión para insolvencias de créditos a corto plazo?, cuando desaparezcan las causas que determinaron la dotación a la provisión.
  
b.2) Cuentas del subgrupo 54, por la parte del crédito que resulte incobrable.
  
Grupo 6. Compras y gastos por naturaleza
  
Comprende las cuentas destinadas a recoger, de acuerdo con su naturaleza o destino, los gastos corrientes y pérdidas extraordinarias del ejercicio, así como las transferencias y subvenciones de capital concedidas.
  
60. Compras.
  
600. Compras de mercaderías.
  
601. Compras de materias primas.
  
602. Compras de otros aprovisionamientos.
  
607. Trabajos realizados por otras entidades.
  
608. Devoluciones de compras y operaciones similares.
  
609. ?Rappels- por compras.
  
600/607. Compras de ... .
  
Recogen el aprovisionamiento de mercaderías y demás bienes incluidos en los subgrupos 30, 31 y 32 destinados a la venta o a ser consumidos durante el ejercicio económico.
  
Comprende también los trabajos que, formando parte del proceso de producción propia, se encarguen a otras entidades.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargarán, por el importe de las compras, a la recepción de la mercancía, o a su puesta en camino si se transporta por cuenta de la entidad, con abono, generalmente, a cuentas del subgrupo 40, ?Acreedores presupuestarios?.
  
En particular, la cuenta 607 se cargará a la recepción de los trabajos encargados a otras entidades.
  
b) Se abonarán, por su saldo, al cierre del ejercicio, con cargo a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
608. Devoluciones de compras y operaciones similares.
  
Remesas devueltas a proveedores, normalmente por incumplimiento en las condiciones del pedido.
  
En esta cuenta se contabilizarán también los descuentos y similares originados por la misma causa, que sean posteriores a la recepción de la factura.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por el importe de las compras que se devuelvan, y en su caso, por los descuentos y similares obtenidos, con cargo, a cuentas del subgrupo 40, ?Acreedores presupuestarios?. Si las compras que se devuelven hubieran sido pagadas se abonará esta cuenta con cargo a cuentas del subgrupo 43, ?Deudores presupuestarios?.
  
b) Se cargará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con abono a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
609. ?Rappels- por compras.
  
Descuentos y similares que le sean concedidos a la entidad, por haber alcanzado un determinado volumen de pedidos.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por los ?rappels- que correspondan a la entidad, concedidos por los acreedores, con cargo, generalmente, a cuentas del subgrupo 43, ?Deudores presupuestarios?.
  
b) Se cargará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con abono a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
61. Variación de existencias.
  
610. Variación de existencias de mercaderías.
  
611. Variación de existencias de materias primas.
  
612. Variación de existencias de otros aprovisionamientos.
  
610/612. Variación de existencias de ...
  
Cuentas destinadas a registrar, al cierre del ejercicio, las variaciones entre las existencias finales y las iniciales, correspondientes a los subgrupos 30, 31 y 32 (mercaderías, materias primas y otros aprovisionamientos).
  
Su movimiento es el siguiente:
  
Se cargarán por el importe de las existencias iniciales y se abonarán por el de las existencias finales, con abono y cargo, respectivamente, a cuentas de los subgrupos 30, 31 y 32. El saldo que resulte en estas cuentas se cargará o abonará, según los casos, a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
62. Servicios exteriores.
  
620. Gastos en investigación y desarrollo del ejercicio.
  
621. Arrendamientos y cánones.
  
6210. Terrenos y bienes naturales.
  
6211. Construcciones.
  
6212. Instalaciones técnicas.
  
6213. Maquinaria.
  
6214. Utillaje.
  
6215. Mobiliario.
  
6216. Equipos para proceso de información.
  
6217. Elementos de transporte.
  
6218. Otro inmovilizado material.
  
6219. Cánones.
  
622. Reparaciones y conservación.
  
6220. Terrenos y bienes naturales.
  
6221. Construcciones.
  
6222. Instalaciones técnicas.
  
6223. Maquinaria.
  
6224. Utillaje.
  
6225. Inversiones destinadas al uso general.
  
6226. Mobiliario.
  
6227. Equipos para proceso de información.
  
6228. Elementos de transporte.
  
6229. Otro inmovilizado material.
  
623. servicios de profesionales independientes.
  
624. Transportes.
  
625. Primas de seguros.
  
626. Servicios bancarios y similares.
  
627. Publicidad, propaganda y relaciones públicas.
  
628. Suministros.
  
6280. Energía eléctrica.
  
6281. Agua.
  
6282. Gas.
  
6283. Combustibles.
  
6284. Vestuarios
  
6285. Productos alimenticios
  
6286. Productos farmacéuticos
  
6289. Otros suministros.
  
629. Comunicaciones y otros servicios.
  
6290. Material de oficina ordinario no inventariable.
  
6291. Prensa, revistas, libros y otras publicaciones.
  
6292. Limpieza y aseo.
  
6293. Seguridad.
  
6294. Dietas.
  
6295. Locomoción.
  
6296. Traslados.
  
6297. Comunicaciones telefónicas.
  
6298. Otras comunicaciones.
  
6299. Otros servicios.
  
Servicios de naturaleza diversa adquiridos por la entidad, no incluidos en el subgrupo 60, ?Compras?, o que no formen parte del precio de adquisición del inmovilizado o de las inversiones financieras temporales.
  
Las cuentas del subgrupo tendrán el movimiento siguiente:
  
a) Se cargarán con abono, generalmente, a cuentas del subgrupo 40, ?Acreedores presupuestarios?, por el reconocimiento de la obligación.
  
b) Se abonarán, por su saldo, al cierre del ejercicio, con cargo a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
620. Gastos de investigación y desarrollo del ejercicio.
  
Recoge, entre otros, los gastos de investigación y desarrollo por servicios encargados a empresas, universidades u otras instituciones dedicadas a la investigación científica o tecnológica.
  
621. Arrendamientos y cánones.
  
Importe de los gastos, devengados por el alquiler de bienes, muebles e inmuebles, así como las cantidades fijas o variables que se satisfacen por el derecho al uso o a la concesión de uso de las distintas manifestaciones de la propiedad industrial.
  
622. Reparaciones y conservación.
  
En esta cuenta se contabilizarán los gastos de sostenimiento de los bienes contabilizados en el grupo 2, siempre que sean por cuenta de la entidad.
  
También se imputarán a esta cuenta los gastos por vigilancia, revisión, conservación y entretenimiento en máquinas e instalaciones de oficinas, gastos de funcionamiento de bibliotecas, museos, etc.; así como los gastos de conservación y reparación de inversiones que no sean adquisición de materiales, equipos de transporte o de maquinaria.
  
623. Servicios de profesionales independientes.
  
Importe que se satisface a los profesionales por los servicios prestados a la entidad.
  
Comprende los honorarios de economistas, abogados, auditores, notarios, etc., así como las comisiones de agentes mediadores independientes.
  
624. Transportes.
  
Transportes a cargo de la entidad realizados por terceros, cuando no proceda incluirlos en el precio de adquisición del inmovilizado o de las existencias. En esta cuenta se registrarán, entre otros, los transportes de ventas.
  
625. Primas de seguros.
  
Cantidades devengadas por la entidad en concepto de primas de seguros, excepto las que se refieren al personal, que deben contabilizarse dentro de la cuenta 642, ?Cotizaciones sociales a cargo del empleador?, cuando se trate de cuotas a los distintos regímenes de seguridad social, y en la 644 €Otros gastos sociales- cuando lo sean por seguros sobre la vida, enfermedad, etc. contratados por la entidad con otras entidades.
  
626. Servicios bancarios y similares.
  
Cantidades satisfechas en concepto de servicios bancarios y similares, que no tengan la consideración de gastos financieros.
  
627. Publicidad, propaganda y relaciones públicas.
  
Gastos de divulgación, edición, catálogos, repertorios y cualquier otro medio de propaganda y publicidad conducente a informar a los ciudadanos de los servicios de la entidad, campañas de divulgación, orientación y de fomento o promoción cultural, artística y comercial; las campañas informativas sobre gastos e ingresos públicos, emisión de deuda pública; seguridad vial; medicina preventiva y alimentación; y, en general, las que tiendan a propiciar el conocimiento y colaboración de los servicios públicos, a través de los diversos medios de comunicación social.
  
628. Suministros.
  
Electricidad y cualquier otro abastecimiento que no tuviere la cualidad de almacenable.
  
629. Comunicaciones y otros servicios.
  
Gastos de teléfono, télex, telégrafo y correos u otro medio de comunicación, así como aquellos gastos no comprendidos en las cuentas anteriores.
  
En esta cuenta se contabilizarán, entre otros, los gastos de viaje del personal de la entidad, incluidos los de transporte, y los gastos de oficina no incluidos en otras cuentas.
  
63. Tributos.
  
630. Tributos de carácter local.
  
631. Tributos de carácter autonómico.
  
632. Tributos de carácter estatal.
  
634. Ajustes negativos en la imposición indirecta.
  
639. Ajustes positivos en la imposición indirecta.
  
630/632. Tributos de carácter ... .
  
En estas cuentas se contabilizan los tributos exigidos a la entidad cuando ésta sea contribuyente, excepto si los tributos deben contabilizarse en otras cuentas, como los que incrementan el gasto por compras realizadas.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargarán con abono, generalmente, a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, al reconocimiento de la obligación.
  
b) Se abonarán, por su saldo, al cierre del ejercicio, con cargo a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
634. Ajustes negativos en la imposición indirecta.
  
Aumento de los gastos por impuestos indirectos que se produce como consecuencia de regularizaciones y cambios en la situación tributaria de la entidad.
  
Recoge el importe de las diferencias negativas que resulten en el IVA soportado deducible, al practicarse las regularizaciones anuales derivadas de la aplicación de la regla de prorrata.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por el importe de la regularización anual, con abono a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?.
  
Simultáneamente, se realizarán dos asientos consecutivos. Primero se cargará la cuenta 472, ?Hacienda Pública, IVA soportado?, a través de sus divisionarias, con abono a la cuenta 410, ?Acreedores por IVA soportado?. Este asiento es de signo negativo. En segundo lugar se cargará la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente- con abono a la cuenta 410, ?Acreedores por IVA soportado?.
  
b) Se abonará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con cargo a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
639. Ajustes positivos en la imposición indirecta.
  
Disminución de los gastos por impuestos indirectos que se produce como consecuencia de regularizaciones y cambios en la situación tributaria de la entidad.
  
Recoge el importe de las diferencias positivas que resulten en el IVA soportado deducible, al practicarse las regularizaciones anuales derivadas de la aplicación de la regla de la prorrata.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por el importe de la regularización anual, con cargo a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?.
  
Simultáneamente, se realizarán dos asientos consecutivos. Primero se cargará la cuenta 472, ?Hacienda Pública, IVA soportado?, a través de sus divisionarias, con abono a la cuenta 410, ?Acreedores por IVA soportado?. En segundo lugar, se cargará la cuenta 410, ?Acreedores por IVA soportado?, con abono a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?.
  
b) Se cargará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con abono a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
64. Gastos de personal y prestaciones sociales.
  
640. Sueldos y salarios.
  
641. Indemnizaciones.
  
642. Cotizaciones sociales a cargo del empleador.
  
644. Otros gastos sociales.
  
645. Prestaciones sociales.
  
Retribuciones al personal, cualquiera que sea la forma o el concepto por el que se satisfacen, cuotas a cargo de la entidad a los regímenes de seguridad social y de pensiones del personal a su servicio y los demás gastos de carácter social del personal dependiente de la misma.
  
Las cuentas de este subgrupo tendrán el movimiento siguiente:
  
a) Se cargarán, con abono, generalmente, a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, por el reconocimiento de la obligación.
  
b) Se abonarán, por su saldo, al cierre del ejercicio, con cargo a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
640. Sueldos y salarios.
  
Remuneraciones fijas y eventuales satisfechas al personal que preste sus servicios en la entidad.
  
641. Indemnizaciones.
  
Cantidades que se entregan al personal de la entidad para resarcirle de un daño o perjuicio. Se incluyen específicamente en esta cuenta las indemnizaciones por despido y jubilaciones anticipadas.
  
642. Cotizaciones sociales a cargo del empleador.
  
Recoge las aportaciones de la entidad, sujeto de la contabilidad, a los distintos regímenes de seguridad social y de pensiones del personal a su servicio.
  
644. Otros gastos sociales.
  
Gastos de naturaleza social realizados en cumplimiento de una disposición legal, o voluntariamente, por la entidad.
  
645. Prestaciones sociales.
  
Recoge las pensiones de jubilación y supervivencia que, con arreglo a la legislación correspondiente, causan en su favor o en el de sus familiares los funcionarios, así como las pensiones excepcionales entregadas a título personal, y haberes de excedentes forzosos, y en general, aquellas prestaciones que satisface la entidad, siempre que no se consideren remuneraciones al personal.
  
Las pensiones a personas que no son consecuencia de prestaciones previas de los beneficiarios, se imputarán a la cuenta 650, ?Transferencias corrientes?.
  
65. Transferencias y subvenciones.
  
650. Transferencias corrientes.
  
651. Subvenciones corrientes
  
655. Transferencias de capital.
  
656. Subvenciones de capital
  
Fondos o bienes concedidos por la entidad, sin contrapartida directa, destinados a financiar operaciones corrientes y de capital.
  
650. Transferencias corrientes
  
Fondos o bienes concedidos por la entidad para la financiación de operaciones corrientes no concretas ni específicas.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará con abono a:
  
a.1) Generalmente, la cuenta 400 €Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, en el momento que la transferencia sea vencida, líquida y exigible.
  
a.2) La cuenta que corresponda según la naturaleza del bien que se entrega, en el caso de transferencias en especie.
  
b) Se abonará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con cargo a la cuenta 129 €Resultados del ejercicio?.
  
651. Subvenciones corrientes.
  
Fondos o bienes concedidos por la entidad para financiar operaciones corrientes, concretas y específicas. Dentro de ellas se incluyen las subvenciones de explotación concedidas por la entidad con la finalidad de influir en los precios o permitir una remuneración suficiente de los factores de producción, así como compensar resultados negativos de explotación producidos durante el ejercicio.
  
Su movimiento es análogo al señalado para la cuenta 650 €Transferencias corrientes?.
  
655. Transferencias de capital
  
Fondos o bienes de capital concedidos por la entidad para el establecimiento de la estructura básica, en su conjunto, del ente beneficiario.
  
Su movimiento es análogo al señalado para la cuenta 650 €Transferencias corrientes?.
  
656. Subvenciones de capital.
  
Fondos concedidos por la entidad para la adquisición o construcción de activos fijos previamente determinados, así como la entrega de bienes de capital ya formados.
  
Tendrán también esta consideración los fondos concedidos para la compensación de resultados negativos acumulados, y la cancelación o minoración de elementos de pasivo.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará con abono a:
  
a.1) Generalmente, la cuenta 400 €Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, en el momento en que la transferencia o subvención sea vencida, líquida y exigible
  
a.2) Cuenta 230 €Inversiones gestionadas para otros entes públicos?, por la entrega de los bienes o de las obras ejecutadas.
  
a.3) Cuentas del grupo 2, por la entrega de bienes de capital ya formados.
  
a.4) Cuentas de los grupos 1 ó 5, por la asunción de la deuda asumida
  
b) Se abonará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con cargo a la cuenta 129 €Resultados del ejercicio?.
  
66. Gastos financieros.
  
661. Intereses de obligaciones y bonos.
  
662. Intereses de deudas a largo plazo.
  
663. Intereses de deudas a corto plazo.
  
665. Descuento sobre ventas por pronto pago.
  
666. Pérdidas en valores negociables.
  
667. Pérdidas de créditos.
  
668. Diferencias negativas de cambio.
  
669. Otros gastos financieros.
  
6698. Gastos por diferencias derivadas del redondeo euro
  
6699. Otros gastos financieros
  
661. Intereses de obligaciones y bonos.
  
Recoge el importe de los intereses devengados durante el ejercicio correspondientes a la financiación ajena instrumentada en valores negociables, cualquiera que sea el plazo de vencimiento y el modo en que estén instrumentados tales intereses.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará con abono a:
  
a.1) La cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, por el importe íntegro de los intereses devengados y vencidos en el ejercicio.
  
a.2) Cuentas del subgrupo 15, ?Empréstitos y otras emisiones análogas- o del subgrupo 50, ?Empréstitos y otras emisiones análogas a corto plazo?, por el importe íntegro de los intereses devengados y no vencidos al cierre del ejercicio, según que el vencimiento sea a largo o a corto plazo, respectivamente.
  
a.3) La cuenta 271, ?Gastos financieros diferidos de valores negociables?, por los intereses implícitos devengados durante el ejercicio.
  
b) Se abonará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con cargo a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
662/663. Intereses de deudas ...
  
Importe de los intereses de los préstamos recibidos y otras deudas pendientes de amortizar, cualquiera que sea el modo en que se instrumenten tales intereses.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargarán con abono a:
  
a.1) La cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, por el importe íntegro de los intereses devengados y vencidos en el ejercicio.
  
a.2) Cuentas del subgrupo 17, ?Deudas a largo plazo por préstamos recibidos y otros conceptos- o del subgrupo 52, ?Deudas a corto plazo por préstamos recibidos y otros conceptos?, por el importe íntegro de los intereses devengados y no vencidos, según que el vencimiento sea a largo o a corto plazo, respectivamente.
  
a.3) La cuenta 272, ?Gastos financieros diferidos de otras deudas?, por los intereses implícitos devengados durante el ejercicio.
  
b) Se abonarán, por su saldo, al cierre del ejercicio, con cargo a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
665. Descuentos sobre ventas por pronto pago.
  
Descuentos y asimilados que conceda la entidad a sus deudores por pronto pago, estén o no incluidos en factura.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por los descuentos y asimilados concedidos, con abono a cuentas del subgrupo 43, ?Deudores presupuestarios?.
  
b) Se abonará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con cargo a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
666. Pérdidas en valores negociables.
  
Pérdidas producidas en la enajenación de valores de renta fija o variable.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por la pérdida producida en la enajenación, con abono a cuentas de los subgrupos 25, ?Inversiones financieras permanentes- y 54, ?Inversiones financieras temporales?.
  
b) Se abonará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con cargo a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
667. Pérdidas de créditos.
  
Pérdidas por insolvencias firmes de créditos.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por la pérdida producida con motivo de la insolvencia firme, con abono a cuentas de los subgrupos 25, ?Inversiones financieras permanentes- y 54, ?Inversiones financieras temporales?.
  
b) Se abonará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con cargo a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
668. Diferencias negativas de cambio
  
Pérdidas producidas por modificaciones del tipo de cambio, en valores de renta fija, créditos, deudas y efectivo en moneda extranjera.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará con abono a:
  
a.1) Las cuentas representativas de los valores, créditos, deudas y efectivo en moneda extranjera, por el importe de las diferencias negativas calculadas al cierre del ejercicio.
  
a.2) Las cuentas representativas de los valores y créditos en moneda extranjera, cuando venzan o se cobren.
  
a.3) Las cuentas representativas de deudas en moneda extranjera, cuando venzan o se paguen.
  
b) Se abonará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con cargo a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
669. Otros gastos financieros.
  
Gastos de naturaleza financiera no recogidos en otras cuentas de este subgrupo, incluyendo, entre otros, los intereses de depósito, los intereses de demora y los gastos de emisión y formalización de deudas.
  
Esta cuenta funcionará a través de sus divisionarias.
  
6698 Gastos por diferencias derivadas del redondeo euro.
  
Recoge gastos de naturaleza financiera que se hayan producido como consecuencia del redondeo efectuado en la conversión de euros a pesetas o de pesetas a euros.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará por el importe de las diferencias de redondeo de euros a pesetas o de pesetas a euros derivadas de la conversión, con abono a la cuenta que proceda.
  
b) Se abonará con cargo a la cuenta 129 €Resultados del ejercicio?.
  
6699 Otros gastos financieros
  
Otros gastos de naturaleza financiera no recogidos en las otras subcuentas de esta cuenta.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará con abono a:
  
a.1) La cuenta 400 €Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?, por el importe de los gastos incurridos.
  
a.2) La cuenta 270 €Gastos de formalización de deudas?, por el importe que deba imputarse en el ejercicio de los gastos de formalización de deudas.
  
b) Se abonará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con cargo a la cuenta 129 €Resultados del ejercicio?.
  
67. Pérdidas procedentes del inmovilizado, otras pérdidas de gestión, corriente y gastos excepcionales.
  
670. Pérdidas procedentes del inmovilizado inmaterial.
  
671. Pérdidas procedentes del inmovilizado material.
  
674. Pérdidas por operaciones de endeudamiento.
  
675. Pérdidas de créditos incobrables.
  
676. Otras pérdidas de gestión corriente.
  
678. Gastos extraordinarios.
  
679. Gastos y pérdidas de ejercicios anteriores.
  
6790. Pérdida por la modificación de obligaciones de presupuestos cerrados.
  
6791. Pérdida por la modificación de derechos de presupuestos cerrados.
  
6799. Otros gastos y pérdidas de ejercicios anteriores.
  
670/671. Pérdidas procedentes del ...
  
Pérdidas producidas en general por la enajenación del inmovilizado inmaterial o material, o por la baja en inventario total o parcial como consecuencia de pérdidas por depreciaciones irreversibles de dichos activos.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargarán, por la pérdida producida, con abono a las cuentas de los subgrupos 21, ?Inmovilizaciones inmateriales- o 22, ?Inmovilizaciones materiales- que correspondan.
  
b) Se abonarán, por su saldo, al cierre del ejercicio, con cargo a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
674. Pérdidas por operaciones de endeudamiento.
  
Pérdidas producidas con motivo de la amortización de deudas, tanto las representadas mediante valores negociables como las que provengan de préstamos singulares.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por las pérdidas producidas al amortizar las deudas, con abono, generalmente, a la cuenta 400, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuesto de gastos corriente?.
  
b) Se abonará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con cargo a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
675. Pérdidas de créditos incobrables.
  
Pérdidas por insolvencias firmes de deudores.
  
Su movimiento en el siguiente:
  
a) Se cargará, por el importe de las insolvencias firmes, con abono a cuentas del subgrupo 43, ?Deudores presupuestarios- y 44, ?Deudores no presupuestarios?.
  
b) Se abonará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con cargo a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
676. Otras pérdidas de gestión corriente.
  
Las que teniendo esta naturaleza, no figuran en cuentas anteriores. En particular, reflejará la regularización anual de utillaje y herramientas.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por la pérdida producida, con abono a la cuenta correspondiente según la naturaleza de la disminución.
  
b) Se abonará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con cargo a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
678. Gastos extraordinarios.
  
Pérdidas y gastos de cuantía significativa que no deban considerarse periódicos al evaluar los resultados futuros de la entidad.
  
Como regla general, una pérdida o gasto se considerará como partida extraordinaria únicamente si se origina por hechos o transacciones que, considerando la actividad de la entidad, cumplen las dos condiciones siguientes:
  
- caen fuera de las actividades ordinarias y típicas de la entidad, o
  
- no se espera, razonablemente, que ocurran con frecuencia.
  
A título indicativo se señalan los siguientes: los producidos por inundaciones y otros accidentes, indemnizaciones a terceros, pérdida o reducción de una fianza constituida, etcétera.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por el importe de los gastos extraordinarios, con abono a las cuentas correspondientes según la naturaleza de la pérdida.
  
b) Se abonará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con cargo a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
679. Gastos y pérdidas de ejercicios anteriores.
  
Incluye los gastos y pérdidas relevantes correspondientes a ejercicios anteriores, pudiéndose contabilizar por naturaleza los que tengan poca importancia relativa. Comprenderá, en todo caso, las pérdidas producidas por la modificación de obligaciones y derechos presupuestarios de ejercicios cerrados.
  
Funcionará a través de sus divisionarias.
  
6790. Pérdida por la modificación de obligaciones de presupuestos cerrados.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por la rectificación al alza del saldo entrante de las obligaciones reconocidas en ejercicios anteriores por gastos económicos con abono a la cuenta 401, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuestos de gastos cerrados- o a la cuenta 406, ?Acreedores por operaciones comerciales. Presupuestos cerrados?, según corresponda.
  
b) Se abonará, por su saldo, al cierre del ejercicio con cargo a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
6791. Pérdida por la modificación de derechos de presupuestos cerrados.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará con abono a la cuenta 434, ?Derechos anulados de presupuestos cerrados?, a través de sus divisionarias, por la anulación de liquidaciones de derechos reconocidos en ejercicios anteriores por ingresos económicos, y, en todo caso, por la anulación de derechos por prescripción.
  
b) Se abonará con cargo a:
  
b.1) La cuenta 431, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuestos de ingresos cerrados?, la 432, ?Deudores por derechos definidos. Presupuesto de ingresos cerrados. Orden 12.12.1994, Conselleria de Economía y Hacienda. Regla 83.6?, o a la cuenta 436, ?Deudores por operaciones comerciales. Presupuestos cerrados?, según corresponda, por la rectificación a la baja del saldo entrante de derechos reconocidos en ejercicios anteriores por ingresos económicos.
  
Este asiento será de signo negativo.
  
b.2) La cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?, por su saldo, al cierre del ejercicio.
  
6799. Otros gastos y pérdidas de ejercicios anteriores.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por el importe de los gastos o pérdidas con abono a las cuentas correspondientes según la naturaleza del gasto o pérdida.
  
b) Se abonará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con cargo a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
68. Dotaciones para amortizaciones.
  
681. Amortización del inmovilizado inmaterial.
  
682. Amortización del inmovilizado material.
  
681/682. Amortización del inmovilizado ...
  
Expresión de la depreciación sistemática anual efectiva sufrida por el inmovilizado inmaterial y material por su utilización.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargarán, por la dotación del ejercicio, con abono a cuentas del subgrupo 28, ?Amortización acumulada del inmovilizado?.
  
b) Se abonarán, por su saldo, al cierre del ejercicio, con cargo a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
69. Dotaciones a las provisiones.
  
693. Dotación a la provisión de existencias.
  
694. Dotación a la provisión para insolvencias.
  
696. Dotación a la provisión para valores negociables y participaciones en patrimonio a largo plazo.
  
698. Dotación a la provisión para valores negociables a corto plazo.
  
699. Dotación a la provisión para insolvencias de créditos a corto plazo.
  
693. Dotación a la provisión de existencias.
  
Corrección valorativa, realizada al cierre del ejercicio, por depreciación de carácter reversible en las existencias.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por el importe de la depreciación estimada, con abono a cuentas del subgrupo 39, ?Provisiones por depreciación de existencias?.
  
b) Se abonará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con cargo a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
694. Dotación a la provisión para insolvencias.
  
Corrección valorativa, realizada al cierre del ejercicio, por depreciación de carácter reversible en deudores contabilizados en el grupo 4.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por el importe de la depreciación estimada, con abono a la cuenta 490, ?Provisión para insolvencias?.
  
b) Se abonará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con cargo a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
Nota: Cuando se utilice la alternativa segunda prevista en la cuenta 490, definición y movimiento contable se adaptarán a lo establecido en dicha cuenta.
  
696. Dotación a la provisión para valores negociables y participaciones en patrimonio a largo plazo.
  
Corrección valorativa por depreciación de carácter reversible en valores negociables contabilizados en el subgrupo 25, ?Inversiones financieras permanentes?.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por el importe de la depreciación estimada, con abono a la cuenta 297, ?Provisión por depreciación de valores negociables y participaciones en patrimonio a largo plazo?.
  
b) Se abonará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con cargo a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
698. Dotación a la provisión para valores negociables a corto plazo.
  
Corrección valorativo por depreciación de carácter reversible en valores negociables contabilizados en el subgrupo 54, ?Inversiones financieras temporales?.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por el importe de la depreciación estimada, con abono a la cuenta 597, ?Provisión por depreciación de valores negociables a corto plazo?.
  
b) Se abonará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con cargo a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
699. Dotación a la provisión para insolvencias de créditos a corto plazo.
  
Corrección valorativa por depreciación de carácter reversibles en créditos contabilizados en el subgrupo 54, ?Inversiones financieras temporales?.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por el importe de la depreciación estimada, con abono a la cuenta 598, ?Provisión para insolvencias de créditos a corto plazo?.
  
b) Se abonará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con cargo a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
Grupo 7. Ventas e Ingresos por naturaleza
  
Comprende los recursos procedentes de la capacidad impositiva de la entidad y de los rendimientos del ejercicio de su actividad, así como las transferencias y subvenciones recibidas, tanto corrientes como de capital, otros ingresos y beneficios extraordinarios.
  
70. Ventas.
  
700. Ventas de mercaderías.
  
701. Ventas de productos terminados.
  
702. Ventas de productos semiterminados.
  
703. Ventas de subproductos y residuos.
  
704. Ventas de envases y embalajes.
  
705. Prestaciones de servicios.
  
708. Devoluciones de ventas y operaciones similares.
  
709. ?Rappels- sobre ventas.
  
700/704. Ventas de ...
  
Transacciones, con salida o entrega de los bienes objeto de tráfico de la entidad, sujeto de la contabilidad, mediante precio.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonarán, por el importe de la transacción, con cargo a cuentas del subgrupo 43, ?Deudores presupuestarios?.
  
b) Se cargarán, por su saldo, al cierre del ejercicio, con abono a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
705. Prestaciones de servicios.
  
Recoge los ingresos derivados de la prestación de servicios en régimen de derecho privado, excluyéndose, por tanto, aquellos cuya contraprestación esté constituida por una tasa o un precio público, que figurarán en el subgrupo 74, ?Tasas, precios públicos y contribuciones especiales?.
  
Su movimiento es análogo al señalado para la cuenta 700, ?Ventas de mercaderías?.
  
708. Devoluciones de ventas y operaciones similares.
  
Remesas devueltas por clientes, normalmente por incumplimiento de las condiciones del pedido.
  
En esta cuenta se contabilizarán también los descuentos y similares originados por la misma causa, que sean posteriores a la emisión de la factura.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por el importe de las ventas devueltas y en su caso, por los descuentos y similares concedidos, con abono a cuentas del subgrupo 43, ?Deudores presupuestarios?. Si las ventas devueltas hubieran sido cobradas, se cargará esta cuenta con abono a cuentas del subgrupo 40, ?Acreedores presupuestarios?.
  
b) Se abonará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con cargo a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
709. ?Rappels- sobre ventas.
  
Descuentos y similares que se basan en haber alcanzado un determinado volumen de pedidos.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará, por los ?rappels- que correspondan o sean concedidos a los deudores, con abono a cuentas del subgrupo 40, ?Acreedores presupuestarios?.
  
b) Se abonará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con cargo a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
71. Variación de existencias.
  
710. Variación de existencias de productos en curso.
  
711. Variación de existencias de productos semiterminados.
  
712. Variación de existencias de productos terminados.
  
713. Variación de existencias de subproductos, residuos y materiales recuperados.
  
710/713. Variación de existencias ...
  
Cuentas destinadas a registrar, al cierre de ejercicio, las variaciones entre las existencias finales y las iniciales, correspondientes a los subgrupos 33, 34, 35 y 36 (productos en curso, productos semiterminados, productos terminados y subproductos, residuos y materiales recuperados).
  
Su movimiento es el siguiente:
  
Se cargarán por el importe de las existencias iniciales y se abonarán por el de las existencias finales, con abono y cargo, respectivamente, a cuentas de los subgrupos 33, 34, 35 y 36. El saldo que resulte en estas cuentas se cargará o abonará, según los casos, a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
72. Impuestos directos.
  
720. Impuesto sobre la renta de las personas físicas.
  
721. Impuesto sobre sociedades.
  
722. Impuesto sobre sucesiones y donaciones.
  
723. Impuesto sobre el patrimonio.
  
728. Otros impuestos.
  
Este subgrupo recoge:
  
Todo tipo de ingresos exigidos sin contraprestación cuyo hecho imponible esté constituido por negocios, actos o hechos de naturaleza jurídica o económica que pongan de manifiesto la capacidad contributiva del sujeto pasivo, como consecuencia de la posesión de un patrimonio o la obtención de una renta.
  
El movimiento de las cuentas de este subgrupo es el siguiente:
  
a) Se abonarán, por el importe de los impuestos liquidados, con cargo a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?.
  
b) Se cargarán con abono a:
  
b.1) La cuenta 433, ?Derechos anulados de presupuesto corriente?, a través de sus divisionarias, por el importe de los derechos anulados por anulación de liquidaciones.
  
b.2) La cuenta 408, ?Acreedores por devolución de ingresos?, en el momento que se dicte el acuerdo de devolución, si no correspondiese aplicar provisión para devolución de impuestos.
  
b.3) La cuenta 495, ?Provisión para devolución de impuestos?, al cierre del ejercicio, por las devoluciones previstas no reconocidas.
  
b.4) La cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?, al cierre del ejercicio, por su saldo.
  
720/723. Impuesto sobre ...
  
Cada una de estas cuentas recoge el impuesto a que se refiere su denominación.
  
728. Otros impuestos.
  
Recoge otros impuestos no incluidos en otras cuentas de este subgrupo. A título de ejemplo se pueden citar: los impuestos extinguidos por supresión, los recargos sobre impuestos incluidos en este subgrupo, etcétera.
  
73. Impuestos indirectos.
  
730. Impuesto sobre Transmisiones Patrimoniales y Actos Jurídicos Documentados.
  
731. Impuestos sobre el Valor Añadido.
  
732. Impuestos especiales.
  
735. Impuesto sobre el juego del bingo.
  
736. Canon de saneamiento de aguas residuales.
  
739. Otros impuestos.
  
Se incluirán en este subgrupo todo tipo de ingresos exigidos sin contraprestación cuyo hecho imponible esté constituido por negocios, actos o hechos de naturaleza jurídica o económica, que pongan de manifiesto la capacidad contributiva del sujeto pasivo, como consecuencia de la circulación de los bienes o el gasto de la renta.
  
El movimiento de las cuentas de este subgrupo es el siguiente:
  
a) Se abonarán, por el importe de los impuestos devengados, con cargo a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?.
  
b) Se cargarán con abono a:
  
b.1) La cuenta 433, ?Derechos anulados de presupuesto corriente?, a través de sus divisionarias, por el importe de los derechos anulados, cuando éstos sean por anulación de liquidaciones.
  
b.2) La cuenta 408, ?Acreedores por devolución de ingresos?, en el momento que se dicte el acuerdo de devolución, si no correspondiese a aplicar provisión para devolución de impuestos.
  
b.3) La cuenta 495, ?Provisión para devolución de impuestos?, al cierre del ejercicio, por las devoluciones previstas no reconocidas.
  
b.4) La cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?, al cierre del ejercicio, por su saldo.
  
730/736. Impuestos...
  
Cada una de estas cuentas recoge el impuesto al que se refiere su denominación.
  
739. Otros impuestos.
  
Recoge otros impuestos indirectos no incluidos en otras cuentas de este subgrupo. A título de ejemplo se pueden citar: impuestos extinguidos, monopolios fiscales, recargo sobre impuestos indirectos.
  
74. Tasas, precios públicos y contribuciones especiales.
  
740. Tasas por prestación de servicios o realización de actividades.
  
741. Precios públicos por prestación de servicios o realización de actividades.
  
742. Precios públicos por utilización privativa o aprovechamiento especial del dominio público.
  
743. Tasas fiscales.
  
744. Contribuciones especiales.
  
El movimiento de las cuentas de este subgrupo es el siguiente:
  
a) Se abonarán, por el importe de la tasa, precio público o contribución especial, según proceda, con cargo a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?.
  
Se cargarán con abono a:
  
b.1) La cuenta 433, ?Derechos anulados de presupuesto corriente?, a través de sus divisionarias, por el importe de los derechos anulados por anulación de liquidaciones.
  
b.2) La cuenta 408, ?Acreedores por devolución de ingresos?, en el momento que se dicte el acuerdo de devolución.
  
b.3) La cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?, por su saldo, al cierre del ejercicio.
  
740. Tasas por prestación de servicios o realización de actividades.
  
Ingresos de derecho público y de carácter tributario que se exigen como consecuencia de la prestación de servicios o realización de actividades por la entidad.
  
741/742. Precios públicos por ...
  
Ingresos de derecho público que se exigen como consecuencia de:
  
- La utilización privativa o aprovechamiento especial del dominio público.
  
- Entregas de bienes asociadas a determinadas prestaciones de servicios.
  
- Las prestaciones de servicios o realización de actividades en régimen de derecho público que no tengan el carácter tributario de tasa.
  
743. Tasas fiscales.
  
Ingresos derivados de la recaudación de las tasas fiscales.
  
744. Contribuciones especiales.
  
Ingresos de derecho público derivados de la realización por la entidad de obras públicas o del establecimiento o ampliación de servicios públicos.
  
75. Transferencias y subvenciones.
  
750. Transferencias corrientes.
  
751. Subvenciones corrientes
  
755. Transferencias de capital.
  
756. Subvenciones de capital
  
Fondos o bienes recibidos por la entidad, sin contrapartida directa, destinados a financiar operaciones corrientes y de capital.
  
750. Transferencias corrientes
  
Fondos o bienes recibidos por la entidad para la financiación de operaciones corrientes no concretas ni específicas.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a :
  
a.1) Generalmente, la cuenta 430 €Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, en el momento que la transferencia sea vencida, líquida y exigible.
  
a.2) La cuenta que corresponda según la naturaleza del bien que se reciba, en el caso de transferencias en especie.
  
b) Se cargarán con abono a:
  
b.1) La cuenta 433 €Derechos anulados de presupuesto corriente?, a través de sus divisionarias, por el importe de los derechos anulados por anulación de liquidaciones.
  
b.2) La cuenta 408 €Acreedores por devolución de ingresos?, en el momento que se dicte el acuerdo de devolución.
  
b.3) La cuenta 129 €Resultados del ejercicio?, al cierre del ejercicio, por su saldo.
  
751. Subvenciones corrientes
  
Fondos o bienes recibidos por la entidad para financiar operaciones corrientes concretas y específicas. Dentro de ellas se incluyen las subvenciones de explotación concedidas a la entidad con la finalidad de influir en los precios o permitir una remuneración suficiente de los factores de producción, así como compensar resultados negativos de explotación producidos durante el ejercicio.
  
Su movimiento es análogo al señalado para la cuenta 750 €Transferencias corrientes?.
  
755. Transferencias de capital
  
Fondos o bienes de capital recibidos por la entidad para el establecimiento de la estructura básica, en su conjunto, de la entidad.
  
Su movimiento es análogo al señalado para la cuenta 750 €Transferencias corrientes-
  
756. Subvenciones de capital
  
Fondos recibidos por la entidad para la adquisición o construcción de activos fijos previamente determinados, así como la recepción de bienes de capital ya formados
  
Tendrán también esta consideración los fondos recibidos por la entidad para la compensación de resultados negativos acumulados y la cancelación o minoración de elementos de pasivo.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a:
  
a.1) Generalmente, la cuenta 430 €Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, en el momento en que la subvención sea vencida, líquida y exigible
  
a.2) Cuentas del grupo 2, por la recepción de bienes de capital ya formados.
  
a.3) Cuentas de los grupos 1 ó 5, por la asunción de deudas según la naturaleza de la deuda asumida
  
b) Se cargará, con abono a:
  
b.1) La cuenta 433 €Derechos anulados de presupuesto corriente?, a través de sus divisionarias, por el importe de los derechos anulados por anulación de liquidaciones.
  
b.2) La cuenta 408 €Acreedores por devolución de ingresos?, en el momento que se dicte el acuerdo de devolución.
  
b.3) La cuenta 129 €Resultados del ejercicio?, al cierre del ejercicio, por su saldo.
  
76. Ingresos financieros.
  
760. Ingresos de participaciones en capital.
  
761. Ingresos de valores de renta fija.
  
762. Ingresos de créditos a largo plazo.
  
763. Ingresos de créditos a corto plazo.
  
765. Descuentos sobre compras por pronto pago.
  
766. Beneficios en valores negociables.
  
768. Diferencias positivas de cambio.
  
769. Otros ingresos financieros.
  
7698. Ingresos por diferencias derivadas del redondeo euro
  
7699. Otros ingresos financieros
  
760. Ingresos de participaciones en capital.
  
Ingresos a favor de la entidad, devengados en el ejercicio, procedentes de participaciones en capital o de participaciones en beneficios.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por el importe íntegro de los dividendos a percibir, con cargo a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente- o a la 545, ?Dividendo a cobrar?, según proceda.
  
b) Se cargará con abono a:
  
b.1) La cuenta 433, ?Derechos anulados de presupuesto corriente?, a través de su divisionarias, por el importe de los derechos anulados por anulación de liquidaciones.
  
b.2) La cuenta 408, ?Acreedores por devolución de ingresos?, en el momento que se dicte el acuerdo de devolución.
  
b.3) La cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?, al cierre del ejercicio, por su saldo.
  
761. Ingresos de valores de renta fija.
  
Intereses de valores de renta fija a favor de la entidad, devengados en el ejercicio.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a:
  
a.1) La cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corrientes?, por el importe íntegro de los intereses devengados y vencidos en el ejercicio.
  
a.2) La cuenta 256, ?Intereses a largo plazo de valores de renta fija?, o a la 546 €Intereses a corto plazo de valores de renta fija?, según proceda, por el importe íntegro de los intereses devengados y no vencidos al cierre del ejercicio.
  
b) Se cargará con abono a:
  
b.1) La cuenta 433, ?Derechos anulados de presupuesto corriente?, a través de sus divisionarias, por el importe de los derechos anulados por anulación de liquidaciones.
  
b.2) La cuenta 408, ?Acreedores por devolución de ingresos?, en el momento que se dicte el acuerdo de devolución.
  
b.3) La cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?, al cierre del ejercicio, por su saldo.
  
762/763. Ingresos de créditos ...
  
Importe de los intereses de préstamos y otros créditos devengados en el ejercicio.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonarán con cargo a:
  
a.1) La cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?, por el importe íntegro de los intereses devengados y vencidos en el ejercicio.
  
a.2) La cuenta 257, ?Intereses a largo plazo de créditos- o a la 547, ?Intereses a corto plazo de créditos?, según proceda, por el importe íntegro de los intereses devengados y no vencidos al cierre del ejercicio.
  
b) Se cargarán con abono:
  
b.1) La cuenta 433, ?Derechos anulados de presupuesto corriente?, a través de sus divisionarias, por el importe de los derechos anulados por anulación de liquidaciones.
  
b.2) La cuenta 408, ?Acreedores por devolución de ingresos?, en el momento que se dicte el acuerdo de devolución.
  
b.3) La cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?, al cierre del ejercicio, por su saldo.
  
765. Descuentos sobre compras por pronto pago.
  
Descuentos y asimilados que le concedan a la entidad sus acreedores por pronto pago, estén o no incluidos en factura.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por los descuentos y asimilados que le sean concedidos, con cargo a cuentas del subgrupo 40, ?Acreedores presupuestarios?.
  
b) Se cargará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con abono a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
766. Beneficios en valores negociables.
  
Beneficios producidos en la enajenación de valores de renta fija o variable.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por el beneficio producido en la enajenación, con cargo a la cuenta del subgrupo 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?.
  
b) Se cargará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con abono a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
768. Diferencias positivas de cambio.
  
Beneficios producidos por modificaciones del tipo de cambio, en valores de renta fija, créditos, deudas y efectivo en moneda extranjera.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a:
  
a.1) Las cuentas representativas de los valores, créditos, deudas y efectivo en moneda extranjera, por el importe de las diferencias calculadas al cierre del ejercicio.
  
a.2) Las cuentas representativas de valores y créditos en moneda extranjera, cuando venzan o se cobren.
  
a.3) Las cuentas representativas de deudas en moneda extranjera, cuando venzan o se paguen.
  
b) Se cargará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con abono a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
769. Otros ingresos financieros.
  
Ingresos de naturaleza financiera no recogidos en otras cuentas de este subgrupo. Se pueden citar, entre otros, comisión por avales y seguros en operaciones financieras con el exterior; intereses de demora por todos los conceptos; intereses de cuentas corrientes bancarias abiertas en instituciones de crédito; recargo de apremio.
  
7698. Ingresos por diferencias derivadas del redondeo euro.
  
Recoge ingresos de naturaleza financiera que se hayan producido como consecuencia del redondeo efectuado en la conversión de euros a pesetas o de pesetas a euros.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará con abono a la cuenta 129 €Resultados del ejercicio?.
  
b) Se abonará por el importe de las diferencias de redondeo de euros a pesetas o de pesetas a euros derivadas de la conversión, con cargo a la cuenta que proceda.
  
7699. Otros ingresos financieros
  
Ingresos de naturaleza financiera no recogidos en otras subcuentas de esta cuenta.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por el importe de los ingresos devengados, con cargo a la cuenta 430 €Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?.
  
b) Se cargará con abono a:
  
b.1) La cuenta 433 €Derechos anulados de presupuesto corriente?, a través de sus divisionarias, por el importe de los derechos anulados por anulación de liquidaciones.
  
b.2) La cuenta 408 €Acreedores por devolución de ingresos?, en el momento que se dicte el acuerdo de devolución.
  
b.3) La cuenta 129 €Resultados del ejercicio?, al cierre del ejercicio, por su saldo.
  
77. Beneficios procedentes del inmovilizado, otros ingresos de gestión corriente e ingresos excepcionales.
  
770. Beneficios procedentes del inmovilizado inmaterial.
  
771. Beneficios procedentes del inmovilizado material.
  
773. Reintegros.
  
774. Beneficios por operaciones de endeudamiento.
  
775. Ingresos por arrendamientos.
  
776. Ingresos por servicios diversos.
  
777. Otros ingresos.
  
778. Ingresos extraordinarios.
  
779. Ingresos y beneficios de ejercicios anteriores.
  
7790. Beneficio por la modificación de obligaciones de presupuestos cerrados.
  
7791. Beneficio por la modificación de derechos de presupuestos cerrados.
  
7799. Otros ingresos y beneficios de ejercicios anteriores.
  
770/771. Beneficios procedentes del inmovilizado ...
  
Beneficios producidos, en general, por la enajenación del inmovilizado inmaterial o material.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonarán, por el beneficio obtenido en la enajenación, con cargo a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?.
  
b) Se cargarán, por su saldo, al cierre del ejercicio, con abono a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
773. Reintegros.
  
Recoge el importe de los reintegros de gastos económicos del presupuesto corriente o de presupuestos cerrados de acuerdo con la normativa aplicable a la entidad.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, al reconocimiento de los ingresos, con cargo a la cuenta 430, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuesto de ingresos corriente?.
  
b) Se cargará con abono a:
  
b.1) La cuenta 433, ?Derechos anulados de presupuesto corriente?, a través de sus divisionarias, por el importe de los derechos anulados por anulación de liquidaciones.
  
b.2) La cuenta 408, ?Acreedores por devolución de ingresos?, en el momento en que se dicte el acuerdo de devolución.
  
b.3) La cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?, por su saldo, al cierre del ejercicio.
  
774. Beneficios por operaciones de endeudamiento.
  
Beneficios producidos con motivo de la amortización de deudas, tanto las representadas mediante valores negociables como las que provengan de préstamos singulares.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por los beneficios producidos al amortizar las deudas, con cargo a las cuentas representativas de las deudas correspondientes.
  
b) Se cargará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con abono a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
775. Ingresos por arrendamientos.
  
Los devengados por el alquiler de bienes muebles e inmuebles cedidos para el uso o disposición de terceros.
  
Comprende, también, los derivados de todo tipo de concesiones y aprovechamientos especiales que la entidad pueda percibir. No se incluyen aquí los ingresos producidos por precios públicos por la utilización privativa o el aprovechamiento especial del dominio público, recogidos en la cuenta 742, ?Precios públicos por utilización privativa o aprovechamiento especial del dominio público?.
  
Su movimiento es análogo al señalado para la cuenta 773, ?Reintegros?.
  
776. Ingresos por servicios diversos.
  
Los originados por la prestación eventual de ciertos servicios a terceros.
  
Su movimiento es análogo al señalado para la cuenta 773, ?Reintegros?.
  
777. Otros ingresos.
  
Otros ingresos no recogidos en otras cuentas y no financieros, devengados por la entidad.
  
A título de ejemplo se pueden citar: alcances, recursos eventuales de todos los ramos, etcétera.
  
Su movimiento es análogo al señalado para la cuenta 773, ?Reintegros?.
  
778. Ingresos extraordinarios.
  
Beneficios e ingresos de cuantía significativa que no deban considerarse periódicos al evaluar los resultados futuros de la entidad.
  
Como regla general un beneficio o ingreso se considerará como partida extraordinaria únicamente si se origina por hechos o transacciones que, considerando la actividad de la entidad, cumplen las dos condiciones siguientes:
  
Caen fuera de las actividades ordinarias y típicas del ente público, o
  
No se espera, razonablemente, que ocurran con frecuencia.
  
Se incluirán, entre otros, los procedentes de la rehabilitación de aquellos créditos que en su día fueron amortizados por insolvencias firmes.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por el importe de los ingresos o beneficios, con cargo a las cuentas correspondientes según la naturaleza del ingreso o beneficio.
  
b) Se cargará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con abono a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
779. Ingresos y beneficios de ejercicios anteriores.
  
Incluye los ingresos y beneficios relevantes correspondientes a ejercicios anteriores, pudiéndose contabilizar por naturaleza los que tengan poca importancia relativa. Comprenderá, en todo caso, los beneficios producidos por la modificación de obligaciones y derechos presupuestarios de ejercicios cerrados.
  
Funcionará a través de sus divisionarias.
  
7790. Beneficio por la modificación de obligaciones de presupuestos cerrados.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
Se cargará con abono a:
  
La cuenta 401, ?Acreedores por obligaciones reconocidas. Presupuestos de gastos cerrados- o la cuenta 406, ?Acreedores por operaciones comerciales. Presupuestos cerrados?, según corresponda, por la rectificación a la baja del saldo entrante de las obligaciones reconocidas en ejercicios anteriores por gastos económicos. Este asiento será de signo negativo.
  
La cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?, por su saldo, al cierre del ejercicio.
  
7791. Beneficio por la modificación de derechos de presupuestos cerrados.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por la rectificación al alza del saldo entrante de los derechos reconocidos en ejercicios anteriores por ingresos económicos, con cargo a la cuenta 431, ?Deudores por derechos reconocidos. Presupuestos de ingresos cerrados?, a la 432, ?Deudores por derechos definidos. Presupuesto de ingresos cerrados. Orden 12.12.1994, Conselleria de Economía y Hacienda. Regla 83.6?, o a la cuenta 436, ?Deudores por operaciones comerciales. Presupuestos cerrados?, según corresponda.
  
b) Se cargará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con abono a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
7799. Otros ingresos y beneficios de ejercicios anteriores.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por el importe de los ingresos o beneficios, con cargo a las cuentas correspondientes según la naturaleza del ingreso o beneficio.
  
b) Se cargará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con abono a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
78. Trabajos realizados para la entidad.
  
780. Trabajos realizados para inversiones destinadas al uso general.
  
781. Trabajos realizados para el inmovilizado inmaterial.
  
782. Trabajos realizados para el inmovilizado material.
  
783. Trabajos realizados para inversiones gestionadas.
  
787. Incorporación al activo de gastos de formalización de deudas.
  
Las cuentas 780, 781, 782 y 783 recogen el coste de los trabajos realizados por la entidad para su inmovilizado, utilizando sus equipos y su personal, que se activan.
  
También recogen el coste de los trabajos realizados, mediante encargo, por otros entes públicos o privados con finalidad de investigación y desarrollo.
  
Durante el ejercicio los gastos que se originen por la ejecución de dichos trabajos se cargarán a cuentas del grupo 6, con abono a cuentas del subgrupo 40, ?Acreedores presupuestarios?.
  
780. Trabajos realizados para inversiones destinadas al uso general.
  
Contrapartida de los gastos realizados por la entidad, para la construcción o ampliación de los bienes y elementos comprendidos en el subgrupo 20, ?Inversiones destinadas al uso general?.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por el importe anual de los gastos, con cargo a cuentas del subgrupo 20.
  
b) Se cargará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con abono a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
781. Trabajos realizados para el inmovilizado inmaterial.
  
Contrapartida de gastos de investigación y desarrollo y otros realizados para la creación de los bienes comprendidos en el subgrupo 21, ?Inmovilizaciones inmateriales?.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por el importe anual de los gastos que sean objeto de inventario, con cargo a cuentas del subgrupo 21.
  
b) Se cargará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con abono a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
782. Trabajos realizados para el inmovilizado material.
  
Contrapartida de los gastos realizados por la entidad para la construcción o ampliación de los bienes y elementos comprendidos en el subgrupo 22, ?Inmovilizaciones materiales?.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por el importe anual de los gastos, con cargo a cuentas del subgrupo 22.
  
b) Se cargará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con abono a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
783. Trabajos realizados para inversiones gestionadas.
  
Contrapartida de los gastos realizados por la entidad para la construcción de los bienes comprendidos en el subgrupo 23, ?Inversiones gestionadas para otros entes públicos?.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por el importe anual de los gastos, con cargo a cuentas del subgrupo 23.
  
b) Se cargará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con abono a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
787. Incorporación al activo de gastos de formalización de deudas.
  
Importe a activar de los gastos realizados por la formalización de deudas.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por el importe de los gastos objeto de distribución en varios ejercicios, con cargo a la cuenta 270, ?Gastos de formalización de deudas?.
  
b) Se cargará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con abono a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
79. Excesos y aplicaciones de provisiones.
  
790. Exceso de provisión para riesgos y gastos.
  
793. Provisión para existencias aplicada.
  
794. Provisión para insolvencias aplicada.
  
795. Exceso de provisión para devolución de impuestos.
  
796. Exceso de provisión para valores negociables y participaciones en patrimonio a largo plazo.
  
798. Exceso de provisión para valores negociables a corto plazo.
  
799. Exceso de provisión para insolvencias de créditos a corto plazo.
  
790. Exceso de provisión para riesgos y gastos.
  
Diferencia positiva entre el importe de la provisión existente y el que le corresponda de acuerdo con los criterios de cuantificación de dicha provisión.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por la citada diferencia, con cargo a cuentas del subgrupo 14, ?Provisiones para riesgos y gastos?.
  
b) Se cargará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con abono a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
793. Provisión de existencias aplicada.
  
Importe de la provisión existente al cierre del ejercicio anterior.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por el importe dotado en el ejercicio precedente, con cargo a cuentas del subgrupo 39, ?Provisiones por depreciación de existencias?.
  
b) Se cargará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con abono a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
794. Provisión para insolvencias aplicada.
  
Importe de la provisión existente al cierre del ejercicio anterior.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por el importe dotado en el ejercicio precedente, con cargo a la cuenta 490, ?Provisión para insolvencias?.
  
b) Se cargará, por su saldo, al cierre del ejercicio con abono a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
Nota: Cuando se utilice la alternativa segunda prevista en la cuenta 490, definición y movimiento contable se adaptarán a lo establecido en dicha cuenta.
  
795. Exceso de provisión para devolución de impuestos.
  
Diferencia positiva entre el importe de la provisión existente a fin de ejercicio anterior para devoluciones periódicas de impuestos y el que corresponda de acuerdo con los criterios de cuantificación de dicha provisión.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por la citada diferencia, con cargo a la cuenta 495, ?Provisión para devolución de impuestos?.
  
b) Se cargará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con abono a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
796. Exceso de provisión para valores negociables y participaciones en patrimonio a largo plazo.
  
Corrección valorativa, por la recuperación de valor en inversiones financieras permanentes, hasta el límite de las provisiones dotadas con anterioridad.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por el importe de la corrección de valor, con cargo a la cuenta 297, ?Provisión por depreciación de valores negociables y participaciones en patrimonio a largo plazo?.
  
b) Se cargará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con abono a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
798. Exceso de provisión para valores negociables a corto plazo.
  
Corrección valorativa, por la recuperación de valor en inversiones financieras temporales representadas en valores negociables, hasta el límite de las provisiones dotadas con anterioridad.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por el importe de la corrección de valor, con cargo a la cuenta 597, ?Provisión por depreciación de valores negociables a corto plazo?.
  
b) Se cargará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con abono a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
799. Exceso de provisión para insolvencias de créditos a corto plazo.
  
Corrección valorativa, por la recuperación de valor en créditos del subgrupo 54, ?Inversiones financieras temporales?, hasta el límite de las provisiones dotadas con anterioridad.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por el importe de la corrección de valor, con cargo a la cuenta 598, ?Provisión para insolvencias de créditos a corto plazo?.
  
b) Se cargará, por su saldo, al cierre del ejercicio, con abono a la cuenta 129, ?Resultados del ejercicio?.
  
Grupo 0. Cuentas de control presupuestario
  
Reflejan el movimiento de los créditos y previsiones que figuran en el presupuesto en aquellas fases que precedan al reconocimiento de la obligación o del derecho, efectos éstos que se recogen en cuentas del grupo 4.
  
00. De control presupuestario. ejercicio corriente.
  
000. Presupuesto ejercicio corriente.
  
001. Presupuesto de gastos: créditos iniciales.
  
002. Presupuestos de gastos: modificaciones de crédito.
  
0020. Créditos extraordinarios.
  
0021. Suplementos de crédito.
  
0022. Ampliaciones de crédito.
  
0023. Transferencias de crédito.
  
0024. Incorporaciones de remanentes de crédito.
  
0025. Créditos generados por ingresos.
  
0027. Ajustes por prórroga presupuestaria.
  
0028. Bajas por anulación y rectificación.
  
003. Presupuesto de gastos: créditos definitivos.
  
0030. Créditos disponibles.
  
0031. Créditos retenidos para gastar.
  
0032. Créditos retenidos para transferencias.
  
0039. Créditos no disponibles.
  
004. Presupuesto de gastos: gastos autorizados.
  
005. Presupuesto de gastos: gastos comprometidos.
  
006. Presupuesto de ingresos: previsiones iniciales.
  
007. Presupuesto de ingresos: modificación de previsiones.
  
008. Presupuesto de ingresos: previsiones definitivas.
  
000. Presupuesto ejercicio corriente.
  
Destinada a recoger el importe de los presupuestos de ingresos y gastos aprobados para cada ejercicio y de sus posteriores modificaciones.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a:
  
a.1) La cuenta 006, ?Presupuesto de ingresos: previsiones iniciales?, por el importe del presupuesto de ingresos aprobado.
  
a.2) La cuenta 007, ?Presupuesto de ingresos: modificaciones de las previsiones?, por el importe de las modificaciones que, a través de acto formal, se produzcan en las previsiones de ingresos.
  
a.3) La cuenta 003, ?Presupuesto de gastos: créditos definitivos?, a través de sus divisionarias, por el importe de remanentes de crédito en el momento del cierre.
  
b) Se cargará con abono a:
  
b.1) La cuenta 001, ?Presupuesto de gastos: créditos iniciales?, por el importe total del presupuesto de gastos aprobado para cada ejercicio.
  
b.2) La cuenta 002, ?Presupuestos de gastos: modificaciones de créditos?, por las posteriores modificaciones. Si éstas son negativas, el asiento será de signo negativo.
  
b.3) La cuenta 008, ?Presupuesto de ingresos: previsiones definitivas?, por el importe de su saldo en el momento del cierre.
  
La suma del debe indicará el importe total del presupuesto de gastos. La de su haber, el total del presupuesto de ingresos.
  
Su saldo, deudor o acreedor, antes del cierre, recogerá el déficit o superávit previsto del presupuesto.
  
001. Presupuesto de gastos: créditos iniciales.
  
Importe de los créditos concedidos en el presupuesto de gastos inicialmente aprobado por la autoridad competente y cuya gestión está atribuida a la entidad, sujeto de la contabilidad.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a la cuenta 000, ?Presupuesto ejercicio corriente?, por el importe de los créditos concedidos en el presupuesto de gastos inicialmente aprobado.
  
b) Se cargará, simultáneamente al asiento anterior, con abono a la subcuenta 0030, ?Créditos disponibles?, por el mismo importe.
  
Esta cuenta aparecerá saldada en todo momento.
  
002. Presupuesto de gastos: modificaciones de créditos.
  
Recoge, las modificaciones de los créditos presupuestados aprobadas por la autoridad competente, incluidos los ajustes derivados de prórrogas presupuestarias cuando la normativa aplicable así lo establezca.
  
Funcionará a través de sus divisionarias.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a la cuenta 000, ?Presupuesto ejercicio corriente?, por el importe de las modificaciones de crédito de carácter positivo. Por las modificaciones de crédito de carácter negativo, el asiento será de signo negativo.
  
b) Se cargará con abono a la cuenta 003, ?Presupuesto de gastos: créditos definitivos?, a través de sus divisionarias, por las modificaciones de crédito de carácter positivo. Si tienen carácter negativo el asiento será de signo negativo.
  
Esta cuenta aparecerá saldada en todo momento.
  
003. Presupuesto de gastos: créditos definitivos.
  
Funcionará a través de sus divisionarias.
  
0030. Créditos disponibles.
  
Recoge la totalidad de los créditos presupuestados aprobados en el ejercicio, tanto los iniciales como sus modificaciones, así como la utilización de los mismos.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a:
  
a.1) La cuenta 001, ?Presupuesto de gastos: créditos iniciales?, por los créditos que figuran inicialmente en el presupuesto.
  
a.2) La cuenta 002, ?Presupuesto de gastos: modificaciones de créditos?, por el importe de las modificaciones positivas que se produzcan. Por las modificaciones negativas, el asiento será de signo negativo.
  
a.3) La cuenta 004, ?Presupuestos de gastos: gastos autorizados?, en el momento del cierre, por la suma total de obligaciones reconocidas.
  
a.4) La cuenta 004, en el momento del cierre, por el saldo de gastos comprometidos.
  
a.5) La cuenta 004, en el momento del cierre, por el saldo de gatos autorizados.
  
b) Se cargará con abono a:
  
b.1) La cuenta 004, por los gastos autorizados - fase A de la ejecución del presupuesto- en los casos en que no se haya realizado retención previa de crédito.
  
b.2) La subcuenta 0031, ?Créditos retenidos para gastar?, por la retención de los créditos previa al expediente de gasto. Si se anula la retención, el asiento será de signo negativo.
  
b.3) La subcuenta 0032, ?Créditos retenidos para transferencias?, por la retención de créditos previa a la modificación presupuestaria. Si se anula la retención, el asiento será de signo negativo.
  
b.4) La subcuenta 0039, ?Créditos no disponibles?, por las retenciones de créditos, producidas por los acuerdos de no disponibilidad.
  
b.5) La cuenta 000, ?Presupuesto ejercicio corriente?, en el momento del cierre, por el importe de la suma total de obligaciones reconocidas.
  
b.6) La cuenta 000, en el momento del cierre, por su saldo.
  
c) Se cargará con abono a ella misma por el importe de la transferencia de crédito aprobada. Este asiento será de signo negativo y se realizará para mantener el significado de las sumas del debe y del haber de la cuenta. Si se anula la transferencia este asiento será de signo positivo.
  
La suma de su haber indicará el importe total de los créditos presupuestados. La de su debe, el importe de los créditos utilizados durante el ejercicio.
  
Su saldo, acreedor, antes del cierre, recogerá los créditos no utilizados, es decir, el saldo de créditos que aun siendo definitivos, no se han retenido o autorizado.
  
0031. Créditos retenidos para gastar.
  
Recoge la retención de créditos producida como consecuencia de la expedición del certificado de existencia de crédito en los expedientes de gasto.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a la subcuenta 0030, ?Créditos disponibles?, por el importe de la retención efectuada. En el caso de que tal retención se anule, el asiento será de signo negativo.
  
b) Se cargará con abono a:
  
b.1) La cuenta 004, ?Presupuesto de gastos: gastos autorizados?, por los gastos autorizados.
  
b.2) La cuenta 000, ?Presupuesto ejercicio corriente?, en el momento del cierre, por su saldo.
  
La suma de su haber indicará el importe total de créditos retenidos que se van a utilizar en un momento posterior. La de su debe, el importe de créditos retenidos que se han utilizado.
  
Su saldo, acreedor, recogerá, antes del cierre, el total de créditos retenidos pendientes de utilizar.
  
0032. Créditos retenidos para transferencias.
  
Recoge la retención de créditos producida como consecuencia de la expedición del certificado de existencia de crédito en los expedientes de transferencias de crédito.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a:
  
a.1) La subcuenta 0030, ?Créditos disponibles?, por el importe de la retención efectuada. En el caso de que tal retención se anule, el asiento será de signo negativo.
  
a.2) La subcuenta 0023, ?Transferencia de créditos?, por el importe de los créditos que se minoran. Este asiento será de signo negativo.
  
b) Se cargará con abono a la cuenta 000, ?Presupuesto ejercicio corriente?, en el momento del cierre, por su saldo.
  
0039. Créditos no disponibles.
  
Recoge aquellas retenciones de crédito que se hacen de una manera definitiva, es decir, provocan la no disponibilidad de los mismos.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará, por la retención, con cargo a la subcuenta 0030, ?Créditos disponibles?.
  
b) Se cargará, en el momento del cierre, por su saldo con abono a la cuenta 000, ?Presupuesto ejercicio corriente?.
  
Su saldo, acreedor, recogerá, antes del cierre, el total de créditos definitivos no disponibles.
  
004. Presupuesto de gastos: gastos autorizados.
  
Recoge el importe de las autorizaciones de gasto.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a:
  
a.1) La subcuenta 0030, ?Créditos disponibles?, por las autorizaciones de gasto aprobadas ?fase A de la ejecución del presupuesto- cuando no se haya realizado retención de crédito.
  
a.2) La subcuenta 0031, ?Créditos retenidos para gastar?, por las autorizaciones de gasto aprobadas ?fase A- cuando se haya realizado retención de crédito.
  
a.3) La cuenta 005, ?Presupuesto de gastos: gastos comprometidos?, en el momento del cierre, por la suma total de las obligaciones reconocidas.
  
a.4) La cuenta 005, en el momento del cierre, por el saldo de gastos comprometidos.
  
b) Se cargará con abono a:
  
b.1) La cuenta 005, por los créditos dispuestos.
  
b.2) La subcuenta 0030, en el momento del cierre, por la suma total de obligaciones reconocidas.
  
b.3) La subcuenta 0030, en el momento del cierre, por el saldo de gastos comprometidos.
  
b.4) La subcuenta 0030, en el momento del cierre, por su saldo.
  
La suma de su debe recogerá su importe total de gastos comprometidos. La de su haber, el de gastos autorizados.
  
Su saldo, acreedor, recogerá, antes del cierre, el importe de las autorizaciones de gasto pendientes de comprometer.
  
005. Presupuesto de gastos: gastos comprometidos.
  
Recoge el importe de los gastos comprometidos.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a la cuenta 004, ?Presupuesto de gastos: gastos autorizados?, por el importe de las cantidades comprometidas ?fase D por la ejecución del presupuesto-.
  
b) Se cargará con abono a:
  
b.1) La cuenta 004, en el momento del cierre, por el importe de la suma total de las obligaciones reconocidas.
  
b.2) La cuenta 004, en el momento del cierre, por su saldo.
  
La suma de su haber recogerá el importe total de gastos comprometidos durante el ejercicio.
  
Su saldo, acreedor, recogerá, antes del cierre, el importe de los compromisos de crédito.
  
Nota: Con el fin de poder diferenciar en las cuentas 003, 004 y 005, a efectos de su incorporación a ejercicios posteriores, los créditos, autorizaciones y disposiciones no utilizadas, el cierre de estas cuentas se hará en dos fases.
  
1.ª Por el importe de la suma total de las obligaciones reconocidas.
  
1.1 Cargo a la cuenta 005, ?Presupuesto de gastos: gastos comprometidos- con abono a la 004, ?Presupuesto de gastos: gastos autorizados?.
  
1.2 Cargo en la cuenta 004, ?Presupuesto de gastos: gastos autorizados- con abono a la subcuenta 0030, ?Créditos disponibles?.
  
1.3 Cargo en la subcuenta 0030, ?Créditos disponibles- con abono a la cuenta 000, ?Presupuesto ejercicio corriente?.
  
2.ª 2.1 Por el importe del saldo de gastos comprometidos:
  
a) Cargo en la cuenta 005, ?Presupuesto de gastos: gastos comprometidos- con abono a la cuenta 004, ?Presupuesto de gastos: gastos autorizados?.
  
b) Cargo en la cuenta 004, ?Presupuesto de gastos: gastos autorizados- con abono a la cuenta 0030, ?Créditos disponibles?, por el mismo importe que 2.1.a).
  
2.2 Por el importe del saldo de gastos autorizados, cargo en la cuenta 004, ?Presupuesto de gastos: gastos autorizados- con abono a la cuenta 0030, ?Créditos disponibles?.
  
2.3 Por el importe del remanente de crédito:
  
a) Cargo en la subcuenta 0030, ?Créditos disponibles?, por su saldo, con abono a la 000 €Presupuesto ejercicio corriente?.
  
b) Cargo en la subcuenta 0031, ?Créditos retenidos para gastar?, por su saldo, con abono a la 000.
  
c) Cargo en la subcuenta 0032, ?Créditos retenidos para transferencias?, por su saldo, con abono a la 000.
  
d) Cargo en la subcuenta 0039, ?Créditos no disponibles?, por su saldo, con abono a la 000.
  
006. Presupuesto de ingresos: previsiones iniciales.
  
Importe de las previsiones de ingresos que figuran en el presupuesto de ingresos inicialmente aprobado por la autoridad competente.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará con abono a la cuenta 000, ?Presupuesto ejercicio corriente?, por las previsiones que figuran en el presupuesto de ingresos.
  
b) Se abonará, simultáneamente al asiento anterior, con cargo a la cuenta 008, ?Presupuesto de ingresos: previsiones definitivas?, por el mismo importe.
  
Esta cuenta aparecerá saldada en todo momento.
  
007. Presupuesto de ingresos: modificación de las previsiones.
  
Recoge las variaciones que se produzcan en las previsiones de ingresos, a través de un acto formal (no por una mayor recaudación de la prevista).
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará con abono a la cuenta 000, ?Presupuesto ejercicio corriente?, por las modificaciones positivas que se produzcan. Por las modificaciones negativas el asiento será de signo negativo.
  
b) Se abonará, simultáneamente al asiento anterior, con cargo a la cuenta 008, ?Presupuesto de ingresos: previsiones definitivas?, por el mismo importe.
  
Esta cuenta aparecerá saldada en todo momento.
  
008. Presupuesto de ingresos: previsiones definitivas.
  
Importe total de las previsiones del presupuesto de ingresos inicialmente aprobado más las modificaciones.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se cargará con abono a:
  
a.1) La cuenta 006, ?Presupuesto de ingresos: previsiones iniciales?, por el importe de las mismas.
  
a.2) La cuenta 007, ?Presupuesto de ingresos: modificación de las previsiones?, por las que se produzcan durante el ejercicio.
  
b) Se abonará con cargo a la cuenta 000, ?Presupuesto ejercicio corriente?, en el momento de cierre, por su saldo.
  
Su saldo, deudor, recogerá, antes del cierre, las previsiones definitivas de ingresos.
  
03. Anticipos de Tesorería
  
030. Anticipos de Tesorería concedidos.
  
031. Créditos anticipados.
  
034. Gastos autorizados.
  
035. Gastos comprometidos.
  
Anticipos de tesorería concedidos de acuerdo con lo dispuesto en la legislación vigente.
  
030. Anticipos de Tesorería concedidos.
  
Cuenta deudora en la que se recoge el importe de los anticipos concedidos con arreglo a lo dispuesto en la normativa correspondiente. Tiene análogo carácter que la cuenta 000 en el subgrupo 00 «De control presupuestario. Ejercicio corriente».
  
Su movimiento es el siguiente:
  
Se cargará con abono a:
  
- La cuenta 031 «Créditos anticipados», por los anticipos concedidos.
  
- La cuenta 031, por los anticipos cancelados; este asiento será de signo negativo.
  
Su saldo, deudor, recogerá el importe de los anticipos de tesorería concedidos y no cancelados.
  
031. Créditos anticipados.
  
Cuenta acreedora que comprende, especificados por conceptos, los anticipos de tesorería concedidos de acuerdo con lo dispuesto en la legislación vigente.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a:
  
a.1) La cuenta 030 «Anticipos de tesorería concedidos», por el importe de los anticipos concedidos.
  
a.2) La cuenta 030, por los anticipos cancelados. Este asiento será de signo negativo
  
b) Se cargará con abono a:
  
b.1) La cuenta 034 «Gastos autorizados» por las autorizaciones de gasto aprobadas.
  
b.2) La cuenta 034, por las autorizaciones de gasto que hubieran sido contabilizadas y correspondieran a anticipos que se cancelan. Este asiento será de signo negativo.
  
Su saldo, acreedor, recogerá los anticipos concedidos pendientes de utilización.
  
034. Gastos autorizados.
  
Recoge las autorizaciones de gasto aprobadas con aplicación a anticipos de tesorería concedidos.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a:
  
a.1) La cuenta 031 «Créditos anticipados», por las autorizaciones de gastos.
  
a.2) La cuenta 031, por las autorizaciones que hubieran sido contabilizadas con aplicación a anticipos que se cancelan. Este asiento será de signo negativo.
  
b) Se cargará con abono a:
  
b.1) La cuenta 035 «Gastos comprometidos», por los créditos dispuestos.
  
b.2) La cuenta 035, por los compromisos contabilizados con aplicación a anticipos que se cancelan.
  
Su saldo, acreedor, recogerá el importe de los gastos autorizados y no comprometidos, con aplicación a anticipos de tesorería.
  
035. Gastos comprometidos.
  
Cuenta acreedora representativa de las disposiciones de crédito - fase D de la ejecución del gasto- que han sido efectuadas con aplicación a anticipos de tesorería.
  
Su movimiento es el siguiente:
  
a) Se abonará con cargo a:
  
a.1) La cuenta 034 «Gastos autorizados», por los compromisos de gasto.
  
a.2) La cuenta 034, por los compromisos contabilizados con aplicación a anticipos que se cancelan. Este asiento será de signo negativo.
  
Su saldo, acreedor, recogerá el importe de los gastos comprometidos con aplicación a anticipos de tesorería.
  
Nota: Como característica especial de las cuentas de este subgrupo, debe señalarse que no están sujetas, caso de las cuentas del subgrupo anterior, a una delimitación temporal que coincida con el ejercicio presupuestario. Su vigencia contable y la posibilidad de utilización de los créditos que representan, en sus distintas fases, se prolongan desde su concesión, al aprobar el anticipo, hasta su cancelación, y dada la modalidad en que dicha cancelación se lleva a cabo (documentos negativos por la totalidad de operaciones realizadas en cada fase desde la iniciación de las correspondientes a cada anticipo) es necesario mantener a lo largo de la vigencia del mismo, la totalidad de las cifras que integran las sumas del debe y del haber de las cuentas del subgrupo que le afectan. Por ello el traslado al ejercicio siguiente no se hará por el saldo con que aparezcan en el balance de situación, sino por las sumas del debe y haber del balance de sumas previo a aquél.
  
Cuarta parte. Cuentas anuales
  
I. Normas de elaboración de las cuentas anuales.
  
1. Documentos que integran las cuentas anuales.
  
Las cuentas anuales comprenden el balance, la cuenta del resultado económico-patrimonial, el estado de liquidación del Presupuesto y la memoria. Estos documentos forman una unidad y deben ser redactados con claridad y mostrar la imagen fiel del patrimonio, de la situación financiera, del resultado económico- patrimonial y de la ejecución del Presupuesto de la entidad de conformidad con este Plan General de Contabilidad.
  
2. Formulación de cuentas anuales.
  
2.1 Las cuentas anuales deberán ser formuladas por la entidad en el plazo establecido según la regulación vigente.
  
2.2 El balance, la cuenta del resultado económico- patrimonial, el estado de liquidación del Presupuesto y la memoria deberán estar identificados; indicándose de forma clara y en cada uno de dichos documentos su denominación, la entidad a que corresponden y el ejercicio a que se refieren.
  
3. Estructura de las cuentas anuales.
  
Las cuentas anuales de las entidades deberán adaptarse al modelo establecido en este Plan General de Contabilidad.
  
4. Balance.
  
El balance, que comprende, con la debida separación, los bienes y derechos, así como los posibles gastos diferidos, que constituyen el activo de la entidad y las obligaciones y los fondos propios que forman el pasivo de la misma, deberá formularse teniendo en cuenta que:
  
a) En cada partida deberán figurar, además de las cifras del ejercicio que se cierra, las correspondientes al ejercicio inmediatamente anterior. A estos efectos, cuando unas y otras no sean comparables, bien por haberse producido una modificación en la estructura del balance bien por realizarse un cambio de imputación, se deberá proceder a adaptar los importes del ejercicio precedente, a efectos de su presentación en el ejercicio corriente.
  
b) No podrán modificarse los criterios de contabilización de un ejercicio a otro, salvo casos excepcionales que se indicarán y justificarán en la memoria.
  
c) No figurarán las partidas a las que no corresponda importe alguno en el ejercicio ni en el precedente.
  
d) No podrá modificarse la estructura de un ejercicio a otro, salvo casos excepcionales que se indicarán en la memoria.
  
e) Podrán añadirse nuevas partidas a las previstas en el modelo siempre que su contenido no esté previsto en las existentes.
  
f) Podrá hacerse una subdivisión más detallada de las partidas que aparecen en el modelo.
  
g) Podrán agruparse las partidas precedidas de números árabes, si sólo representan un importe irrelevante para mostrar la imagen fiel o si se favorece la claridad.
  
h) La clasificación entre corto y largo plazo se realizará teniendo en cuenta el plazo previsto para el vencimiento, enajenación o cancelación. Se considerará largo plazo cuando sea superior a un año contado a partir de la fecha de cierre del ejercicio.
  
i) Las inversiones financieras con vencimiento no superior a un año figurarán en el epígrafe C.III del activo, ?Inversiones financieras temporales?.
  
j) Los desembolsos pendientes sobre acciones que constituyan inversiones financieras permanentes, que no estén exigidos pero que conforme al artículo 42 del texto refundido de la Ley de Sociedades Anónimas sean exigibles a corto plazo figurarán en la partida D.III.5 del pasivo del balance.
  
k) La financiación ajena con vencimiento no superior a un año figurará en la agrupación D del pasivo, ?Acreedores a corto plazo?.
  
l) Para las cuentas deudoras del epígrafe C.II con vencimiento superior a un año se creará el epígrafe A.VI del activo, con la denominación de ?Deudores no presupuestarios a largo plazo?; realizándose el desglose necesario.
  
5. Cuenta del resultado económico-patrimonial.
  
La cuenta del resultado económico-patrimonial, que comprende, con la debida separación, los ingresos y beneficios del ejercicio, los gastos y pérdidas del mismo y, por diferencia, el resultado, ahorro o desahorro, se formulará teniendo en cuenta que:
  
a) En cada partida deberán figurar, además de las cifras del ejercicio que se cierra, las correspondientes al ejercicio inmediatamente anterior. A estos efectos, cuando unas y otras no sean comparables, bien por haberse producido una modificación en la estructura de la cuenta del resultado económico-patrimonial, bien por realizarse un cambio de imputación, se deberá proceder a adaptar los importes del ejercicio precedente, a efectos de su presentación en el ejercicio corriente.
  
b) No figurarán las partidas a las que no corresponda importe alguno en el ejercicio ni en el precedente.
  
c) No podrá modificarse la estructura de un ejercicio a otro, salvo casos excepcionales que se indicarán en la memoria.
  
d) Podrán añadirse nuevas partidas a las previstas en el modelo, siempre que su contenido no esté previsto en las existentes.
  
e) Podrá hacerse una subdivisión más detallada de las partidas que aparecen en el modelo.
  
f) Podrán agruparse las partidas precedidas de números árabes, si sólo representan un importe irrelevante para mostrar la imagen fiel o si favorecen la claridad.
  
g) Los gastos financieros de deudas a largo plazo con vencimiento a corto figurarán en el Debe, dentro del epígrafe relativo a ?Gastos financieros y asimilables?.
  
Se presentan dos modelos de cuenta del resultado económico- patrimonial, uno para entes que realicen tareas administrativas, y otro para aquellos entes que realicen operaciones de carácter industrial o comercial.
  
6. Estado de liquidación del Presupuesto.
  
El estado de liquidación del Presupuesto, comprende, con la debida separación, la liquidación del Presupuesto de gastos y del Presupuesto de ingresos de la entidad, así como el resultado presupuestario. Además, para aquellas entidades cuya normativa presupuestaria así lo exija, se incluye el estado de operaciones comerciales.
  
La liquidación del Presupuesto de gastos y la liquidación del Presupuesto de ingresos se presentará con el nivel de desagregación del Presupuesto inicialmente aprobado y las posteriores modificaciones al mismo.
  
En la liquidación del Presupuesto de gastos, en la columna denominada ?pagos- se incluirá cualquier forma de extinción de la obligación.
  
En la liquidación del Presupuesto de ingresos, en la columna denominada ?derechos cancelados- se incluirán los cobros en especie.
  
En el resultado presupuestario la columna de ?Derechos reconocidos netos- incluye el total de derechos reconocidos durante el ejercicio minorado por el total de derechos anulados, los cancelados por insolvencias y otras causas, y los cancelados en especie, durante el mismo.
  
7. Memoria.
  
La memoria completa, amplía y comenta la información contenida en el balance, en la cuenta del resultado económico- patrimonial y en el estado de liquidación del Presupuesto; se formulará teniendo en cuenta que:
  
a) El modelo de la memoria recoge la información mínima a cumplimentar; no obstante, en aquellos casos en que la información que se solicita no sea significativa no se cumplimentarán los apartados correspondientes.
  
b) Deberá indicarse cualquier otra información no incluida en el modelo de la memoria que sea necesaria para facilitar la comprensión de las cuentas anuales objeto de presentación, con el fin de que las mismas reflejen la imagen fiel del patrimonio, de la situación financiera, del resultado económico-patrimonial y de la ejecución del Presupuesto de la entidad.
  
c) En la mayoría de los puntos de la memoria se acompañan cuadros orientativos a efectos de presentación de la información que se solicita. Estos cuadros se presentan solamente a título indicativo.
  
d) La información contenida en la memoria relativa al Estado de liquidación del Presupuesto se presentará como mínimo con el mismo nivel de desagregación que éste.
  
8. Cuadro de financiación.
  
El cuadro de financiación, que recoge los recursos obtenidos en el ejercicio y sus diferentes orígenes, así como la aplicación o el empleo de los mismos en inmovilizado o en circulante, formará parte de la memoria. Se formulará teniendo en cuenta que:
  
a) En cada partida deberán figurar además de las cifras del ejercicio que se cierra las correspondientes al ejercicio inmediatamente anterior. Cuando unas y otras no sean comparables, se procederá a adaptar los importes del ejercicio precedente, a efectos de su presentación en el ejercicio corriente.
  
b) Las rúbricas incluidas en el cuadro de financiación deberán adaptarse en función de la importancia que para la entidad hayan tenido las distintas operaciones, realizando agrupaciones de los distintos conceptos cuando resulten de escasa importancia e incorporando aquéllos no incluidos que puedan ser significativos para apreciar e interpretar los cambios acaecidos en la situación financiera.
  
c) El cuadro de financiación deberá mostrar separadamente los distintos orígenes y aplicaciones permanentes de recursos en función de las operaciones que los han producido y con independencia de si dichas operaciones han afectado o no formalmente, al capital circulante, incluidas, entre otras operaciones, las variaciones del patrimonio consecuencia de adscripción, cesión o entregas al uso general de bienes que formen parte del Inmovilizado de la entidad contable. Asimismo deberá mostrar resumidamente los aumentos y disminuciones que se han producido en el ejercicio en dicho capital circulante.
  
d) Los resultados del ejercicio serán objeto de corrección para eliminar los beneficios o pérdidas que sean consecuencia de correcciones valorativas de activos inmovilizados o pasivos a largo plazo, los gastos e ingresos que no hayan supuesto variación del capital circulante y los resultados obtenidos en la enajenación de elementos del inmovilizado. Las partidas que dan lugar a la corrección del resultado son, entre otras, las siguientes:
  
· Aumento del resultado positivo o disminución del resultado negativo:
  
1. Dotaciones a las amortizaciones y provisiones de inmovilizado.
  
2. Dotaciones a las provisiones para riesgos y gastos.
  
3. Gastos derivados de intereses diferidos.
  
4. Amortización de gastos de formalización de deudas.
  
5. Diferencias de cambio negativas a largo plazo.
  
6. Pérdidas en la enajenación de inmovilizado.
  
· Disminución del resultado positivo o aumento del resultado negativo:
  
1. Excesos de provisiones de inmovilizado.
  
2. Excesos de provisiones para riesgos y gastos.
  
3. Diferencias de cambio positivas a largo plazo.
  
4. Beneficios en la enajenación de inmovilizado.
  
Como nota al cuadro de financiación, se deberá incluir un resumen de las correcciones al resultado, conciliando el resultado contable del ejercicio con los recursos procedentes de las operaciones que se muestran en el mencionado cuadro.
  
e) Los recursos obtenidos en la enajenación o cancelación anticipada de inmovilizado material, inmaterial o financiero se obtendrán sumando o restando, respectivamente, al valor neto contable del correspondiente inmovilizado, el beneficio o pérdida obtenido en la operación.
  
f) Las revalorizaciones de inmovilizado realizadas en el ejercicio al amparo de una Ley, no serán consideradas ni como orígenes ni como aplicaciones de recursos, sin perjuicio de que las revalorizaciones que hayan afectado a elementos de inmovilizado enajenados en el ejercicio, sean consideradas como mayor valor contable a efectos de determinar los recursos obtenidos en el ejercicio como consecuencia de dicha enajenación.
  
g) Los distintos orígenes y aplicaciones de recursos por operaciones formalizadas en el ejercicio se mostrarán en el cuadro de financiación por su importe efectivo, esto es, deducidos los gastos e ingresos por intereses diferidos, y cualquier otro gasto o ingreso a distribuir en varios ejercicios que no haya supuesto variación del capital circulante.
  
h) Las diferencias de cambio de valores de renta fija, deudas y créditos a largo plazo acaecidas durante el ejercicio, no se mostrarán como origen o aplicación de fondos, debiéndose proceder, por tanto, a la correspondiente corrección del resultado.
  
i) Los recursos aplicados por traspaso a corto plazo de deudas a largo plazo se mostrarán por el valor de reembolso de la deuda.
  
j) Los recursos aplicados por cancelación anticipada de deudas a largo plazo se mostrarán por el importe efectivo de la cancelación.
  
k) Los pagos e cobros pendientes de aplicación figurarán como fondos aplicados u obtenidos, respectivamente, sólo en aquellos casos en los que exista certeza de que han originado una variación en el capital circulante.
  
En el ejercicio en que se realice la aplicación definitiva de estos pagos y cobros deberán realizarse los correspondientes ajustes.
  
Quinta parte. Normas de Valoración
  
1. Desarrollo de los principios contables.
  
1) Las normas de valoración desarrollan los principios contables, establecidos en la primera parte, conteniendo los criterios y reglas de aplicación a operaciones o hechos económicos, así como a diversos elementos patrimoniales.
  
2) Las normas valorativas que se formulan seguidamente son de aplicación obligatoria.
  
2. Inmovilizado material.
  
1) Valoración.
  
Los bienes comprendidos en el inmovilizado material deben valorarse al precio de adquisición o al coste de producción, teniendo en cuenta las correcciones valorativas que deben efectuarse.
  
Cuando se trate de bienes adquiridos a título gratuito o que hayan sido recibidos en cesión se considerará como precio de adquisición el valor venal de los mismos en el momento de la incorporación patrimonial. En el caso de bienes recibidos en adscripción se tomará como precio de adquisición el valor neto de los mismos en la contabilidad del adscribiente, en el momento de la adscripción.
  
En la reversión de bienes cedidos, la entidad cedente dará de alta los mismos por el valor que figurara en su inventario en el momento de la cesión, procediendo a continuación a reflejar las posibles diferencias de acuerdo con el verdadero estado de los bienes revertidos.
  
En la reincorporación de bienes adscritos, la entidad adscribiente dará de alta los mismos por el valor neto que figura en la contabilidad del ente beneficiario en ese mismo momento, procediendo, por tanto, a reflejar las posibles diferencias.
  
Las diferencias a que se hace referencia en los dos párrafos anteriores se considerarán resultados del ejercicio en que se produzcan.
  
Se incorporará al valor del inmovilizado correspondiente el importe de las inversiones adicionales o complementarias que se realicen, valorándose éstas de acuerdo con los criterios establecidos anteriormente.
  
2) Precio de adquisición.
  
El precio de adquisición incluye, además del importe facturado por el vendedor, todos los gastos que se produzcan hasta el momento en que el bien de que se trate se encuentre en condiciones de funcionamiento: gastos de explanación y derribo, transporte, derechos arancelarios, seguros, instalación, montaje, etcétera.
  
Los gastos financieros podrán incrementar el valor del bien inmovilizado, siempre que se cumplan los siguientes requisitos:
  
- que exista una relación directa y objetiva entre la operación de endeudamiento que origina los gastos financieros y el bien al que deben incorporarse dichos gastos;
  
- que los gastos financieros se hayan devengado con anterioridad a la puesta en condiciones de funcionamiento del bien.
  
Los impuestos indirectos que gravan los elementos del inmovilizado material podrán incluirse en el precio de adquisición, únicamente cuando no tengan el carácter de recuperables directamente de la Hacienda Pública.
  
3) Coste de producción.
  
Los bienes fabricados o construidos por la propia entidad habrán de valorarse por su coste de producción. Los costes a considerar serán:
  
- los gastos de personal: sueldos, salarios y otros gastos de personal directamente relacionados con ellos;
  
- los costes de los materiales y servicios consumidos;
  
- la amortización correspondiente al inmovilizado directamente utilizado;
  
- la proporción que razonablemente corresponda de costes indirectos, y otros costes, como puede ser la amortización de patentes o licencias que hayan sido utilizadas.
  
Respecto a los gastos financieros, para este caso, es válido lo establecido en el apartado anterior.
  
4) Valor venal.
  
Se entiende por valor venal de un bien, aplicable a aquellos que son adquiridos de manera gratuita o han sido recibidos en cesión, el precio que estaría dispuesto a pagar un adquirente eventual, teniendo en cuenta el estado y el lugar en que se encuentre dicho bien, considerando, además, la situación de la entidad y suponiendo la continuidad de la explotación del bien.
  
El valor venal de un bien se podrá determinar mediante tasación de peritos especializados, valores medios de mercados organizados, listas de precios de proveedores habituales u otros procedimientos generalmente aceptados.
  
5) Correcciones de valor del inmovilizado material.
  
Amortización: En todos los casos (incluidos los bienes de inmovilizado que hayan sido recibidos en cesión o en adscripción) se deducirán las amortizaciones practicadas, las cuales habrán de establecerse sistemáticamente en función de la vida útil de los bienes, atendiendo a la depreciación que normalmente sufran por su funcionamiento, uso y disfrute, sin perjuicio de considerar también la obsolescencia que pudiera afectarlos.
  
Pérdidas de carácter irreversible en el inmovilizado: Si se produce una disminución de valor de carácter irreversible y distinta de la amortización sistemática se procederá a corregir la valoración del bien correspondiente, contabilizando la pérdida como gasto del ejercicio y provocando una corrección del valor amortizable del bien.
  
Revalorizaciones: Con carácter general no será admisible la revalorización de los bienes que componen el inmovilizado, excepcionalmente podrán revalorizarse dichos bienes cuando una norma con rango suficiente así lo autorice y en los términos establecidos en dicha norma.
  
3. Normas particulares sobre inmovilizado material.
  
En particular se aplicarán las normas que se expresan con respecto a los bienes que en cada caso se indican:
  
a) Solares sin edificar. Se incluirán en su precio de adquisición los gastos de acondicionamiento como cierres, movimientos de tierras, obras de saneamiento y drenaje, así como los de derribo de construcciones cuando sea necesario para poder ejecutar obras de nueva planta; y también los gastos de inspección y levantamiento de planos cuando se realicen con carácter previo a su adquisición.
  
b) Construcciones. Formarán parte de su precio de adquisición o coste de producción, además de todas aquellas instalaciones y elementos que tengan carácter de permanencia, las tasas inherentes a la construcción y los honorarios facultativos del proyecto y dirección de obra. Deberá figurar por separado el valor del terreno y el de los edificios y otras construcciones.
  
c) Instalaciones técnicas, maquinaria y utillaje. Su valoración comprenderá todos los gastos adicionales que se produzcan hasta su puesta en condiciones de funcionamiento, y en su caso, el transporte, los seguros, derechos arancelarios y otros similares.
  
d) Los utensilios y herramientas incorporados a elementos mecánicos se someterán a las normas valorativas y de amortización aplicables a dichos elementos.
  
Con carácter general, los utensilios y herramientas que no formen parte de una máquina y cuyo período de utilización se estime no superior a un año, deben cargarse como gasto del ejercicio. Si el período de su utilización fuese superior a un año, se recomienda, por razones de facilidad operativa, el procedimiento de regularización anual, mediante su recuento físico; las adquisiciones se adeudarán a la cuenta de inmovilizado, regularizando al final del ejercicio, en función del inventario practicado, con baja razonable por demérito.
  
Las plantillas y los moldes utilizados con carácter permanente en fabricaciones de serie deben formar parte del inmovilizado material, calculándose su depreciación según el período de vida útil que se estime. Los moldes utilizados para fabricaciones aisladas, por encargo, no deben considerarse como inventariables.
  
e) Los gastos realizados durante el ejercicio con motivo de las obras y trabajos que la entidad lleva a cabo para sí misma se cargarán en las cuentas que correspondan del grupo 6. Las cuentas del subgrupo 22 se cargarán, por el importe de dichos gastos, con abono a la cuenta correspondiente del subgrupo 78.
  
f) Los costes de renovación, ampliación o mejora de los bienes de inmovilizado material serán incorporados al activo como mayor valor del bien en la medida que supongan un aumento de su capacidad, productividad o alargamiento de su vida útil y siempre que sea posible conocer o estimar razonablemente el valor neto de los elementos que, por haber sido sustituidos, deban ser dados de baja del inventario.
  
4. Inversiones destinadas al uso general e inversiones gestionadas.
  
Los bienes adquiridos o construidos para ser entregados al uso general o transferidos a otra entidad figurarán en el activo, hasta el momento de su entrega, por su precio de adquisición o coste de producción, siguiendo los criterios señalados para el inmovilizado material. No obstante, no será de aplicación lo establecido respecto a dotación de amortizaciones y demás correcciones valorativas.
  
5. Inmovilizado inmaterial.
  
Los diversos elementos comprendidos en el inmovilizado inmaterial se valorarán por su precio de adquisición o coste de producción; se aplicarán los criterios establecidos para el inmovilizado material por lo que respecta a la dotación de amortizaciones, sin perjuicio de lo señalado en las normas siguientes con respecto a los bienes y derechos que a continuación se indican.
  
a) Gastos de investigación y desarrollo:
  
En aplicación del principio de prudencia, los gastos de investigación y desarrollo han de considerarse gastos del ejercicio.
  
No obstante, al cierre del ejercicio, podrán activarse cuando se cumplan todas las condiciones siguientes:
  
- que exista un proyecto específico perfectamente individualizado y concreto;
  
- que se dé una asignación, imputación y distribución temporal de los costes claramente establecida;
  
- que, además, existan motivos fundados del éxito técnico del proyecto;
  
- que la rentabilidad económico-comercial del mismo esté razonablemente asegurada;
  
- que se encuentre asegurada la financiación del proyecto.
  
Una vez se haya considerado la razonabilidad de la capitalización de los gastos de investigación y desarrollo, los costes del proyecto se amortizarán de manera sistemática y a la mayor brevedad posible, sin que en ningún caso sobrepase el plazo de cinco años desde que concluya el proyecto de investigación y desarrollo que haya sido capitalizado. Cuando las condiciones del párrafo anterior, que justifican la capitalización, dejen de cumplirse, el saldo que permanezca sin amortizar deberá llevarse a pérdidas.
  
b) Propiedad industrial e intelectual:
  
En la valoración que debe darse a la propiedad industrial e intelectual, se seguirá el criterio general de precio de adquisición o coste de producción. En el caso de patentes, estos gastos vendrán incrementados por los correspondientes al registro y formalización de las mismas, mientras que en el caso de los modelos de utilidad se incorporarán además, los costes imputables a la producción de las muestras.
  
c) Aplicaciones informáticas:
  
Se incluirán en el activo los programas de ordenador, tanto los adquiridos a terceros como los elaborados por la propia entidad, utilizando los medios propios de que disponga y únicamente en los casos en que esté prevista su utilización en varios ejercicios.
  
En ningún caso podrán figurar en el activo los gastos de mantenimiento de la aplicación informática.
  
Los criterios a aplicar en la valoración de las aplicaciones informáticas serán los mismos que se han expuesto anteriormente para los gastos de investigación y desarrollo.
  
d) Derechos sobre bienes en régimen de arrendamiento financiero:
  
Cuando de los términos del expediente administrativo de contratación o de las condiciones del contrato de arrendamiento financiero se deduzca la voluntad de ejercer la opción de compra, los derechos derivados de dichos contratos se contabilizarán como activos inmateriales por el valor al contado del bien, debiendo reflejar igualmente la deuda total por las cuotas más la opción de compra.
  
La diferencia entre ambos importes, constituida por los gastos financieros de la operación, se contabilizará como gastos a distribuir en varios ejercicios.
  
Los derechos registrados como activos inmateriales serán amortizados, en su caso, atendiendo a la vida útil del bien objeto del contrato. Cuando se ejercite la opción de compra, el valor de los derechos registrados y su correspondiente amortización acumulada se dará de baja en cuentas, pasando a formar parte del valor del bien adquirido.
  
Los gastos a distribuir en varios ejercicios se imputarán a resultados de acuerdo con un criterio financiero.
  
6. Gastos a distribuir en varios ejercicios.
  
Se aplicarán las normas siguientes:
  
a) Gastos de formalización de deudas. Se valorarán por su precio de adquisición o su coste de producción.
  
Como regla general, estos gastos deberán afectarse al ejercicio en que se produzcan. Excepcionalmente, dichos gastos podrán distribuirse en varios ejercicios, en cuyo caso deberán imputarse a resultados durante el período de vida de la deuda a que se refieran y de acuerdo con un plan financiero; en todo caso deberán estar totalmente imputados cuando se amorticen las deudas a que correspondan.
  
b) Gastos financieros diferidos. Se valorarán por la diferencia entre el valor de reembolso y el valor de emisión de las deudas a que correspondan.
  
Dichos gastos se imputarán a resultados durante el período de vida de la deuda a que se refieran y de acuerdo con un plan financiero.
  
7. Valores negociables.
  
1) Valoración.
  
Los valores negociables comprendidos en los grupos 2 ó 5, sean de renta fija o variable, se valorarán en general por su precio de adquisición en el momento de la suscripción o compra.
  
Se entenderá por precio de adquisición el total satisfecho o que deba satisfacerse por la adquisición, incluidos los gastos inherentes a la operación. Se tendrán en cuenta los siguientes criterios:
  
a) Se incluirá dentro del precio de adquisición el importe de los derechos preferentes de suscripción.
  
b) El importe de los dividendos devengados o de los intereses, explícitos devengados y no vencidos en el momento de la compra, no formará parte del precio de adquisición. Dichos dividendos e intereses se contabilizarán en rúbricas específicas de acuerdo con su vencimiento.
  
A estos efectos, se entenderá por ?intereses explícitos- aquellos rendimientos que no formen parte del valor de reembolso.
  
c) En el caso de venta de derechos preferentes de suscripción o segregación de los mismos para ejercitarlos, el importe del coste de los derechos disminuirá el precio de adquisición de los respectivos valores. Para el cálculo de dicho coste se utilizará un criterio o fórmula valorativa de general aceptación y en armonía con el principio de prudencia; al mismo tiempo, se reducirá proporcionalmente el importe de las correcciones valorativas.
  
Cuando se trate de valores adquiridos a título gratuito, se acudirá para determinar el valor de adquisición a una prudente valoración de los títulos en función de su previsible valor de mercado. Si los títulos cotizan en un mercado secundario organizado se tomará como valor de adquisición la cotización media del trimestre anterior a la fecha de adquisición o la última cotización anterior a la fecha de adquisición si ésta es inferior. Si los títulos no cotizan en un mercado secundario organizado se acudirá al valor establecido por peritos tasadores, con arreglo a procedimientos racionales admitidos en la práctica, con un criterio de prudencia.
  
En todo caso, deberá aplicarse el método del precio medio o coste medio ponderado por grupos homogéneos, entendiéndose por grupos homogéneos de valores los que tienen iguales derechos.
  
2) Correcciones valorativas.
  
Los valores negociables admitidos a cotización en un mercado secundario organizado se contabilizarán, al menos, al final del ejercicio, por el precio de adquisición o el de mercado si éste fuese inferior a aquél. En este último caso, deberán dotarse las provisiones necesarias para reflejar la depreciación experimentada.
  
El precio de mercado será el inferior de los dos siguientes: cotización media en un mercado secundario organizado correspondiente al último trimestre del ejercicio; cotización del día del cierre del ejercicio o en su defecto la del inmediato anterior.
  
No obstante lo anterior, cuando existan intereses, implícitos o explícitos, devengados y no vencidos al final del ejercicio, los cuales deberán estar contabilizados en el activo, la corrección valorativa se determinará comparando dicho precio de mercado con la suma del precio de adquisición de los valores y de los intereses devengados y no vencidos al cierre del ejercicio.
  
Tratándose de valores negociables no admitidos a cotización en un mercado secundario organizado figurarán en el balance por su precio de adquisición. No obstante, cuando el precio de adquisición sea superior al importe que resulte de aplicar criterios valorativos racionales admitidos en la práctica, se dotará la correspondiente provisión por la diferencia existente. A estos efectos, cuando se trate de participaciones en capital, se tomará el valor teórico contable que corresponda a dichas participaciones, corregido en el importe de las plusvalías tácitas existentes en el momento de la adquisición y que subsistan en el de la valoración posterior.
  
En el caso de participaciones en capital que tengan el carácter de permanentes, y que supongan un porcentaje significativo de participación, la dotación de provisiones se realizará atendiendo a la evolución de los fondos propios de la sociedad participada aunque se trate de valores negociables admitidos a cotización en un mercado secundario organizado.
  
8. Créditos y demás derechos a cobrar no presupuestarios.
  
Se registrarán por el importe entregado. En el caso de créditos, la diferencia entre dicho importe y el nominal de los créditos deberá computarse como ingreso por intereses en el ejercicio en que se devenguen, siguiendo un criterio financiero y reconociéndose el crédito por intereses en el activo.
  
Los créditos por venta de inmovilizado se valorarán por el precio de venta, excluidos en todo caso los intereses incorporados al nominal del crédito, los cuales serán imputados como se indica en el párrafo anterior.
  
Los intereses devengados y no vencidos figurarán en cuentas de crédito del grupo 2 ó 5 en función de su vencimiento.
  
Se registrarán en dichas partidas de crédito los intereses implícitos que se devenguen, con arreglo a un criterio financiero, con posterioridad a la fecha de adquisición de los valores negociables.
  
Deberán practicarse las correcciones de valor que procedan, dotándose, en su caso, las correspondientes provisiones, para reflejar las posibles insolvencias que se presenten con respecto al cobro de los activos de que se trate.
  
9. Obligaciones propias.
  
Cuando la entidad adquiera valores negociables representativos de sus propias deudas para amortizarlos, las diferencias que pudieran producirse entre el coste de adquisición, excluidos los intereses devengados no vencidos, y los valores de reembolso, excluidas las primas no imputadas a resultados reconocidas como gastos a distribuir en varios ejercicios, se cargarán o se abonarán, según proceda, a las cuentas 674, ?Pérdidas por operaciones de endeudamiento- o 774, ?Beneficios por operaciones de endeudamiento?.
  
10. Deudas y demás obligaciones no presupuestarias.
  
Figurarán en el balance por su valor de reembolso. En su caso, la diferencia entre dicho valor y la cantidad recibida figurará separadamente en el activo del balance; tal diferencia debe imputarse anualmente a resultados en las cantidades que corresponda de acuerdo con un criterio financiero.
  
Las deudas por compra de inmovilizado se valorarán por su nominal. Los intereses incorporados al nominal, excluidos los que se hayan integrado en el valor del inmovilizado, figurarán separadamente en el activo del balance, imputándose anualmente a resultados en las cantidades que corresponda de acuerdo con un criterio financiero.
  
11. Derechos a cobrar presupuestarios y obligaciones presupuestarias.
  
Los derechos a cobrar presupuestarios figurarán por el importe a percibir.
  
Los derechos a cobrar procedentes de ingresos de Derecho Público habrán de valorarse por el importe determinado en el acto de liquidación que los genere, tanto procedan de ingresos sin contraprestación y de exacción obligatoria, como de prestaciones de servicios, realización de actividades y utilización privativa o aprovechamiento especial del dominio público.
  
Los derechos de cobro derivados de la venta de bienes conceptuados como existencias habrán de registrarse por el importe de la contraprestación a percibir por la venta, sin incluir los impuestos legalmente repercutibles, ni los gastos satisfechos por cuenta del deudor, los cuales se integrarán en otras cuentas a cobrar no presupuestarias.
  
Los derechos de cobro derivados de otras prestaciones de servicios y cesiones de bienes patrimoniales, efectuadas en régimen de Derecho Privado, se registrarán por el importe de la contraprestación a percibir por los mismos, siguiéndose los mismos criterios que en el párrafo anterior, en cuanto a los impuestos legalmente repercutibles y los gastos satisfechos por cuenta del deudor.
  
Los derechos de cobro derivados de la emisión de pasivos financieros se registrarán por el importe a percibir en el momento de la emisión.
  
Deberán realizarse las correcciones valorativas que procedan, dotándose, en su caso, las provisiones que reflejen el riesgo de insolvencia con respecto al cobro de los derechos de que se trate.
  
Las obligaciones presupuestarias figurarán por el importe a satisfacer. Dicho valor, que debe considerarse como la cantidad a pagar en el momento de su vencimiento, estará formado por el principal de la deuda más, en su caso, las retribuciones implícitas que se pudieran haber pactado en la financiación de la operación.
  
En el caso de obligaciones por compra de existencias o de servicios figurarán por el importe de la contraprestación a realizar. Tal importe no comprenderá los impuestos legalmente deducibles, que se registrarán en cuentas a pagar no presupuestarias.
  
12. Existencias.
  
1) Valoración.
  
Los bienes comprendidos en las existencias deben valorarse al precio de adquisición o al coste de producción.
  
2) Precio de adquisición.
  
El precio de adquisición comprenderá el consignado en factura más todos los gastos adicionales en que se incurra hasta que los bienes se hallen en almacén, tales como transportes, aduanas, seguros, etc. También se incluirá el importe de los impuestos indirectos que gravan la adquisición de las existencias que no sea directamente recuperable de la Hacienda Pública.
  
3) Coste de producción.
  
El coste de producción se determinará añadiendo al precio de adquisición de las materias primas y otras materias consumibles los costes directamente imputables al producto. También deberá añadirse la parte que razonablemente corresponda de los costes indirectamente imputables a los productos de que se trate, en la medida en que tales costes correspondan al período de fabricación.
  
4) Correcciones de valor.
  
Cuando el valor de mercado de un bien o cualquier otro valor que le corresponda sea inferior a su precio de adquisición o a su coste de producción, procederá efectuar correcciones valorativas, dotando a tal efecto la pertinente provisión, cuando la depreciación sea reversible. Si la depreciación fuera irreversible, se tendrá en cuenta tal circunstancia al valorar las existencias. A estos efectos se entenderá por valor de mercado:
  
a) Para las materias primas, su precio de reposición o el valor neto de realización si fuese menor.
  
b) Para las mercaderías y los productos terminados, su valor de realización, deducidos los gastos de comercialización que correspondan.
  
c) Para los productos en curso, el valor de realización de los productos terminados correspondientes, deducidos la totalidad de costes de fabricación pendientes de incurrir y los gastos de comercialización.
  
No obstante, los bienes que hubiesen sido objeto de un contrato de venta en firme cuyo cumplimiento deba tener lugar posteriormente no serán objeto de la corrección valorativa indicada anteriormente a condición de que el precio de venta estipulado en dicho contrato cubra, como mínimo, el precio de adquisición o el coste de producción de tales bienes, más todos los costes pendientes de realizar para la ejecución del contrato.
  
Cuando se trate de bienes cuyo precio de adquisición o coste de producción no sea identificable de modo individualizado, se adoptará con carácter general el método del precio medio o coste medio ponderado. Los métodos FIFO, LIFO u otro análogo son aceptables y pueden adoptarse, si la entidad los considera más conveniente para su gestión.
  
13. Diferencias de cambio en moneda extranjera.
  
1) Inmovilizado material e inmaterial.
  
Como norma general su conversión en moneda nacional se hará aplicando al precio de adquisición o al coste de producción el tipo de cambio vigente en la fecha en que los bienes se hubiesen incorporado al patrimonio.
  
Las correcciones valorativas del inmovilizado deberán calcularse, como norma general, sobre el importe resultante de aplicar el párrafo anterior.
  
2) Existencias.
  
Su conversión en moneda nacional se hará aplicando al precio de adquisición o al coste de producción el tipo de cambio vigente en la fecha en que se produce cada adquisición, y esta valoración será la que se utilice tanto si se aplica el método de identificación específica para la valoración de existencias, como si se aplican los métodos de precio medio ponderado, FIFO, LIFO u otros análogos.
  
Se deberá dotar la provisión cuando la valoración así obtenida exceda del precio que las existencias tuvieran en el mercado en la fecha de cierre. Si dicho precio de mercado está fijado en moneda extranjera se aplicará para su conversión en moneda nacional el tipo de cambio vigente en la referida fecha.
  
3) Valores de renta variable.
  
Su conversión en moneda nacional se hará aplicando al precio de adquisición el tipo de cambio vigente en la fecha en que dichos valores se hubieran incorporado al patrimonio.
  
Se deberá dotar provisión cuando la valoración así obtenida exceda del precio que los valores tuvieran en el mercado en la fecha de cierre. Si dicho precio de mercado está fijado en moneda extranjera se aplicará para su conversión en moneda nacional el tipo de cambio vigente en la referida fecha.
  
4. Tesorería, valores de renta fija, créditos y débitos.
  
La conversión en moneda nacional de estos activos y pasivos en moneda extranjera se hará aplicando el tipo de cambio vigente en la fecha de incorporación al patrimonio. Al cierre del ejercicio figurarán en el balance al tipo de cambio vigente en ese momento.
  
Si como consecuencia de esta valoración resultara una diferencia de cambio positiva o negativa, se cargará o abonará, respectivamente, al resultado del ejercicio.
  
14. Impuestos sobre el valor añadido.
  
El importe soportado no deducible formará parte del precio de adquisición de los bienes de inversión o del circulante, así como de los servicios, que sean objeto de las operaciones gravadas por el impuesto. En el caso de operaciones de autoconsumo interno (producción propia con destino al inmovilizado de la entidad) que sean objeto de gravamen el importe no deducible se sumará al coste de los respectivos bienes de inversión.
  
No alterarán las valoraciones iniciales los ajustes en el importe del impuesto soportado no deducible consecuencia de la regularización derivada de la prorrata definitiva, incluida la regularización por bienes de inversión.
  
Los créditos y débitos derivados de los importes repercutidos y de los soportados deducibles, respectivamente, se contabilizarán en rúbricas específicas, separados del resto de créditos y débitos.
  
15. Compras y otros gastos.
  
En la valoración de las compras de bienes susceptibles de almacenamiento, destinados a la venta o consumo interno o bien para su transformación o incorporación al proceso productivo, se tendrán en cuenta las siguientes reglas:
  
a) Los gastos de las compras, incluidos los transportes y los impuestos que recaigan sobre las adquisiciones con exclusión del que grave el valor añadido soportado deducible, se cargarán en la respectiva cuenta del subgrupo 60.
  
b) Los descuentos y similares incluidos en factura que no obedezcan a pronto pago se considerarán como menor importe de la compra.
  
c) Los descuentos y similares que le sean concedidos a la entidad por pronto pago, incluidos o no en factura, se considerarán ingresos financieros, contabilizándose en la cuenta 765, ?Descuentos sobre compras por pronto pago?.
  
d) Los descuentos y similares que se basen en haber alcanzado un determinado volumen de pedidos se contabilizarán en la cuenta 609, ?Rappels por compras?.
  
e) Los descuentos y similares posteriores a la recepción de la factura originados por defectos de calidad, incumplimiento de plazos de entrega u otras causas análogas se contabilizarán en la cuenta 608, ?Devoluciones de compras y operaciones similares?.
  
En la valoración de gastos por servicios serán también de aplicación las reglas anteriores.
  
Las transferencias y subvenciones concedidas, tanto corrientes como de capital, se valorarán por el importe entregado. Las transferencias o subvenciones en especie se valorarán por el valor neto contable de los elementos entregados y las subvenciones de capital por asunción de deudas, por el valor actual de éstas, entendiendo por tal la diferencia entre el máximo valor de reembolso y las retribuciones implícitas no devengadas en dicho momento.
  
Las pérdidas derivadas de transmisiones de activos que no se consideren existencias se determinarán por la diferencia entre el derecho a cobrar recibido en contraprestación y el valor neto contable del activo entregado, incrementada por los gastos inherentes a la operación.
  
16. Ventas y otros ingresos.
  
Los ingresos derivados de percepciones obligatorias sin contraprestación se registrarán por el importe de los derechos de cobro surgidos como consecuencia del acto de liquidación correspondiente que los cuantifique.
  
En la contabilización de la venta de bienes se tendrán en cuenta las siguientes reglas:
  
a) Las ventas se contabilizarán sin incluir los impuestos que gravan estas operaciones. Los gastos inherentes a las mismas, incluidos los transportes a cargo de la entidad, se contabilizarán en las cuentas correspondientes del grupo 6, sin perjuicio de lo establecido en las reglas d) y e) siguientes.
  
b) Los descuentos y similares incluidos en facturas que no obedezcan a pronto pago se considerarán como menor importe de la venta.
  
c) Los descuentos y similares que sean concedidos por la empresa por pronto pago, estén o no incluidos en factura, se considerarán gastos financieros, contabilizándose en la cuenta 665, ?Descuentos sobre ventas por pronto pago?.
  
d) Los descuentos y similares que se basen en haber alcanzado un determinado volumen de pedidos se contabilizarán en la cuenta 709, ?Rappels sobre ventas?.
  
e) Los descuentos y similares posteriores a la emisión de factura originados por defectos de calidad, incumplimiento de los plazos de entrega u otras causas análogas se contabilizarán en la cuenta 708, ?Devoluciones de ventas y operaciones similares?.
  
En la contabilización de ingresos por servicios serán también de aplicación las reglas anteriores.
  
Las transferencias y subvenciones recibidas, tanto corrientes como de capital, se valorarán por el importe recibido. Las transferencias o subvenciones en especie se cuantificarán por el valor venal de los bienes recibidos y las subvenciones de capital por asunción de deudas, por el valor actual de éstas.
  
Los ingresos derivados de adquisiciones de carácter lucrativo (herencias, legados y donaciones) se registrarán por el valor establecido en la correspondiente tasación pericial.
  
Los beneficios derivados de transmisiones de activos que no se consideren existencias se determinarán por la diferencia entre el derecho a cobrar recibido en contraprestación y el valor contable neto del activo entregado, minorada por los gastos inherentes a la operación.
  
17. Cambios en criterios contables y estimaciones.
  
Por aplicación del principio de uniformidad no podrán modificarse los criterios de contabilización de un ejercicio a otro, salvo casos excepcionales que deberán ser justificados. En estos supuestos, se considerará que el cambio se produce al inicio del ejercicio y se incluirá como resultados extraordinarios en la cuenta de resultados el efecto acumulado de las variaciones de activos y pasivos, calculadas a esa fecha, que sean consecuencia del cambio de criterio. Los cambios en aquellas partidas que requieren para su valoración realizar estimaciones y que son consecuencia de la obtención de información adicional, de una mayor experiencia o del conocimiento de nuevos hechos, no deben considerarse a los efectos señalados en el párrafo anterior como cambios de criterio contable.
  
18. Principios y normas de contabilidad generalmente aceptados.
  
Se considerarán principios y normas de contabilidad generalmente aceptados los establecidos en:
  
a) El Plan General de Contabilidad Pública y sus adaptaciones sectoriales.
  
b) Los pronunciamientos elaborados por la Comisión de Principios y Normas Contables Públicas
  
Glosario de términos
  
ACTIVO Y ACTIVO PROPIO.
  
Activo propio es todo bien o derecho cuya titularidad corresponde a la entidad contable como consecuencia de sucesos pasados. Incluye, por tanto, los elementos entregados en cesión o en adscripción y excluye los recibidos en cesión o adscripción.
  
Activo es todo bien o derecho integrado como tal en la contabilidad de la entidad, sean o no de su titularidad, del cual se espera que en un futuro contribuya directa o indirectamente a la consecución de los objetivos que constituyen su actividad. Incluye, por tanto, los elementos recibidos en cesión o adscripción y excluye los entregados en cesión o adscripción.
  
ACTO DE RECONOCIMIENTO Y LIQUIDACIÓN DE DERECHOS.
  
Es aquel acto, realizado o no por la entidad contable, mediante el cual se determina el importe a percibir por la misma como consecuencia de la realización de un ingreso presupuestario.
  
ACTO DE RECONOCIMIENTO Y LIQUIDACIÓN DE OBLIGACIONES.
  
Es el acto administrativo dictado por la autoridad competente de la entidad contable, mediante el cual asume y cuantifica una deuda a su cargo como consecuencia de la realización de un gasto presupuestario.
  
AMORTIZACIÓN DE ACTIVOS.
  
Es la expresión contable de la depreciación que normalmente sufren los bienes de inmovilizado por el funcionamiento, uso y disfrute de los mismos, debiendo considerarse, igualmente, la obsolescencia que pudiera afectarlos.
  
APLICACIÓN AL PRESUPUESTO, IMPUTACIÓN PRESUPUESTARIA.
  
Es el proceso mediante el cual se anota, en los libros y registros que reflejan la liquidación del presupuesto, una operación que corresponde a un gasto o ingreso presupuestario.
  
Dicha anotación será simultánea a la que se realice a las correspondientes cuentas patrimoniales o de gestión.
  
ATRIBUCIÓN PATRIMONIAL.
  
Acto jurídico por medio del cual una persona proporciona a otra una ventaja o un beneficio de carácter patrimonial.
  
AUTORIZACIÓN DE GASTO.
  
La Autorización, es la operación contable que refleja el acto, en virtud del cual, el Ministro o autoridad competente para gestionar un gasto con cargo a un crédito presupuestario, acuerda realizarlo, determinando su cuantía en forma cierta o de la forma más aproximada posible, cuando no puede hacerse de forma cierta, reservando, a tal fin la totalidad o una parte del crédito presupuestado. Este acto no implica aún relación con interesado ajeno a la entidad, pero supone la puesta en marcha del proceso administrativo.
  
BALANCE.
  
Es el estado que presenta la posición patrimonial de una entidad en un momento determinado.
  
Se estructura a través de dos masas patrimoniales, activo y pasivo, desarrolladas cada una de ellas en agrupaciones que representan elementos patrimoniales homogéneos.
  
COBRO.
  
Toda entrada material o virtual de fondos en la tesorería de una entidad.
  
CONTABILIDAD PÚBLICA.
  
Es la parte de la microcontabilidad constituida por un conjunto de principios y normas aplicables a aquellos entes encuadrados dentro del sector público que desarrollan su actividad en el entorno de la misma.
  
COMPROMISO DE GASTO.
  
Es la operación contable que refleja el acto en virtud del cual la autoridad competente acuerda o concierta, según los casos, y tras el cumplimiento de los trámites que, con sujeción a la normativa procedan, la realización de obras, prestaciones de servicios, etc., previamente autorizados.
  
El importe por el que se acuerda el acto y por lo tanto el de la operación contable de compromiso ha de estar, en todo caso, exactamente determinado al igual que las condiciones de realización de la obra, prestación del servicio, etcétera.
  
COMPROMISO DE INGRESOS.
  
Se entiende por compromiso de ingreso el acto jurídico por el que cualesquiera entes o personas, públicas o privadas, se obligan, de forma pura o condicionada, mediante un acuerdo o concierto a financiar total o parcialmente una determinada unidad de gasto presupuestario realizado por una administración pública.
  
CUENTAS DE OBLIGACIONES RECONOCIDAS EN LA EJECUCIÓN DEL PRESUPUESTO.
  
Cuentas patrimoniales que representan deudas ciertas contraídas con terceros por la entidad contable cuya situación y movimiento es coincidente con la reflejada en los pertinentes libros y registros de carácter presupuestario.
  
CUENTAS DE OTRAS OBLIGACIONES.
  
Cuentas patrimoniales que representan deudas ciertas o estimadas de la entidad contable que corresponden a obligaciones no presupuestarias o extrapresupuestarias.
  
CUENTA DEL RESULTADO ECONÓMICO-PATRIMONIAL.
  
Es el estado que presenta este resultado referido a una entidad y a un ejercicio.
  
Se estructura en dos corrientes (positiva y negativa), desarrolladas cada una de ellas en función de la naturaleza económica de cada operación, y recogiendo:
  
- La positiva, los ingresos y los beneficios de la entidad.
  
- La negativa, los gastos y las pérdidas de la entidad.
  
DERECHO A COBRAR.
  
Es un crédito actual de la entidad frente a terceros, surgido como consecuencia de acontecimientos pasados, en virtud del cual el deudor queda obligado a satisfacer a la entidad una determinada cantidad de dinero, en un momento concreto (vencimiento) y con las condiciones que se derivan de su soporte documental.
  
Este concepto engloba los derechos a cobrar presupuestarios y los derechos a cobrar no presupuestarios.
  
Son derechos a cobrar presupuestarios aquellos que se derivan de ingresos y de otros recursos destinados a financiar el gasto presupuestario de la entidad.
  
El reconocimiento de un derecho a cobrar presupuestario implica su imputación al correspondiente presupuesto de ingresos. Son derechos a cobrar no presupuestarios:
  
Aquellos que deban ser no presupuestarios de acuerdo con la normativa vigente y que no lo serán en el momento de su vencimiento.
  
Los derechos no vencidos en fin de ejercicio derivados de ingresos devengados; estos derechos son no presupuestarios hasta la fecha de vencimiento.
  
Los demás activos financieros hasta la fecha de su vencimiento.
  
DERECHO DE PRESUPUESTOS CERRADOS.
  
Son aquellos derechos de cobro cuya aplicación presupuestaria corresponde a ejercicios presupuestarios anteriores.
  
DERECHOS DEL PRESUPUESTO CORRIENTE.
  
Son aquellos derechos de cobro cuya aplicación presupuestaria corresponde al ejercicio presupuestario en vigor.
  
DESPLAZAMIENTO PATRIMONIAL.
  
Es un término más concreto que el recogido en la definición de ?atribución patrimonial?, ya que requiere que la citada ventaja o beneficio se materialice en un bien dinerario o no dinerario, que cambia de titularidad, dejando así al margen toda atribución patrimonial que suponga para el beneficiario la evitación de un gasto.
  
ENTIDAD CONTABLE PÚBLICA.
  
Es todo ente que, perteneciendo al sector público, tenga personalidad jurídica propia, presupuesto de gastos e ingresos diferenciado y deba formar y rendir las cuentas en régimen de contabilidad pública.
  
ESTADO DE LIQUIDACIÓN DEL PRESUPUESTO.
  
Es aquel estado que presenta, con la debida separación, la liquidación del presupuesto de gastos y la liquidación del presupuesto de ingresos.
  
La liquidación del presupuesto de gastos, con arreglo a la estructura que presente dicho presupuesto, contendrá la siguiente información:
  
a) Los créditos totales autorizados, haciendo distinción entre los iniciales, modificaciones y definitivos.
  
b) Las obligaciones reconocidas netas con cargo a los mismos.
  
c) Los remanentes de crédito.
  
d) Los pagos realizados.
  
e) Las obligaciones reconocidas en el ejercicio y pendientes de pago al finalizar el mismo.
  
La liquidación del presupuesto de ingresos, con arreglo a la clasificación que presente dicho presupuesto, contendrá la siguiente información:
  
a) Las previsiones definitivas, haciendo distinción entre las previsiones iniciales, modificaciones y definitivas.
  
b) Los derechos reconocidos netos.
  
c) La recaudación neta.
  
d) Los derechos cancelados por insolvencias y otras causas.
  
e) Los derechos reconocidos en el ejercicio pendientes de cobro al finalizar el mismo.
  
FECHA DE CIERRE DEL PERÍODO.
  
Ultima fecha correspondiente a un período contable. Dicho período puede ser o no igual al ejercicio contable cuya duración, actualmente, es coincidente con el año natural.
  
GASTOS.
  
Son aquellos flujos que configuran el componente negativo del resultado económico-patrimonial, producidos a lo largo del ejercicio por las operaciones conocidas de naturaleza presupuestaria o no presupuestaria, como consecuencia de la variación de activos o el surgimiento de obligaciones que implican un decremento en los fondos propios.
  
Por tanto, este término se reserva para aquellos flujos que deben imputarse al resultado citado de la entidad a través de cuentas de gestión. No debe confundirse con el término ?gasto presupuestario?: existen gastos que no constituyen gasto presupuestario.
  
GASTOS CON FINANCIACIÓN AFECTADA.
  
Se identifica como un gasto con financiación afectada a toda aquella unidad de gasto presupuestario que ?bien por su naturaleza o condiciones específicas, bien como consecuencia de convenios entre la entidad responsable de su ejecución y cualesquiera otras entidades, de carácter público o privado- se financie, en todo o en parte, mediante recursos concretos que en el caso de no realizarse el gasto presupuestario no podrían percibirse o, si se hubiesen percibido, deberían destinarse a la financiación de otras unidades de gasto de similar naturaleza o, en su caso, ser objeto de reintegro a los agentes que los aportaron.
  
GASTOS PRESUPUESTARIOS.
  
Son aquellos flujos que suponen el empleo de créditos consignados en el presupuesto de gastos de la entidad. Su realización conlleva obligaciones a pagar presupuestarias con origen en gastos, en inversiones o en el vencimiento de obligaciones.
  
Por tanto, este término se reserva para aquellos flujos que deben imputarse al resultado presupuestario de la entidad. No debe confundirse con el término ?gasto?: existen gastos presupuestarios que no constituyen un gasto.
  
INGRESOS.
  
Son aquellos flujos que configuran el componente positivo del resultado económico-patrimonial, producidos a lo largo del ejercicio por las operaciones conocidas de naturaleza presupuestaria o no presupuestaria, como consecuencia del incremento de los activos o de la disminución de las obligaciones que implican un incremento del patrimonio neto.
  
Por tanto, este término se reserva para aquellos flujos que deben imputarse al resultado citado de la entidad a través de cuentas de gestión. No debe confundirse con el término ?ingreso presupuestario?: existen ingresos que no constituyen ingreso presupuestario. Tampoco debe confundirse con el término cobro, es decir, un ingreso no debe identificarse con flujos de tesorería.
  
INGRESOS PRESUPUESTARIOS.
  
Son aquellos flujos que determinan recursos para financiar los gastos presupuestarios de la entidad. Generan derechos de cobro presupuestarios, que deben imputarse al correspondiente presupuesto, con origen en ingresos, en otros recursos o en el vencimiento de derechos de cobro no presupuestarios.
  
Por tanto, este término se reserva para aquellos flujos que deben imputarse al resultado presupuestario de la entidad. No debe confundirse con el término ?ingreso?: existen ingresos presupuestarios que no constituyen ingreso.
  
INMOVILIZADO.
  
Se entiende por inmovilizado, en sentido genérico, el conjunto de elementos patrimoniales reflejados en el activo, con carácter permanente y que no están destinados a la venta.
  
INMOVILIZADO INMATERIAL.
  
Aquel inmovilizado que se concreta en un conjunto de bienes intangibles y derechos susceptibles de valoración económica, que cumplen además las características de permanencia en el tiempo y utilización en la producción de bienes y servicios o constituyen una fuente de recursos del sujeto.
  
INMOVILIZADO MATERIAL.
  
Conjunto de elementos patrimoniales tangibles, muebles e inmuebles que se utilizan de manera continuada por el sujeto contable, en la producción de bienes y servicios públicos y que no están destinados a la venta.
  
INVERSIONES DESTINADAS AL USO GENERAL.
  
Los bienes integrados en esta agrupación contable son elementos tangibles, constituyen uno de los productos derivados de la actividad de los entes públicos, y se caracterizan porque han de ponerse a disposición de los ciudadanos, constituyendo, de este modo, una transferencia a la sociedad.
  
Deben cumplirse una serie de características:
  
1.ª Estar incluidos en el dominio público.
  
2.ª Si se trata de bienes destinados al uso general, depender jurídicamente de la tutela del sujeto contable.
  
3.ª Si se trata de infraestructuras, haber sido realizadas con cargo a los respectivos presupuestos o, haber sido recibidas de otro sujeto público o privado.
  
4.ª Tener una vida útil que trascienda de un ejercicio económico.
  
5.ª Ser utilizables directamente por la generalidad de los ciudadanos, sin más restricciones que las derivadas de la policía administrativa.
  
INVERSIONES EN BIENES COMUNALES.
  
Son aquellos bienes que siendo de dominio público, tienen un aprovechamiento limitado, exclusivamente, al común de los vecinos de un municipio o entidad local menor, determinados.
  
INVERSIONES EN GESTIÓN.
  
Son aquellos bienes que siendo adquiridos o construidos con cargo al presupuesto de gastos de una Administración Pública, deben ser transferidos necesariamente a otra Administración una vez finalizado el procedimiento de adquisición o finalizada la obra y con independencia de que la administración destinataria participe o no en su financiación.
  
OBLIGACIÓN A PAGAR.
  
Es una deuda actual cierta que supone un pasivo para la parte deudora proveniente de transacciones, acuerdos o acontecimientos de naturaleza presupuestaria o no presupuestaria acaecidos en un tiempo pasado, en virtud de la cual la entidad se ha comprometido a realizar, al vencimiento de la misma, una prestación evaluada económicamente.
  
Este concepto engloba las obligaciones a pagar presupuestarias y las obligaciones a pagar no presupuestarias.
  
Son obligaciones a pagar presupuestarias aquellas que se derivan de adquisiciones, obras, servicios, prestaciones o gastos presupuestarios en general, de las que se ha dictado el correspondiente acto de reconocimiento y liquidación de acuerdo con la normativa aplicable.
  
El reconocimiento de una obligación a pagar presupuestaria implica su imputación al correspondiente presupuesto de gastos.
  
Aquellas obligaciones derivadas de gastos efectivamente realizados o de bienes y servicios efectivamente recibidos, para las que no se ha producido su aplicación al presupuesto de gastos siendo procedente la misma, se califican como obligaciones extrapresupuestarias.
  
Son obligaciones a pagar no presupuestarias:
  
Aquellas que deban ser no presupuestarias de acuerdo con la normativa vigente, y que no lo serán en el momento de su vencimiento.
  
Las obligaciones no vencidas en fin de ejercicio derivadas de gastos devengados o de bienes y servicios efectivamente recibidos; estas obligaciones son no presupuestarias hasta la fecha de vencimiento.
  
Los demás pasivos financieros hasta el momento de su vencimiento.
  
OBLIGACIONES DE PRESUPUESTOS CERRADOS.
  
Obligaciones a pagar cuya aplicación presupuestaria corresponde a ejercicios presupuestarios anteriores.
  
OBLIGACIONES DEL PRESUPUESTO CORRIENTE.
  
Obligaciones a pagar cuya aplicación presupuestaria corresponde al ejercicio presupuestario en vigor.
  
OPERACIONES NO PRESUPUESTARIAS.
  
Son aquellas que:
  
- o bien no generan obligación a pagar o derecho a cobrar alguno,
  
- o bien generan una obligación a pagar no presupuestaria o un derecho a cobrar no presupuestario.
  
OPERACIONES PRESUPUESTARIAS.
  
Son aquellas que se derivan de la ejecución del presupuesto, y que, por tanto, deben realizarse de acuerdo con los procedimientos presupuestarios legalmente establecidos.
  
PAGO.
  
Toda salida material o virtual de fondos de la tesorería de una entidad.
  
PASIVO.
  
Ver obligación a pagar.
  
PATRIMONIO NETO.
  
Es la parte residual de los activos de la entidad, una vez deducidas todas las obligaciones con terceros.
  
En el ámbito de la contabilidad pública, este término, con carácter general, se considera equivalente al de Fondos propios.
  
PRESUPUESTO DE GASTOS.
  
Constituye la expresión cifrada, conjunta y sistemática de las obligaciones que, como máximo, puede reconocer la entidad durante el correspondiente ejercicio.
  
El término ?obligaciones- está haciendo referencia a todo tipo de obligaciones a pagar exceptuadas las no presupuestarias.
  
PRESUPUESTO DE INGRESOS.
  
Constituye la expresión cifrada, conjunta y sistemática de los derechos que se prevean liquidar durante el correspondiente ejercicio.
  
El término ?derechos- está haciendo referencia a todo tipo de derechos a cobrar exceptuados los no presupuestarios.
  
PROVISIÓN POR DEPRECIACIÓN.
  
La provisión es un fondo que constituye el sujeto contable con objeto de paliar la posible depreciación de carácter reversible que puedan sufrir los bienes naturales que se encuentran registrados en su activo.
  
RECONOCIMIENTO DE UN DERECHO.
  
Es el proceso por el cual se incorpora al balance un elemento que cumple las características de definición de derecho a cobrar.
  
RECONOCIMIENTO DE UN GASTO.
  
Es el proceso de imputar al ejercicio un elemento que cumpliendo las características enunciadas en la definición del mismo satisface los siguientes requisitos:
  
a) Que se haya producido un hecho contable que implique un decremento en el patrimonio neto de la entidad asociado a una variación de activos o surgimiento de obligaciones. El reconocimiento del gasto ha de realizarse simultáneamente al momento en que se registren las variaciones de activo u obligaciones que los mismos originan.
  
b) Que la partida tenga un coste o un valor que pueda ser medido con fiabilidad. Dentro de este requisito cabe incluir el uso de estimaciones razonables como un método válido para cuantificar ciertos gastos.
  
El reconocimiento no puede ser sustituido en ningún caso por medio de notas u otro material explicativo.
  
RECONOCIMIENTO DE UN INGRESO.
  
Es el proceso por el cual se imputa al ejercicio un elemento que reuniendo las características de ingreso establecidas en la definición del mismo cumpla los siguientes requisitos:
  
a) Que se haya producido un hecho contable que implique un incremento en el patrimonio neto de la entidad asociado a un aumento de activos o disminución de obligaciones. El reconocimiento del ingreso ha de realizarse simultáneamente al momento en el que se registran los incrementos de activos o disminuciones de obligaciones que los mismos originen.
  
b) Que el ingreso tenga un valor que pueda ser medido con fiabilidad.
  
El reconocimiento no puede ser sustituido en ningún caso por medio de notas u otro material explicativo.
  
RECONOCIMIENTO DE UNA OBLIGACIÓN.
  
Es el proceso por el cual se incorpora al balance un elemento que cumpla las características descritas en su definición.
  
RESULTADO ECONÓMICO-PATRIMONIAL.
  
Es la variación de los Fondos Propios de la entidad producida en dicho período como consecuencia de sus operaciones de naturaleza presupuestaria y no presupuestaria.
  
Se determina por diferencia entre los ingresos y los gastos del período al que se refiere.
  
RESULTADO PRESUPUESTARIO.
  
Es la diferencia entre la totalidad de ingresos presupuestarios realizados durante el ejercicio, excluidos los derivados de la emisión y creación de pasivos financieros, y la totalidad de gastos presupuestarios del mismo ejercicio, excluidos los derivados de la amortización y reembolso de pasivos financieros.
  
RETRIBUCIONES EXPLÍCITAS.
  
Son aquellas cargas financieras de una deuda que se caracterizan por las siguientes notas:
  
- No forman parte del valor de reembolso de la deuda.
  
- Su vencimiento se puede negociar independientemente del que corresponde al valor recibido, pudiendo o no coincidir con el mismo.
  
En aquellas emisiones de deuda pública, con un único vencimiento de intereses explícitos, coincidente en el tiempo con la creación de la deuda o con el vencimiento del capital, los citados intereses deberán ser tratados, en todo caso, como retribuciones explícitas.
  
RETRIBUCIONES IMPLÍCITAS.
  
Son aquellas cargas financieras de una deuda que se caracterizan por las siguientes notas:
  
- Forman parte del valor de reembolso de la deuda.
  
- Están incorporadas en el título representativo de la deuda.
  
- Su vencimiento es el mismo que el correspondiente al valor recibido en el momento de perfeccionar la transacción, no pudiéndose negociar, en consecuencia, de forma independiente al mismo.
  
Su cuantificación se realiza mediante el cálculo de la diferencia que pudiera existir entre el valor de reembolso y el valor recibido.
  
SALDO PRESUPUESTARIO.
  
Es la magnitud que se obtiene añadiendo al resultado presupuestario del ejercicio la variación neta de pasivos financieros presupuestarios.
  
SUBVENCIÓN.
  
Es todo desplazamiento patrimonial que tiene por objeto una entrega dineraria o en especie entre los distintos agentes de las Administraciones Públicas, y de éstos a otras entidades públicas o privadas y a particulares, así como las realizadas por éstas a una Administración Pública, todas ellas sin contrapartida directa por parte de los entes beneficiarios; afectada a un fin, propósito, actividad o proyecto específico; con obligación por parte del destinatario de cumplir las condiciones y requisitos que se hubieran establecido o, en caso contrario, proceder a su reintegro.
  
SUBVENCIONES CORRIENTES.
  
Son aquellas que se destinan a financiar operaciones corrientes concretas y específicas. Pueden clasificarse a su vez en: subvenciones de explotación y otras subvenciones corrientes.
  
SUBVENCIONES DE CAPITAL.
  
Son aquellas que tienen por finalidad mediata o inmediata, la financiación de operaciones específicas y concretas de formación bruta de capital fijo, de tal forma que su concesión implica que el beneficiario debe adquirir, o construir activos fijos determinados previamente, pudiendo adoptar tanto la forma de entrega de fondos como la de bienes de capital ya formados; asimismo la finalidad puede ser la compensación de resultados negativos acumulados o la cancelación o minoración de elementos de pasivo.
  
SUBVENCIONES DE EXPLOTACIÓN.
  
Son aquellas subvenciones corrientes concedidas normalmente por una Administración Pública y excepcionalmente por un particular, a una unidad productora de bienes y servicios destinados a la venta con la finalidad de influir en los precios y/o permitir una remuneración suficiente de los factores de producción, así como compensar resultados negativos de explotación producidos durante el ejercicio.
  
TRANSFERENCIA.
  
Es todo desplazamiento patrimonial que tiene por objeto una entrega dineraria en especie entre los distintos agentes de las Administraciones Públicas, y de estos a otras entidades públicas o privadas y a particulares, así como las realizadas por éstas a una Administración Pública, todas ellas si contrapartida directa por parte de los entes beneficiarios, destinándose dichos fondos a financiar operaciones o actividades no singularizadas.
  
TRANSFERENCIAS CORRIENTES.
  
Son aquellas transferencias que implican una distribución de renta para ser utilizadas en la financiación de operaciones corrientes no concretas ni específicas realizadas por el beneficiario.
  
TRANSFERENCIAS DE CAPITAL.
  
Son aquellas transferencias que implican una distribución de ahorro y patrimonio y que se conceden para el establecimiento de la estructura básica, en su conjunto, del ente beneficiario.
  
VALOR DE EMISIÓN O EFECTIVO.
  
Es el importe de los capitales tomados a préstamo, en cuanto que es la cantidad que el prestamista pone a disposición de la administración Pública deudora.
  
VALOR DE REEMBOLSO.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI