Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5701, del 12-02-2008 (2008/1594)

RESOLUCIÓ de 18 de gener de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis Atzeneta, Xodos, San Mateu, La Jana, Almassora, La Romana, Serra, Utiel, L'Alcora i Castelló.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5701

Data del DOGV
:   12-02-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/1594

CVE


Data del document
:   18-01-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Romana, la](javascript:void(0))
    * [Castelló de la Plana](javascript:void(0))
    * [Serra](javascript:void(0))
    * [Atzeneta del Maestrat](javascript:void(0))
    * [Xodos](javascript:void(0))
    * [Almassora](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [Jana, la](javascript:void(0))
    * [Sant Mateu](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 18 de gener de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis Atzeneta, Xodos, San Mateu, La Jana, Almassora, La Romana, Serra, Utiel, L'Alcora i Castelló. [2008/1594]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 404/03-AIA Atzeneta, Xodos, 147/05-AIA Sant Mateu, La Jana, 058/05-AIA Almassora, 314/04-AIA La Romana, 251/05-AIA Serra, 069/05-AIA Utiel, 063/05-AIA L'Alcora i 201/05-AIA Castelló, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 15 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 404/2003 - AIA  
Títol: Ampliació i millora de la carretera Atzeneta del Maestrat - Xodos CV-171 (Castelló)  
Promotor: Diputació de Castelló  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal d'Atzeneta del Maestrat i Xodos, Castelló  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és l'ampliació i millora de la carretera CV-171 entre les poblacions d'Atzeneta del Maestrat i Xodos, a la província de Castelló. La carretera dissenyada es troba a la comarca de l'Alcalatén.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'actual carretera CV-171 consisteix en una estructura lineal amb una única calçada per als dos sentits de circulació d'uns 4,50 m d'amplària, sense vorerals. Hi ha nombroses connexions entre la carretera i les propietats i edificis limítrofs, principalment en els accessos a Atzeneta del Maestrat i a Xodos. El traçat és sinuós, i hi existeixen nombroses revoltes amb radis compresos entre 7 i 12 m.  
El projecte consisteix en l'ampliació de la plataforma a 7,50 m d'amplària, amb dos carrils, un per a cada sentit, de 3,50 m d'amplària, i dues bermes laterals de 0,25 m, i la millora en planta i alçada del traçat existent, realitzant les variants necessàries, en una longitud d'uns 15 km. Així mateix, es projecten les obres i elements de drenatge necessaris per a assegurar el complet drenatge de la carretera i les reposicions necessàries, tant dels serveis que resulten afectats, com dels accessos a les propietats limítrofes.  
Alternatives  
El projecte només ha considerat i desenvolupat una alternativa de traçada, per la qual cosa es poden consideren aquestes dues alternatives:  
1. Alternativa 0, situació actual sense el projecte.  
2. Alternativa 1, duplicació de la calçada, desenvolupament del projecte.  
Tramitació administrativa  
Amb data 31 d'octubre de 2003, es remet l'estudi d'impacte ambiental del projecte per part del director territorial de Castelló al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental per a la tramitació d'aquest.  
Informació pública  
Segons el certificat de la Diputació de Castelló, el projecte de construcció, estudi d'impacte ambiental i pla especial complementari del projecte va ser sotmés a informació pública.  
En el DOGV núm. 4777, de 17 de juny de 2004, i en el diari Mediterráneo, de 3 de juny de 2004, es va procedir a l'anunci d'informació pública del projecte.  
Durant el període d'informació pública es presenta una al·legació i un informe emés per l'arquitecte municipal d'Atzeneta del Maestrat de data 8 de juliol de 2004, en el qual informa que el projecte no interfereix amb els plans urbanístics del municipi i que té unes xicotetes diferències respecte de la xarxa de proveïment d'aigua potable.  
Resum de les al·legacions  
Es va realitzar una única al·legació, que va ser de caràcter urbanístic.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 17 de març de 2005 el Servei d'Avaluació Ambiental realitza una consulta al Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat sobre l'alteració de la fauna que puga produir-se per l'execució de les voladures en la traçada de la carretera.  
En data 26 de maig de 2005 el Servei d'Avaluació Ambiental realitza una consulta al Servei d'Ordenació Sostenible sobre l'afecció del projecte al massís de Penyagolosa.  
El 20 de juny de 2005 la Direcció General de Gestió del Medi Natural comunica al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial els aspectes que hauran de ser ampliats o justificats abans que s'emeta la declaració d'impacte ambiental.  
Amb relació al procés d'informació pública:  
- Tal com s'indica en el certificat expedit per l'oficial major de la Diputació de Castelló en data 8 de setembre de 2004, s'ha presentat una al·legació i un informe durant el període d'informació pública, en aquest sentit se sol·licita que es remeta una còpia autentificada d'aquest informe i al·legació.  
Referent a la documentació ambiental:  
- Es remetrà una còpia del projecte de construcció complet de l'ampliació i millora de la carretera CV-171, d'Atzeneta del Maestrat a Xodos.  
- S'ha d'adjuntar document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental d'acord amb els articles 7é i 13é del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana. Així mateix les referències legals vinculants que afecten el procediment d'avaluació d'impacte ambiental han de seguir i fer referència a les pròpies de la Comunitat Autònoma, sent aquestes les d'aplicació prenent la legislació estatal com a dret supletori, segons s'estableix en les disposicions finals de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental de la Generalitat Valenciana.  
- Hauria de remetre's informe en què es realitzara una estimació del volum d'àrids necessari durant la construcció i comprovar que aquest volum és assumible per les explotacions assignades per al subministrament. Així mateix s'ha d'aportar documentació referent a la legalitat i situació d'aquestes explotacions.  
- Hauria de remetre's informe en què es realitzara una estimació del volum de residus que s'han de generar durant la construcció i comprovar que aquest volum és assumible pels abocadors assignats per a albergar-los. Així mateix, s'ha d'aportar documentació referent a la legalitat i la classificació d'aquests abocadors.  
- Els nivells sonors màxims que seran permesos, segons l'apartat de mesures correctores i protectores de l'estudi d'impacte ambiental, hauran d'adequar-se tant en valor com en les franges horàries de limitació a allò que s'ha reflectit en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
- En referència a preservar les característiques pròpies del paisatge, s'han d'adoptar criteris de conservació, reposició i restauració tant del paisatge com dels elements que el defineixen. S'hauran de reposar els murs de maçoneria que es vegen afectats.  
- S'haurà d'aportar programa de revegetació en el qual tots els terraplens s'executaran evitant disposar blocs de roca en la superfície del talús. Posteriorment es recobriran de terra vegetal i es revegetaran per a la millor integració d'aquests al paisatge.  
- S'haurà d'aportar estudi sobre l'estabilitat dels talussos que s'han de realitzar, tant en desmunt com en terraplé, indicant-s'hi el procediment que se seguirà per a la seua estabilització, en cas de ser necessària. Se suggereix evitar utilitzar mètodes d'estabilització de talussos en roca de difícil integració ambiental.  
- S'haurà de descriure el programa de voladures incloent-s'hi la descripció i quantitats dels materials que s'han d'utilitzar. S'hauran d'analitzaran els residus generats per les voladures i la posterior gestió d'aquests.  
- S'haurà de concretar qual és l'actuació que es pretén realitzar en el pk 9+450, ja que no queda clara la zona afectada per les voladures ni la magnitud de la voladura.  
- S'ha d'aportar estudi d'alternatives al pas sobre un barranc en el pk 9+370. l'estudi ha de plantejar minimitzar l'impacte visual i integrar al màxim l'actuació.  
- S'haurà d'aportar estudi en què s'analitze i minimitze l'ocupació en planta dels majors terraplens. En aquest estudi s'haurà de prioritzar la integració paisatgística d'aquests.  
- S'haurà d'aportar un estudi del tram en el pk 11+100 i entre el pk 13+700 i el pk 13+900 per a analitzar les alternatives de pas que tinguen una menor ocupació en planta i un menor impacte a escala local dels alzinars que allí es troben.  
- Segons la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana, les forests d'utilitat pública necessitaran autorització de l'administració per a realitzar ocupacions, concessions, servituds i la resta de drets reals que graven els béns inscrits. S'haurà d'incloure en l'estudi d'impacte ambiental referència a l'afecció realitzada a la forest d'utilitat pública denominada el Magranar amb identificació CS 3057. En aquest sentit s'haurà de disposar de l'autorització corresponent emesa per la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
- S'haurà d'aportar informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb allò que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
- S'haurà de disposar d'informe vinculant, emés per la secció de camins ramaders de la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge, sobre la possible afecció/ocupació d'aquestes a causa de l'execució l'obra.  
Documentació complementària  
Amb data 7 de juliol de 2005, la Diputació de Castelló remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural còpia autentificada de l'informe emés per l'arquitecte municipal d'Atzeneta del Maestrat en el que s'indica:  
- El projecte no interfereix amb els plans urbanístics del municipi.  
- S'hi indiquen unes diferències respecte al grafiat de la xarxa de proveïment d'aigua potable presentada en el projecte.  
A més s'aporta l'al·legació de caràcter urbanístic, presentada durant la fase d'informació pública.  
En resposta a un requeriment del 20 de juny de 2005, la Direcció Territorial envia, el 6 d'octubre de 2005, la documentació següent:  
- Còpia del projecte en format digital.  
- Document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Informes de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge sobre forests d'utilitat pública i afecció de camins ramaders.  
- Sol·licitud d'informe sobre protecció de Patrimoni Cultural a la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de 14 de juliol de 2005.  
- Document de contestacions al requeriment d'informació de la conselleria de Territori i Habitatge, que conté:  
- S'aporta també un informe sobre l'estimació de volum d'àrids necessari per a la construcció, com també sobre les pedreres de la zona, en les quals, considerant el tipus de material i la localització d'aquestes, són apropiades per a l'aportació d'àrids.  
- S'indica la localització de dos abocadors per a albergar el material excedent de les obres, un és l'abocador de residus sòlids del municipi de Xodos, s'aporta autorització de l'Ajuntament per a la utilització d'aquest i el segon és l'abocador d'un particular.  
- S'indica que la taula sobre valors màxims sonors presentada en l'estudi d'impacte ambiental serà substituïda per la indicada en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la GV, de protecció contra la contaminació acústica.  
- S'indica que per a la integració ambiental de l'obra es prengueren mesures com ara revegetació de talussos, restauració ambiental dels trams de carreteres abandonats, adequació d'obres de drenatge per a passos de fauna i senyalització i reposició de camins ramaders.  
- S'aporta un informe sobre el programa de revegetació que inclou criteris de selecció de les espècies vegetals més adequades, mètode per a la revegetació de les zones de domini públic, zones ocupades per instal·lacions auxiliars i camins no permanents, revegetació de les obres de drenatge per a la protecció contra l'erosió i facilitar els passos naturals de la fauna, i un informe sobre l'execució de plantacions.  
- S'ha realitzat una anàlisi d'estabilitat del substrat rocós, en la qual s'han estudiat els possibles lliscaments plans i la formació de falques en els desmunts, aquesta anàlisi s'ha realitzat tant de manera general com individual.  
- Respecte a les voladures es detallen les especificacions relatives als explosius, i s'indica que serà obligació del contractista la realització d'un programa de voladures, com també la petició dels permisos necessaris i la gestió dels residus generats.  
- Respecte a la traçada de la carretera en uns quants trams, com també l'ocupació en planta de terraplens, es justifica la solució adoptada indicant que el projecte s'ha realitzat analitzant les opcions en què es minimitzaven els volums de desmunt i terraplens i es provocava el menor impacte ambiental i paisatgístic, a més s'hi aporten plànols i perfils transversals del desmunt que s'ha de realitzar.  
Informes sectorials  
Informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat de data 23 de maig de 2005.  
Vista la informació obrant en el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana, comunica que:  
1. La traçada de la carretera discorre entra diverses comunitats vegetals incloses en la Directiva 93/42 (Directiva d'hàbitats). L'alteració de la traçada actual afectarà tres tipus diferents d'hàbitats:  
a) 9340 Quercetum rotundifoliae Br-Bl & O. Bolòs in Vives 1956.  
b) 9560 Rhamno Iycioidis-Quercion cocciferae Rivas Godoy ex Rivas-Martínez 1975 (comunitats de Juniperus phoenicea)  
c) 5210 Quercetum coccoferae Br-Bl 1924 (comunitats de Juniperus)  
D'aquests tres, un d'ells és prioritari, comunitats de Juniperus phoenicea, i hauria d'evitar-se'n l'afectació en qualsevol cas. Dels altres dos cal procurar no afectar els carrascars que imprimeixen un caràcter particular a aquests espais, i pel que fa a l'altre, té més interés com a valor paisatgístic que com a etapa serial de constitució.  
Com es veu per tot aquest territori, les comunitats es van mesclant, ha de posar-se especial atenció a respectar les savines negrals i les carrasques, sense oblidar al conjunt que és el paisatge mateix.  
2. Pel que fa a espècies, s'hi adjunta una llista per ordre de prioritat per a conservació d'espècies de fauna. En un principi les afeccions no semblen greus, si bé han de respectar-se els períodes reproductius, com assenyala l'estudi d'impacte ambiental.  
Espècies prioritàries   
Nom científic  
 Nom Valencià Nom Castellà  
Hieraaetus fasciatus àguila de panxa blanca águila azor perdicera  
Myotis emarginata rata penada d'orelles trencades murciélago ratonero pardo  
Pleurodeles waltl Ofegabous Gallipato  
Rhinolophus hipposideros Rata penada de ferradura menuda Murciélago pequeño de herradura  
Alcedo atthis Blauet Martín pescador común  
Anthus campestris Titeta d'estiu Bisbita Campestre  
Aquila chrysaetos Àguila reial Águila Real  
Bubo bubo Duc, brúfol Búho real  
Caprimulgos europeaus Saboc, enganyapastor Chotacabras europeo  
Circaetus gallicus Àguila serpera Águila culebrera  
Galerita theklae Cogullada fosca Cogujada Montesina  
Hieraaetus pennatus Àguila calçada Aguililla calzada  
Lullula arborea Cotolíu Totovía  
Oenanthe leucura Còlbia negra Collalba negra  
Pyrrhocorax pyrrhocorax Gralla de bec roig Chova piquiirroja  
Sylvia undata Busquereta cuallarga Curruca rabilarga  
Capra pyrenaica Cabra salvatge Cabra montés  
Dendrocopus major Picot garser gros Pico picopinos  
Felis silvestres Gat salvatge Gato montés europeo  
Streptopelia turtur Tórtora Tórtola europea  
3. Les plantacions previstes han d'efectuar-se amb espècies serials, de manera que seguisca l'evolució de les comunitats vegetals.  
4. Pel que fa als passos de fauna, l'estudi tan sols proposa que s'estudie durant l'execució de l'obra l'ús dels drenatges com a passos de fauna, quan hauria de proposar els passos de fauna adequats per a la seua execució en l'obra.  
Informe de l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori de data 13 de juny de 2005  
L'informe emet les conclusions següents:  
- La construcció i millora de la carretera CV-171 d'Atzeneta del Maestrat a Xodos afecta territorialment l'àmbit del projecte de Pla d'ordenació dels recursos naturals del massís de Penyagolosa.  
- La construcció o remodelació d'infraestructures que, pel seu abast o característiques, estan subjectes al procediment ordinari d'avaluació o estimació d'impacte ambiental, requeriran informe favorable de la conselleria competent sobre medi ambient.  
- El projecte pretén aconseguir una dotació d'infraestructures adequades a les necessitats la població local i dels visitants, atenent als barems quantitatius i de qualitat exigibles en la Unió Europea actualment i integrar les esmentades dotacions amb els objectius d'aquest pla sobre desenvolupament sostenible en funció de la conservació de la qualitat del medi ambient i del paisatge.  
- La ubicació del projecte és la idònia ja que es troba dins de la zona d'influència del futur parc natural, establida en el projecte de PORN del Massís de Penyagolosa, zona especialment apta per a atendre a les necessitats dels municipis en matèria d'activitat urbanística, usos terciaris, infraestructures, serveis i equipaments.  
- En l'estudi d'impacte ambiental, s'estudia el possible impacte que l'esmentada actuació podria ocasionar l'espai natural protegit, i recull una sèrie de mesures preventives i correctores i preveu un programa de vigilància ambiental.  
En conclusió, aquest servei emet informe favorable al projecte de referència, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores que figuren en la documentació aportada i totes aquelles mesures correctores que des del Servei d'Impacte Ambiental es puguen proposar per a mitigar i corregir els possibles impactes que es puguen generar.  
Per un altre banda s'assenyala la idoneïtat del projecte, pel fet que és necessari que aquest municipi compte amb unes infraestructures viàries adequades que asseguren una activitat social i econòmica sostenible, de manera global, i concretament en relació als objectius de conservació del PORN.  
Informe favorable de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de data 4 d'agost de 2005 sobre afecció als camins ramaders  
Segons el que s'ha observat en l'apartat de mesures protectores i corretores (camins ramaders) i en els plànols de plantes de mesures correctores ambientals i patrimoni cultural, queda garantit en aquests la continuïtat dels camins ramaders afectats i l'actuació proposada és compatible amb els preceptes establits en l'article 13 i següents de la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, així mateix també està prevista la senyalització en el sentit de circulació de la carretera CV-171.  
Pel que des d'aquesta Secció Forestal no es troba cap impediment perquè es duga a terme el que sol·licita si s'executa d'acord amb allò que s'ha contingut en l'estudi d'impacte ambiental esmentat.  
Informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient sobre l'afecció a la forest Mangranar CS-3.057.  
En data 27 de juliol de 2005 s'emet l'informe següent:  
- La construcció del vial afecta l'esmentada forest, que no és propietat de la Generalitat Valenciana, sinó que està consorciada amb ella (el sòl és de propietat particular i el consorci té com a objecte la repoblació dels terrenys aportats) i no posseeix la condició de forest d'utilitat pública.  
- En conseqüència no es pot realitzar cap autorització per part de la conselleria de Territori i Habitatge per a l'expropiació d'uns terrenys que no són de la seua propietat.  
- Des d'aquesta Secció Forestal no es veu cap inconvenient ambiental a allò que s'ha reflectit en l'estudi d'impacte ambiental aportat, en l'àmbit del tram que afecta la forest citada.  
Afeccions legals  
1. És destacable la presència d'una ZEPA (Penyagolosa) pròxima a la traçada de la carretera. Segons la cartografia temàtica de la conselleria, una part de la carretera està inclosa en la ZEPA. Es tracta de l'últim tram pròxim a Xodos, no obstant això, la distància a l'àmbit de les obres fa que aquestes no interferisquen en les àrees de nidificació de les aus.  
Pel que fa als LIC, en les proximitats de l'àmbit d'estudi es localitzen els següents:  
- Penyagolosa.  
- Cova Fosca.  
- Serra en Galceran.  
Cap d'ells es veurà afectat per les obres de millora i ampliació de la CV-171.  
2. En la zona trobem dues microreserves dins de la comarca per on passa la traçada:  
Província Nom Terme municipal Comarca Nº Ha Publicació Declaració  
Castelló Salt del Cavall Lucena del Cid DPH 1,000 11/03/03   
Castelló Barranc de la Pegunta Vistabella del Maestrazgo GV 11,040 DOGV 02/12/98  
Cal destacar en aquest apartat les limitacions d'ús quedant prohibida qualsevol pràctica esportiva que comporte un deteriorament de les plantes o sòl en la microreserva o en les seues zones marginals. En el cas d'observar-se impactes negativament significatius en la microreserva, com a conseqüència de l'elevat nombre de visitants, l'accés es podrà restringir gradualment, donant prioritat a les visites que tinguen caràcter científic, cultural o educatiu.  
3. L'actuació afecta la forest Mangranar CS-3.057, es tracta d'una forest consorcinada, des de la conselleria de Territori i Habitatge, Secció Forestal, s'indica que no hi ha afecció ambiental en l'àmbit del tram, en ell coincideix amb la traçada.  
4 Per raó de la Llei 3/95, de camins ramaders, la traçada afecta:  
- Camí ramader núm. 1 Assagador de Saragossa a la Plana.  
- Camí ramader núm. 4 Assagador Central.  
- Camí ramader núm. 10 Assagador del Castell.  
- Camí ramader núm. 5 Assagador de la Torrentina.  
- Camí ramader núm. 20 Assagador del Corral Nou  
- Camí ramader núm. 19 Pas del Mas de Sabino.  
- Camí ramader núm. 25 Assagador de l'Esperó.  
- Camí ramader núm. 7 Assagador de Malusa.  
Segons l'informe del Servei Territorial de Medi Ambient queda garantida la continuïtat dels camins ramaders afectats i l'actuació proposada és compatible amb els preceptes establits en l'article 13 i següents de la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, així mateix també està prevista la senyalització en el sentit de circulació de la carretera CV-171.  
5. Segons l'article 2 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, hi ha afecció als barrancs següents:  
- Barranc del Gore(entre el pk 9+400 i el pk 6+700).  
- Barranc de Fondo (en el pk 11+950)  
- Barranc de la Font (en el pk 14+600)  
A través d'aquests barrancs es realitza part del drenatge transversal per mitjà de tubs i marcs de formigó armat.  
Consideracions ambientals  
1. El relleu de la zona segons s'avança en la carretera des d'Atzeneta del Maestrat a Xodos és un relleu escarpat amb forts pendents i desnivells.  
2. Pel que fa a la flora, en l'àrea objecte d'estudi trobem unitats de vegetació que tenen un important valor ecològic i ambiental perquè són espècies autòctones que conformen boscos relictes dins del paisatge mediterrani, això és zones ocupades per ginebres, savines i carrasques. En la zona al llarg de la traçada trobem espècies arbustives, argelagues, bruguerars, gatosa europea i romer, com també alzines joves, carraques i exemplars de pinassa.  
A més, en els barrancs trobem xops que poden suportar inundacions del terreny, juntament amb carrasques, i matoll espinós com l'albarzer i la sarsa.  
3. Pel que fa a la fauna, la banda objecte d'estudi i els seus voltants, alberguen multitud d'espècies; dels insectes cal destacar la presència de la Graellsia isabelae, un dels endemismes més destacables de la lepidofauna valenciana; trobem una gran varietat d'espècies d'aus des de rapaces (àguila serpera, àguila calçada, àguila de panxa blanca, àguila reial, falcó pelegrí, etc.), aus nocturnes com ara mussols.  
Entre els mamífers trobem espècies interessants com la cabra salvatge, el talponet, la musaranya d'aigua i espècies de rates penades.  
4. Els barrancs que travessen la traçada, són cursos discontinus d'aigua, que en l'època estival no porten càrrega d'aigua, mentre que a l'hivern i la primavera es formen grans torrents que poden provocar una forta erosió.  
5. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants:  
Sota aquest epígraf es pretén remarcar en l'efecte generat per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'estudi d'impacte ambiental, presenten major rellevància.  
- Durant la fase d'obres es produirà un deteriorament de la qualitat de l'aire, principalment per la pols i partícules en suspensió, originades pels moviments de terra.  
- També durant la fase de construcció es produirà un impacte sobre el medi ambient sonor a causa del moviment de maquinària pesant i sobretot a causa a les voladures.  
- La traçada de la carretera travessa camins ramaders, anteriorment assenyalats, la continuïtat i característiques dels quals s'hauran de garantir, com també els seus usos compatibles  
- Com a conseqüència de la realització de les obres i de l'execució dels treballs de moviments de terres, es produirà una alteració dels escorriments superficials. A més hi ha el risc important que la via produïsca un efecte barrera.  
- Un altre dels impactes potencials produïts per les obres lineals són la contaminació, tant de les aigües superficials com de les aigües subterrànies, a causa, bàsicament del moviment de terres que provocaria la producció de sòlids en suspensió, i al moviment de maquinària, que provocarà abocaments d'olis i greixos.  
- La geomorfologia també es veurà afectada per la creació de desmunts i terraplens sent ressenyables: el desmunt existent en el pk 9+450, l'ocupació en planta en el tram entre el pk 11+100 i el pk 13+900 on la traçada projectada afecta uns alzinars existents, i el pas sobre un barranc en el pk 9+370 on s'ha ampliat el radi de la revolta existent desplaçant la nova calçada cap al marge esquerre.  
- L'impacte que la construcció i posada en funcionament de la via provocarà sobre la vegetació serà l'eliminació o destrucció de la vegetació natural causada pel desbrossament i esclarit de la zona a ocupar.  
- Respecte a la fauna es consideren dos impactes importants, primer l'efecte barrera ja que la carretera fragmenta el territori i dificulta les connexions biològiques, el segon és la destrucció dels elements de la fauna per l'atropellament dels individus tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
6. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures viàries.  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives:  
- Abans del començament de les obres s'elaborarà un pla en què queden localitzades les instal·lacions auxiliars, els camins d'accés temporal i permanent, àrees de jaciments, préstecs, pedreres, abassegaments temporals i abocadors. Es realitzarà el jalonament de totes les zones d'ocupació, amb obligació expressa de què la circulació de la maquinària es restringisca a la zona fitada. Una vegada finalitzada l'obra es realitzarà el correcte desmantellament de totes les instal·lacions, i es durà a terme la recuperació i restauració paisatgística.  
- En el cas que per necessitats de l'obra siga necessari obrir un nou abocador, aquest haurà de tenir determinades prescripcions, com ara no estar localitzat prop de llits de rius o de zones de valor natural, es crearà un sistema de drenatge per a evitar acumulacions d'aigua que pot causar desestabilització.  
- Les zones d'abassegaments temporals estaran pròximes a la nova plataforma, no afectaran l'ús actual del sòl ni provocaran el deteriorament de la fauna i la vegetació, a més mantindran, en la mesura que es puga, cert grau d'integració amb el paisatge.  
- Respecte a la protecció contra la contaminació acústica, s'adoptaran com a valors màxims els indicats en la taula Nivells de recepció externs, de l'annex II de la Llei 7/2002.  
- Totes les aigües residuals procedents de les instal·lacions, parcs de maquinària, zones d'emmagatzemament de materials, instal·lacions provisionals d'obra i plantes d'aglomerat asfàltic, se sotmetran a un sistema de depuració compost per una depuradora compacta, prefabricada en formigó i composta per un sedimentador, digestor anaeròbic i un filtre biològic. En cap cas els abocaments d'olis, combustibles, ciments i altres sòlids en suspensió procedents de les zones d'instal·lacions s'abocaran directament al terreny o als cursos d'aigua.  
- Per a la protecció de la vegetació es prendran mesures com ara protecció dels exemplars arboris per mitjà de taules, les excavacions es realitzaran a una distància mínima de 5 vegades el diàmetre del tronc mesurat a 1,2 m del sòl, protecció de les arrels afectades amb cicatritzant; a més, el desbrossament es realitzarà només en la superfície estrictament necessària.  
- Per a la protecció de la fauna es prendran mesures com que el desbrossament no coincidisca amb períodes productius d'espècies protegides, a més es potenciarà la utilització, per part de la fauna, de les obres de drenatge com a sistema per a creuar l'obra.  
- Quedarà terminantment prohibit efectuar abocaments de qualsevol tipus de residus d'obra en els llits (formigó, restes de cimbra o encofrats, líquid desencofrant, etc.) Es disposaran uns contenidors destinats als residus sòlids urbans i s'habilitarà un sistema intern de recollida periòdica d'aquests, els residus urbans no reciclables seran recollits en contenidors específics per al seu transport i posterior gestió en un abocador controlat. Els residus inerts procedents dels moviments de terres i excavacions es depositaran en els llocs indicats en el projecte constructiu; la manipulació de lubricants i combustibles es realitzarà dins de recintes específics impermeabilitzats a aquest efecte.  
- Els trams de calçada abandonats s'integraran al medi per mitjà de l'escarificació i retirada de materials fins a arribar al terreny natural, per a posteriorment estendre 20 cm de terra vegetal i procedir a la revegetació.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental com s'indica en el Reglament d'avaluació d'impacte ambiental, article 11 i article 26 del R D 1131/88, té com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn de partir de la construcció i funcionament de l'obra.  
A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
- Es realitzarà un pla d'ocupació i un manual de bones pràctiques ambientals.  
- Control de l'ocupació de sòl per les obres i els seus elements auxiliars a fi d'evitar l'afecció a superfícies majors o diferents de les previstes en el projecte.  
- Verificació i control del jalonament de les zones d'instal·lacions auxiliars, vies d'accés, pedreres, préstecs i abocadors.  
- Control de les emissions de pols a l'atmosfera i la seua afecció a la vegetació circumdant.  
- Control de la retirada i recollida de terra vegetal durant la realització de les obres, de manera que es conserve la qualitat de les terres recollides.  
- Evitar abocaments procedents de les obres a llits pròxims.  
- Vigilar l'estat dels talussos, a fi de comprovar si fóra necessari efectuar alguna nova hidrosembra.  
- Control del funcionament adequat de les instal·lacions de sanejament, tractament i gestió dels residus.  
- Control dels nivells acústics.  
Finalment, el programa de vigilància ambiental fixa amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals s'adonarà del compliment del programa com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
4. Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació i millora de la carretera CV-171 d'Atzeneta del Maestrat a Xodos, a la província de Castelló, el promotor de la qual és la Diputació Provincial de Castelló, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'han de complir les condicions establides en l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat de data 23 de maig de 2005.  
2. S'ha d'aportar informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb allò que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
3. S'hauran de complir les observacions incloses en l'informe de camins ramaders del Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial de data 4 d'agost de 2005 per a l'adequat tractament dels camins ramaders.  
4. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) hauran d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre.  
També s'hauran de valorar i proveir pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.  
5. S'hauran d'incloure tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, i s'adequaran i reestructuraran amb el desenvolupament d'aquesta.  
El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors que s'han de controlar establits en aquest programa.  
6. S'haurà de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per al seu posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'arreplegaran al llarg de la traça en muntons, l'altura dels quals haurà de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de forma tal que es garantisca el manteniment de les seues propietats naturals. En cap cas estos arreplegues temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents De la mateixa manera, al finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subsolament de tots els terrenys calgueren vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquestes.  
7. Els materials de farciment i les llasts que foren necessàries per a l'execució del projecte, s'hauran d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures, aquestes s'hauran de sotmetre, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental. De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.  
8. La direcció d'obra haurà d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocaments o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
9. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.  
10. Si durant l'execució de les obres es produïra qualsevol troballa arqueològica, el fet s'informarà de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i s'hauran d'adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 2 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 47/05-AIA  
Títol: Subministrament de gas natural a Sant Mateu. Antena de Sant Mateu.   
Promotor: Gas Natural SDG, SA  
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte: Proveïment de gas natural a Sant Mateu.  
Localització: Termes municipals de Sant Mateu i la Jana (Castelló)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció d'un gasoducte per al subministrament de gas natural al municipi de Sant Mateu. Les instal·lacions objecte del projecte són les següents:  
- Canalització en acer (3" (40 m)  
- Canalització en polietilé PE-160 mm. (6.137 m)  
- Armari de regulació ARA-02 APA/MPB al terme municipal de la Jana.  
- Instal·lacions auxiliars.  
La longitud total del traçat del ramal a Sant Mateu és de 6.177m.   
El traçat discorre en la seua totalitat dins de la província de Castelló i té el seu origen en la connexió amb el Gasoducte de gas natural la Jana-Vinaròs-Benicarló, que es realitzarà en les proximitats de la POS. 15.04 del gasoducte BVV pertanyent a Enagas amb rang de pressió APA, en el pk 22,800 de la N-232, terme municipal de la Jana.  
L'esmentada connexió amb el gasoducte existent es realitzarà per mitjà de presa en càrrega, projectant-se el començament d'aquest ramal en canonada d'acer (3". A continuació, en una parcel·la pròxima a la connexió amb el gasoducte, s'instal·larà un armari de regulació AR-02 APA/MPB (16/4 bar). A partir de la vàlvula d'eixida del mencionat armari de regulació, finalitza la conducció en acer i a través d'una peça de transició acer/polietilé, la conducció passa a ser en polietilé (PE 160 mm) fins al final del ramal. La conducció discorre en paral·lel al gasoducte d'Enagas, al llarg del terme municipal de la Jana. A continuació creua la rambla de Cervera, que separa el municipi de la Jana de Sant Mateu, i a partir d'ací es dirigeix en paral·lel amb el camí de Sant Mateu a la Jana, considerat Via Augusta, cap al nucli urbà de Sant Mateu. En el recorregut creua els barrancs del Bassot, de les Pageses i finalment, el barranc de la Coma.  
Una vegada arribant a les proximitats del nucli urbà de Sant Mateu, creua la carretera CV-132 a l'altura del pk 0,270 i finalment arriba a la zona nord del nucli urbà, on finalitza el ramal en una plaça d'ús públic propietat de l'Ajuntament.  
La totalitat de l'estesa de la conducció haurà de ser subterrània. L'ample de la rasa d'implantació de la conducció serà de 0,80 m i la pista de treball per a tota la conducció haurà de ser de 10 m.  
S'hauran d'emprar revestiments externs en totes les canonades i accessoris soterrats, per mitjà de polietilé extrusionat en banda i revestiment en fred per cintes plàstiques; així mateix, es comptarà amb una protecció catòdica. Tot això per a evitar accions agressives del medi en què és soterrada la conducció.  
Quan el gasoducte discórrega sobre nivells rocosos, s'emprarà una protecció addicional antiroca per mitjà de bandes de cartó-feltre bituminat o polietilé. Així mateix, la protecció del tub haurà de ser reforçada en cas d'encreuaments de cursos d'aigua.   
Com a norma general el recobriment mínim recomanable és d'1,0 m en zona de sòls i de 0,90 m en àrees rocoses comptats des de la generatriu superior de la canonada una vegada situada en la conducció.  
En encreuaments especials amb cursos d'aigües la profunditat mínima sota el llit del curs d'aigua haurà de ser com a mínim d'1,50 m i respectar en tot moment el llit i riberes d'aquests i en encreuaments amb carreteres provincials 1,50 m des de la generatriu superior del tub de protecció fins a la superfície de rodament.  
La fase constructiva s'inicia amb l'ocupació temporal d'una banda de terreny en què es desbrossa i retira la capa de terra vegetal superficial (restituint-se en l'acabar els treballs) per a realitzar la pista de treball per la qual discorrerà tota la maquinària necessària per a la instal·lació de la canonada. L'amplària de la pista de treball haurà de ser de 10 m per a tot el traçat.  
Una vegada efectuada la pista de treball, es passa a l'obertura de la rasa, en la qual descansarà definitivament la canonada. Els tubs es van depositant prop de la rasa per a posteriorment ser soldats per trams, dotant-los de la curvatura idònia per a adaptar-los a la topografia del terreny. Abans de ser posada en servei la conducció, s'efectuaran per trams proves de resistència mecànica i d'estanquitat.  
Una vegada situada la canonada en la rasa i comprovat el seu funcionament correcte, s'haurà d'efectuar el farciment d'aquesta amb el terreny extret prèviament, llevat que per no ser idoni siga necessari recórrer a préstecs, i s'haurà de depositar el material inservible en abocadors autoritzats.  
Finalitzada l'obra, al llarg de la traça quedaran instal·lades una sèrie d'estructures o fites de senyalització en superfície de tal manera que des de cada fita es veja l'anterior i el posterior. Aquestes estructures són tubs d'acer, amb plaques rectangulars de color groc en el seu extrem, sobreeixint aproximadament 1,60 m del terreny, amb diverses funcions com ara senyalització de canvis de direcció de la canonada, punts quilomètrics, presa de potencial elèctric, etc.  
Informació pública  
En data 30 de gener de 2006 té entrada en aquesta conselleria certificat d'al·legacions presentades durant el període d'informació pública, còpia de les al·legacions, contraal·legacions del titular i fotocòpia de les publicacions de l'expedient d'autorització per al subministrament de gas natural a Sant Mateu, tot això remés pel Servei Territorial d'energia de Castelló de la conselleria d'Infraestructures i Transports.  
Segons certificat del cap del Servei Territorial d'Energia de Castelló, els anuncis relatius a la sol·licitud d'autorització administrativa, aprovació del projecte d'execució i reconeixement de la utilitat pública i estudi d'impacte ambiental del projecte per al subministrament de gas a Sant Mateu, van ser publicats en el BOP de data 29 de setembre de 2005, en el DOGV de data 5 d'octubre de 2005, en el periòdic Mediterráneo de Castelló el dia 14 d'octubre de 2005 i en el diari El Mundo de Castelló el 14 d'octubre de 2005. També han sigut exposats anuncis respecte d'això en els ajuntaments de la Jana i Sant Mateu.  
Durant el període d'informació pública ha sigut presentada una al·legació que sol·licita la revisió del traçat entre els punts V-60 i V-64 per qüestions urbanístiques, a partir de la qual Gas Natural Distribució SDG, SA presenta una xicoteta modificació del traçat entre l'eixida de l'encreuament amb la carretera CV-132 i el vèrtex V-64 per a reduir l'afecció a la parcel·la CS-SM-66 i desafectar a les parcel·les CM-SM-67 i CM-SM-68.   
Tramitació administrativa  
En data 22 d'agost de 2005 té entrada en aquesta conselleria l'estudi d'impacte ambiental i el projecte Subministrament de gas natural a Sant Mateu (antena de Sant Mateu CS-5), remés pel Servei Territorial d'Energia de Castelló de la conselleria d'Infraestructures i Transports de la Generalitat Valenciana.   
En data 29 de setembre de 2005 se sol·licita informe el Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló sobre els aspectes que afecten la zona objecte del projecte des del punt de vista ambiental.  
En data 3 d'octubre de 2005, es comunica al Servei Territorial d'Energia de Castelló la necessitat que requerisquen a la promotora que aportació l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
En data 5 d'octubre de 2005, se sol·liciten informes els ajuntaments de la Jana i Sant Mateu en els quals s'indique qualificació urbanística dels terrenys objecte de l'actuació com també suggeriments o propostes respecte al projecte.   
En data 7 de novembre es rep en aquesta Direcció General informe sobre els aspectes ambientals del projecte realitzat per tècnics de la Direcció Territorial de Castelló de la conselleria de Medi Ambient.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats per l'actuació  
El paisatge present en la zona objecte del projecte és de marcat caràcter agrícola, ocupat per cultius arboris diversos.  
La traça discorre per zones planes interrompudes pels llits de la rambla de Cervera i barrancs de Bassot i de la Coma.  
Es tracta d'un paisatge que fins i tot no sent natural, sinó d'origen antropogen, presenta una qualitat bona des del punt de vista ambiental i paisatgístic.  
Des del punt de vista geològic la major part del traçat de la conducció discorre per terrenys plioquaternaris constituïts per conglomerats, graves, arenes i argiles. En l'entorn de la rambla de Cervera el substrat està constituït per depòsits recents del quaternari, constituïts per graves i arenes del llit actual i de les terrasses de la rambla. Aquests materials presenten una ripabilitat elevada amb maquinària convencional, excepte algun nivell de conglomerats del plioquaternari que pot presentar una major cementació.   
La major part del traçat discorre per terrenys agrícoles de cultius d'oliveres, ametlers i garroferes, encara que pot trobar-se alguna parcel·la inculta invadida per vegetació herbàcia de caràcter nitròfil o matoll degradat. En alguns límits de parcel·la es conserven restes de vegetació natural de tipus matoll escleròfil amb alguns exemplars arboris de Pinus halepensis.  
La vegetació que es troba en les vessants dels barrancs de Bassot i de la Coma està formada per un matoll dens amb Hedera helix, Smilax aspera, Rubus sp., Pistacia lentiscus a més d'exemplars arboris com ara oms, carrasques o pins i presenta un bon estat de conservació. També s'observa vegetació de ribera composta per canyar i canyisser en el llit mateix.  
Des del punt de vista faunístic, també la pressió antròpica ha condicionat negativament la presència de fauna pel que esta és normalment d'espècies ubiquistes i oportunistes.  
El projecte afecta dos camins ramaders, el primer d'ells denominat assagador del camí de les Carretes, al terme municipal de la Jana, està classificat amb una amplària legal de 20 m i es veu afectat pel traçat en el seu inici, entre els vèrtexs V0 i V-1 i la segona assagador del camí Vell de Sant Mateu, està classificat amb una amplària legal de 8 m i queda afectat pel traçat entre els vèrtexs V-64 i V-65.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
L'estudi d'impacte ambiental realitza una identificació d'accions del projecte amb incidència ambiental potencial i generadores d'impactes, diferenciant entre la fase de construcció i la fase de funcionament.  
Accions que poden causar impacte ambiental   
- Fase de construcció  
- Desbrossament i moviment de terres  
- Abassegament de materials  
- Maquinària pesant i utillatge de percussió  
- Trànsit de vehicles  
- Abocaments i emissions  
- Construcció pròpiament dita  
- Limitacions a l'ús del sòl  
- Fase de funcionament  
- Canvis d'ús del sòl  
- Escapaments i fugues   
- Efecte barrera  
- Accions induïdes   
- Inversió  
Com a conseqüència de les accions anteriors hi ha una sèrie d'alteracions sobre l'atmosfera causades pels gasos emesos per la combustió dels motors de la maquinària emprada en la construcció del projecte i la generació de pols produïda pel desbrossament, moviment de terres i obertures d'accessos. L'estudi d'impacte ambiental valora aquest impacte com a no significatiu.  
En la fase de construcció, hi ha la possibilitat que existisquen abocaments accidentals de manera puntual, procedents de la maquinària utilitzada, com també formigó i altres, empleats en les activitats de fonamentació. Aquests abocaments podrien aconseguir el nivell freàtic per la infiltració. Aquest impacte és considerat per l'estudi d'impacte ambiental com a compatible.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental l'afecció al sòl és un impacte considerat com a compatible ja que gran part del traçat discorre per sòls agrícoles.  
Pel que fa a la vegetació, les afeccions se centraran majoritàriament en cultius. En menor grau s'afectarà la vegetació natural arbustivament i excepcionalment a l'arbòria. Atés que la majoria del traçat discorre per cultius arboris, podrà ser necessari en algunes ocasions retirar peus arboris.  
L'existència de margallons és generalitzada per tota la zona, encara que no s'han localitzat en la traça; no obstant això, es posarà especial atenció a evitar l'afecció a aquestes plantes. Així mateix hauran de ser evitats els peus de llentiscle, d'olivera silvestre i fins i tot de garrofera. Aquesta afecció a la vegetació en la fase de construcció és valorada en l'estudi d'impacte ambiental com moderada.  
En la fase d'explotació el terreny queda afectat per la zona A de servitud en què l'impacte sobre zones arbòries és permanent ja que en aquesta banda l'ús del sòl està restringida i es prohibeix efectuar treballs de cava o llaurat que superen els 50 cm de profunditat i plantar arbres o arbustos a dos metres a comptar de l'eix de la canonada. Això crea un efecte barrera en aquells llocs en què es trobe vegetació arbòria natural i n'impedeix la lliure regeneració.  
En la resta de la banda, és a dir, en la zona B l'impacte és temporal, i es pot revegetar o cultivar dins d'unes limitacions, considerant-se l'impacte en l'estudi d'impacte ambiental com a compatible.  
També s'ha de tenir en compte l'hipotètic risc d'incendi que existeix sobre la vegetació arbustiva/arbòria, especialment en la fase constructiva.   
Pel que fa a l'impacte sobre la fauna, l'estudi d'impacte ambiental ho considera compatible en la fase constructiva i no significatiu durant la fase d'explotació.   
L'afecció a la qualitat paisatgística és considerada per l'estudi d'impacte ambiental com a compatible.  
S'haurà de procurar afectar com a mínim possible a peus arboris tant de vegetació natural com de cultiu quan es tracte d'exemplars singulars o de gran envergadura.  
Es considera que l'impacte ambiental del projecte és acceptable i necessita, no obstant això, mesures preventives i correctores.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures preventives, correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa les mesures preventives següents amb què pretén minimitzar els impactes previstos:   
- Limitació de les actuacions a l'àrea estrictament necessària per a evitar afeccions innecessàries com a conseqüència del moviment de terres i el pas de la maquinària, procurant utilitzar els viaris existents abans que recórrer a l'obertura de nous accessos.  
- Preparació adequada de la franja de treball, procurant col·locar les terres extretes en l'esmentada franja. S'haurà de retirar la capa superior de terra vegetal al llarg de tot el traçat. Si és necessària la tala d'arbratge s'haurà d'obtenir l'autorització corresponent. No es cremaran restolls o restes de vegetació procedent del desbrossament o qualsevol altre tipus de material sense l'autorització expressa de l'autoritat competent. Les restes vegetals que queden sobre el sòl s'hauran de triturar per a facilitar-ne la incorporació al sòl.   
- Evitar abocaments incontrolats d'olis o altres hidrocarburs i ciments. Totes aquelles activitats que comporten risc d'abocaments d'hidrocarburs s'efectuaran en llocs disposats a aquest efecte, com són els parcs de maquinària o en tallers autoritzats. En cas de produir-se abocaments accidentals s'hauran de prendre les mesures oportunes per a la seua ràpida neteja i així evitar l'afecció del subsòl per substàncies contaminants. Tots els residus generats durant la fase de construcció es gestionaran d'acord amb la naturalesa d'aquests i retirats quan es finalitzen les obres.  
- Cuidar al màxim l'aspecte i execució de l'obra per a minimitzar l'impacte paisatgístic. Es procedirà a la retirada a un abocador autoritzat, una vegada finalitzada l'obra, de tots els materials de rebuig i els excedents de terres procedents de l'excavació. Es cuidarà al màxim l'execució dels treballs constructius per a minimitzar al màxim les possibilitats que es produïsca un incendi. Respecte a l'emissió de pols, es procedirà al reg amb aigua en èpoques seques en aquelles zones on s'estiguen realitzant els treballs. Durant la fase d'explotació, per a minimitzar el possible risc de fugues que puga provocar un incendi degut a causes alienes al projecte en si, es recomana utilitzar en les zones que puguen presentar aquest risc una senyalització de la traça de la conducció més freqüent que l'empleada usualment.  
- Minimitzar l'afecció al sòl. S'haurà de retirar la coberta superficial de sòl vegetal i restituïda una vegada finalitzats els treballs de farcitment de la rasa.  
- Minimitzar l'afecció als llits fluvials. En les zones on existisquen llits fluvials, no s'utilitzaran els marges, riberes i zones de servitud d'aquests per a cap activitat que supose risc de contaminació d'aigües o alteració innecessària dels ecosistemes. En terrenys pròxims a cursos d'aigua s'instal·laran malles o altres dispositius per a evitar els arrossegaments de sòlids procedents dels treballs. Es reconstruirà la morfologia original dels llits.  
- Minimitzar l'afecció a la vegetació. En les zones on existisca arbratge de qualsevol tipus es discorrerà pels camins o corredors entre alineacions arbòries; en cas de no existir aquests camins o corredors, l'amplària de la pista de treball es restringirà el màxim possible. S'efectuaran tots aquells ajustaments de traçat en obra necessaris per a evitar l'afecció a peus arboris. En els encreuaments amb llits d'aigua es respectarà la vegetació de ribera.  
- Minimitzar l'afecció a la fauna. S'efectuaran inspeccions prèvies a l'obertura de la pista de treball per a detectar la possible presència de caus. L'afecció a la fauna avícola es minimitzarà realitzant els treballs constructius en època que no coincidisca amb els períodes de cria.  
- Minimitzar l'afecció al medi humà. Reconstrucció de la morfologia original de les parcel·les. Realització dels treballs en època en què les activitats agràries siguen nul·les o mínimes o posteriorment a la recol·lecció o collita.  
S'adjunta a l'estudi d'impacte ambiental el projecte de restauració ambiental en què s'inclou una sèrie de mesures correctores necessàries per a la restauració de la zona afectada relatives al tractament del sòl i revegetació.  
A més de totes les mesures preventives i correctores que es recullen en l'estudi d'impacte ambiental i en el projecte de restauració, es considera necessari que s'adopten altres mesures addicionals.  
El projecte de restauració ambiental serà dut a terme sota la supervisió dels serveis tècnics del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló que podran introduir les modificacions que estimen necessàries.  
Hauran d'eliminar-se correctament els residus de vegetació evitant-ne la crema.  
Els treballs compliran amb allò que estableix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
Prèviament a l'autorització de l'actuació, hauran de presentar en aquesta Direcció General de Gestió del Medi Natural, informe de la conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
Programa de vigilància ambiental  
El programa de vigilància ambiental tindrà com a objectius el control de l'aplicació correcta i grau d'eficàcia de les mesures preventives i correctores, la mesura i seguiment dels impactes residuals i la detecció i mesura d'altres impactes no previstos.   
Per a la correcta execució de les activitats anteriors es comptarà amb un assistent tècnic ambiental que inspeccionarà totes les labors que es realitzen.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 7 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental, de manera que resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Es considera acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte subministrament de gas natural a Sant Mateu. Antena de Sant Mateu, promogut per Gas Natural, SDG, SA sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que indicat la documentació presentada i complint els condicionants establits en l'apartat segon.   
Segon  
Condicionants per a la realització de les obres:  
1. Prèviament a l'autorització de l'actuació, hauran de presentar en aquesta Direcció General de Gestió del Medi Natural, informe de la conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
2. El replantejament de la traça del gasoducte haurà de ser supervisat pels serveis tècnics del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló per a establir les mesures que s'han d'adoptar en el cas que el traçat afecte exemplars de cultiu de gran port o de valor patrimonial.   
3. En els trams en què el traçat discórrega pròxim a camins s'intentarà aprofitar aquest com a pista de treball.  
4. Prèviament a l'inici de les actuacions s'haurà d'obtenir autorització de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló per a l'ocupació temporal dels camins ramaders afectats pel traçat (assagador del Camí de les Carretes i assagador del Camí Vell de Sant Mateu).  
5. La ubicació de les platges de recollida, depòsits de materials i parcs de maquinària s'establirà sota la supervisió dels serveis tècnics del Servei Territorial de Medi ambient de Castelló, que podran establir els canvis que consideren oportuns.  
6. Els treballs compliran amb el que estableix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals. S'evitarà la crema dels residus de vegetació.   
7. Es realitzarà una selecció dels residus procedents de les obres per al lliurament d'aquests a un gestor autoritzat. En cap cas es podran abandonar els materials sobrants en el mateix emplaçament.   
8. Les actuacions de revegetació es realitzaran sota la supervisió dels serveis tècnics del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló que podran introduir les modificacions que estimen necessàries.  
9. Els canvis d'oli de la maquinària i vehicles implicats en les obres es realitzaran en zones adequades degudament impermeabilitzades, preferentment en tallers autoritzats.  
10. Els treballs s'hauran d'efectuar en èpoques en què no interferisquen en les labors agrícoles i no afecten les collites.  
11. Una vegada finalitzades les obres es restituiran els terrenys a l'estat anterior i es reposaran les servituds i serveis afectats i si es donara el cas es reposaran els murs de pedra en sec.  
12. Si durant l'execució de les obres es produïra qualsevol troballa d'interés històric, arqueològic o paleontològic, s'informarà la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que, en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 3 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 58/05-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de taulells ceràmics  
Promotor: Azulejera Alcorense 1, SL   
Localització: Partida Ramonet s/n, 12004 - Almassora (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Azulejera Alcorense 1, SL, és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...), en les instal·lacions de la qual partida Ramonet s/n del terme municipal d'Almassora (Castelló), fabriquen taulells ceràmics partint de pols atomitzada d'argiles i esmalts, amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el desmantellament d'aquesta al final de la seua vida útil.   
Azulejera Alcorense 1, SL, situada en una parcel·la qualificada com a sòl urbà, d'ús industrial S-5 consolidat, segons el PGOU del municipi d'Almassora.  
La parcel·la té una superfície de 51.008 m², dels quals 36.639 m² estan edificats, afrontant al nord amb altres activitats industrials del sector ceràmic.   
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argila atomitzada, i esmalts i colors ceràmics; i com a fonts d'energia, gas natural i electricitat.  
Les instal·lacions industrials tenen una capacitat de producció anual d'unes 5.600.000 m², equivalent a unes 340 t/dia, amb un producció real de 4.300.000 m², i disposa actualment de 5 línies de fabricació de taulells ceràmics, mitjançant el procés de monococció: premsatge de pols atomitzada, seguit de l'assecament del taulell conformat, esmaltat i serigrafiat de la cara vista, cocció en forns de gas natural, i refredament. I una vegada construït el taulell, classificació, seguit de l'empaquetatge i paletització. Disposa a més amb d'altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara grups de cogeneració, centre de transformació, instal·lació de mòlta i preparació d'esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltat, basses d'aigües de procés decantador de llots de les aigües de procés, xarxa d'aigües pluvials i altres serveis generals com ara emmagatzemament de gasoil, xarxes de gas natural, aire comprimit, magatzem de residus generats, i equipaments auxiliars: oficines, laboratoris, tallers, etc.  
Els esmalts ceràmics són preparats en les seues instal·lacions on té lloc la mòlta per via humida, i addició de colors, dispersants, etc. En la preparació, manipulació i aplicació de l'esmalt sobre el suport ceràmic es produeixen importants quantitats d'aigües residuals contaminades. Aquestes aigües residuals una vegada depurades són abocades a la xarxa municipal de sanejament, que hauran de ser caracteritzades i en cas de donar caràcter de perillositat hauran de ser gestionades per un gestor autoritzat per a aquest tipus de residu.  
Les aigües pluvials i les residuals d'ús sanitari sense tractament són abocades al clavegueram.  
Tramitació administrativa  
La indústria disposa de llicència municipal d'activitat concedida el 20 de juliol de 2001.  
Amb data 6 d'abril de 2004 l'empresa sol·licita a l'Ajuntament informe de la compatibilitat urbanística de l'activitat conforme al planejament urbanístic dels terrenys de referència segons el PGOU vigent, i no hi ha resposta a data actual.  
En data 9 de febrer de 2005 se sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, publicat per la DGQA d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 4942.   
En data 17 de març de 2005 l'Ajuntament d'Almassora, expedeix el certificat de l'Ajuntament d'Almassora en el qual s'assenyala que ha romàs exposat des del 10/2/2005 al 16/3/2005 i transcorregut el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions.  
Amb data 19 d'agost de 2004 es rep, remés per l'Àrea d'Avaluació Ambiental: el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, i en data 8 d'abril de 2005 s'informa que no s'hi van presentar al·legacions en la conselleria de Territori i Habitatge ni en l'Ajuntament.  
Disposa de l'autorització d'abocaments de pluvials de la CHJ de data 19 de juliol de 2004 i autorització municipal de 24 de novembre per a l'abocament de les aigües residuals d'ús sanitari.  
En considerar completa la documentació remesa, s'incoa expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
La fabricació de taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, i origina al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2 Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, encara que molt pròxima a al llit del riu Millars i amb una vulnerabilitat mitjana de contaminació d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia Temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Atés que la situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupat per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats. Si bé hi ha una convivència amb habitatges pròxims pel que hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i establir-se controls addicionals.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, està previst l'emmagatzemament temporal d'aquests, fins a la seua recollida per un gestor extern. Per aquest motiu, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus per gestors per a la recollida dels residus produïts, en tractar-se de gestors autoritzats. En tenir-se, d'altra banda, prevista la gestió de residus perillosos i no perillosos, recuperant-se els llots per valoració dins del sector ceràmic.   
També és ressenyable que es projecta l'abocament zero d'aigües residuals industrials, que són reutilitzades en atomitzador, d'empresa veïna, si bé ha de garantir-se la impermeabilització de les basses d'emmagatzemament.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se'l classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels forns i pols emesa en distints punts del procés, de residus de diferent índole, sorolls i vibracions, com també les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa de l'abastiment d'argiles des de les plantes de fabricació d'argila atomitzada i a les eixides de producte acabat, i són per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats.  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament (en estar la planta en marxa), i en el cessament de l'actuació no necessita mesures correctores addicionals a les exposades per a recuperar les condicions originals.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, havent de ser observades les mesures correctores següents:  
1) Contaminació acústica. Vibracions  
Aporta informe realitzat per un OCA del mesurament d'acústica produïda per la indústria de referència, en el que es conclou que compleix amb la legislació  
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria compta amb un total de 30 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics, que s'han de sotmetre al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
- En la els forns i assecadors: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2, i probablement F i Pb procedents dels esmalts).  
- En la resta d'unitats: Les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificat i dels focus difusos de les operacions de descàrrega i trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en allò que disposa el punt 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els límits en xemeneies dels processos de cocció, assecada i captacions de pols de procés, i en qualsevol cas els establits en el Decret 833/75.  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents dels fugues de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila pel que hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella i cuidant la neteja dels elements del camió.  
Finalment, s'haurà de disposar d'una màquina agranadora amb filtre de captació de pols, per a l'agranada de determinades zones i mantenir net el sòl de la fàbrica en el conjunt d'aquest.  
La indústria es troba recollida en el grup B, del Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cadascun dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i se'n tinga accessibilitat segons s'indica en l'esmentada ordre.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua industrial procedeix d'una captació subterrània autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de les quals s'expressa haver sol·licitat autorització d'enllumenament. L'aigua d'ús sanitari i la de consum humà és la distribuïda per FACSA.  
La parcel·la disposa de xarxa separativa per a la recollida d'aigües pluvials i residuals domèstiques, i es trobant connectada a la xarxa municipal de sanejament on les primeres s'hi aboquen directament.   
Les aigües residuals produïdes per l'empresa són les aigües de les unitats del procés industrial i les aigües sanitàries. Les industrials dels processos d'esmaltació, després de la seua depuració i ulterior eliminació específica del bor són conduïdes per canonada fins al clavegueram municipal de què hauran d'aportar caracterització i quantitat anual gestionada, i en cas necessari, declaració de producció d'aquest residu perillós. Els llots generats en la depuració són gestionats a plantes atomitzadores, de la mateixa manera hauran de ser caracteritzats, i si és el cas gestionar-se per un gestor autoritzat.  
Les xemeneies dels forns i assecadors no tenen sistemes anticontaminació, i els equips disposats per al tractament de gasos en la resta de punts de captació de pols són per via seca, de manera que no generen aigües residuals.  
4) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
A pesar de tractar-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, en la documentació presentada no s'avalua aquest aspecte. Segons s'indica, les basses per a l'emmagatzemament són impermeables.  
5) Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus: llots i aigües (no enumerades en la relació de residus), testet, olis lubricants esgotats, elements d'equips mecànics i ferralles, com ara corrons, filtres d'oli, envasos contaminats, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, paper i cartó contaminat, guants i màscares, aerosols, etc., com també altres no enunciats com ara recipients en desús o deteriorats i les mànegues filtrants. Emmagatzemen els residus temporalment en contenidors especials, sense rebre cap tractament, en una zona projectada a aquest efecte en magatzem cobert, fins a la seua recollida per un gestor autoritzat.   
La neteja de recipients és una labor de gestió que ha d'estar expressament autoritzada per la DG de Qualitat Ambiental, i els llots i aigües generats (previsiblement residus perillosos) han de ser gestionats com a tals.  
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme els mesuraments de soroll i de les emissions gasoses i el control de la generació i gestió d'abocaments d'aigües residuals i residus.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Azulejera Alcorense 1, SL, implantada en la partida Ramonet s/n, del terme municipal d'Almassora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, annexos a aquest i l'estudis d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, hauran de ser adequadament emmagatzemades i entregades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.  
2) El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'hi estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
3) Es comptarà amb l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
4) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
- Mesuraments de les emissions de NOx, CO, F, SO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, F, CO, SO2, Pb i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
- Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
- S'hauran d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb allò que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures s'hauran de completar amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
- El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, es remetrà anualment a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
- Realitzar caracterització dels llots i aigües gestionades amb una empresa atomitzadora.   
5) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
6) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 6 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 314/04 - AIA  
Títol: Sol·licitud de l'autorització d'explotació de la pedrera La Boquera III  
Promotor: Romanense de Mármoles SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant  
Objecte del projecte: Explotació de calcàries dolomítiques  
Localització: Parcel·les 176 i 252 del polígon 43, del municipi de la Romana (Alacant)  
Ref. òrgan substantiu: Exp. MIEXPA/2003/6  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
L'empresa Romanense de Mármoles SL projecta explotar micronetes i biomicrites dolomítiques d'edat juràssic-lies, en una superfície d'uns 108.000 m², situada en les parcel·les 176 i 252 del polígon 43, del municipi de la Romana (Alacant).  
El volum de roques que s'ha d'extraure és de 4.652.600 m³, amb una producció anual de 37.500 m³, un aprofitament comercial del 80% i un volum d'estèrils generat de 930.520 m³. La vida de l'explotació és d'uns 124 anys.  
Els estèrils s'aprofiten com a àrids, servint amb aquest fi al voltant del 85% del volum indicat; la retirada d'aquests de la pedrera i aprofitament posterior el realitzen altres empreses. El volum d'estèrils que no tenen interés comercial arriba a la xifra de 2.824 m³, que es destinen a la restauració de la pedrera. No es preveu la formació de cap runam, perquè els estèrils no retirats per altres empreses s'emmagatzemaran en el buit de la pedrera Matrisa, que dista uns 1.200 metres al sud-est.  
El sistema d'explotació és per bancs de 7 metres d'alçària i amb talús vertical. S'empra fregadora de cadena per a obrir la base dels bancs i perforació de barrinades de xicotet diàmetre en els cantons del banc, per on s'introdueix un fil diamantat, en circuit tancat, per a obrir seccions transversals. Els blocs es voltegen mitjançant carregadora frontal de pneumàtics proveïda de braç empenyedor. El tall i sanejament dels blocs es realitza amb fil diamantat. El volum dels blocs obtinguts oscil·la entre 1,5 i 6 m³. La maquinària de tall treballa amb injecció d'aigua.  
En la restauració es remodelen els bancs d'explotació a altres bancs de 7 metres d'alçària, 25º d'inclinació respecte de l'horitzontal i amb bermes de 7,5 m. Les bermes posseeixen una contrapendent del 2% cap a la cuneta situada al peu del talús. La revegetació es realitza amb espècies autòctones.  
En aquesta pedrera es continuen els fronts d'explotació de la pedrera adjacent la Boquera II, amb una longitud mitjana de 100 m en sentit N-S i direcció SO-NE.  
La maquinària que s'ha d'emprar en la pedrera està constituïda per: una talladora de fil diamantat, una desbrossadora de braç de cadenes, una perforadora, una pala frontal de pneumàtics amb braç empenyedor, un grup electrogen, un compressor i un vehicle per al transport de personal.  
S'empren les següents instal·lacions auxiliars: un magatzem, una caseta de personal i un depòsit d'aigua de 12 m³.  
2. Alternatives  
El promotor ha considerat la idoneïtat dels recursos, l'existència d'explotacions pròximes, a més «[...] l'escassa incidència ambiental de l'extracció en l'emplaçament previst i la disponibilitat dels terrenys han sigut els factors considerats en una segona fase [...]».  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
19.10.04 El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant remet projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental i pla de restauració aportat per Romanense de Mármoles SL i s'obri l'expedient.  
29.10.04 La Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant remet una còpia addicional de l'estudi d'impacte ambiental.  
20.10.05 Es notifica al promotor de l'estat de l'expedient, via òrgan administratiu substantiu, i se li notifica que ha de remetre documentació addicional.   
14.06.05 El titular aporta la documentació requerida a través de l'òrgan substantiu.  
23.06.05 Es requereix al promotor documentació addicional.  
17.08.05 El Servei Territorial d'Indústria remet una petició de pròrroga del promotor per a poder presentar la documentació requerida.  
18.08.05 La Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant remet un escrit del titular on sol·licita una pròrroga per a poder presentar la documentació requerida.  
09.12.05 El Servei Territorial d'Indústria remet la documentació addicional que va ser requerida al promotor.  
11.01.06 Se sol·licita informació addicional a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge.  
2. Informació pública  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar l'anunci en el DOGV número 4605, de 10 d'octubre de 2003, i no s'hi ha presentat cap al·legació en el termini concedit amb aquest fi.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
S'han realitzat unes consultes a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant.  
Informes sectorials  
Segons el pla de camins ramaders facilitat per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, no hi ha camins ramaders que travessen la Boquera III; l'accés a l'esmentada pedrera coincideix puntualment amb dos camins ramaders: l'assagador de Fuente Loca a la Roquera i l'assagador de la Mercadera al Coll de los Machos, sent aquesta última de 20 metres d'amplària legal.  
Afeccions legals  
El planejament urbanístic vigent classifica el sòl on s'exerceix l'activitat com a sòl no urbanitzable de règim comú, on està permesa l'explotació del marbre.  
L'activitat proposada no afecta espais naturals protegits o inclosos en els plans d'ordenació dels recursos naturals (PORN) o plans rectors d'ús i gestió (PRUG), o altres figures desenvolupades per la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
El promotor deposita estèrils sobre la superfície explotada per a suavitzar el perfil del terreny, que serviran com a base de la capa de terra vegetal. En l'apartat 6.1, paràgraf 6, del pla de restauració afirma: "La superfície així constituïda, de 108.000 m², es recobrirà parcialment amb terra vegetal [...]"; si procedeix d'aquesta manera, la revegetació subsegüent seria incompleta, ja que no cobriria tota la superfície.  
Perquè el talús general del terreny restaurat no sobrepasse els 25º de pendent, és necessari que els bancs de restauració posseïsquen bermes amb 7,5 metres d'ample mínim. El traçat d'aquestes no ha de ser rectilini, sinó corbat, a fi que s'integre millor en l'entorn.   
El titular proposa iniciar la restauració en els tres anys previs a l'esgotament de les reserves de cada zona (fase). Podrien donar-se les condicions propícies per a aquest fi abans dels tres anys últims, per la qual cosa es reduiria el lapse temporal durant el qual hi ha l'impacte paisatgístic, l'erosió i la restauració de la gea.   
La revegetació amb espècies autòctones plantades a portell no reprodueix una distribució d'estil natural. Fa falta conformar un patró de plantació on les espècies estiguen distribuïdes aleatòriament, el qual i per repetició origine un aspecte natural.  
Per a dirigir l'escorriment cap a la plaça de la pedrera La Boquera II, és necessari dotar la plaça de La Boquera III d'un pendent del 3% cap al sud-oest, la qual cosa evitarà entollades.   
Les baixants són fonamentals per a canalitzar l'aigua d'escorriment interceptada per la pedrera restaurada, perquè no s'erosionen resulta necessari recobrir-les de grava de grandària adequada.   
El titular explica que part de la maquinària tindrà el manteniment en les instal·lacions de la pedrera, però no explica si el lloc està adequat per a això. Es corre el risc que percolen els fluids de la maquinària cap als aqüífers. El titular ha d'habilitar un lloc amb este fi, proveït de sostre i sòl impermeable.  
L'accés fins a la pedrera discorre des d'un vial asfaltat que passa per les proximitats de Pomares i arriba a la Rambla Honda, on conflueix puntualment amb dos camins ramaders: l'assagador de Fuente LOca a La Roquera i l'assagador de la Mercadera al Coll de los Machos, sent aquesta última de 20 metres d'amplària legal. Es produeix la situació de fet que els veïns del lloc circulen amb els seus vehicles per l'esmentat barranc, l'amplària existent permet la circulació de camions i maquinària i també el trànsit d'animals. És necessari regar el tram d'uns 500 metres per on circulen els vehicles de la pedrera, per a evitar emissions de pols; la velocitat màxima serà de 20 km/h. Es recorda al promotor que correspon a la Confederació Hidrogràfica l'atorgament del permís corresponent.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
Els impactes han sigut identificats i valorats correctament.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental   
Les mesures correctores proposades són adequades, però no es menciona el manteniment de la maquinària en un lloc teulada i amb sòl impermeable.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits prevists en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjuídici de les autoritzacions administratives que hi siguen d'aplicació, el Projecte d'explotació de l'autorització d'axplotació de la pedrera La Boquera III i el pla de restauració d'aquesta, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les condicions enumerades en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. Aquesta resolució està condicionada a l'obtenció de l'informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Esports sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
2. El promotor haurà de seguir el sentit d'avanç de l'explotació mostrat en el plànol núm. 4 de l'annex a l'estudi d'impacte ambiental, de data maig de 2005. Els terrenys es restauraran en el mateix sentit d'avanç que figura en el dit pla.  
3. Cada banc de restauració haurà de posseir una alçària màxima de 7 metres, pendent màxima del talús de 25º i un ample mínim de la berma de set metres i mig.  
4. S'haurà de regar periòdicament el tram de l'assagador Fondo per on circula la maquinària i camions, tantes vegades com siga necessari per a mantenir-lo humit.  
5. S'haurà d'estendre terra vegetal amb un grossària de 0,70 m en tota la superfície explotada.  
6. Les plantacions no seguiran un patró a portell, sinó una distribució aleatòria, tractant de reproduir una distribució natural.   
7. Tan prompte com s'esgoten uns quants bancs, i sense que interferisquen entre si restauració i explotació, s'hauran d'iniciar els treballs de restauració en el banc de major cota, fins a la seua terminació i prosseguiran igualment cap als bancs de cotes més baixes.   
8. La plantació haurà de tenir lloc en el període d'octubre a desembre més pròxim.   
9. En els plans de labors anuals s'haurà de donar prioritat a l'esgotament d'aquells bancs que afavorisquen el compliment de la condició 6ª.  
10. La plaça de pedrera disposarà d'un pendent del 3% cap a la pedrera La Boquera II, perquè l'escorriment discórrega des del NNE al SSO.  
11. Les baixants entre bancs hauran de posseir un recobriment de grava grossa. El pla de vigilància ambiental s'haurà d'ocupar també d'observar que aquests no estan sotmesos a erosió.  
12. Aquella maquinària el manteniment de la qual es realitza en la mateixa explotació haurà de disposar d'un lloc tancat i cobert, proveït de sòl impermeable.   
13. Els residus perillosos s'hauran d'envasar en dipòsits homologats degudament segregats per tipus, envasats, identificats i etiquetats. Disposaran de safates o cubetes que garantisquen el confinament i posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Els esmentats residus s'entregaran a un gestor autoritzat en un termini no superior a 6 mesos.  
14. En cas de descobrir-se avencs o coves durant l'avanç dels treballs, haurà de ser comunicat immediatament a aquesta Direcció General, a fi que siguen inspeccionades per la seua condició d'espais naturals protegits, d'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.  
15. Per a prevenir incendis s'hauran d'observar les normes següents:  
Ha d'existir una franja de 25 metres d'amplària separant la pedrera i la resta d'instal·lacions de la zona forestal contigua, que es trobarà permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a dos terços de l'altura total de cada peu, com també un camí perimetral.  
En cas d'estar situada la pedrera en un lloc de vent fort s'ha d'augmentar la franja de 25 metres a 50 metres, almenys en les direccions dels vents més desfavorables.  
La referida franja de protecció, com també el camí perimetral, que han de separar la pedrera i la resta d'instal·lacions de la zona forestal s'hauran d'integrar en el planejament urbanístic i no afectaran sòl classificat com a forestal.  
La pedrera i instal·lacions hauran de disposar preferentment de dues vies d'accés alternatives, cada una de les quals ha de complir:  
- Una amplària mínima lliure de 5 metres.  
- Un gàlib o alçària mínima de 4 metres.  
- La capacitat portant del vial serà com a mínim de 2.000 kp/m².  
- En els trams corbs, el carril de rodament ha de quedar delimitat per la traça d'una corona circular els radis de la qual mínims han de ser 5,30 m i 12,50 m, amb una amplària lliure per a la circulació de 7,20 metres.  
- Quan no es puga disposar de les dues vies alternatives indicades en el paràgraf anterior, l'accés únic ha de finalitzar en un fons de sac de forma circular de 12,50 metres de radi.  
- Els vials d'accés i les cunetes d'aquests hauran de mantenir-se lliures de vegetació, i disposaran d'una faixa de protecció de 10 metres, a cada costat del camí, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a dues terceres parts de l'alçària total de cada peu.  
- Disposaran dels plans d'autoprotecció d'empresa que recull el pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana (Decret 163/1998, del Govern Valencià).  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 251/2005-AIA.  
Promotor: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Serra  
Objecte projecte: Equipament de sondeig, depòsit i conducció fins a la xarxa. Serra (València).  
Localització: Al terme municipal de Serra (València).  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció d'un dipòsit de 1.500 m³ perquè juntament amb la xarxa de transport projectada servisca per a proveir d'aigua potable la població de Serra, com també, diverses urbanitzacions existents en la zona.  
Característiques del projecte:  
- Dipòsit: de 1.500 m³ de capacitat amb 16 x 31 m i 4 m d'alçària, a la vora hi haurà cambra de claus de 10 x 5 x 3 m. En la parcel·la se situarà una caseta per al pou existent, la bomba i els dispositius d'impulsió de dimensions 6 x 5 x 3 m.  
Les edificacions rebran un tractament superficial a base de pintura de verd pi per a integració en l'entorn. En els desmunts se situaran blocs d'escullera concertada per a contenció de terres.  
- Conducció: des del depòsit a la població amb una longitud de 3.350 m, soterrada en rasa per camí existent. La rasa té una profunditat d'1,5 m. Dispositius per al funcionament correcte: ventoses, desguassos, vàlvules de tall, etc.) en les corresponents arquetes.  
- Línia elèctrica: per al subministrament elèctric als equips situats en el dipòsit es preveu la derivació d'aquesta des de la línia aèria existent en els voltants de la parcel·la d'ubicació. Per a minimitzar l'afecció, la derivació es realitzarà en la intersecció de la línia aèria de mitjana tensió amb el camí del Castell. Des d'allí es construirà una línia subterrània de mitjana tensió que discorrerà pel mateix camí existent, en una longitud de 1.250 m fins a connectar-se al centre de transformació projectat per a la parcel·la del depòsit.  
Tramitació administrativa  
Per l'Ajuntament de Serra es va remetre amb data entrada de 23 de desembre de 2005 el projecte tècnic, l'estudi d'impacte ambiental i resultat de la informació pública. Es va adjuntar certificat de la secretària de l'Ajuntament en relació amb la informació pública (BOP de València núm. 266 de 9 de desembre de 2005) indicant que no s'hi havien produït al·legacions.  
Es va efectuar amb data 13 de gener de 2006 consulta a l'Àrea de Planificació i Ordenació Territorial d'aquesta conselleria en afectar l'àmbit del Parc Natural de la Serra Calderona perquè informara en l'àmbit de les seues competències, com també perquè realitzara qualsevol suggeriment o recomanació que estimaren oportuns.  
Amb data 3 de febrer de 2006 es va remetre per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial d'aquesta conselleria informe del Servei de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi favorable al projecte des del punt de vista de la seua afecció al Parc Natural de la Serra Calderona.  
Consideracions ambientals  
1. El projecte se situa en l'àmbit del Parc Natural de la Serra Calderona a l'est de la població de Serra, constituït per relleus muntanyosos de pendents abruptes ocupats per pinedes de pi blanc (Pinus halepensis), i matolls termòfils tipus romerars i albaidars i coscollars amb llentiscle i margalló. Hi ha zones ocupades per camps de cultiu de secà, abandonats i en ús. En un dels relleus muntanyosos es troba el Castell de Serra. Paisatgísticament i ambientalment es tracta d'una zona d'alt valor.  
2. Les conduccions i la línia elèctrica discorren per zones forestals de valor alt en general però soterrades per camins existents, per la qual cosa l'impacte que s'ha d'ocasionar es redueix considerablement sent de caràcter temporal. Especialment positiu des d'un punt de vista paisatgístic i de la fauna és el soterrament de la línia elèctrica per camí existent.   
La ubicació del depòsit és a la vora de camí existent en camps de cultiu afectant molt puntualment terreny forestal, estimant-se que l'impacte durant l'execució serà temporal i de radi d'acció limitat. La ubicació de les instal·lacions del dipòsit ocasionaran un impacte en el paisatge puntual i durant la fase de funcionament l'impacte per soroll generat serà puntual i de radi d'acció limitat i en principi lleu-moderat.  
Es considera que el projecte ocasionarà un impacte ambiental en el medi en principi moderat, sent necessari, no obstant, l'adopció de mesures preventives i correctores per a evitar o reduir l'impacte ambiental previsible que s'ha d'ocasionar.  
3. De l'estudi d'impacte ambiental es destaquen les següents mesures correctores:  
- Reg amb camió cisterna dels trams de camins de terra pels quals passen maquinària pesant i de transport per a reduir la producció de pols.  
- Reposició de serveis i servituds.  
- Les terres sobrants es portaran a un abocador, i cas de ser útils com a sòl es procurarà, mitjançant la distribució d'aquestes, guanyar terres ermes per al cultiu.  
Es considera necessari adoptar mesures preventives i correctores addicionals a les previstes en l'estudi d'impacte ambiental com també modificar alguna de les propostes, en especial la intervenció dels agents ambientals i serveis tècnics del Parc Natural de la Serra Calderona per a reduir l'afecció a la vegetació, fauna i paisatge. Es considera necessari assegurar una adequada destinació dels materials sobrants de les obres.  
Respecte a la possible afecció al patrimoni cultural valencià les actuacions discorren soterrades per camins i la parcel·la del dipòsit està situada en camps de cultiu i no es coneix en la zona on se situen jaciments arqueològics d'acord amb l'estudi presentat, havent, no obstant, d'informar immediatament la conselleria de Cultura de qualsevol descobriment per a adoptar les mesures oportunes al respecte. El traçat de la conducció d'aigua descrit en el projecte no coincideix en tot el seu trajecte amb el de l'estudi d'impacte ambiental, sent més llarg en el primer cas. S'ha comprovat que en el traçat que figura en el projecte la conducció discorre pel pont del barranc dels Castellets que consta en l'inventari de béns etnològics de la conselleria de Cultura, encreuant-se segons sembla soterrada la canonada per ell. Es considera que en aquest punt en concret s'han de seguir les determinacions que establisca, cas de considerar-les necessàries, la conselleria de Cultura.   
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I, apartat 2 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental i article 162 apartat b del Decret 9871995, de 16 de maig, del Govern Valencià que aprova el reglament de la Llei forestal de la Comunitat Valenciana.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'Impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 16271990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes  
Resolc  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'equipament de sondeig, depòsit i conducció fins a la xarxa (Serra), al terme municipal de Serra (València), el promotor del qual és la conselleria d'Infraestructures i Transport, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, com també del compliment d'allò que estableix la documentació aportada i l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicionants:  
1. Supervisió prèvia de la zona amb suficient antelació pels agents ambientals de la zona per si és necessari adoptar alguna mesura preventiva o correctora respecte a la fauna i vegetació.  
2. La conducció i línia elèctrica discorreran, tal com s'indica en l'estudi, soterrades pels camins existents, portant especial atenció durant l'execució a utilitzar els camins existents per a evitar o reduir l'afecció a la vegetació circumdant. Respecte a les zones d'abassegament de material, parc de maquinària i zones d'abassegament temporal del material extret de rases s'utilitzaran els camins existents, camps de cultiu i aquelles zones d'escàs valor que es determinen pels agents ambientals de la zona, i una vegada acabades les obres es restaurarà la zona en cas de ser necessari, i tal com es determine pels serveis tècnics del parc natural.  
3. Respecte a la integració paisatgística de les instal·lacions (colorit d'instal·lacions, possibles plantacions, etc.) en la parcel·la del depòsit, se seguiran les determinacions que establisquen els serveis tècnics del Parc Natural de la Serra Calderona, cas d'estimar-les necessàries. Es recomana, entorn de les instal·lacions per a millorar la integració paisatgística, cas de ser possible i convenient, la plantació d'espècies arbustives i arbòries autòctones pròpies de la vegetació forestal de la zona o de cultiu tradicional en aquesta: pi blanc (Pinus halepensis), llentiscle (Pistacia lentiscus), aladern (Rhamnus alaternus), romer (Rosmarinus officinalis), olivera (Olea europaea), garrofera (Ceratonia siliqua), lledoner o llidoner (Celtis australis), etc.  
4. Els materials procedents de les excavacions que s'han de fer, en el cas de no poder reutilitzar-se en l'obra mateix, es retiraran a abocadors autoritzats o s'aplicarà el que estableix el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment.  
En cas de necessitar extraure materials per a les obres, aquests procediran de pedreres legalitzades.  
5. En cas d'afecció a camí ramader s'haurà de complir el que estableix la Llei de camins ramaders.  
6. En cas de descobrir-se restes arqueològiques, paleontològiques o etnogràfiques durant l'execució del projecte es comunicarà immediatament a la conselleria de Cultura i s'haurà de complir el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei del patrimoni cultural valencià. Respecte a l'encreuament per carretera del pont del barranc dels Castellets se seguiran les determinacions que indique la conselleria de Cultura, en cas de ser necessàries.  
7. S'obtindrà autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte al pou.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 69/05-AIA  
Títol: Explotació avícola d'engreixament  
Promotor: Avícola El Colmenar, SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Utiel (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat avícola d'engreixament  
Localització: Paratge Cuesta Miota, polígon 19, parcel·la 221-a, del terme municipal d'Utiel (València)  
Descripció del projecte  
- Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'inici d'una activitat avícola d'engreixament de pollastres, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, es descriuen en els apartats següents.  
L'activitat consisteix en la recepció de pollastres amb un dia d'edat, els quals s'engreixaran fins a aconseguir uns 2 kg, moment en què es destinaran a escorxador. Es realitzaran 5 cicles/any. Després de cada cicle d'engreixament, s'efectuarà un buit sanitari d'uns deu dies.  
L'explotació estarà constituïda per dues naus de 1.568 m² cada una. La capacitat total de l'explotació ascendirà a 48.000 pollastres d'engreixament/cicle.  
Els pollastres s'engreixaran sobre llit de jaç. Es generaran 960 t de gallinassa/any, que serà retirada per una empresa aliena a l'explotació després de cada cicle d'engreixament per a la valoració d'aquesta com a adob orgànic per a una explotació de xampinyó (s'aporta contracte de retirada de gallinassa, per a una capacitat en l'explotació de 60.000 pollastres, subscrit amb l'empresa Reciman Societat Cooperativa, CIF: F-16.198.087, amb domicili social en el carrer Federico Muelas, núm. 8, en el terme municipal de Villalpardo (Conca)). Es disposarà de femer en l'explotació, amb una capacitat d'emmagatzemament per a 4 mesos de 640 m³.  
Els cadàvers que es produïsquen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
Com a mesures higienicosanitàries que s'han d'establir en l'explotació, s'inclou la instal·lació de gual sanitari a l'entrada de l'explotació com també la col·locació de malles mosquiteres en les finestres. Per a minimitzar l'emissió d'olors, s'aplicarà una solució de superfosfat de calç en la superfície de les naus.  
El consum d'aigua previst serà de 3.066,5 m³/any. El proveïment d'aigua potable es realitzarà des d'un pou localitzat en la finca, del qual es disposa concessió per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
L'explotació es localitza a més de 4 km del nucli de població.  
Tramitació administrativa  
- Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El projecte d'activitat, l'expedient municipal i el primer estudi d'impacte ambiental es remet per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge en data 9 de maig de 2005.  
El promotor remet, amb registre d'entrada de 19 de gener de 2006, el segon estudi d'impacte ambiental i els informes favorables de l'organisme de conca competent i prospecció arqueològica i etnològica, després del requeriment de documentació efectuat per aquesta Direcció en data de 17 de maig de 2005.  
La informació pública es realitza en el BOP de València núm. 300, de 17 de novembre de 2004, sense que s'hi presenten al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull la informació següent:  
- Informe favorable de l'alcaldia a càrrec de l'enginyer industrial municipal.  
- Informe de l'aparellador municipal en què s'indica que l'explotació s'ajusta a les ordenances municipals que resulten d'aplicació i a la normativa del planejament urbanístic municipal.   
- Informació pública en el tauler d'edictes de l'Ajuntament i als veïns limítrofs a l'activitat sense presentar-se al·legacions.  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge.  
- Informe favorable del veterinari oficial del Centre de Salut Pública.  
A més s'aporten:  
- Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb registre d'eixida de 25 d'octubre de 2005, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte des d'un pou legalitzat, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
- Informe favorable de no-afecció durant els treballs de prospecció arqueològica i paleontològica, emés per la Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià, previ a l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei 47/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable compatible amb l'ús previst, segons normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals, plans rectors d'ús i gestió aprovats o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94. d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Tampoc es produeix afecció sobre forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració ni en camins ramaders.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs únicament una descripció del medi, sense estudiar a continuació els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, passant directament a valorar els impactes que es considera que causarà l'actuació sobre el medi.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, dedicada principalment al cultiu de vinya, olivera i ametler.  
Els elements ambientals més destacables, susceptibles de ser afectats pel projecte són:   
- El sòl, per la contaminació associada a la gestió inadequada de la gallinassa com a adob orgànic. En aquest cas, serà una afecció aliena a l'explotació, ja que la gallinassa la retira una empresa autoritzada.  
- L'aigua, per contaminació per lixiviats procedents de la gallinassa.  
- L'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació del residu orgànic.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
La identificació d'impactes s'ha dut a terme sense recórrer a una matriu d'impactes, descrivint-los individualment. S'ha avaluat distints impactes ocasionats per l'activitat, no considerant rellevant cap dels possibles impactes produïts, com poden produir-se sobre l'aire, per emissió d'olors i sobre el sòl, per contaminació associada a una mala gestió de la gallinassa generada en l'explotació.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha establit una sèrie de mesures protectores (que majoritàriament són també correctores), tant per a la fase de construcció com de funcionament, entre les quals s'inclou:  
- Construcció d'un femer per a contenir la gallinassa en el cas que no se'n sincronitze la retirada de les naus amb l'inici d'un nou cicle d'engreixament.  
- Aplicació en el sòl de les naus de solució de superfosfat de calç amb efecte desodorant per a minimitzar l'emissió d'olors.  
- Utilització de solera de formigó en l'interior de les naus per a assegurar l'absència de filtracions de lixiviats en el terreny.  
S'inclou un programa de vigilància ambiental en el document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental (aquest programa hauria d'aparéixer també en el mateix estudi).  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'Impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb l'establiment dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
L'activitat es considera viable des del punt de vista ambiental, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'Impacte ambiental, com també en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja avícola de broilers, situada al terme municipal d'Utiel (València), promoguda per Avícola El Colmenar, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- S'ha declarat que la gallinassa és retirada després de cada cicle d'engreixament per l'empresa Reciman Societat Cooperativa, amb CIF 16198087 i domicili social al C/ Federico Muelas, 8, de Villalpardo (Conca). Abans de la finalització de la vigència del contracte, haurà d'assegurar-se'n la renovació, de manera que continue retirant-se la gallinassa de l'explotació, evitant-se'n així l'acumulació.  
- Es disposarà de femer en l'explotació perfectament impermeabilitzat, amb lleuger pendent, de manera que es canalitzen els possibles lixiviats que puguen generar-se en el muntó, cap a cubeta de recollida de lixiviats, tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.   
- S'assegurarà la correcta impermeabilització de les naus on s'alberga els pollastres, com també del femer.  
- A l'entrada de l'explotació es col·locarà un sistema de desinfecció del trànsit rodat que hi accedisca.  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació com també sistema protector que impedisca l'accés de vectors a la nau, com ara malla metàl·lica o semblant.  
- Abans de l'inici de l'activitat s'haurà de presentar contracte amb una empresa gestora autoritzada per a la retirada de cadàvers d'acord amb allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que pogueren produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat. Els residus assimilables a urbans, hauran de destinar-se a ecoparc, o ser gestionats a través del servei municipal de recollida de fems; els olis lubricants usats de motors i màquines de l'explotació, es portaran a centres especialitzats per al reciclat d'aquests.  
- Una vegada emés l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei 47/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià es presentarà en aquesta Direcció General.  
- El programa de vigilància ambiental establit garantirà el compliment de totes les mesures protectores i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració, i haurà de presentar-se, tal com s'indica, una memòria anual on se'n comprove l'eficàcia.  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon   
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la manera reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 63/05-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de taulells ceràmics  
Promotor: Azulejos Alcor 1, SL   
Localització: Camí Prats s/n, 12004 - l'Alcora (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana   
Descripció del projecte  
Objecte del projecte   
Azulejos Alcor 1, SL, és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia), en les instal·lacions de la qual del camí Prats s/n, del terme municipal de l'Alcora (Castelló), fabriquen taulells ceràmics partint de pols atomitzada d'argiles i esmalts, amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el seu desmantellament al final de la vida útil d'aquesta.   
Azulejos Alcor 1, SL, situada en una parcel·la qualificada com a sòl urbà industrial 4-B, segons el PGOU del municipi de l'Alcora.  
La parcel·la té una superfície de 27.894 m², dels quals 16.390 m² estan construïts, afrontant al nord, est i oest, amb altres activitats industrials del sector ceràmic.   
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argila atomitzada, i esmalts i colors ceràmics; i com a fonts d'energia, gas natural i electricitat.  
Les instal·lacions industrials tenen una capacitat de producció anual d'unes 3.630.000 t, equivalent a unes 220 t/dia, i disposa actualment de 2 línies de fabricació de taulells ceràmics (una de gres i una altra de porosa), mitjançant el procés de monococció,: premsatge de pols atomitzada, seguit de l'assecament del taulell conformat, esmaltat i serigrafiat de la cara vista, cocció en forn de gas natural, i refredament. I una vegada construït el taulell, classificació, seguit de l'empaquetatge i paletització. Disposa a més amb altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara grup de cogeneració mitjançant motor de gas, centre de transformació, instal·lació de mòlta i preparació d'esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltat, basses d'aigües de procés d'on són conduïdes per canonada fins a la planta d'Azuliber 1, SL, sense cap tractament, xarxa d'aigües pluvials i altres serveis generals com ara emmagatzemament de gasoil, xarxes de gas natural, aire comprimit, magatzem de residus generats, i equipaments auxiliars: oficines, laboratoris, tallers, etc.  
Els esmalts ceràmics són preparats en les seues instal·lacions on té lloc la mòlta per via humida, i addició de colors, dispersants, etc. En la preparació, manipulació i aplicació de l'esmalt sobre el suport ceràmic es produeixen importants quantitats d'aigües residuals contaminades. Aquestes aigües residuals hauran de ser caracteritzades i en cas de donar caràcter de perillositat hauran de ser gestionades per un gestor autoritzat per a aquest tipus de residu.  
Les aigües pluvials i les residuals d'ús sanitari sense tractament són abocades al clavegueram.  
Tramitació administrativa  
La indústria disposa de llicència municipal d'activitat, concedida per a l'última ampliació el 20 de febrer de 2003.  
En data 27 de juny de 1995 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer va autoritzar l'extracció d'aigües, limitant-se-li a 7.000 m³, i ús exclusiu en la finca.  
En data 30 de gener de 2003, l'Ajuntament autoritza l'abocament d'aigües residuals d'origen higienicosanitari a la xarxa de clavegueram.  
Amb data 4 d'octubre de 2004 es rep, remés per l'Àrea d'Avaluació Ambiental: el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, i en data 22 de març de 2005 s'informa que no es van presentar al·legacions en la conselleria de Territori i Habitatge ni en l'Ajuntament.  
En data 14 de gener de 2005 se sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, publicat per la DGCA d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 4942.  
En data 21 de febrer de 2005 l'Ajuntament emet certificat d'inexistència d'al·legacions en relació amb l'exposició al públic.  
En considerar completa la documentació remesa, s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que pertoque obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La fabricació de taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, originant al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2 Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, i amb una vulnerabilitat baixa de contaminació d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia Temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Atés que la situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupat per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veurà molt lleugerament afectat. Si bé hi ha una convivència amb habitatges pròxims per la qual cosa hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i establir-se controls addicionals.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, està previst l'emmagatzemament temporal d'aquests, fins a la recollida d'aquests per un gestor extern. Per aquest motiu, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus per gestors per a la recollida dels residus produïts, en tractar-se de gestors autoritzats. En tenir-se, d'altra banda, prevista la gestió de residus perillosos i no perillosos, recuperant-se els llots per valoració dins del sector ceràmic.   
També és ressenyable que es projecta l'abocament zero d'aigües residuals industrials, que són reutilitzades en atomitzador, d'empresa veïna, si bé ha de garantir-se la impermeabilització de les basses d'emmagatzemament.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se'l classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels forns i pols emesa en diversos punts del procés, de residus de diferent índole, sorolls i vibracions, com també les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa de l'abastiment d'argiles des de les plantes de fabricació d'argila atomitzada i a les eixides de producte acabat, i són per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats.  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament (en estar la planta en marxa), i en el cessament de l'actuació no necessita mesures correctores addicionals a les exposades per a recuperar les condicions originals.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, havent de ser observades les següents mesures correctores:  
1) Contaminació acústica. Vibracions.  
Aporta informe realitzat per un OCA del mesurament d'acústica produïda per la indústria de referència en què es conclou que compleix amb la legislació.  
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria compta amb un total d'11 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics, que s'han de sotmetre al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
- En la els forns i assecadors: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2, i probablement F i Pb procedents dels esmalts).  
- En la resta d'unitats: Les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificat i dels focus difusos de les operacions de descàrrega i trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en allò que disposa el punt 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'hi estableixen els límits de en xemeneies dels processos de cocció, assecada i captacions de pols de procés, i en qualsevol cas els establits en el Decret 833/75.  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents de les fugues de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila per la qual cosa hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella i cuidant la neteja dels elements del camió.  
Finalment, s'haurà de disposar d'una màquina agranadora amb filtre de captació de pols, per a l'agranat de determinades zones i mantenir net el sòl de la fàbrica en el seu conjunt.  
La indústria es troba recollida en el grup B, del catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del Llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es tinga accessibilitat a aquests segons s'indica en l'esmentada ordre.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua industrial procedeix d'una captació subterrània autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de les quals disposa autorització d'enllumenament.   
La parcel·la disposa de xarxa separativa per a la recollida d'aigües pluvials i residuals domèstiques, trobant-se connectada a la xarxa municipal de sanejament on s'aboquen directament.   
Les aigües residuals produïdes per l'empresa són les aigües de les unitats del procés industrial i les aigües sanitàries. Les industrials dels processos d'esmaltació, són conduïdes per canonada fins a Azuliber1, SL, sent recuperades en el procés d'atomització d'argiles, de les quals hauran d'aportar caracterització i quantitat anual gestionada, i en cas necessari, declaració de producció d'aquest residu perillós. Pel fet de no haver-hi depuració, no es generen fangs de depuració.  
Les xemeneies dels forns i assecadors no tenen sistemes anticontaminació, i els equips disposats per al tractament de gasos en la resta de punts de captació de pols són per via seca, de manera que no generen aigües residuals.  
4) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per la qual cosa l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
Malgrat que es tracta d'una activitat potencialment contaminant del sòl, en la documentació presentada no s'avalua aquest aspecte. Segons s'indica, les basses per a l'emmagatzemament són impermeables.  
5) Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus: llots i aigües (no enumerades en la relació de residus), testet, olis lubricants esgotats, elements d'equips mecànics i ferralles, com ara corrons, filtres d'oli, envasos contaminats, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, paper i cartró contaminat, guants i màscares, aerosols, etc., com també altres no enunciats com ara els recipients en desús o deteriorats i les mànegues filtrants. Emmagatzemen els residus temporalment en contenidors especials, sense rebre cap tractament, en una zona projectada a aquest efecte en magatzem cobert, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.   
No s'especifica si realitzen les labors de neteja de recipients d'esmalts i preparacions servides en emulsió. La neteja de recipients és una labor de gestió que ha d'estar expressament autoritzada per la DG de Qualitat Ambiental, i els llots i aigües generats (previsiblement residus perillosos) han de ser gestionats com a tals.  
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme els mesuraments de soroll i de les emissions gasoses i el control de la generació i gestió d'abocaments d'aigües residuals i residus.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornat es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Azulejos Alcor 1, SL, implantada en el camí Prats s/n, del terme municipal de l'Alcora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, annexos a aquest i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) Hauran d'aportar l'autorització d'abocaments de pluvials i de les aigües residuals d'ús sanitari, i ajustar-se a la qualitat i condicions establides en l'ordenança municipal a aquest efecte.  
2) Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, seran adequadament emmagatzemades i entregades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.  
3) Es comptarà amb l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
4) El programa de vigilància ambiental, es remetrà anualment a la Direcció General de Qualitat Ambiental, constant:  
- La caracterització dels llots i aigües gestionades amb empresa atomitzadora.   
5) El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
6) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
7) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no pot interposar-se cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 201/05-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de taulells ceràmics  
Promotor: Marazzi Iberia, SA   
Localització: Ctra. N-340, km 63,8 - Castelló  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Marazzi Iberia, SA, és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...), en les instal·lacions de la qual la ctra N-340, km 63,8 del terme municipal de Castelló, fabriquen taulells ceràmics partint de pols atomitzada d'argiles (fabricat en les seues instal·lacions) i esmalts ceràmics (alguns preparats en les seues instal·lacions partint de frites i colors ceràmics), amb una capacitat de producció tal que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, i és objecte d'ampliació en una fracció molt xicoteta, respecte a les instal·lacions existents, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el seu desmantellament al final de la vida útil d'aquest.   
Marazzi Iberia, SA, situada en una parcel·la qualificada com a sòl urbanitzable ús industrial, estant permesa l'activitat segons el PGMOU del municipi de Castelló, segons certificat de l'Ajuntament de 4 de maig de 2004.  
Disposen d'un pou de captació d'aigües que proveeixen, de la qual aporten d'autorització d'enllumenament de data 31 d'agost de 1981 i sol·licitud de concessió administrativa de data 3 de novembre de 1995 a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i no consta la preceptiva llicència actualitzada de l'organisme de conca.  
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argiles, aigua, esmalts i colors ceràmics, com també residus, com ara fangs i suspensions procedents de la preparació d'esmalts d'altres indústries del sector ceràmic, i disposa amb aquest fi d'autorització administrativa com a gestor de valoració de residus no perillosos; i com a fonts d'energia, gas natural i electricitat.  
Les instal·lacions industrials disposen d'una superfície edificada de 30.758 m² en una parcel·la de 64.853 m², i tenen una capacitat de producció anual de 5.600.000 m², equivalent a unes 340 t/dia; disposen d'una unitat d'atomització d'argila i 3 línies de fabricació de taulells ceràmics mitjançant el procés de monococció, i dues línies de tercer foc, i existeix a més una unitat de cogeneració, els gasos calents de fuga de la qual són empleats en les unitats d'atomització; i realitzen les operacions bàsiques següents: Mòlta d'argiles, preparació de barbotina i atomització d'argiles, magatzem d'argila atomitzada, premsatge de pols atomitzada, seguit de l'assecament del taulell conformat, esmaltació i serigrafia de la cara vista, cocció en forn de gas natural, i refredament. I una vegada construït el taulell, classificació, seguit de l'empaquetatge i paletització. Disposa a més d'altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara centre de transformació, instal·lació de mòlta i preparació d'esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltat, basses d'aigües de procés, sent reciclades a l'atomitzador, xarxa d'aigües pluvials i altres serveis generals com ara emmagatzemament de gasoil, xarxes de gas natural, aire comprimit, magatzem de residus generats, i equipaments auxiliars: oficines, laboratoris, tallers, etc.  
Els esmalts ceràmics són preparats en les seues instal·lacions on té lloc la mòlta per via humida, i addició de colors, dispersants, etc. En la preparació, manipulació i aplicació de l'esmalt sobre el suport ceràmic es produeixen importants quantitats d'aigües residuals contaminades. Aquestes aigües residuals són reciclades en l'atomitzador, que hauran de ser caracteritzades i en cas de donar caràcter de perillositat hauran de ser gestionades per un gestor autoritzat per a aquest tipus de residu.  
Les aigües pluvials i les residuals d'ús sanitari sense tractament són abocades al clavegueram. Existeix una xicoteta fossa sèptica per als lavabos de fàbrica, i es gestionen els llots a EDAR.   
Tramitació administrativa  
Amb data 19 de gener de 2005 es rep, remés per l'Àrea d'Avaluació Ambiental: el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència.  
En data 8 de juny de 2005 se sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, publicat per la DGCA d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 5023.  
En data 29 de juliol de 2005 l'Ajuntament emet certificat d'inexistència d'al·legacions en relació amb l'exposició al públic.  
Atés suficient la documentació remesa, s'incoa expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
La gestió de residus està específicament regulada per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa caldrà ajustar-se a allò dicta la Direcció General de Qualitat ambiental en l'autorització de gestió concedida.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La fabricació de taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, i origina al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2 Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, i amb una vulnerabilitat molt baixa de contaminació d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia Temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
No disposa d'autorització d'enllumenament d'aigües, per la qual cosa l'autorització ambiental vindrà condicionada a l'atorgament d'aquesta.  
La situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupada per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, per la qual cosa els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats. Atés que hi ha una convivència amb habitatges pròxims, hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i establir-se autocontrols addicionals.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, està previst l'emmagatzemament temporal d'aquests, fins a la recollida d'aquests per un gestor extern. Per aquest motiu, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus per gestors per a la recollida dels residus produïts, en tractar-se de gestors autoritzats, i en tenir-se, d'altra banda, prevista la gestió de residus perillosos i no perillosos, recuperant-se els fangs per valoració dins del sector ceràmic.   
També és ressenyable que es projecta l'abocament zero d'aigües residuals industrials, que són reutilitzades en l'atomitzador, si bé ha de garantir-se la impermeabilització de les basses d'emmagatzemament.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se'l classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels atomitzadors i forns, i la pols emesa en distints punts del procés, de residus de diferent índole, sorolls i vibracions, com també les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa del proveïment d'argiles des de les pedreres i a les eixides de producte acabat, sent per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats.  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament (en estar la planta en marxa), i en el cessament de l'actuació no necessita mesures correctores addicionals a les exposades per a recuperar les condicions originals.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, havent de ser observades les següents mesures correctores:  
1) Contaminació acústica. Vibracions  
Aporta un informe realitzat per un OCA del mesurament d'acústica produïda per la indústria, en el qual s'assenyala que se sobrepassen els límits exigibles per la legislació vigent. Pel que haurà de realitzar-se una auditoria en aquest sentit i actuar sobre les instal·lacions per a garantir-se el compliment de la legislació vigent. Queda supeditada la declaració d'impacte ambiental a la superació d'aquest punt.  
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposarà d'un total de 26 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics, després de les modificacions introduïdes, els quals s'han de sotmetre al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
- En els forns, assecadors i atomitzadors: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2, i probablement F i Pb procedents dels esmalts).  
- En la resta d'unitats: les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificat i dels focus difusos de les operacions de descàrrega i trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en el que disposa el punt 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millores tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els límits en xemeneies dels processos de cocció, assecament i captacions de pols de procés, i en qualsevol cas els establits en el Decret 833/75, i tenint en consideració que en l'atomitzador es reciclen aigües de preparació d'esmalts, hauran de controlar-se les emissions de fluorurs.  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents de les fuites de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila pel que hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella i cuidant la neteja dels elements del camió.  
Finalment, s'haurà de disposar d'una màquina agranadora amb filtre de captació de pols, per a l'agranada de determinades zones i mantenir net el sòl de la fàbrica en el seu conjunt.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua industrial prové d'una captació subterrània situada en la seua parcel·la, autoritzada el 1981 per la Delegació Provincial de Mines, de les quals no es disposa autorització actualitzada d'enllumenament per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
La parcel·la disposa de xarxa separativa per a la recollida d'aigües pluvials i residuals domèstiques, i es troba connectada a la xarxa municipal de sanejament on s'aboquen directament.   
Les aigües residuals produïdes per l'empresa són les aigües de les unitats del procés industrial i les aigües sanitàries. Les industrials dels processos d'esmaltació, són recuperades en el procés d'atomització d'argiles, de les quals hauran d'aportar caracterització i quantitat anual gestionada, i en cas necessari, declaració de producció d'aquest residu perillós. Pel fet de no haver-hi depuració, no s'hi generen llots de depuració.  
Les xemeneies dels forns i assecadors no tenen sistemes anticontaminació, i els equips disposats per al tractament de gasos en la resta de punts de captació de pols són per via seca, de manera que no generen aigües residuals.  
4) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
Malgrat tractar-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, en la documentació presentada no s'avalua aquest aspecte. Segons s'indica, les basses per a l'emmagatzemament d'aigües són impermeables.  
5) Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus de les tres categories (inerts, assimilables a urbans i tòxics i perillosos), com ara: testet, olis lubricants esgotats, elements d'equips mecànics i ferralles, com ara corrons, filtres d'oli, pantalles serigràfiques, envasos contaminats, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, pols generada en el bisellament i rectificació, paper i cartó contaminat, restes de laboratori, guants i màscares, aerosols, etc., com també altres no enunciats, com ara les mànegues filtrants deteriorades i els possibles recipients en desús o deteriorats, propis de l'activitat del sector. Emmagatzemen els residus temporalment en contenidors especials, sense rebre cap tractament, en una zona projectada a aquest efecte en magatzem cobert, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.   
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme les inspeccions rutinàries i actuacions preventives i de les emissions gasoses i el control de la generació i gestió d'abocaments d'aigües residuals i residus, no havent explicitat res sobre el control de sorolls.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del gup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornadas troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previsto en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13 (apartat 2) del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, que atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una industria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Marazzi Iberia, SA, implantada en la ctra. N-340, km 63,8, del terme municipal de Castelló, en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, i la resta de documentació que consta en l'expedient, en compliment de la legislació ambiental vigent, sempre que es complisquen les condicions addicionals següents:  
1) Vist que no té autorització d'autorització d'enllumenament d'aigües del pou situat en la seua parcel·la, i com que és imprescindible per a la fabricació prevista, haurà d'aportar la pertinent autorització de l'organisme de conca per a les noves condicions sol·licitades.  
2) Vist que incompleix els nivells de soroll produït per la seua activitat, sobrepassant els nivells d'immissió admissibles en diversos punts haurà d'aportar auditoria acústica amb resultat acceptable, realitzada per OCA en compliment del que estableix el títol lV, capítol ll Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica, i prendre mesures correctores d'aïllament acústic o actuant si fóra necessari en el disseny d'equips o instal·lacions.  
3) Haurà d'aportar l'autorització d'abocament al clavegueram municipal de les aigües residuals i pluvials.  
4) Hauran de controlar els abocaments adequant-se a la qualitat i condicions establits en l'ordenança municipal a aquest efecte.  
5) El programa de vigilància ambiental es remetrà anualment a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
6) Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, seran adequadament emmagatzemades i lliurades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.  
7) El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
8) s'haurà de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
9) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
10) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no pot interposar-se cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5701, del 12-02-2008 (2008/1594)

RESOLUCIÓN de 18 de enero de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Atzeneta, Chodos, Sant Mateu, La Jana, Almazora, La Romana, Serra, Utiel, L'Alcora y Castellón.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5701

Fecha DOGV
:   12-02-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/1594

CVE


Fecha del documento
:   18-01-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Romana, la](javascript:void(0))
    * [Castellón de la Plana](javascript:void(0))
    * [Serra](javascript:void(0))
    * [Atzeneta del Maestrat](javascript:void(0))
    * [Chodos](javascript:void(0))
    * [Almassora](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Sant Mateu](javascript:void(0))
    * [Jana, la](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 18 de enero de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Atzeneta, Chodos, Sant Mateu, La Jana, Almazora, La Romana, Serra, Utiel, L'Alcora y Castellón. [2008/1594]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental, correspondiente a los expedientes 404/03-AIA Atzeneta, Chodos, 147/05-AIA Sant Mateu, La Jana, 058/05-AIA Almazora, 314/04-AIA La Romana, 251/05-AIA Serra, 069/05-AIA Utiel, 063/05-AIA L'Alcora y 201/05-AIA Castellón, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 18 de enero de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 404/2003 - AIA  
Título: Ampliación y mejora de la Carretera Atzeneta-Xodos CV-171 (Castellón)  
Promotor: Diputación de Castellón  
Autoridad sustantiva: conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Término Municipal de Atzenera y Xodos, Castellón  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es la ampliación y mejora de la carretera CV-171 entre las poblaciones de Atzeneta y Xodos, en la provincia de Castellón. La carretera diseñada se encuentra en la Comarca de l'Alcalatén.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La actual carretera CV-171 consiste en una estructura lineal con una única calzada para los dos sentidos de circulación de unos 4,50 m de anchura, sin arcenes. Existen numerosas conexiones entre la carretera y las propiedades y edificios colindantes, principalmente en los accesos a Adzaneta y a Chodos. El trazado es sinuoso, existiendo numerosas curvas con radios comprendidos entre 7 y 12 m.  
El proyecto consiste en la ampliación de la plataforma a 7,50 m de anchura, con dos carriles, uno para cada sentido, de 3,50 m de anchura, y dos bermas laterales de 0,25 m, y la mejora en planta y alzado del trazado existente, realizando las variantes necesarias, en una longitud de unos 15 km. Asimismo, se proyectan las obras y elementos de drenaje precisos para asegurar el completo drenaje de la carretera y las reposiciones necesarias, tanto de los servicios que resultan afectados, como de los accesos a las propiedades colindantes.  
Alternativas  
El proyecto solamente ha considerado y desarrollado una alternativa de trazado, por los que se pueden consideran estas dos alternativas:  
1. Alternativa 0, situación actual sin el proyecto.  
2. Alternativa 1, duplicación de la calzada, desarrollo del proyecto.  
Tramitación Administrativa  
Con fecha 31 de octubre de 2003, se remite el Estudio de Impacto Ambiental del proyecto por parte del director Territorial de Castellón al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental para su tramitación.  
Información pública  
Según el certificado de la Diputación de Castellón, el Proyecto de Construcción, Estudio de Impacto Ambiental y Plan Especial complementario del proyecto fue sometido a información pública.  
En el DOGV nº 4.777, del 17 de junio de 2004 y en el Diario Mediterráneo, de 3 de junio de 2004, se procedió al anuncio de información pública del proyecto.  
Durante el período de información pública se presenta una alegación y un informe emitido por el arquitecto municipal de Atzeneta del Maestrat de fecha 8 de julio de 2004, en el que informa que el proyecto no interfiere con los Planes Urbanísticos del municipio y que tiene unas pequeñas diferencias respecto de la red de abastecimiento de agua potable.  
Resumen de las alegaciones  
Se realizó una única alegación, siendo de carácter urbanístico.  
Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 17 de marzo de 2005 el Servicio de Evaluación Ambiental realiza una consulta al Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad sobre la alteración de la fauna que pudiera producirse por la ejecución de las voladuras en la traza de la carretera.  
En fecha 26 de mayo de 2005 el Servicio de Evaluación Ambiental realiza una consulta al Servicio de Ordenación Sostenible sobre la afección del proyecto al Macizo de Penyagolosa.  
El 20 de junio de 2005 la Dirección General de Gestión del Medio Natural comunica al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial los aspectos que deberán ser ampliados y/o justificados antes de que se emita la Declaración de Impacto Ambiental.  
Con relación al proceso de información pública:  
- Tal y como se indica en el certificado expedido por el Oficial Mayor de la Diputación de Castellón en fecha 8 de septiembre de 2004, se ha presentado una alegación y un informe durante el periodo de información pública, en este sentido se solicita se remita copia autentificada de este informe y alegación.  
Referente a la documentación ambiental:  
- Se remitirá copia del proyecto de construcción completo de la ampliación y mejora de la carretera CV-171, de Adzaneta a Chodos.  
- Se debe adjuntar documento de síntesis del Estudio de Impacto Ambiental en consonancia con los artículos 7º y 13º del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana. Asimismo las referencias legales vinculantes que afectan al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental deben seguir y hacer referencia a las propias de la Comunidad Autónoma, siendo estas las de aplicación tomando la legislación estatal como derecho supletorio, según se establece en las disposiciones finales de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental de la Generalitat Valenciana.  
- Debería remitirse informe en el que se realizara una estimación del volumen de áridos necesario durante la construcción y comprobar que este volumen es asumible por las explotaciones asignadas para el suministro. Así mismo se debe aportar documentación referente a la legalidad y situación de estas explotaciones  
- Debería remitirse informe en el que se realizara una estimación del volumen de residuos a generar durante la construcción y comprobar que este volumen es asumible por los vertederos asignados para albergarlos. Así mismo se debe aportar documentación referente a la legalidad y la clasificación de estos vertederos.  
- Los niveles sonoros máximos que serán permitidos, según el apartado de medidas correctoras y protectoras del Estudio de Impacto Ambiental, deberán adecuarse tanto en valor como en las franjas horarias de limitación a lo reflejado en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.  
- En referencia a preservar las características propias del paisaje, se deben adoptar criterios de conservación, reposición y restauración tanto del paisaje como de los elementos que definen el mismo. Se deberán reponer los muros de mampostería que se vean afectados.  
- Se aportará programa de revegetación en el que todos los terraplenes se ejecutarán evitando disponer bloques de roca en la superficie del talud. Posteriormente se recubrirán de tierra vegetal y se revegetarán para su mejor integración en el paisaje.  
- Se aportará estudio sobre la estabilidad de los taludes a realizar, tanto en desmonte como en terraplén, indicándose en el mismo el procedimiento que se seguirá para su estabilización, en caso de ser necesaria. Se sugiere evitar utilizar métodos de estabilización de taludes en roca de difícil integración ambiental.  
- Se describirá el programa de voladuras incluyéndose en el mismo la descripción y cantidades de los materiales a utilizar. Se analizarán los residuos generados por las voladuras y su posterior gestión.  
- Se deberá concretar cual es la actuación que se pretende realizar en el pk 9+450, ya que no queda clara la zona afectada por las voladuras ni la magnitud de la voladura.  
- Se debe aportar estudio de alternativas al paso sobre un barranco en el pk 9+370. el estudio debe plantear minimizar el impacto visual e integrar al máximo la actuación.  
- Se aportará estudio en que se analice y minimice la ocupación en planta de los mayores terraplenes. En este estudio se deberá priorizar la integración paisajística de los mismos.  
- Se deberá aportar un estudio del tramo en el pk 11+100 y entre el pk 13+700 y el pk 13+900 para analizar las alternativas de paso que tengan una menor ocupación en planta y un menor impacto a escala local de los encinares que allí se encuentran.  
- Según la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, los Montes de utilidad Pública necesitarán autorización de la administración para realizar ocupaciones, concesiones, servidumbres y demás derechos reales que graven los bienes inscritos. Se deberá incluir en el Estudio de Impacto Ambiental referencia a la afección realizada al Monte de Utilidad Pública denominado El Magranar con identificación CS 3057. En este sentido se deberá disponer de la autorización correspondiente emitida por la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
- Se deberá aportar informe favorable de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo a lo establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Se deberá disponer de informe vinculante, emitido por la Sección de Vías Pecuarias de la Dirección Territorial de la conselleria de Territorio y Vivienda, sobre la posible afección/ocupación de éstas a causa de la ejecución la obra.  
Documentación complementaria  
Con fecha 7 de julio de 2005, la Diputación de Castellón remite a la Dirección General de Gestión del Medio Natural copia autentificada del informe emitido por el arquitecto municipal de Adzaneta en el que se indica:  
- El proyecto no interfiere con los Planes Urbanísticos del municipio.  
- Se indican unas diferencias respecto al grafiado de la red de abastecimiento de agua potable presentada en el proyecto.  
Además se aporta la alegación de carácter urbanístico, presentada durante la fase de información pública.  
En respuesta a un requerimiento del 20 de junio de 2005, la Dirección Territorial envía, el 6 de octubre de 2005, la siguiente documentación:  
- Copia del proyecto en formato digital.  
- Documento de Síntesis del Estudio de Impacto Ambiental.  
- Estudio de Impacto Ambiental.  
- Informes de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda sobre Montes de Utilidad Pública y afección de Vías Pecuarias.  
- Solicitud de informe sobre protección de Patrimonio Cultural a la conselleria de Cultura, Educación y Deporte de 14 de julio de 2005.  
- Documento de Contestaciones al requerimiento de información de la conselleria de Territorio y Vivienda, que contiene:  
- Se aporta también un informe sobre la estimación de volumen de áridos necesario para la construcción, así como sobre las canteras de la zona, en las que considerando el tipo de material y la localización de las mismas, son apropiadas para el aporte de áridos.  
- Se indica la localización de dos vertederos para albergar el material excedente de las obras, uno es el vertedero de residuos sólidos del municipio de Chodos, se aporta autorización del Ayuntamiento para la su utilización y el segundo es el vertedero de un particular.  
- Se indica que la tabla sobre valores máximos sonoros presentada en el EIA será sustituida por la indicada en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la GV, de protección contra la contaminación acústica.  
- Se indica que para la integración ambiental de la obra se tomaran medidas tales como revegetación de taludes, restauración ambiental de los tramos de carreteras abandonados, adecuación de obras de drenaje para pasos de fauna y señalización y reposición de vías pecuarias.  
- Se aporta un informe sobre el programa de revegetación que incluye criterios de selección de las especies vegetales más adecuadas, método para la revegetación de las zonas de dominio público, zonas ocupadas por instalaciones auxiliares y caminos no permanentes, revegetación de las obras de drenaje para la protección contra la erosión y facilitar los pasos naturales de la fauna, y un informe sobre la ejecución de plantaciones.  
- Se ha realizado un análisis de estabilidad del substrato rocoso, en el que se han estudiado los posibles deslizamientos planos y la formación de cuñas en los desmontes, este análisis se ha realizado tanto de manera general como individual.  
- Respecto a las voladuras se detallan las especificaciones relativas a los explosivos, y se indica que será obligación del contratista la realización de un programa de voladuras, así como la petición de los permisos necesarios y la gestión de los residuos generados.  
- Respecto al trazado de la carretera en varios tramos, así como la ocupación en planta de terraplenes, se justifica la solución adoptada indicando que el proyecto se ha realizado analizando las opciones en las que se minimizaban los volúmenes de desmonte y terraplenes y se provocaba el menor impacto ambiental y paisajístico, además se aportan planos y perfiles transversales del desmonte a realizar.  
Informes sectoriales  
Informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad de fecha 23 de mayo de 2005.  
Vista la información obrante en el Banco de Datos de Biodiversidad de la Comunidad Valenciana, comunica que:  
1. El trazado de la carretera discurre entra varias comunidades vegetales incluidas en la Directiva 93/42 (Directiva de Hábitats). La alteración del trazado actual va a afectar a tres tipos diferentes de hábitats:  
a) 9340 Quercetum rotundifoliae Br.Bl & O. Bolòs in Vives 1956.  
b) 9560 Rhamno Iycioidis-Quercion cocciferae Rivas Godoy ex Rivas-Mrtínez 1975 (comunidades de Junisperus phoenicea)  
c) 5210 Quercetum coccoferae Br.Bl 1924 (comunidades de Juniperus)  
De estos tres uno de ellos es prioritario, comunidades de Junisperus phoenicea, y debería evitarse su afectación en cualquier caso. De los otros dos hay que procurar no afectar a los carrascales que le imprimen un carácter particular a estos espacios, y en cuanto al otro, tiene más interés como valor paisajístico que como etapa serial de constitución.  
Como se ve por todo este territorio las comunidades se van mezclando, debe ponerse especial cuidado en respetar las sabinas negrales y las carrascas, sin olvidar al conjunto que es el paisaje mismo.  
2. En cuanto a especies, se adjunta una relación por orden de prioridad para conservación de especies de fauna. En un principio las afecciones no parecen graves, si bien deben respetarse los periodos reproductivos, como señala el estudio de impacto ambiental  
Especies prioritarias  
Nombre científico  
 Nombre Valenciano Nombre Castellano  
Hieraaetus fasciatus Aguila de panxa blanca Aguila azor perdicera  
Myotis emarginata Rata penada de orelles dentades Murciélago ratonero pardo  
Pleurodeles waltl Ofegabous Gallipato  
Rhinolophus hipposideros Rata penada de ferradura menuda Murciélago pequeño de herradura  
Alcedo atthis Blauet Martín pescador común  
Anthus campestris Titeta d'estiu Bisbita Campestre  
Aquila chrysaetos Àguila reial Águila Real  
Bubo bubo Duc, brúfol Búho real  
Caprimulgos europeaus Saboc, enganyapastor Chotacabras europeo  
Circaetus gallicus Àguila serpera Águila culebrera  
Galerita theklae Cogullada fosca Cogujada Montesina  
Hieraaetus pennatus Àguila calçada Aguililla calzada  
Lullula arborea Cotolíu Totovía  
Oenanthe leucura Còlbia negra Collalba negra  
Pyrrhocorax pyrrhocorax Gralla de bec roig Chova piquiirroja  
Sylvia undata Busquereta cuallarga Curruca rabilarga  
Capra pyrenaica Cabra salvatge Cabra montés  
Dendrocopus major Picot garser gros Pico picopinos  
Felis silvestres Gat salvatge Gato montés europeo  
Streptopelia turtur Tórtora Tórtola europea  
3. Las plantaciones previstas deben efectuarse con especies seriales, de manera que siga la evolución de las comunidades vegetales.  
4. En cuanto a los pasos de fauna, el estudio tan sólo propone que se estudie durante la ejecución de la obra el uso de los drenajes como pasos de fauna, cuando debería proponer los pasos de fauna adecuados para su ejecución en la obra.  
Informe del Área de Planificación y Ordenación del Territorio de fecha 13 de junio de 2005  
El informe emite las siguientes conclusiones:  
- La construcción y mejora de la carretera CV-171 de Atzeneta a Chodos afecta territorialmente al ámbito del proyecto de Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Macizo de Penyagolosa.  
- La construcción o remodelación de infraestructuras que, por su alcance o características, están sujetas al procedimiento ordinario de evaluación o estimación de impacto ambiental, requerirán informe favorable de la conselleria competente sobre medio ambiente.  
- El proyecto pretende conseguir una dotación de infraestructuras adecuadas a las necesidades de la población local y de los visitantes, atendiendo a los varemos cuantitativos y de calidad exigibles en la Unión Europea actualmente e integrar dichas dotaciones con los objetivos de este plan sobre desarrollo sostenible en función de la conservación de la calidad del medio ambiente y del paisaje.  
- La ubicación del proyecto es la idónea ya que se encuentra dentro de la Zona de Influencia del futuro Parque Natural, establecida en el proyecto de PORN del Macizo de Penyagolosa, zona especialmente apta para atender a las necesidades de los municipios en materia de actividad urbanística, usos terciarios, infraestructuras, servicios y equipamientos.  
- En el Estudio de impacto Ambiental, se estudia el posible impacto que dicha actuación podría acarrear el espacio natural protegido, recogiendo una serie de medidas preventivas y correctoras y prevé un programa de vigilancia ambiental.  
En conclusión, este Servicio informa favorablemente al proyecto de referencia, siempre y cuando se adopten las medidas preventivas y correctoras que figuran en la documentación aportada y todas aquellas medidas correctoras que desde el Servicio de Impacto Ambiental se puedan proponer para mitigar y corregir los posibles impactos que se puedan generar.  
Por otro lado se señala la idoneidad del proyecto, debido a que es necesario que este municipio cuente con unas infraestructuras viarias adecuadas que aseguren una actividad social y económica sostenible, de manera global, y concretamente en relación a los objetivos de conservación del PORN.  
Informe favorable de la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente de fecha 4 de agosto de 2005 sobre afección a las Vías Pecuarias  
Según lo observado en el apartado de Medidas Protectoras y Corretoras (Vías Pecuarias) y en los Planos de Plantas de medidas Correctoras Ambientales y Patrimonio Cultural, queda garantizado en los mismos la continuidad de la Vías Pecuarias afectadas y la actuación propuesta es compatible con los preceptos establecidos en el art. 13 y siguientes de la Ley 3/95 de 23 de marzo de Vías Pecuarias, asimismo también está contemplada la señalización en el sentido de circulación de la carretera CV-171.  
Por lo que desde esta Sección Forestal no se encuentra impedimento alguno para que se lleve a cabo lo solicitado si se ejecuta conforme a lo contenido en el Estudio de Impacto Ambiental citado.  
Informe de la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente sobre la afección al monte Mangranar CS-3.057  
En fecha 27 de julio de 2005 se emite el siguiente informe:  
- La construcción del vial afecta al citado monte, que no es propiedad de la Generalitat Valenciana sino que está consorciado con ella (el suelo es de propiedad particular y el consorcio tiene por objeto la repoblación de los terrenos aportados) y no posee la condición de Monte de Utilidad Pública.  
- En consecuencia no se puede realizar ninguna autorización por parte de la conselleria de Territorio y Vivienda para la expropiación de unos terrenos que no son de su propiedad.  
- Desde esta Sección Forestal no se ve inconveniente ambiental alguno a lo reflejado en el Estudio de Impacto Ambiental aportado, en el ámbito del tramo que afecta al monte citado.  
Afecciones legales  
1. Es destacable la presencia de una ZEPA (Penyagolosa) cercana a la traza de la carretera. Según la cartografía temática de la conselleria, una parte de la carretera está incluida en la ZEPA. Se trata del último tramo cercano a Xodos, no obstante la distancia al ámbito de las obras hace que estas no interfieran en las áreas de nidificación de las aves.  
En cuanto a los LICs, en las cercanías del ámbito de estudio se localizan los siguientes:  
- Penyagolosa.  
- Cova Oscura.  
- Serra d'en Galcerán.  
Ninguno de ellos se verá afectado por las obras de mejora y ampliación de la CV-171.  
2. En la zona encontramos dos microrreservas dentro de la comarca por donde pasa la traza:  
Provincia Nombre Término municipal Comarca Nº Ha Publicación Declaración  
Castellón Salt del Cavall Lucena del Cid DPH 1,000 11/03/03   
Castellón Barranc de la Pegunta Vistabella del Maestrazgo GV 11,040 DOGV 02/12/98  
Destacar en este apartado las limitaciones de uso quedando prohibida cualquier práctica deportiva que conlleve un deterioro de las plantas o suelo en la microrreserva o en sus zonas marginales. En el caso de observarse impactos negativamente significativos en la microrreserva, como consecuencia del elevado número de visitantes, el acceso se podrá restringir gradualmente, dando prioridad a las visitas que tengan carácter científico, cultural o educativo.  
3. La actuación afecta al monte Mangranar CS-3.057, se trata de un monte consorcinado, desde la conselleria de Territorio y Vivienda, sección Forestal, se indica que no hay afección medioambiental en el ámbito del tramo en el coincide con la traza.  
4. En virtud de la Ley 3/95, de Vías Pecuarias, el trazado afecta a:  
- V.P. nº 1 Cañada de Zaragoza a la Plana.  
- V.P. n º4 Vereda Central.  
- V.P. nº 10 Vereda del Castell.  
- V.P. nº 5 Vereda de la Torrentina.  
- V.P. nº 20 Colada del Corral Nou  
- V.P. nº 19 Paso del Mas de Sabino.  
- V.P. nº 25 Colada Azagador del Espero.  
- V.P. nº 7 Colada Azagador de Malusa.  
Según el informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente queda garantizada la continuidad de las Vías Pecuarias afectadas y la actuación propuesta es compatible con los preceptos establecidos en el art. 13 y siguientes de la Ley 3/95 de 23 de marzo de Vías Pecuarias, asimismo también está contemplada la señalización en el sentido de circulación de la carretera CV-171.  
5. Según el Art. 2 del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas, existe afección a los siguientes barrancos:  
- Barranc del Gore (entre el pk 9+400 y el pk 6+700).  
- Barranc de Fondo (en el pk 11+950)  
- Barranc de la Font (en el pk 14+600)  
A través de los estos barrancos se realiza parte del drenaje transversal mediante tubos y marcos de hormigón armado.  
Consideraciones ambientales  
1. El relieve de la zona según se avanza en la carretera desde Atzeneta a Xodos es un relieve escarpado con fuertes pendientes y desniveles.  
2. En cuanto a la flora, en el área objeto de estudio encontramos unidades de vegetación que tienen un importante valor ecológico y ambiental porque son especies autóctonas que conforman bosques relictos dentro del paisaje mediterráneo, esto es zonas ocupadas por enebros, sabinas y carrascas. En la zona a lo largo de la traza encontramos especies arbustivas, aulagas, brezales, tojo y romero, así como, jóvenes encinas, carracas y ejemplares de Pino laricio.  
Además, en los barrancos encontramos chopos que pueden soportar inundaciones del terreno, junto con carrascas, y matorrales espinosos como la zarza y la zarzaparrilla.  
3. En cuanto a la fauna, la banda objeto de estudio y sus alrededores, albergan multitud de especies, de los insectos cabe destacar la presencia de la Graellsia isabelae, uno de los endemismos más destacables de la lepidofauna valenciana; encontramos una gran variedad de especies de aves desde rapaces (águila culebrera, águila calzada, águila perdicera, águila real, halcón peregrino, etc.), aves nocturnas como mochuelos.  
Entre los mamíferos encontramos especies interesantes como la cabra montes, el topillo, la musaraña de agua y especies de murciélagos.  
4. Los barrancos que atraviesan la traza, se trata de cursos discontinuos de agua, que en la época estival no llevan carga de agua, mientras que en invierno y la primavera se forman grandes torrentes que pueden provocar una fuerte erosión.  
5. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes:  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.  
- Durante la fase de obras se producirá un deterioro de la calidad del aire, principalmente por el polvo y partículas en suspensión, originadas por los movimientos de tierra.  
- También durante la fase de construcción se producirá un impacto sobre el medio ambiente sonoro debido al movimiento de maquinaria pesada y sobre todo debido a las voladuras.  
- La traza de la carretera atraviesa vías pecuarias, anteriormente señaladas, cuya continuidad y características se deberán garantizar, así como sus usos compatibles  
- Como consecuencia de la realización de las obras y de la ejecución de los trabajos de movimientos de tierras, se producirá una alteración de las escorrentías superficiales. Además existe el riesgo importante de que la vía produzca un efecto barrera.  
- Otro de los impactos potenciales producidos por las obras lineales son la contaminación, tanto de las aguas superficiales como de las aguas subterráneas, debido, básicamente al movimiento de tierras que provocaría la producción de sólidos en suspensión, y al movimiento de maquinaria, que provocará vertidos de aceites y grasas.  
- La geomorfología también se verá afectada por la creación de desmontes y terraplenes siendo reseñables: el desmonte existente en el pk 9+450, la ocupación en planta en el tramo entre el pk 11+100 y el pk 13+900 donde el trazado proyectado afecta a unos encinares existentes, y el paso sobre un barranco en el pk 9+370 donde se ha ampliado el radio de la curva existente desplazando la nueva calzada hacia el margen izquierdo.  
- El impacto que la construcción y puesta en funcionamiento de la vía provocará sobre la vegetación será la eliminación o destrucción de la vegetación natural causada por el desbroce y despeje de la zona a ocupar.  
- Respecto a la fauna se consideran dos impactos importantes, primero el efecto barrera ya que la carretera fragmenta el territorio y dificulta las conexiones biológicas, el segundo es la destrucción de los elementos de la fauna por el atropellamiento de los individuos tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
6. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental.  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción y explotación de este tipo de infraestructuras viarias.  
A continuación, sólo se hará referencia a aquellas más significativas:  
- Antes del comienzo de las obras se elaborará un plan en el que queden localizadas las instalaciones auxiliares, los caminos de acceso temporal y permanente, áreas de yacimientos, préstamos, canteras, acopios temporales y vertederos. Se realizará el jalonamiento de todas las zonas de ocupación, con obligación expresa de que la circulación de la maquinaria se restrinja a la zona acotada. Una vez finalizada la obra se realizará el correcto desmantelamiento de todas las instalaciones, y se llevará a cabo la recuperación y restauración paisajística.  
- En caso de que por necesidades de la obra sea necesario abrir un nuevo vertedero, este deberá ciertas prescripciones, tales como no estar localizado cerca de cauces de ríos o de zonas de valor natural, se creará un sistema de drenaje para evitar acumulaciones de agua que puede causar desestabilización.  
- Las zonas de acopios temporales estarán próximas a la nueva plataforma, no afectarán al uso actual del suelo ni provocarán el deterioro de la fauna y la vegetación, además mantendrán en lo posible cierto grado de integración con el paisaje.  
- Respecto a la protección contra la contaminación acústica, se adoptarán como valores máximos los indicados en la tabla niveles de recepción externos del Anexo II de la Ley 7/2002.  
- Todas las aguas residuales procedentes de las instalaciones, parques de maquinaria, zonas de almacenamiento de materiales, instalaciones provisionales de obra y plantas de aglomerado asfáltico, se someterán a un sistema de depuración compuesto por una depuradora compacta, prefabricada en hormigón y compuesta por un sedimentador, digestor anaeróbico y un filtro biológico. En ningún caso los vertidos de aceites, combustibles, cementos y otros sólidos en suspensión procedentes de las zonas de instalaciones se verterán directamente al terreno o a los cursos de agua.  
- Para la protección de la vegetación se tomarán medidas tales como protección de los ejemplares arbóreos mediante tablas, las excavaciones se realizarán a una distancia mínima de 5 veces el diámetro del tronco medido a 1,2 mts del suelo, protección de las raíces afectadas con cicatrizante; además, el desbroce se realizará solamente en la superficie estrictamente necesaria.  
- Para la protección de la fauna se tomarán medidas como que el desbroce no coincida con peridos productivos de especies protegidas, además se potenciará la utilización, por parte de la fauna, de las obras de drenaje como sistema para cruzar la obra.  
- Quedará terminantemente prohibido efectuar vertidos de cualquier tipo de residuos de obra en los cauces (hormigón, restos de cimbra o encofrados, líquido desencofrante, etc.) Se dispondrán unos contenedores destinados a los residuos sólidos urbanos y se habilitará un sistema interno de recogida periódica de estos, los residuos urbanos no reciclables serán recogidos en contenedores específicos para su transporte y posterior gestión en un vertedero controlado. Los residuos inertes procedentes de los movimientos de tierras y excavaciones se depositarán en los lugares indicados en el proyecto constructivo; la manipulación de lubricantes y combustibles se realizará dentro de recintos específicos impermeabilizados a tal efecto.  
- Los tramos de calzada abandonados se integrarán al medio mediante su escarificado y retirada de materiales hasta llegar al terreno natural, para posteriormente extender 20 cm. de tierra vegetal y proceder a su revegetación.  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental como se indica en el Reglamento de Evaluación de Impacto Ambiental, art. 11 y art 26 del RD 1131/88 tiene por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra.  
A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:  
- Se realizará un Plan de ocupación y un manual de buenas prácticas ambientales.  
- Control de la ocupación de suelo por las obras y sus elementos auxiliares con el fin de evitar la afección a superficies mayores o distintas de las previstas en el proyecto.  
- Verificación y control del jalonamiento de las zonas de instalaciones auxiliares, vías de acceso, canteras, préstamos y vertederos.  
- Control de las emisiones de polvo a la atmósfera y su afección a la vegetación circundante.  
- Control de la retirada y acopio de tierra vegetal durante la realización de las obras, de manera que se conserve la calidad de las tierras acopiadas.  
- Evitar vertidos procedentes de las obras a cauces próximos.  
- Vigilar el estado de los taludes, con el fin de comprobar si fuera necesario efectuar alguna nueva hidrosiembra.  
- Control del funcionamiento adecuado de las instalaciones de saneamiento, tratamiento y gestión de los residuos.  
- Control de los niveles acústicos.  
Por último, el Programa de Vigilancia Ambiental fija con una cierta periodicidad la realización de informes en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el Estudio de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Según el artículo 5º del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. Según el artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Ampliación y mejora de la carretera CV-171 de Atzeneta a Xodos, en la provincia de Castellón, cuyo promotor es la Diputación Provincial de Castellón, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se deben cumplir las condiciones establecidas en el informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad de fecha 23 de mayo de 2005.  
2. Se debe aportar informe favorable de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo a lo establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
3. Se deberán cumplir las observaciones incluidas en el Informe de Vías Pecuarias del Servicio de Medio Ambiente de la Dirección Territorial de fecha 4 de agosto de 2005 para el adecuado tratamiento de las vía pecuarias.  
4. Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del Proyecto de Construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.  
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del Programa de Vigilancia Ambiental.  
5. Se incluirán tanto las labores de restauración y revegetación, como el seguimiento del Programa de Vigilancia Ambiental en el Plan de Obra, adecuándose y reestructurándose con el desarrollo de la misma.  
El director de las Obras deberá estar informado de la ejecución de las unidades de obra que puedan tener repercusiones ambientales. Asimismo, se le debe notificar con antelación la situación de los tajos o lugares donde se actuará y el período previsto de permanencia, de forma que sea posible establecer los puntos de inspección oportunos, de acuerdo con los indicadores a controlar establecidos en este Programa.  
6. Se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán a lo largo de la traza en montones, cuya altura deberá definirse en el pliego de prescripciones técnicas particulares del Proyecto de Construcción, de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales. En ningún caso estos acopios temporales se realizarán cortando la red de drenaje superficial o los sistemas de riego existentes De igual forma, al finalizar los trabajos, se procederá a la descompactación por subsolado de cuantos terrenos se hubiesen visto afectados por las obras y la maquinaria empleada en las mismas.  
7. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental. Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental.  
8. La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.  
Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos.  
9. La Dirección de Obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental así como de los condicionantes de la presente Declaración de Impacto Ambiental, para lo cual se establecerán en el presupuesto del Proyecto de Construcción, como ya se ha indicado, las partidas presupuestarias necesarias.  
10. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 2 de febrero de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 147/05-AIA  
Título: Suministro de Gas Natural a Sant Mateu. Antena de Sant Mateu.   
Promotor: Gas Natural SDG, SA.  
Autoridad sustantiva: conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Objeto: Abastecimiento de gas natural a Sant Mateu.  
Localización: Términos municipales de Sant Mateu y La Jana (Castellón).  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es la construcción de un gasoducto para el suministro de gas natural al municipio de Sant Mateu. Las instalaciones objeto del proyecto son las siguientes:  
- Canalización en Acero (3" (40 m.)  
- Canalización en Polietileno PE-160 mm. (6.137 m.)  
- Armario de Regulación AR-02 APA/MPB en el Término Municipal de La Jana.  
- Instalaciones auxiliares.  
La longitud total del trazado del Ramal a Sant Mateu es de 6.177m.   
El trazado discurre en su totalidad dentro de la provincia de Castellón y tiene su origen en la conexión con el Gasoducto de Gas Natural La Jana-Vinaroz-.Benicarló, que se realizará en las proximidades de la POS. 15.04 del gasoducto BVV perteneciente a Enagas con rango de presión APA, en el PK 22,800 de la N-232, Término Municipal de La Jana.  
Dicha conexión con el gasoducto existente se realizará mediante toma en carga, proyectándose el comienzo de este ramal en tubería de acero (3". A continuación, en una parcela cercana a la conexión con el gasoducto, se instalará un Armario de Regulación AR-02 APA/MPB (16/4 bar). A partir de la válvula de salida del mencionado Armario de Regulación, finaliza la conducción en acero y a través de una pieza de transición acero/polietileno, la conducción pasa a ser en polietileno (PE 160 mm.) hasta el final del ramal. La conducción discurre en paralelo al gasoducto de ENAGAS, a lo largo del Término Municipal de La Jana. A continuación cruza la rambla de Cervera, que separa el municipio de La Jana de Sant Mateu, y a partir de aquí se dirige en paralelo con el camino de Sant Mateu a la Jana, considerado Vía Augusta, hacia el casco urbano de Sant Mateu. En el recorrido cruza los barrancos del Bassot, de les Pageses y por último, el barranco de la Coma.  
Una vez llegando a las proximidades del casco urbano de Sant Mateu, cruza la carretera CV-132 a la altura del PK 0,270 y finalmente llega a la zona Norte del casco urbano, donde finaliza el ramal en una plaza de uso público propiedad del Ayuntamiento.  
La totalidad del tendido de la conducción será subterráneo. El ancho de la zanja de implantación de la conducción será de 0,80 m. y la pista de trabajo para toda la conducción será de 10 m.  
Se emplearán revestimientos externos en todas las tuberías y accesorios enterrados, mediante polietileno extrusionado en banda y revestimiento en frío por cintas plásticas; así mismo, se contará con una protección catódica. Todo ello para evitar acciones agresivas del medio en el que es enterrada la conducción.  
Cuando el gasoducto discurra sobre niveles rocosos, se empleará una protección adicional anti-roca mediante bandas de cartón-fieltro bituminado o polietileno. Así mismo, la protección del tubo será reforzada en caso de cruces de cursos de agua.   
Como norma general el recubrimiento mínimo recomendable es de 1,0 m. en zona de suelos y de 0,90 m. en áreas rocosas contados desde la generatriz superior de la tubería una vez ubicada en la conducción.  
En cruces especiales con cursos de aguas la profundidad mínima bajo el lecho del cauce será como mínimo de 1,50 m. respetando en todo momento el cauce y riberas de los mismos y en cruces con carreteras provinciales 1,50 m. desde la generatriz superior del tubo de protección hasta la superficie de rodadura.  
La fase constructiva se inicia con la ocupación temporal de una banda de terreno en la que se desbroza y retira la capa de tierra vegetal superficial (restituyéndose al terminar los trabajos) para realizar la pista de trabajo por la que discurrirá toda la maquinaria necesaria para la instalación de la tubería. La anchura de la pista de trabajo será de 10 m. para todo el trazado.  
Una vez efectuada la pista de trabajo, se pasa a la apertura de la zanja, en la que descansará definitivamente la tubería. Los tubos se van depositando cerca de la zanja para posteriormente ser soldados por tramos, dotándolos de la curvatura idónea para adaptarlos a la topografía del terreno. Antes de ser puesta en servicio la conducción, se efectuarán por tramos pruebas de resistencia mecánica y de estanqueidad.  
Una vez situada la tubería en la zanja y comprobado su correcto funcionamiento, se efectuará el relleno de la misma con el terreno extraído previamente, salvo que por no ser idóneo sea necesario recurrir a préstamos, depositando el material inservible en vertederos autorizados.  
Finalizada la obra, a lo largo de la traza quedarán instaladas una serie de estructuras o hitos de señalización en superficie de tal manera que desde cada hito se vea el anterior y el posterior. Estas estructuras son tubos de acero, con placas rectangulares de color amarillo en su extremo, sobresaliendo aproximadamente 1,60 m. del terreno, con diversas funciones tales como señalización de cambios de dirección de la tubería, puntos kilométricos, toma de potencial eléctrico, etc.  
Información pública  
En fecha 30 de enero de 2006 tiene entrada en esta conselleria certificado de alegaciones presentadas durante el periodo de información pública, copia de las alegaciones, contraalegaciones del titular y fotocopia de las publicaciones del expediente de autorización para el suministro de gas natural a Sant Mateu, todo ello remitido por el Servicio Territorial de energía de Castellón de la conselleria de Infraestructuras y Transportes.  
Según certificado del jefe del Servicio Territorial de Energía de Castellón, los anuncios relativos a la solicitud de Autorización Administrativa, aprobación del proyecto de ejecución y reconocimiento de la utilidad pública y Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto para el suministro de gas a Sant Mateu, fueron publicados en el BOP de fecha 29 de septiembre de 2005, en el DOGV de fecha 5 de octubre de 2005, en el periódico Mediterráneo de Castellón el día 14 de octubre de 2005 y en el diario El Mundo de Castellón el 14 de octubre de 2005. También han sido expuestos anuncios al respecto en los ayuntamientos de la Jana y Sant Mateu.  
Durante el periodo de información pública ha sido presentada una alegación solicitando la revisión del trazado entre los puntos V-60 y V-64 por cuestiones urbanísticas, a partir de la cual GAS NATURAL DISTRIBUCION SDG, SA. presenta una pequeña modificación del trazado entre la salida del cruce con la carretera CV-132 y el vértice V-64 para reducir la afección a la parcela CS-SM-66 y desafectar a las parcelas CM-SM-67 y CM-SM-68.   
Tramitación Administrativa  
En fecha 22 de agosto de 2005 tiene entrada en esta conselleria el Estudio de Impacto Ambiental y el Proyecto Suministro de gas natural a Sant Mateu (Antena de Sant Mateu CS-5) remitido por el Servicio Territorial de Energía de Castellón de la conselleria de Infraestructuras y Transportes de la Generalitat Valenciana.   
En fecha 29 de septiembre de 2005 se solicita informe al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón sobre los aspectos que afectan a la zona objeto del Proyecto desde el punto de vista medioambiental.  
En fecha 3 de octubre de 2005, se comunica al Servicio Territorial de Energía de Castellón la necesidad de que requieran al promotor que aporte el informe vinculante de conformidad del Proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
En fecha 5 de octubre de 2005, se solicitan informes a los Ayuntamientos de La Jana y Sant Mateu en los que se indique calificación urbanística de los terrenos objeto de la actuación así como sugerencias o propuestas con respecto al Proyecto.   
En fecha 7 de noviembre se recibe en esta Dirección General informe sobre los aspectos medioambientales del Proyecto realizado por técnicos de la Dirección Territorial de Castellón de la conselleria de Medio Ambiente.  
Consideraciones Ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados por la actuación  
El paisaje presente en la zona objeto del Proyecto es de marcado carácter agrícola, ocupado por cultivos arbóreos diversos.  
La traza discurre por zonas llanas interrumpidas por los cauces de la rambla de Cervera y barrancos de Bassot y de la Coma.  
Se trata de un paisaje que aun no siendo natural sino de origen antropógeno, presenta una calidad buena desde el punto de vista medioambiental y paisajístico.  
Desde el punto de vista geológico la mayor parte del trazado de la conducción discurre por terrenos Pliocuaternarios constituidos por conglomerados, gravas, arenas y arcillas. En el entorno de la Rambla de Cervera el substrato está constituido por depósitos recientes del Cuaternario, constituidos por gravas y arenas del cauce actual y de las terrazas de la rambla. Estos materiales presentan una ripabilidad elevada con maquinaria convencional, excepto algún nivel de conglomerados del Pliocuaternario que puede presentar una mayor cementación.   
La mayor parte del trazado discurre por terrenos agrícolas de cultivos de olivos, almendros y algarrobos, aunque puede encontrarse alguna parcela inculta invadida por vegetación herbácea de carácter nitrófilo o matorral degradado. En algunos lindes de parcela se conservan restos de vegetación natural de tipo matorral esclerófilo con algunos ejemplares arbóreos de Pinus halepensis.  
La vegetación que se encuentra en las laderas de los barrancos de Bassot y de la Coma está formada por un matorral denso con Hedera helix, Smilax aspera, Rubus sp., Pistacia lentiscus además de ejemplares arbóreos como olmos, carrascas o pinos y presenta un buen estado de conservación. También se observa vegetación de ribera compuesta por cañaveral y carrizal en el propio cauce.  
Desde el punto de vista faunístico, también la presión antrópica ha condicionado negativamente la presencia de fauna por lo que ésta es normalmente de especies ubiquistas y oportunistas.  
El proyecto afecta a dos vías pecuarias, la primera de ellas denominada Vereda del Camino de les Carretes, en el término municipal de La Jana, está clasificada con una anchura legal de 20 m. y se ve afectada por el trazado en su inicio, entre los vértices V0 y V-1 y la segunda Colada del Camino Viejo de San Mateo, está clasificada con una anchura legal de 8 m. y queda afectada por el trazado entre los vértices V-64 y V-65.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
El EIA realiza una identificación de acciones del proyecto con incidencia ambiental potencial y generadoras de impactos, diferenciando entre la fase de construcción y la fase de funcionamiento.  
Acciones que pueden causar impacto ambiental   
- Fase de construcción  
- desbroce y movimiento de tierras  
- acopio de materiales  
- maquinaria pesada y utillaje de percusión  
- tráfico de vehículos  
- vertidos y emisiones  
- construcción propiamente dicha  
- limitaciones al uso del suelo  
- Fase de funcionamiento  
- cambios de uso del suelo  
- escapes y fugas   
- efecto barrera  
- acciones inducidas   
- inversión  
Como consecuencia de las acciones anteriores hay una serie de alteraciones sobre la atmósfera debidas a los gases emitidos por la combustión de los motores de la maquinaria empleada en la construcción del proyecto y la generación de polvo producido por el desbroce, movimiento de tierras y aperturas de accesos. El EIA valora este impacto como no significativo.  
En la fase de construcción, cabe la posibilidad de que existan vertidos accidentales de forma puntual, procedentes de la maquinaria utilizada, así como hormigón y otros, empleados en las actividades de cimentación. Estos vertidos podrían alcanzar el nivel freático por la infiltración. Este impacto es considerado por el EIA como compatible.  
Según el EIA la afección al suelo es un impacto considerado como compatible ya que gran parte del trazado discurre por suelos agrícolas.  
En cuanto a la vegetación, las afecciones se centrarán mayoritariamente en cultivos. En menor medida se afectará a la vegetación natural arbustiva y excepcionalmente a la arbórea. Dado que la mayoría del trazado discurre por cultivos arbóreos, podrá ser necesario en algunas ocasiones retirar pies arbóreos.  
La existencia de palmitos es generalizada por toda la zona, aunque no se han localizado en la traza; sin embargo, se pondrá especial cuidado en evitar la afección a estas plantas. Asimismo deberán ser evitados los pies de lentisco, de olivo silvestre e incluso los de algarrobo. Esta afección a la vegetación en la fase de construcción es valorada en el EIA como moderada.  
En la fase de explotación el terreno queda afectado por la zona A de Servidumbre en la que el impacto sobre zonas arbóreas es permanente ya que en esta banda el uso del suelo está restringida prohibiéndose efectuar trabajos de cava o arado que superen los 50 cm. de profundidad y plantar árboles o arbustos a dos metros a contar desde el eje de la tubería. Esto crea un efecto barrera en aquellos lugares en que se encuentre vegetación arbórea natural impidiendo la libre regeneración de la misma.  
En el resto de la banda, es decir, en la zona B el impacto es temporal, pudiéndose revegetar o cultivar dentro de unas limitaciones, considerándose el impacto en el EIA como compatible.  
También se debe tener en cuenta el hipotético riesgo de incendio que existe sobre la vegetación arbustiva/arbórea, especialmente en la fase constructiva.   
En cuanto al impacto sobre la fauna, el EIA lo considera compatible en la fase constructiva y no significativo durante la fase de explotación.   
La afección a la calidad paisajística es considerada por el EIA como compatible.  
Se deberá procurar afectar lo menos posible a pies arbóreos tanto de vegetación natural como de cultivo cuando se trate de ejemplares singulares o de gran envergadura.  
Se considera que el impacto ambiental del proyecto es aceptable precisando, no obstante, de medidas preventivas y correctoras.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas preventivas, correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
El Estudio de Impacto Ambiental propone las siguientes medidas preventivas con las que pretende minimizar los impactos previstos:   
- Limitación de las actuaciones al área estrictamente necesaria para evitar afecciones innecesarias como consecuencia del movimiento de tierras y el paso de la maquinaria, procurando utilizar los viarios existentes antes que recurrir a la apertura de nuevos accesos.  
- Preparación adecuada de la franja de trabajo, procurando colocar las tierras extraídas en la citada franja. Se retirará la capa superior de tierra vegetal a lo largo de todo el trazado. Si es necesaria la corta de arbolado se deberá obtener la autorización correspondiente. No se quemarán rastrojos o restos de vegetación procedente del desbroce o cualquier otro tipo de material sin la autorización expresa de la autoridad competente. Los restos vegetales que queden sobre el suelo se triturarán para facilitar su incorporación al suelo.   
- Evitar vertidos incontrolados de aceites u otros hidrocarburos y cementos. Todas aquellas actividades que entrañen riesgo de vertidos de hidrocarburos se efectuarán en lugares dispuestos al efecto, como son los parques de maquinaria o en talleres autorizados. En caso de producirse vertidos accidentales se deberán tomar las medidas oportunas para su rápida limpieza y así evitar la afección del subsuelo por sustancias contaminantes. Todos los residuos generados durante la fase de construcción se gestionarán de acuerdo con su naturaleza y retirados cuando se finalicen las obras.  
- Cuidar al máximo el aspecto y ejecución de la obra para minimizar el impacto paisajístico. Se procederá a la retirada a vertedero autorizado, una vez finalizada la obra, de todos los materiales de desecho y los excedentes de tierras procedentes de la excavación. Se cuidará al máximo la ejecución de los trabajos constructivos para minimizar al máximo las posibilidades de que se produzca un incendio. Con respecto a la emisión de polvo, se procederá al riego con agua en épocas secas en aquellas zonas en donde se estén realizando los trabajos. Durante la fase de explotación, para minimizar el posible riesgo de fugas que pudiese provocar un incendio debido a causas ajenas al proyecto en sí, se recomienda utilizar en las zonas que puedan presentar este riesgo una señalización de la traza de la conducción más frecuente que la empleada usualmente.  
- Minimizar la afección al suelo. Se deberá retirar la cubierta superficial de suelo vegetal y restituida una vez finalizados los trabajos de relleno de la zanja.  
- Minimizar la afección a los cauces fluviales. En las zonas donde existan cauces fluviales, no se utilizarán sus márgenes, riberas y zonas de servidumbre para ninguna actividad que suponga riesgo de contaminación de aguas o alteración innecesaria de los ecosistemas. En terrenos próximos a cursos de agua se instalarán mallas u otros dispositivos para evitar los arrastres de sólidos procedentes de los trabajos. Se reconstruirá la morfología original de los cauces.  
- Minimizar la afección a la vegetación. En las zonas en donde exista arbolado de cualquier tipo se discurrirá por los caminos o pasillos entre alineaciones arbóreas; en caso de no existir estos caminos o pasillos, la anchura de la pista de trabajo se restringirá lo máximo posible. Se efectuarán todos aquellos ajustes de trazado en obra necesarios para evitar la afección a pies arbóreos. En los cruces con cauces de agua se respetará la vegetación de ribera.  
- Minimizar la afección a la fauna. Se efectuarán inspecciones previas a la apertura de la pista de trabajo para detectar la posible presencia de madrigueras. La afección a la fauna avícola se minimizará realizando los trabajos constructivos en época que no coincida con los períodos de cría.  
- Minimizar la afección al medio humano. Reconstrucción de la morfología original de las parcelas. Realización de los trabajos en época en que las actividades agrarias sean nulas o mínimas o posteriormente a la recolección o cosecha.  
Se adjunta al EIA Proyecto de Restauración Medioambiental en el que se incluye una serie de medidas correctoras necesarias para la restauración de la zona afectada relativas al tratamiento del suelo y revegetación.  
Además de todas las medidas preventivas y correctoras que se recogen en el EIA y en el Proyecto de Restauración, se considera necesario que se adopten otras medidas adicionales.  
El Proyecto de Restauración Medioambiental será llevado a cabo bajo la supervisión de los Servicios Técnicos del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón que podrán introducir las modificaciones que estimen necesarias.  
Deberán eliminarse correctamente los residuos de vegetación evitando su quema.  
Los trabajos cumplirán con lo establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales.  
Previamente a la autorización de la actuación, deberán presentar en esta Dirección General de Gestión del Medio Natural, informe de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, regulado en el artículo 11 de la ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Programa de Vigilancia Ambiental  
El Programa de Vigilancia Ambiental tendrá como objetivos el control de la aplicación correcta y grado de eficacia de las medidas preventivas y correctoras, la medida y seguimiento de los impactos residuales y la detección y medida de otros impactos no previstos.   
Para la correcta ejecución de las actividades anteriores se contará con un Asistente Técnico Ambiental que inspeccionará todas las labores que se realicen.  
Consideraciones Jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 7 del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de impacto ambiental, de manera que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva del proyecto.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental, y en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se considera aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto Suministro de Gas Natural a Sant Mateu. Antena de Sant Mateu, promovido por Gas Natural, SDG SA siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo indicado en la documentación presentada y cumpliendo los condicionantes establecidos en el apartado segundo.   
Segundo  
Condicionantes para la realización de las obras:  
1. Previamente a la autorización de la actuación, deberán presentar en esta Dirección General de Gestión del Medio Natural, informe de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, regulado en el artículo 11 de la ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. El replanteo de la traza del gasoducto deberá ser supervisado por los Servicios Técnicos del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón para establecer las medidas a adoptar en el caso de que el trazado afecte a ejemplares de cultivo de gran porte o de valor patrimonial.   
3. En los tramos en que el trazado discurra cercano a caminos se intentará aprovechar el mismo como pista de trabajo.  
4. Previamente al inicio de las actuaciones se deberá obtener autorización de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón para la ocupación temporal de las vías pecuarias afectadas por el trazado (Vereda del Camino de les Carretes y Colada del Camino Viejo de San Mateo).  
5. La ubicación de las playas de acopio, depósitos de materiales y parques de maquinaria se establecerá bajo la supervisión de los Servicios Técnicos del Servicio Territorial de Medio ambiente de Castellón, que podrán establecer los cambios que consideren oportunos.  
6. Los trabajos cumplirán con lo establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales. Se evitará la quema de los residuos de vegetación.  
7. Se realizará una selección de los residuos procedentes de las obras para su entrega a gestor autorizado. En ningún caso se abandonarán los materiales sobrantes en el propio emplazamiento.  
8. Las actuaciones de revegetación se realizarán bajo la supervisión de los Servicios Técnicos del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón que podrán introducir las modificaciones que estimen necesarias.  
9. Los cambios de aceite de la maquinaria y vehículos implicados en las obras se realizarán en zonas adecuadas debidamente impermeabilizadas, preferentemente en talleres autorizados.  
10. Los trabajos se desarrollarán en épocas en que no interfieran en las labores agrícolas y no afecten a las cosechas.  
11. Una vez finalizadas las obras se restituirán los terrenos al estado anterior y se repondrán las servidumbres y servicios afectados y si se diera el caso se repondrán los muros de piedra en seco.  
12. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo de interés histórico, arqueológico o paleontológico, se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio Cultural Valenciano.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que, en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.   
Cuarto  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990 de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la ley 2/1989 de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
Valencia, 3 de febrero de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natual: Concepción Maroto Alvarez-  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 58/05-AIA  
Título: Industria para la fabricación de baldosas cerámicas  
Promotor: Azulejera Alcorense 1, SL.   
Localización: Partida Ramonet s/n, 12004- Almazora(Castellón)  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
Azulejera Alcorense 1, SL, es una industria del sector cerámico afectada por la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado..., con una capacidad de producción de 75 Tm/día...), en cuyas instalaciones del Partida Ramonet s/n del término municipal de Almazora (Castellón), fabrican baldosas cerámicas partiendo de polvo atomizado de arcillas y esmaltes, con una capacidad de producción tal, que resulta preceptiva la obtención de la Autorización Ambiental Integrada.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
La industria se encuentra ya construida y en plena actividad, por lo que no procede analizar el impacto derivado de su construcción, sino solamente el generado por su actividad y el producido en su desmantelamiento al final de su vida útil.   
Azulejera Alcorense 1, SL, situada en una parcela calificada como suelo urbano, de uso industrial S-5 consolidado, según el PGOU del municipio de Almazora.  
La parcela tiene una superficie de 51.008 m², de los que 36.639 m² están edificados, lindando al norte con otras actividades industriales del sector cerámico.   
En su proceso industrial, la empresa utiliza como materias primas básicamente arcilla atomizada, y esmaltes y colores cerámicos; y como fuentes de energía, gas natural y electricidad.  
Las instalaciones industriales tienen una capacidad de producción anual de unas 5.600.000 m², equivalente a unas 340 Tm/día, con un producción real de 4.300.000 m², disponiendo actualmente de 5 líneas de fabricación de baldosas cerámicas, mediante el proceso de monococción: prensado de polvo atomizado, seguido del secado de la baldosa conformada, esmaltado y serigrafiado de la cara vista, cocción en hornos de gas natural, y enfriamiento. Y una vez construida la baldosa, clasificación, seguido del empaquetado y paletizado. Contando además con otras instalaciones auxiliares y servicios generales de fábrica, tales como grupos de cogeneración. centro de transformación, instalación de molienda y preparación de esmaltes, recogida de aguas de limpieza de esmaltado, balsas de aguas de proceso decantador de lodos de las aguas de proceso, red de aguas pluviales y otros servicios generales tales como almacenamiento de gasóleo, redes de gas natural, aire comprimido, almacén de residuos generados, y equipamientos auxiliares: Oficinas, laboratorios, talleres, etc.  
Los esmaltes cerámicos son preparados en sus instalaciones donde tiene lugar la molienda por vía húmeda, y adición de colores, dispersantes, etc. En la preparación, manipulación y aplicación del esmalte sobre el soporte cerámico se producen importantes cantidades de aguas residuales contaminadas. Tales aguas residuales una vez depuradas son vertidas a la red municipal de saneamiento, que deberán ser caracterizadas y en caso de dar carácter de peligrosidad deberán ser gestionadas por gestor autorizado para tal tipo de residuo.  
Las aguas pluviales y las residuales de uso sanitario sin tratamiento son vertidas al alcantarillado.  
Tramitación administrativa  
La industria dispone de Licencia municipal de actividad concedida el 20 de julio de 2001.  
Con fecha 6 de abril de 2004 la empresa solicita al Ayuntamiento informe de la compatibilidad urbanística de la actividad conforme al planeamiento urbanístico de los terrenos de referencia según el PGOU vigente, no habiendo respuesta a fecha actual.  
En fecha 9 de febrero de 2005 se somete a información pública la solicitud de autorización ambiental integrada, publicado por la DGCA de esta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV nº 4.942.   
En fecha 17 de marzo de 2005 el Ayuntamiento de Almazora, expide el certificado del Ayuntamiento de Almazora en el que se señala que ha permanecido expuesto desde el 10/2/2005 al 16/3/2005 y transcurrido el periodo de información pública no se presentaron alegaciones.  
Con fecha 19 de agosto de 2004 se recibe, remitido por el Area de Evaluación Ambiental: el Proyecto Básico y el Estudio de Impacto Ambiental del proyecto de referencia, y en fecha 8 de abril de 2005 se informa que no se presentaron alegaciones en la conselleria de Territori i Habitatge ni en el Ayuntamiento.  
Dispone de la Autorización de vertidos de pluviales de la CHJ de fecha 19 de julio de 2004 y autorización municipal de 24 de noviembre para el vertido de las aguas residuales de uso sanitario.  
Considerando completa la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Afecciones legales  
La industria solicita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La fabricación baldosas cerámicas requiere elevados consumos de agua y energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, vertidos, residuos sólidos y líquidos.   
La industria se encuentra recogida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo II del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico, como grupo B en el epígrafe 2.10.2 Fabricación de productos de arcilla para la construcción, azulejos, material refractario y artículos de porcelana.  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación, aunque muy próximo a al cauce del Río Mijares y con una vulnerabilidad media de contaminación de acuíferos, de acuerdo a la Cartografía Temática de la conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.  
Dado que la situación del emplazamiento está ya ampliamente ocupado por la industria, en un entorno industrial totalmente antropizado, los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, ya que el medio biótico, perceptual y social se verán muy ligeramente afectados. Si bien hay una convivencia con viviendas cercanas por lo que deberán extremarse las exigencias de contaminación y establecerse controles adicionales.  
En cuanto a la generación de residuos durante el normal funcionamiento y mantenimiento de la industria, está previsto el almacenamiento temporal de los mismos, hasta su recogida por gestor externo. Por este motivo, sólo se evaluará la gestión intracentro de los residuos por gestores para la recogida de los residuos producidos, al tratarse de gestores autorizados. Al tenerse, por otra parte, prevista la gestión de residuos peligrosos y no peligrosos, recuperándose los lodos por valorización dentro del sector cerámico.   
También es reseñable que se proyecta el vertido cero de aguas residuales industriales, que son reutilizadas en atomizador, de empresa vecina, si bien ha de garantizarse la impermeabilización de las balsas de almacenamiento.  
Identificación y valoración de impactos durante la fase de funcionamiento.  
El Estudio de Impacto Ambiental se lleva a cabo partiendo de las premisas de que la instalación objeto de proyecto está ya construida y en pleno funcionamiento siendo productora de residuos y de que se le clasifica dentro del grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico. Así, durante la fase de explotación, se considera que las acciones que pueden generar impacto (los factores de impacto) serán únicamente la generación de emisiones gaseosas procedentes de los hornos y polvo emitido en distintos puntos del proceso, de residuos de diferente índole, ruidos y vibraciones, así como las causadas en la zona, originadas por el tráfico rodado del gran movimiento debido al abastecimiento de arcillas desde las plantas de fabricación de arcilla atomizada y a las salidas de producto acabado, siendo por tanto los elementos ambientales atmosféricos los susceptibles de ser afectados.  
Se concluye que tras la adopción de las correspondientes medidas preventivas y/o correctoras, el impacto de la ejecución y entrada en funcionamiento (al estar la planta en marcha), y en el cese de la actuación no precisa medidas correctoras adicionales a las expuestas para recuperar las condiciones originales.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Se proponen una serie de condiciones, debiendo ser observadas las siguientes medidas correctoras:  
1) Contaminación acústica. Vibraciones  
Aporta informe realizado por un OCA de la medición de acústica producida por la industria de referencia, en el que se concluye que cumple con la legislación  
2) Contaminación atmosférica  
La industria cuenta con un total de 30 focos fijos de emisión de contaminantes atmosféricos, que se han de someter al régimen de vigilancia y control periódico exigido por el Decreto 833/75.  
Las emisiones atmosféricas contaminantes del proceso de fabricación son:   
- En la los hornos y secaderos: los gases de combustión del gas natural (básicamente son partículas, NOx, CO, CO2, y probablemente F y Pb procedentes de los esmaltes).  
- En el resto de unidades: Las partículas procedentes de las prensas, tolvas, silos y cintas transportadoras, muelas de rectificado y de los focos difusos de las operaciones de descarga y tráfico de camiones.  
Deberán ser controlados estos contaminantes, cuyos niveles de emisión, en base a lo dispuesto en el punto 1.a del Artículo 22 de la Ley 16/2002 de Prevención de control integrados de la contaminación, de mejores técnicas disponibles y específicamente para las sustancias enumeradas en el anejo 3 se establecen los límites de en chimeneas de los procesos de cocción, secado y captaciones de polvo de proceso, y en cualquier caso los establecidos en el Decreto 833/75.  
En cuanto a los medios de transporte, y por encima de las emisiones procedentes de los escapes de motor, están las procedentes del transporte de áridos pulverulentos. Al respecto, se señala que durante la fase de funcionamiento el generado por los camiones bañera en la rodadura sobre el material y el desprendido de las cajas cargadas con arcilla por lo que deberán ir entoldados tanto con carga como sin ella y cuidando la limpieza de los elementos del camión.  
Finalmente, se deberá disponer de una máquina barredora con filtro de captación de polvo, para el barrido de determinadas zonas y mantener limpio el suelo de la fábrica en su conjunto.  
La industria se encuentra recogida en el grupo B, del catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo ll del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico. Por ello, y como medida de control de la contaminación, se exige la confección del Libro de Registro de Emisiones, con la medida de las emisiones de cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, realizadas por un organismo de control autorizado. Asimismo, se indica que los focos dispongan de orificios que posibiliten la toma de muestras de los parámetros contaminantes en la emisión y se tenga accesibilidad a los mismos según se indica en la citada Orden.  
3) Usos del agua y contaminación hídrica  
El abastecimiento de agua industrial procede de una captación subterránea autorizada por la Confederación Hidrográfica del Júcar, de las que se expresa haber solicitado autorización de alumbramiento. El agua de uso sanitario y la de consumo humano es la distribuida por FACSA.  
La parcela dispone de red separativa para la recogida de aguas pluviales y residuales domésticas, encontrándose conectada a la red municipal de saneamiento donde las primeras se vierten directamente.   
Las aguas residuales producidas por la empresa son las aguas de las unidades del proceso industrial y las aguas sanitarias. Las industriales de los procesos de esmaltación, tras su depuración y ulterior eliminación específica del boro son conducidas por tubería hasta el alcantarillado municipal de las que deberán aportar caracterización y cantidad anual gestionada, y en caso necesario, declaración de producción de tal residuo peligroso. Los lodos generados en la depuración son gestionados a plantas atomizadoras, de igual modo deberán ser caracterizados, y en su caso gestionarse por gestora autorizado.  
Las chimeneas de los hornos y secaderos carecen de sistemas anticontaminación, y los equipos dispuestos para el tratamiento de gases en el resto de puntos de captación de polvo son por vía seca, de modo que no generan aguas residuales.  
4) Contaminación del suelo.  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.  
A pesar de tratarse de una actividad potencialmente contaminante del suelo, en la documentación presentada no se evalúa este aspecto. Según se indica, las balsas para el almacenamiento son impermeables.  
5) Residuos generados  
Durante su normal funcionamiento y mantenimiento, la industria genera toda una serie de residuos: lodos y aguas (no enumeradas en la relación de residuos), testillo, aceites lubricantes agotados, elementos de equipos mecánicos y chatarras, tales como rodillos, filtros de aceite, envases contaminados, absorbentes, fluorescentes, baterías usadas, sólidos retenidos en los filtros de mangas, papel y cartón contaminado, guantes y mascarillas, aerosoles, etc., así como otros no enunciados tales como los cocios en desuso o deteriorados y las mangas filtrantes. Almacenan los residuos temporalmente en contenedores especiales, sin recibir tratamiento alguno, en una zona proyectada a tal efecto en almacén cubierto, hasta su recogida por gestor autorizado.   
La limpieza de cocios es una labor de gestión que ha de estar expresamente autorizada por la D.G. de Calidad Ambiental, y los lodos y aguas generados (previsiblemente residuos peligrosos) han de ser gestionados como tales.  
6) Programa de Vigilancia Ambiental  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental centrado en la periodicidad y modo en que han de llevarse a cabo las mediciones de ruido y de las emisiones gaseosas y el control de la generación y gestión de vertidos de aguas residuales y residuos.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el apartado l) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado se encuentran sometidas al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto, a la vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto para la instalación de una Industria para la fabricación de baldosas cerámicas, promovida por Azulejera Alcorense 1, SL., implantada en la Partida Ramonet s/n, del término municipal de Almazora (Castellón), en los términos que establece el Proyecto, Anexos al mismo y el Estudios de Impacto Ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1) Todas las sustancias que puedan ser catalogadas como residuos, serán adecuadamente almacenadas y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de Residuos de 12 de diciembre.  
2) El titular de la instalación estará obligado a remitir periódicamente a la Dirección General de Calidad Ambiental el Informe de Situación especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
3) Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
4) En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, deberá constar de las acciones:  
- Mediciones de las emisiones de NOx, CO, F, SO2 y partículas, realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años, ya que la actividad se encuentra clasificada como grupo B según el Anexo II del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico.  
- Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2, F, CO, SO2, Pb y partículas realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.  
- Mediciones del ruido ambiental en el entorno inmediato de la parcela de la actividad. Estas mediciones deben realizarse por organismos colaboradores de la administración tanto a la puesta en marcha, como al menos cada cinco años, de acuerdo con el artículo 37 de la Ley 7/2002.  
- Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto de Ejecución y el Estudio de Impacto Ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.  
- El Programa de Vigilancia Ambiental propuesto por el promotor con las adiciones aquí detalladas, se remitirá anualmente a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
- Realizar caracterización de los lodos y aguas gestionadas con empresa atomizadora.   
5) Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
6) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 6 de febrero de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 314/04 - AIA  
Título: Solicitud de la Autorización de Explotación de la Cantera La Boquera III.  
Promotor: Romanense de Mármoles SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Alicante.  
Objeto del proyecto: Explotación de calizas dolomíticas.  
Localización: Parcelas 176 y 252 del polígono 43, del Municipio de La Romana (Alicante)  
Ref. órgano sustantivo: Exp. MIEXPA/2003/6  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto   
La empresa Romanense de Mármoles SL. proyecta explotar micritas y biomicritas dolomíticas de edad Jurásico-Lías, en una superficie de unos 108.000 m², situada en las parcelas 176 y 252 del polígono 43, del Municipio de La Romana (Alicante).  
El volumen de rocas a extraer es de 4.652.600 m³, con una producción anual de 37.500 m³, un aprovechamiento comercial del 80% y un volumen de estériles generado de 930.520 m³. La vida de la explotación es de unos 124 años.  
Los estériles se aprovechan como áridos, sirviendo a tal fin alrededor del 85% del volumen indicado; su retirada de la cantera y aprovechamiento posterior lo realizan otras empresas. El volumen de estériles que no tienen interés comercial alcanza la cifra de 2.824 m³, que se destinan a la restauración de la cantera. No se prevé la formación de escombrera alguna, pues los estériles no retirados por otras empresas se almacenarán en el hueco de la cantera Matrisa, que dista unos 1200 metros al sureste.  
El sistema de explotación es por bancos de 7 metros de altura y con talud vertical. Se emplea rozadora de cadena para abrir la base de los bancos y perforación de barrenos de pequeño diámetro en las esquinas del banco, por donde se introduce un hilo diamantado, en circuito cerrado, para abrir secciones transversales. Los bloques se voltean mediante cargadora frontal de neumáticos provista de brazo de empuje. El corte y saneo de los bloques se realiza con hilo diamantado. El volumen de los bloques obtenidos oscila entre 1,5 y 6 m³. La maquinaria de corte trabaja con inyección de agua.  
En la restauración se remodelan los bancos de explotación a otros bancos de 7 metros de altura, 25º de inclinación respecto de la horizontal y con bermas de 7,5 m. Las bermas poseen una contrapendiente del 2% hacia la cuneta situada al pie del talud. La revegetación se realiza con especies autóctonas.  
En esta cantera se continúan los frentes de explotación de la cantera adyacente La Boquera II, con una longitud media de 100 m. en sentido N-S y dirección SO-NE.  
La maquinaria a emplear en la cantera está constituida por: una cortadora de hilo diamantado, una rozadora de brazo de cadena, una perforadora, una pala frontal de neumáticos con brazo de empuje, un grupo electrógeno, un compresor y un vehículo para el transporte de personal.  
Se emplean las siguientes instalaciones auxiliares: un almacén, una caseta de personal y un depósito de agua de 12 m³.  
2. Alternativas  
El promotor ha considerado la idoneidad de los recursos, la existencia de explotaciones próximas, además «[...] la escasa incidencia ambiental de la extracción en el emplazamiento previsto y la disponibilidad de los terrenos han sido los factores considerados en una segunda fase [...]».  
Tramitación Administrativa  
1. Tramitación   
19.10.04 El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Alicante remite Proyecto de Explotación, Estudio de Impacto Ambiental y Plan de Restauración aportado por Romanense de Mármoles SL. y se abre el expediente.  
29.10.04 La Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Alicante remite una copia adicional del Estudio de Impacto Ambiental.  
20.01.05 Se notifica al promotor del estado del expediente, vía órgano administrativo sustantivo, y se le notifica que ha de remitir documentación adicional.   
14.06.05 El titular aporta la documentación requerida a través del órgano sustantivo.  
23.06.05 Se requiere al promotor documentación adicional.  
17.08.05 El Servicio Territorial de Industria remite una petición de prórroga del promotor para poder presentar la documentación requerida.  
18.08.05 La Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Alicante remite un escrito del titular donde solicita una prórroga para poder presentar la documentación requerida.  
09.12.05 El Servicio Territorial de Industria remite la documentación adicional que fué requerida al promotor.  
11.01.06 Se solicita información adicional a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda.  
2. Información pública  
El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial sometió el expediente a información pública y publicó el anuncio en el DOGV número 4.605, de 10 de octubre de 2003, no habiéndose presentado alegación alguna en el plazo concedido para ello.  
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación suplementaria  
Se han realizado unas consultas a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Alicante.  
Informes sectoriales  
Según el plano de vías pecuarias facilitado por la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda, no existen vías pecuarias que atraviesen La Boquera III; el acceso a dicha cantera coincide puntualmente con dos vías pecuarias: la Colada de Fuente Loca a la Roquera y la Colada de la Mercadera al Collado de los Machos, siendo ésta última de 20 metros de anchura legal.  
Afecciones legales  
El planeamiento urbanístico vigente clasifica el suelo donde se desarrolla la actividad como suelo no urbanizable de régimen común, en donde está permitida la explotación del mármol.  
La actividad propuesta no afecta espacios naturales protegidos o incluidos en los Planes de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) o Planes Rectores de Uso y Gestión (PRUG), u otras figuras desarrolladas por la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados por el proyecto de la actividad  
El promotor deposita estériles sobre la superficie explotada para suavizar el perfil del terreno, que servirán como base de la capa de tierra vegetal. En el apartado 6.1, párrafo 6, del Plan de Restauración afirma: «La superficie así constituida, de 108.000 m², se recubrirá parcialmente con tierra vegetal [...]»; si procede de esta forma, la revegetación subsiguiente sería incompleta, pues no cubriría toda la superficie.  
Para que el talud general del terreno restaurado no rebase los 25º de pendiente, es preciso que los bancos de restauración posean bermas con 7,5 metros de ancho mínimo. El trazado de las mismas no ha de ser rectilíneo, sino curvado, a fin de que se integre mejor en el entorno.   
El titular propone iniciar la restauración en los tres años previos al agotamiento de las reservas de cada zona (fase). Podrían darse las condiciones propicias para ello antes de los tres años últimos, por lo que se reduciría el lapso temporal durante el cual existe el impacto paisajístico, la erosión y la restauración de la Gea.   
La revegetación con especies autóctonas plantadas al tresbolillo no reproduce una distribución de corte natural. Se precisa conformar un patrón de plantación donde las especies estén distribuidas aleatoriamente, el cual y por repetición origine un aspecto natural.  
Para dirigir la escorrentía hacia la plaza de la cantera La Boquera II, es preciso dotar la plaza de La Boquera III de una pendiente del 3% hacia el suroeste, lo que evitará encharcamientos.   
Las bajantes son fundamentales para encauzar el agua de escorrentía interceptada por la cantera restaurada, para que no se erosionen resulta necesario recubrirlas de grava de tamaño adecuado.   
El titular explica que parte de la maquinaria tendrá el mantenimiento en las instalaciones de la cantera, pero no explica si el lugar está adecuado para ello. Se corre el riesgo de que percolen los fluidos de la maquinaria hacia los acuíferos. El titular ha de habilitar un lugar a tal fin, provisto de techo y suelo impermeable.  
El acceso hasta la cantera discurre desde un vial asfaltado que pasa por las proximidades de Pomares y llega a la Rambla Honda, donde confluye puntualmente con dos vías pecuarias: la Colada de Fuente Loca a la Roquera y la Colada de la Mercadera al Collado de los Machos, siendo ésta última de 20 metros de anchura legal. Se produce la situación de hecho de que los vecinos del lugar circulan con sus vehículos por dicho barranco, la anchura existente permite la circulación de camiones y maquinaria y también el tránsito de animales. Es preciso regar el tramo de unos 500 metros por donde circulan los vehículos de la cantera, para evitar emisiones de polvo; la velocidad máxima será de 20 km/h. Se recuerda al promotor que corresponde a la Confederación Hidrográfica el otorgamiento del permiso correspondiente.  
2. Identificación y valoración de los impactos   
Los impactos han sido identificados y valorados correctamente.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
Las medidas correctoras propuestas son adecuadas, pero no se menciona el mantenimiento de la maquinaria en un lugar techado y con suelo impermeable.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido a Declaración de Impacto Ambiental al encontrarse incluido dentro de los supuestos previstos en el ANEXO I, apartado 3c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Por Orden de 9 de septiembre de 2003, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana por el cual se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda y según el Artículo 17, se atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la Evaluación Ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones administrativas que le sean preceptivas, el Proyecto de Explotación de la Autorización de Explotación de la Cantera La Boquera III y su Plan de Restauración, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las condiciones enumeradas en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Para la ejecución del citado proyecto se deberán cumplir las siguientes condiciones:  
1. Ésta resolución está condicionada a la obtención del informe favorable de la conselleria de Cultura, Educación y Deportes sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. El promotor seguirá el sentido de avance de la explotación mostrado en el plano nº 4 del Anexo al Estudio de Impacto Ambiental, de fecha Mayo de 2005. Los terrenos se restaurarán en el mismo sentido de avance que figura en dicho plano.  
3. Cada banco de restauración poseerá una altura máxima de 7 metros, pendiente máxima del talud de 25º y un ancho mínimo de la berma de siete metros y medio.  
4. Se regará periódicamente el tramo de la Cañada Honda por donde circula la maquinaria y camiones, tantas veces como sea necesario para mantenerlo húmedo.  
5. Se extenderá tierra vegetal con un espesor de 0,70 m en toda la superficie explotada.  
6. Las plantaciones no seguirán un patrón al tresbolillo, sino una distribución aleatoria, tratando de reproducir una distribución natural.   
Tan pronto como se agoten varios bancos, y sin que interfieran entre sí restauración y explotación, se iniciarán los trabajos de restauración en el banco de mayor cota, hasta su terminación y proseguirán igualmente hacia los bancos de cotas más bajas.   
8. La plantación tendrá lugar en el período de octubre a diciembre más próximo.   
9. En los Planes de Labores anuales se dará prioridad al agotamiento de aquellos bancos que favorezcan el cumplimiento de la condición 6ª.  
10. La plaza de cantera dispondrá de una pendiente del 3% hacia la cantera La Boquera II, para que la escorrentía discurra desde el NNE al SSO.  
11. Las bajantes entre bancos poseerán un recubrimiento de grava gruesa. El Plan de Vigilancia Ambiental se ocupará también de observar que éstos no están sometidos a erosión.  
12. Aquella maquinaria cuyo mantenimiento se realiza en la propia explotación dispondrá de un lugar cerrado y techado, provisto de suelo impermeable.   
13. Los residuos peligrosos se envasarán en depósitos homologados debidamente segregados por tipo, envasados, identificados y etiquetados. Dispondrán de bandejas o cubetos que garanticen el confinamiento y posterior recogida de posibles derrames accidentales. Dichos residuos se entregarán a un gestor autorizado en un plazo no superior a 6 meses.  
14. En caso de descubrirse simas o cuevas durante el avance de los trabajos, será comunicado inmediatamente a ésta Dirección General, a fin de que sean inspeccionadas por su condición de espacios naturales protegidos, de acuerdo con el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana.  
15. Para prevenir incendios se observarán las normas siguientes:  
Debe existir una franja de 25 metros de anchura separando la cantera y demás instalaciones de la zona forestal contigua, que se encontrará permanentemente libre de vegetación baja y arbustiva, y en su caso, con el estrato arbóreo fuertemente aclarado y podado hasta dos tercios de la altura total de cada pie, así como un camino perimetral.  
En caso de estar situada la cantera en un lugar de viento fuerte se ha de aumentar la franja de 25 metros a 50 metros, al menos en las direcciones de los vientos más desfavorables.  
La referida franja de protección, así como el camino perimetral, que han de separar la cantera y demás instalaciones de la zona forestal se integrarán en el planeamiento urbanístico y no afectarán a suelo clasificado como forestal.  
La cantera e instalaciones deberán disponer preferentemente de dos vías de acceso alternativas, cada una de las cuales debe cumplir:  
- Una anchura mínima libre de 5 metros.  
- Un gálibo o altura mínima de 4 metros.  
- La capacidad portante del vial será como mínimo de 2.000 kp/m².  
- En los tramos curvos, el carril de rodadura debe quedar delimitado por la traza de una corona circular cuyos radios mínimos deben ser 5,30 m y 12,50 m, con una anchura libre para la circulación de 7,20 metros.  
- Cuando no se pueda disponer de las dos vías alternativas indicadas en el párrafo anterior, el acceso único debe finalizar en un fondo de saco de forma circular de 12,50 metros de radio.  
- Los viales de acceso y sus cunetas deberán mantenerse libres de vegetación, y dispondrán de una faja de protección de 10 metros, a cada lado del camino, permanentemente libre de vegetación baja y arbustiva, y en su caso, con el estrato arbóreo fuertemente aclarado y podado hasta dos terceras partes de la altura total de cada pie.  
- Dispondrán de los Planes de Autoprotección de empresa que recoge el Plan Especial Frente al Riesgo de Incendios Forestales de la Comunidad Valenciana (Decreto 163/1998, del Gobierno Valenciano).  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 7 de febrero de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 251/2005-AIA.  
Promotor: conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Serra  
Objeto proyecto: Equipamiento de sondeo, depósito y conducción hasta la red. Serra (Valencia).  
Localización: En el término municipal de Serra (Valencia).  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es la construcción de un depósito de 1.500 m³ para que junto con la red de transporte proyectada sirva para abastecer de agua potable a la población de Serra, así como, a distintas urbanizaciones existentes en la zona.  
Características del proyecto:  
- Depósito: de 1.500 m³ de capacidad con 16 x 31 m. y 4 m. de altura, junto a él habrá cámara de llaves de 10 x 5 x 3 m. En la parcela se situará una caseta para el pozo existente, la bomba y los dispositivos de impulsión de dimensiones 6 x 5 x 3 m.  
Las edificaciones recibirán un tratamiento superficial a base de pintura de verde pino para integración en el entorno. En los desmontes se ubicarán bloques de escollera concertada para contención de tierras.  
- Conducción: desde el depósito a la población con una longitud de 3.350 m., enterrada en zanja por camino existente. La zanja tiene una profundidad de 1,5 m. Dispositivos para el correcto funcionamiento: ventosas, desagües, válvulas de corte, etc.) en las correspondientes arquetas.  
- Línea eléctrica: para el suministro eléctrico a los equipos ubicados en el depósito se prevé la derivación de la misma desde la línea aérea existente en las inmediaciones de la parcela de ubicación. Para minimizar la afección la derivación se realizará en la intersección de la línea aérea de media tensión con el camino del Castillo. Desde allí se construirá una línea subterránea de media tensión que discurrirá por el propio camino existente, en una longitud de 1.250 m. hasta conectarse al centro de transformación proyectado para la parcela del depósito.  
Tramitación administrativa  
Por el ayuntamiento de Serra se remitió con fecha de entrada de 23 de diciembre de 2005 el proyecto técnico, el estudio de impacto ambiental y resultado de la información pública. Se adjuntó certificado de la Secretaria del Ayuntamiento en relación con la información pública (B.O.P. de Valencia nº 266 de 9 de diciembre de 2005) indicando que no se habían producido alegaciones.  
Se efectuó con fecha 13 de enero de 2006 consulta al Área de Planificación y Ordenación Territorial de esta conselleria al afectar al ámbito del Parque Natural de la Sierra Calderona para que informara en el ámbito de sus competencias, así como para que realizara cualquier sugerencia o recomendación que estimaran oportunas.  
Con fecha 3 de febrero de 2006 se remitió por la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial de esta conselleria informe del Servicio de Planificación y Ordenación Sostenible del Medio favorable al proyecto desde el punto de vista de su afección al Parque Natural de la Sierra Calderona.  
Consideraciones ambientales  
1. El proyecto se ubica en el ámbito del Parque Natural de la Sierra Calderona al este de la población de Serra, constituido por relieves montañosos de pendientes abruptas ocupados por pinares de pino carrasco (Pinus halepensis), y matorrales termófilos tipo romerales y albaidares y coscojares con lentisco y palmito. Existen zonas ocupadas por campos de cultivo de secano, abandonados y en uso. En uno de los relieves montañosos se encuentra el Castillo de Serra. Paisajística y ambientalmente se trata de una zona de alto valor.  
2. Las conducciones y la línea eléctrica discurren por zonas forestales de valor alto en general pero enterradas por caminos existentes, por lo que el impacto a ocasionar se reduce considerablemente siendo de carácter temporal. Especialmente positivo desde un punto de vista paisajístico y de la fauna es el enterramiento de la línea eléctrica por camino existente.   
La ubicación del depósito es junto a camino existente en campos de cultivo afectando muy puntualmente a terreno forestal, estimándose que el impacto durante la ejecución será temporal y de radio de acción limitado. La ubicación de las instalaciones del depósito ocasionarán un impacto en el paisaje puntual y durante la fase de funcionamiento el impacto por ruido generado será puntual y de radio de acción limitado y en principio leve-moderado.  
Se considera que el proyecto ocasionará un impacto ambiental en el medio en principio moderado, siendo necesario no obstante la adopción de medidas preventivas y correctoras para evitar o reducir el impacto ambiental previsible a ocasionar.  
3. Del estudio de impacto ambiental se destacan las siguientes medidas correctoras:  
- Riego con camión cuba de los tramos de caminos de tierra por los que pasen maquinaria pesada y de transporte para reducir la producción de polvo.  
- Reposición de servicios y servidumbres.  
- Las tierras sobrantes se llevarán a vertedero, y caso de ser útiles como suelo se procurará mediante su distribución ganar tierras yermas para el cultivo.  
Se considera necesario adoptar medidas preventivas y correctoras adicionales a las previstas en el estudio de impacto ambiental así como modificar alguna de las propuestas, en especial la intervención de los agentes medioambientales y servicios técnicos del Parque Natural de la Sierra Calderona para reducir la afección a la vegetación, fauna y paisaje. Se considera necesario asegurar un adecuado destino de los materiales sobrantes de las obras.  
Respecto a la posible afección al patrimonio cultural valenciano las actuaciones discurren enterradas por caminos y la parcela del depósito está situada en campos de cultivo no conociéndose en la zona donde se ubican yacimientos arqueológicos de acuerdo con el estudio presentado, debiendo no obstante ponerse en conocimiento de la conselleria de Cultura cualquier descubrimiento de inmediato para adoptar las medidas oportunas al respecto. El trazado de la conducción de agua descrito en el proyecto no coincide en todo su trayecto con el del estudio de impacto ambiental, siendo más largo en el primer caso. Se ha comprobado que en el trazado que figura en el proyecto la conducción discurre por el puente del Barranc dels Castellets que consta en el inventario de bienes etnológicos de la conselleria de Cultura, cruzándose al parecer enterrada la tubería por él. Se considera que en este punto en concreto se deben seguir las determinaciones que establezca, caso de considerarlas necesarias, la conselleria de Cultura.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 2 g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de impacto ambiental y artículo 162 apartado b del Decreto 9871995 de 16 de mayo del Gobierno Valenciano que aprueba el reglamento de la Ley forestal de la Comunidad Valenciana.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 16271990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el reglamento orgánico y funcional de la conselleria de territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas,  
Resuelvo  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de equipamiento de sondeo, depósito y conducción hasta la red (Serra), en el término municipal de Serra (Valencia), cuyo promotor es la conselleria de Infraestructuras y Transporte, sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, así como del cumplimento de lo establecido en la documentación aportada y en el apartado segundo de la presente Declaración.  
Segundo  
Condicionantes:  
1. Supervisión previa de la zona con suficiente antelación por los agentes medioambientales de la zona por si es necesario adoptar alguna medida preventiva o correctora respecto a la fauna y vegetación.  
2. La conducción y línea eléctrica discurrirán, tal y como se indica en el estudio, enterradas por los caminos existentes, llevando especial cuidado durante la ejecución en utilizar los caminos existentes para evitar o reducir la afección a la vegetación circundante. Respecto a las zonas de acopio de material, parque de maquinaria y zonas de acopio temporal del material extraído de zanjas se utilizarán los caminos existentes, campos de cultivo y aquellas zonas de escaso valor que se determinen por los agentes medioambientales de la zona, debiendo procederse una vez terminadas las obras a la restauración de la zona caso de ser necesario, y tal y como se determine por los servicios técnicos del Parque Natural.  
3. Respecto a la integración paisajística de las instalaciones (colorido de instalaciones, posibles plantaciones, etc.) en la parcela del depósito, se seguirán las determinaciones que establezcan los servicios técnicos del Parque Natural de la Sierra Calderona, caso de estimarlas necesarias. Se recomienda, en torno a las instalaciones para mejorar la integración paisajística, caso de ser posible y conveniente, la plantación de especies arbustivas y arbóreas autóctonas propias de la vegetación forestal de la zona o de cultivo tradicional en la misma: pino carrasco (Pinus halepensis), lentisco (Pistacia lentiscus), aladierno (Rhamnus alaternus), romero (Rosmarinus officinalis), olivo (Olea europaea), algarrobo (Ceratonia siliqua), almez o llidoner (Celtis australis), etc.  
4. Los materiales procedentes de las excavaciones a realizar, caso de no poder reutilizarse en la propia obra, se retirarán a vertederos autorizados o se aplicará lo establecido en el Decreto 200/2004 de 1 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno.  
En caso de necesitar extraer materiales para las obras, estos procederán de canteras legalizadas.  
5. En caso de afección a vía pecuaria se cumplirá lo establecido en la Ley de Vías Pecuarias.  
6. En caso de descubrirse restos arqueológicos, paleontológicos o etnográficos durante la ejecución del proyecto se comunicará inmediatamente a la conselleria de Cultura y se cumplirá con lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley del patrimonio cultural valenciano. Respecto al cruce por carretera del puente del Barranc dels Castellets se seguirán las determinaciones que indique la conselleria de Cultura, caso de ser necesarias.  
7. Se obtendrá autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar respecto al pozo.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 9 de febrero de 2006.- La directora General de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 69/05-AIA  
Título: Explotación avícola de engorde  
Promotor: Avícola El Colmenar, SL.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Utiel (Valencia)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la actividad avícola de engorde  
Localización: Paraje Cuesta Miota, polígono 19, parcela 221-a, del término municipal de Utiel (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
- Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para el inicio de una actividad avícola de engorde de pollos, cuyas características, según la documentación aportada, se describe en los siguientes apartados.  
La actividad consiste en la recepción de pollos con un día de edad, los cuales se engordarán hasta alcanzar unos 2 Kg, momento en que se destinarán a matadero. Se realizarán 5 ciclos/año. Tras cada ciclo de engorde, se efectuará un vacío sanitario de unos diez días.  
La explotación estará constituida por dos naves de 1.568 m² cada una. La capacidad total de la explotación ascenderá a 48.000 pollos de engorde/ciclo.  
Los pollos se engordarán sobre cama de yacija. Se generará 960 Tm de gallinaza/año, que será retirada por empresa ajena a la explotación tras cada ciclo de engorde para su valorización como abono orgánico para una explotación de champiñón (se aporta contrato de retirada de gallinaza, para una capacidad en la explotación de 60.000 pollos, suscrito con la empresa Reciman Sociedad Cooperativa, CIF: F-16.198.087, con domicilio social en la calle Federico Muelas, nº 8, en el término municipal de Villalpardo (Cuenca)). Se dispondrá de estercolero en la explotación, con una capacidad de almacenamiento para 4 meses de 640 m³.  
Los cadáveres que se produzcan en la explotación serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
Como medidas higiénico-sanitarias a establecer en la explotación, se incluye la instalación de vado sanitario a la entrada de la explotación así como la colocación de mallas mosquiteras en las ventanas. Para minimizar la emisión de olores, se aplicará una solución de superfosfato de cal en la superficie de las naves.  
El consumo de agua previsto será de 3.066,5 m³/año. El abastecimiento de agua potable se realizará desde un pozo localizado en la finca, del que se dispone concesión por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
La explotación se localiza a más de 4 km. del núcleo de población.  
Tramitación Administrativa  
- Información pública. Remisión del Expediente.  
El Proyecto de Actividad, el Expediente Municipal y el primer Estudio de Impacto Ambiental se remite por la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en fecha 9 de mayo de 2005.  
El promotor remite, con registro de entrada de 19 de enero de 2006, el segundo Estudio de Impacto Ambiental y los informes favorables del organismo de cuenca competente y prospección arqueológica y etnológica, tras el requerimiento de documentación efectuado por esta Dirección en fecha de 17 de mayo de 2005.  
La información pública se realiza en el BOP de Valencia Nº 300, de 17 de noviembre de 2004, sin que se presenten alegaciones.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:  
- Informe favorable de la Alcaldía a cargo del Ingeniero Industrial municipal.  
- Informe del Aparejador Municipal en el que se indica que la explotación se ajusta a las Ordenanzas Municipales que resultan de aplicación y a la Normativa del planeamiento urbanístico municipal.   
- Información pública en el tablón de edictos del Ayuntamiento y a los vecinos colindantes a la actividad sin presentarse alegaciones.  
- Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
- Informe favorable del Veterinario Oficial del Centro de Salud Pública.  
Además se aportan:  
- Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, con registro de salida de 25 de octubre de 2005, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto desde un pozo legalizado, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados, establecido en el art. 19 de la Ley 4/2004 de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
- Informe favorable de no afección durante los trabajos de prospección arqueológica y paleontológica, emitido por la Dirección General del Patrimonio Cultural Valenciano, previo al informe definitivo previsto en el art. 11 de la Ley 47/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable compatible con el uso previsto, según normativa urbanística municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales, Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Tampoco se produce afección sobre Montes de Utilidad Pública o gestionados por la administración ni en Vías Pecuarias.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha incluido únicamente una descripción del medio, sin estudiar seguidamente los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, pasando directamente a valorar los impactos que se considera causará la actuación sobre el medio.  
La explotación se localiza en una zona agrícola de secano, dedicada principalmente al cultivo de viña, olivo y almendro.  
Los elementos ambientales más destacables, susceptibles de ser afectados por el proyecto son:   
- El Suelo, por la contaminación asociada a la gestión inadecuada de la gallinaza como abono orgánico. En este caso, será una afección ajena a la explotación, ya que la gallinaza la retira una empresa autorizada.  
- El Agua, por contaminación por lixiviados procedentes de la gallinaza.  
- El Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación del residuo orgánico.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
La identificación de impactos se ha llevado a cabo sin recurrir a una matriz de impactos, describiéndolos individualmente. Se ha evaluado distintos impactos ocasionados por la actividad, no considerando relevante ninguno de los posibles impactos producidos, como pueden producirse sobre el Aire, por emisión de olores y sobre el Suelo, por contaminación asociada a una mala gestión de la gallinaza generada en la explotación.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y delprograma de vigilancia ambiental.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha establecido una serie de medidas protectoras (que en su mayoría son también correctoras), tanto para la fase de construcción como de funcionamiento, entre las que se incluye:  
- Construcción de un estercolero para contener la gallinaza en el caso que no se sincronice su retirada de las naves con el inicio de un nuevo ciclo de engorde.  
- Aplicación en el suelo de las naves de solución de superfosfato de cal con efecto desodorante para minimizar la emisión de olores.  
- Utilización de solera de hormigón en el interior de las naves para asegurar la ausencia de filtraciones de lixiviados en el terreno.  
Se incluye un Programa de Vigilancia Ambiental en el documento de síntesis del Estudio de Impacto Ambiental (este programa debería aparecer también en el propio Estudio).  
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental deberán ampliarse con el establecimiento de los condicionantes recogidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.  
La actividad se considera viable desde el punto de vista medioambiental, siempre que se adopten las medidas preventivas y correctoras establecidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como en esta Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la granja avícola de broilers, situada en el término municipal de Utiel (Valencia), promovida por Avícola el Colmenar, SL., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Se ha declarado que la gallinaza es retirada tras cada ciclo de engorde por la empresa Reciman Sociedad Cooperativa, con CIF 16198087 y domicilio social en la C/ Federico Muelas, 8, de Villalpardo (Cuenca). Antes de la finalización de la vigencia del contrato, deberá asegurarse la renovación del mismo, de manera que continúe retirándose la gallinaza de la explotación, evitándose así su acumulación.  
- Se dispondrá de estercolero en la explotación perfectamente impermeabilizado, con ligera pendiente, de manera que se canalicen los posibles lixiviados que puedan generarse en el montón, hacia poceta de recogida de lixiviados, tal y como establece la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana.   
- Se asegurará la correcta impermeabilización de las naves donde se alberga los pollos, así como del estercolero.  
- A la entrada de la explotación se colocará sistema de desinfección del tránsito rodado que acceda a la misma.  
- Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación así como sistema protector que impida el acceso de vectores a la nave, tal como malla metálica o similar.   
- Antes del inicio de la actividad se deberá presentar contrato con empresa gestora autorizada para la retirada de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.  
- Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que pudieran producirse en la explotación, deberán ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado. Los residuos asimilables a urbanos, deberán destinarse a ecoparque, o ser gestionados a través del servicio municipal de recogida de basuras; los aceites lubricantes usados de motores y máquinas de la explotación, se llevarán a centros especializados para su reciclado.  
- Una vez emitido el informe definitivo previsto en el art. 11 de la Ley 47/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano se presentará en esta Dirección General.  
- El Programa de Vigilancia Ambiental establecido garantizará el cumplimiento de todas las medidas protectoras y correctoras establecidas en el Estudio de Impacto Ambiental y en la presente Declaración, presentándose, tal y como se indica, una Memoria Anual donde se compruebe la eficacia de estas medidas.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 21 de febrero de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 63/05-AIA  
Título: Industria para la fabricación de baldosas cerámicas  
Promotor: Azulejos Alcor 1, SL.   
Localización: Camino Prats s/n, 12004- Alcora (Castellón)  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
Azulejos Alcor 1, SL, es una industria del sector cerámico afectada por la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado..., con una capacidad de producción de 75 Tm/día...), en cuyas instalaciones del Camino Prats s/n del término municipal de Alcora (Castellón), fabrican baldosas cerámicas partiendo de polvo atomizado de arcillas y esmaltes, con una capacidad de producción tal, que resulta preceptiva la obtención de la Autorización Ambiental Integrada.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
La industria se encuentra ya construida y en plena actividad, por lo que no procede analizar el impacto derivado de su construcción, sino solamente el generado por su actividad y el producido en su desmantelamiento al final de su vida útil.   
Azulejos Alcor 1, SL, situada en una parcela calificada como suelo urbano industrial 4-B, según el PGOU del municipio de Alcora.  
La parcela tiene una superficie de 27.894 m², de los que 16.390 m² están construidos, lindando al norte, este y oeste, con otras actividades industriales del sector cerámico.   
En su proceso industrial, la empresa utiliza como materias primas básicamente arcilla atomizada, y esmaltes y colores cerámicos; y como fuentes de energía, gas natural y electricidad.  
Las instalaciones industriales tienen una capacidad de producción anual de unas 3.630.000 Tm, equivalente a unas 220 Tm/día, disponiendo actualmente de 2 líneas de fabricación de baldosas cerámicas (una de gres y otra de porosa), mediante el proceso de monococción,: Prensado de polvo atomizado, seguido del secado de la baldosa conformada, esmaltado y serigrafiado de la cara vista, cocción en horno de gas natural, y enfriamiento. Y una vez construida la baldosa, clasificación, seguido del empaquetado y paletizado. Contando además con otras instalaciones auxiliares y servicios generales de fábrica, tales como grupo de cogeneración mediante motor a gas, centro de transformación, instalación de molienda y preparación de esmaltes, recogida de aguas de limpieza de esmaltado, balsas de aguas de proceso de donde son conducidas por tubería hasta la planta de Azuliber 1, SL., sin tratamiento alguno, red de aguas pluviales y otros servicios generales tales como almacenamiento de gasóleo, redes de gas natural, aire comprimido, almacén de residuos generados, y equipamientos auxiliares: Oficinas, laboratorios, talleres, etc.  
Los esmaltes cerámicos son preparados en sus instalaciones donde tiene lugar la molienda por vía húmeda, y adición de colores, dispersantes, etc. En la preparación, manipulación y aplicación del esmalte sobre el soporte cerámico se producen importantes cantidades de aguas residuales contaminadas. Tales aguas residuales deberán ser caracterizadas y en caso de dar carácter de peligrosidad deberán ser gestionadas por gestor autorizado para tal tipo de residuo.  
Las aguas pluviales y las residuales de uso sanitario sin tratamiento son vertidas al alcantarillado.  
Tramitación administrativa  
La industria dispone de Licencia municipal de actividad, concedida para la última ampliación el 20 de febrero de 2003.  
En fecha 27 de junio de 1995 la Confederación Hidrográfica del Júcar autorizó la extracción de aguas, limitándosele a 7.000 m³, y empleo exclusivo en la finca.  
En fecha 30 de enero de 2003, el Ayuntamiento autoriza el vertido de aguas residuales de origen higiénico - sanitario a la red de alcantarillado.  
Con fecha 4 de octubre de 2004 se recibe, remitido por el Area de Evaluación Ambiental: el Proyecto Básico y el Estudio de Impacto Ambiental del proyecto de referencia, y en fecha 22 de marzo de 2005 se informa que no se presentaron alegaciones en la conselleria de Territori i Habitatge ni en el Ayuntamiento.  
En fecha 14 de enero de 2005 se somete a información pública la solicitud de autorización ambiental integrada, publicado por la DGCA de esta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV nº 4.942.  
En fecha 21 de febrero de 2005 El Ayuntamiento emite Certificado de inexistencia de alegaciones en relación con la exposición al público.  
Considerando completa la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Afecciones legales  
La industria solicita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La fabricación baldosas cerámicas requiere elevados consumos de agua y energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, vertidos, residuos sólidos y líquidos.   
La industria se encuentra recogida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo II del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico, como grupo B en el epígrafe 2.10.2 Fabricación de productos de arcilla para la construcción, azulejos, material refractario y artículos de porcelana.  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación, y con una vulnerabilidad baja de contaminación de acuíferos, de acuerdo a la Cartografía Temática de la conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.  
Dado que la situación del emplazamiento está ya ampliamente ocupado por la industria, en un entorno industrial totalmente antropizado, los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, ya que el medio biótico, perceptual y social se verán muy ligeramente afectados. Si bien hay una convivencia con viviendas cercanas por lo que deberán extremarse las exigencias de contaminación y establecerse controles adicionales.  
En cuanto a la generación de residuos durante el normal funcionamiento y mantenimiento de la industria, está previsto el almacenamiento temporal de los mismos, hasta su recogida por gestor externo. Por este motivo, sólo se evaluará la gestión intracentro de los residuos por gestores para la recogida de los residuos producidos, al tratarse de gestores autorizados. Al tenerse, por otra parte, prevista la gestión de residuos peligrosos y no peligrosos, recuperándose los lodos por valorización dentro del sector cerámico.   
También es reseñable que se proyecta el vertido cero de aguas residuales industriales, que son reutilizadas en atomizador, de empresa vecina, si bien ha de garantizarse la impermeabilización de las balsas de almacenamiento.  
Identificación y valoración de impactos durante la fase de funcionamiento.  
El Estudio de Impacto Ambiental se lleva a cabo partiendo de las premisas de que la instalación objeto de proyecto está ya construida y en pleno funcionamiento siendo productora de residuos y de que se le clasifica dentro del grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico. Así, durante la fase de explotación, se considera que las acciones que pueden generar impacto (los factores de impacto) serán únicamente la generación de emisiones gaseosas procedentes de los hornos y polvo emitido en distintos puntos del proceso, de residuos de diferente índole, ruidos y vibraciones, así como las causadas en la zona, originadas por el tráfico rodado del gran movimiento debido al abastecimiento de arcillas desde las plantas de fabricación de arcilla atomizada y a las salidas de producto acabado, siendo por tanto los elementos ambientales atmosféricos los susceptibles de ser afectados.  
Se concluye que tras la adopción de las correspondientes medidas preventivas y/o correctoras, el impacto de la ejecución y entrada en funcionamiento (al estar la planta en marcha), y en el cese de la actuación no precisa medidas correctoras adicionales a las expuestas para recuperar las condiciones originales.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Se proponen una serie de condiciones, debiendo ser observadas las siguientes medidas correctoras:  
1) Contaminación acústica. Vibraciones  
Aporta informe realizado por un OCA de la medición de acústica producida por la industria de referencia en el que se concluye que cumple con la legislación.  
2) Contaminación atmosférica  
La industria cuenta con un total de 11 focos fijos de emisión de contaminantes atmosféricos, que se han de someter al régimen de vigilancia y control periódico exigido por el Decreto 833/75.  
Las emisiones atmosféricas contaminantes del proceso de fabricación son:   
- En la los hornos y secaderos: los gases de combustión del gas natural (básicamente son partículas, NOx, CO, CO2, y probablemente F y Pb procedentes de los esmaltes).  
- En el resto de unidades: Las partículas procedentes de las prensas, tolvas, silos y cintas transportadoras, muelas de rectificado y de los focos difusos de las operaciones de descarga y tráfico de camiones.  
Deberán ser controlados estos contaminantes, cuyos niveles de emisión, en base a lo dispuesto en el punto 1.a del Artículo 22 de la Ley 16/2002 de Prevención de control integrados de la contaminación, de mejores técnicas disponibles y específicamente para las sustancias enumeradas en el anejo 3 se establecen los límites de en chimeneas de los procesos de cocción, secado y captaciones de polvo de proceso, y en cualquier caso los establecidos en el Decreto 833/75.  
En cuanto a los medios de transporte, y por encima de las emisiones procedentes de los escapes de motor, están las procedentes del transporte de áridos pulverulentos. Al respecto, se señala que durante la fase de funcionamiento el generado por los camiones bañera en la rodadura sobre el material y el desprendido de las cajas cargadas con arcilla por lo que deberán ir entoldados tanto con carga como sin ella y cuidando la limpieza de los elementos del camión.  
Finalmente, se deberá disponer de una máquina barredora con filtro de captación de polvo, para el barrido de determinadas zonas y mantener limpio el suelo de la fábrica en su conjunto.  
La industria se encuentra recogida en el grupo B, del catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo II del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico. Por ello, y como medida de control de la contaminación, se exige la confección del Libro de Registro de Emisiones, con la medida de las emisiones de cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo IV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, realizadas por un organismo de control autorizado. Asimismo, se indica que los focos dispongan de orificios que posibiliten la toma de muestras de los parámetros contaminantes en la emisión y se tenga accesibilidad a los mismos según se indica en la citada Orden.  
3) Usos del agua y contaminación hídrica  
El abastecimiento de agua industrial procede de una captación subterránea autorizada por la Confederación Hidrográfica del Júcar, de las que dispone autorización de alumbramiento.   
La parcela dispone de red separativa para la recogida de aguas pluviales y residuales domésticas, encontrándose conectada a la red municipal de saneamiento donde se vierten directamente.   
Las aguas residuales producidas por la empresa son las aguas de las unidades del proceso industrial y las aguas sanitarias. Las industriales de los procesos de esmaltación, son conducidas por tubería hasta Azuliber1, SL., siendo recuperadas en el proceso de atomización de arcillas, de las que deberán aportar caracterización y cantidad anual gestionada, y en caso necesario, declaración de producción de tal residuo peligroso. Al no haber depuración, no se generan lodos de depuración.  
Las chimeneas de los hornos y secaderos carecen de sistemas anticontaminación, y los equipos dispuestos para el tratamiento de gases en el resto de puntos de captación de polvo son por vía seca, de modo que no generan aguas residuales.  
4) Contaminación del suelo.  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.  
A pesar de tratarse de una actividad potencialmente contaminante del suelo, en la documentación presentada no se evalúa este aspecto. Según se indica, las balsas para el almacenamiento son impermeables.  
5) Residuos generados  
Durante su normal funcionamiento y mantenimiento, la industria genera toda una serie de residuos: lodos y aguas (no enumeradas en la relación de residuos), testillo, aceites lubricantes agotados, elementos de equipos mecánicos y chatarras, tales como rodillos, filtros de aceite, envases contaminados, absorbentes, fluorescentes, baterías usadas, sólidos retenidos en los filtros de mangas, papel y cartón contaminado, guantes y mascarillas, aerosoles, etc., así como otros no enunciados tales como los cocios en desuso o deteriorados y las mangas filtrantes. Almacenan los residuos temporalmente en contenedores especiales, sin recibir tratamiento alguno, en una zona proyectada a tal efecto en almacén cubierto, hasta su recogida por gestor autorizado.   
No se especifica si realizan las labores de limpieza de cocios de esmaltes y preparaciones servidas en emulsión. La limpieza de cocios es una labor de gestión que ha de estar expresamente autorizada por la D.G. de Calidad Ambiental, y los lodos y aguas generados (previsiblemente residuos peligrosos) han de ser gestionados como tales.  
6) Programa de Vigilancia Ambiental  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental centrado en la periodicidad y modo en que han de llevarse a cabo las mediciones de ruido y de las emisiones gaseosas y el control de la generación y gestión de vertidos de aguas residuales y residuos.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el apartado l) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado se encuentran sometidas al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto, a la vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto para la instalación de una Industria para la fabricación de baldosas cerámicas, promovida por Azulejos Alcor 1, SL, implantada en el camino Prats s/n, del término municipal de Alcora (Castellón), en los términos que establece el Proyecto, Anexos al mismo y el Estudios de Impacto Ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1) Deberán aportar la Autorización de vertidos de pluviales y de las aguas residuales de uso sanitario, ajustándose a la calidad y condiciones establecidas en la Ordenanaza Municipal al efecto.  
2) Todas las sustancias que puedan ser catalogadas como residuos, serán adecuadamente almacenadas y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de Residuos de 12 de diciembre.  
3) Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
4) El Programa de Vigilancia Ambiental, se remitirá anualmente a la Dirección General de Calidad Ambiental, constando:  
- La caracterización de los lodos y aguas gestionadas con empresa atomizadora.   
5) El titular de la instalación estará obligado a remitir periódicamente a la Dirección General de Calidad Ambiental el Informe de Situación especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
6) Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
7) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 23 de febrero de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 201/05-AIA  
Título: Industria para la fabricación de baldosas cerámicas  
Promotor: MARAZZI IBERIA, SA.   
Localización: Ctra. N-340, km 63,8 - Castellón  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
Marazzi Iberia, SA, es una industria del sector cerámico afectada por la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado..., con una capacidad de producción de 75 Tm/día...), en cuyas instalaciones de la Ctra N-340, km 63,8 del término municipal de Castellón, fabrican baldosas cerámicas partiendo de polvo atomizado de arcillas (fabricado en sus instalaciones) y esmaltes cerámicos (algunos preparados en sus instalaciones partiendo de fritas y colores cerámicos), con una capacidad de producción tal, que resulta preceptiva la obtención de la Autorización Ambiental Integrada.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
La industria se encuentra ya construida y en plena actividad, siendo objeto de ampliación en una fracción muy pequeña, respecto a las instalaciones existentes, por lo que no procede analizar el impacto derivado de su construcción, sino solamente el generado por su actividad y el producido en su desmantelamiento al final de su vida útil.   
Marazzi Iberia, SA., situada en una parcela calificada como suelo urbanizable uso industrial, estando permitida la actividad según el PGMOU del municipio de Castellón, según Certificado del Ayuntamiento de 4 de mayo de 2004.  
Disponen de un pozo de captación de aguas que se abastecen, de la que aportan de autorización de alumbramiento de fecha 31 de agosto de 1981 y solicitud de concesión administrativa de fecha 3 de noviembre de 1995 a la Confederación Hidrográfica del Júcar, no constando la preceptiva Licencia actualizada del Organismo de Cuenca.  
En su proceso industrial, la empresa utiliza como materias primas básicamente arcillas, agua, esmaltes y colores cerámicos, así como residuos, tales como lodos y suspensiones procedentes de la preparación de esmaltes de otras industrias del sector cerámico, disponiendo para ello de autorización administrativa como gestor de valorización de residuos no peligrosos; y como fuentes de energía, gas natural y electricidad.  
Las instalaciones industriales cuentan con una superficie edificada de 30.758 m² en una parcela de 64.853 m², y tienen una capacidad de producción anual de 5.600.000 m², equivalente a unas 340 Tm/día, disponiendo de una unidad de atomización de arcilla y 3 líneas de fabricación de baldosas cerámicas mediante el proceso de monococción, y dos línea de tercer fuego, existiendo además una unidad de cogeneración, cuyos gases calientes de escape son empleados en las unidades de atomización; realizando las siguientes operaciones básicas: Molienda de arcillas, preparación de barbotina y atomización de arcillas, almacén de arcilla atomizada, prensado de polvo atomizado, seguido del secado de la baldosa conformada, esmaltado y serigrafiado de la cara vista, cocción en horno de gas natural, y enfriamiento. Y una vez construida la baldosa, clasificación, seguido del empaquetado y paletizado. Contando además con otras instalaciones auxiliares y servicios generales de fábrica, tales como centro de transformación, instalación de molienda y preparación de esmaltes, recogida de aguas de limpieza de esmaltado, balsas de aguas de proceso, siendo recicladas al atomizador, red de aguas pluviales y otros servicios generales tales como almacenamiento de gasóleo, redes de gas natural, aire comprimido, almacén de residuos generados, y equipamientos auxiliares: Oficinas, laboratorios, talleres, etc.  
Los esmaltes cerámicos son preparados en sus instalaciones donde tiene lugar la molienda por vía húmeda, y adición de colores, dispersantes, etc. En la preparación, manipulación y aplicación del esmalte sobre el soporte cerámico se producen importantes cantidades de aguas residuales contaminadas. Tales aguas residuales son recicladas en el atomizador, que deberán ser caracterizadas y en caso de dar carácter de peligrosidad habrán de ser gestionadas por gestor autorizado para tal tipo de residuo.  
Las aguas pluviales y las residuales de uso sanitario sin tratamiento son vertidas al alcantarillado. Existiendo una pequeña fosa séptica para los aseos de fábrica, gestionándose los lodos a EDAR.   
Tramitación administrativa  
Con fecha 19 de enero de 2005 se recibe, remitido por el Area de Evaluación Ambiental: el Proyecto Básico y el Estudio de Impacto Ambiental del proyecto de referencia.  
En fecha 8 de junio de 2005 se somete a información pública la solicitud de autorización ambiental integrada, publicado por la DGCA de esta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV nº 5.023.  
En fecha 29 de julio de 2005 el Ayuntamiento emite Certificado de inexistencia de alegaciones en relación con la exposición al público.  
Considerando suficiente la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Afecciones legales  
La industria solicita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
La gestión de residuos está específicamente regulada por la LEY 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, por lo que se estará a lo dictado por la Dirección General de Calidad ambiental en la autorización de gestión concedida.  
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La fabricación baldosas cerámicas requiere elevados consumos de agua y energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, vertidos, residuos sólidos y líquidos.   
La industria se encuentra recogida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo ll del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico, como grupo B en el epígrafe 2.10.2 Fabricación de productos de arcilla para la construcción, azulejos, material refractario y artículos de porcelana.  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación, y con una vulnerabilidad muy baja de contaminación de acuíferos, de acuerdo a la Cartografía Temática de la conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.  
No dispone de autorización de alumbramiento de aguas, por lo que la autorización ambiental vendrá condicionada a su otorgamiento.  
La situación del emplazamiento está ya ampliamente ocupado por la industria, en un entorno industrial totalmente antropizado, por lo que los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, ya que el medio biótico, perceptual y social se verán muy ligeramente afectados. Dado que hay una convivencia con viviendas cercanas, deberán extremarse las exigencias de contaminación y establecerse autocontroles adicionales.  
En cuanto a la generación de residuos durante el normal funcionamiento y mantenimiento de la industria, está previsto el almacenamiento temporal de los mismos, hasta su recogida por gestor externo. Por este motivo, sólo se evaluará la gestión intracentro de los residuos por gestores para la recogida de los residuos producidos, al tratarse de gestores autorizados, y al tenerse, por otra parte, prevista la gestión de residuos peligrosos y no peligrosos, recuperándose los lodos por valorización dentro del sector cerámico.   
También es reseñable que se proyecta el vertido cero de aguas residuales industriales, que son reutilizadas en el atomizador, si bien ha de garantizarse la impermeabilización de las balsas de almacenamiento.  
Identificación y valoración de impactos durante la fase de funcionamiento.  
El Estudio de Impacto Ambiental se lleva a cabo partiendo de las premisas de que la instalación objeto de proyecto está ya construida y en pleno funcionamiento siendo productora de residuos y de que se le clasifica dentro del grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico. Así, durante la fase de explotación, se considera que las acciones que pueden generar impacto (los factores de impacto) serán únicamente la generación de emisiones gaseosas procedentes de los atomizadores y hornos, y el polvo emitido en distintos puntos del proceso, de residuos de diferente índole, ruidos y vibraciones, así como las causadas en la zona, originadas por el tráfico rodado del gran movimiento debido al abastecimiento de arcillas desde las canteras y a las salidas de producto acabado, siendo por tanto los elementos ambientales atmosféricos los susceptibles de ser afectados.  
Se concluye que tras la adopción de las correspondientes medidas preventivas y/o correctoras, el impacto de la ejecución y entrada en funcionamiento (al estar la planta en marcha), y en el cese de la actuación no precisa medidas correctoras adicionales a las expuestas para recuperar las condiciones originales.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Se proponen una serie de condiciones, debiendo ser observadas las siguientes medidas correctoras:  
1) Contaminación acústica. Vibraciones  
Aporta un informe realizado por un OCA de la medición de acústica producida por la industria, en el que se señala que se sobrepasan los límites exigibles por la legislación vigente. Por lo que deberá realizarse una auditoría en este sentido y actuar sobre las instalaciones para garantizarse el cumplimiento de la legislación vigente. Quedando supeditada la Declaración de Impacto ambiental a la superación de este punto.  
2) Contaminación atmosférica  
La industria contará con un total de 26 focos fijos de emisión de contaminantes atmosféricos, tras las modificaciones introducidas, los cuales se han de someter al régimen de vigilancia y control periódico exigido por el Decreto 833/75.  
Las emisiones atmosféricas contaminantes del proceso de fabricación son:   
- En la los hornos, secaderos y atomizadores: los gases de combustión del gas natural (básicamente son partículas, NOx, CO, CO2, y probablemente F y Pb procedentes de los esmaltes).  
- En el resto de unidades: Las partículas procedentes de las prensas, tolvas, silos y cintas transportadoras, muelas de rectificado y de los focos difusos de las operaciones de descarga y tráfico de camiones.  
Deberán ser controlados estos contaminantes, cuyos niveles de emisión, en base a lo dispuesto en el punto 1.a del Artículo 22 de la Ley 16/2002 de Prevención de control integrados de la contaminación, de mejores técnicas disponibles y específicamente para las sustancias enumeradas en el anejo 3 se establecen los límites de en chimeneas de los procesos de cocción, secado y captaciones de polvo de proceso, y en cualquier caso los establecidos en el Decreto 833/75, y teniendo en consideración que en el atomizador se reciclan aguas de preparación de esmaltes, deberán controlarse las emisiones de fluoruros.  
En cuanto a los medios de transporte, y por encima de las emisiones procedentes de los escapes de motor, están las procedentes del transporte de áridos pulverulentos. Al respecto, se señala que durante la fase de funcionamiento el generado por los camiones bañera en la rodadura sobre el material y el desprendido de las cajas cargadas con arcilla por lo que deberán ir entoldados tanto con carga como sin ella y cuidando la limpieza de los elementos del camión.  
Finalmente, se deberá disponer de una máquina barredora con filtro de captación de polvo, para el barrido de determinadas zonas y mantener limpio el suelo de la fábrica en su conjunto.  
3) Usos del agua y contaminación hídrica  
El abastecimiento de agua industrial procede de una captación subterránea situada en su parcela, autorizada en 1981 por la Delegación Provincial de Minas, de las que no se dispone autorización actualizada de alumbramiento por la Confederación Hidrográfica del Júcar.   
La parcela dispone de red separativa para la recogida de aguas pluviales y residuales domésticas, encontrándose conectada a la red municipal de saneamiento donde se vierten directamente.   
Las aguas residuales producidas por la empresa son las aguas de las unidades del proceso industrial y las aguas sanitarias. Las industriales de los procesos de esmaltación, son recuperadas en el proceso de atomización de arcillas, de las que deberán aportar caracterización y cantidad anual gestionada, y en caso necesario, declaración de producción de tal residuo peligroso. Al no haber depuración, no se generan lodos de depuración.  
Las chimeneas de los hornos y secaderos carecen de sistemas anticontaminación, y los equipos dispuestos para el tratamiento de gases en el resto de puntos de captación de polvo son por vía seca, de modo que no generan aguas residuales.  
4) Contaminación del suelo.  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.  
A pesar de tratarse de una actividad potencialmente contaminante del suelo, en la documentación presentada no se evalúa este aspecto. Según se indica, las balsas para el almacenamiento de aguas son impermeables.  
5) Residuos generados  
Durante su normal funcionamiento y mantenimiento, la industria genera toda una serie de residuos de las tres categorías (inertes, asimilables a urbanos y tóxicos y peligrosos), tales como: testillo, aceites lubricantes agotados, elementos de equipos mecánicos y chatarras, tales como rodillos, filtros de aceite, pantallas serigráficas, envases contaminados, absorbentes, fluorescentes, baterías usadas, sólidos retenidos en los filtros de mangas, polvo generado en el biselado y rectificado, papel y cartón contaminado, restos de laboratorio, guantes y mascarillas, aerosoles, etc., así como otros no enunciados, tales como las mangas filtrantes deterioradas y los posibles cocios en desuso o deteriorados, propios de la actividad del sector. Almacenan los residuos temporalmente en contenedores especiales, sin recibir tratamiento alguno, en una zona proyectada a tal efecto en almacén cubierto, hasta su recogida por gestor autorizado.   
6) Programa de Vigilancia Ambiental  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental centrado en la periodicidad y modo en que han de llevarse a cabo las inspecciones rutinarias y actuaciones preventivas y de las emisiones gaseosas y el control de la generación y gestión de vertidos de aguas residuales y residuos, no habiendo explicitado nada sobre el control de ruidos.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el apartado l) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado se encuentran sometidas al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989 de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13 (apartado 2) del Decreto 119/2003 de 11 de julio del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, que atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto, a la vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto para la instalación de una Industria para la fabricación de baldosas cerámicas, promovida por Marazzi Iberia, SA, implantada en la Ctra N-340, km 63,8, del término municipal de Castellón, en los términos que establece el Proyecto, el Estudios de Impacto Ambiental, y demás documentación que consta en el expediente, en cumplimiento de la legislación medioambiental vigente, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones adicionales:  
1) Visto que carece de Autorización de Autorización de alumbramiento de aguas del pozo ubicado en su parcela, siendo imprescindible para la fabricación prevista, deberá aportar la pertinente autorización del Organismo de cuenca para las nuevas condiciones solicitadas.  
2) Visto que incumple los niveles de ruido producido por su actividad, sobrepasando los niveles de inmisión admisibles en diferentes puntos deberá aportar auditoría acústica con resultado aceptable, realizada por OCA en cumplimiento de lo establecido en el título lV, capítulo ll Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios y el Título ll, capítulo ll Niveles de perturbación, de la Ley 7/2002 de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica, tomando medidas correctoras de aislamiento acústico o actuando si fuera preciso en el diseño de equipos o instalaciones.  
3) Deberá aportar la autorización de vertido al alcantarillado municipal de las aguas residuales y pluviales.  
4) Deberán controlar los vertidos adecuándose a la calidad y condiciones establecidos en la Ordenanza Municipal al efecto.  
5) El Programa de Vigilancia Ambiental se remitirá anualmente a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
6) Todas las sustancias que puedan ser catalogadas como residuos, serán adecuadamente almacenados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de Residuos de 12 de diciembre.  
7) El titular de la instalación estará obligado a remitir periódicamente a la Dirección General de Calidad Ambiental el Informe de Situación especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
8) Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
9) Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
10) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 23 de febrero de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML