Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9442, del 05-10-2022 (2022/8512)

RESOLUCIÓ de 18 de maig de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte obres ambientals i de modernització de regadius de la Séquia Reial del Xúquer, Xarxa de transport i distribució, sector 17, al terme municipal d'Alzira, Algemesí. Expedient: (2565747) 43/2022/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9442

Data del DOGV
:   05-10-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/8512

CVE


Data del document
:   18-05-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Alzira](javascript:void(0))
    * [Algemesí](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 18 de maig de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte obres ambientals i de modernització de regadius de la Séquia Reial del Xúquer, Xarxa de transport i distribució, sector 17, al terme municipal d'Alzira, Algemesí. Expedient: (2565747) 43/2022/AIA. [2022/8512]  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (2565747) 43/2022/AIA.  
Títol: Obres ambientals i de modernització de regadius de la Séquia Reial del Xúquer. Xarxa de transport i distribució. Sector 17.  
Promotor: Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca/Direcció General de l'Aigua.  
Titular: Séquia Reial del Xúquer.  
Òrgan substantiu: Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca/Direcció General de l'Aigua.  
Localització: Alzira, Algemesí (València).  
  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és procedir a la modernització del regadiu en 249,85 ha, superfície inclosa en el sector 17, un dels 45 sectors en els quals queda dividida i classificada la totalitat de la superfície regable de la Séquia Reial del Xúquer (SRX).  
La modernització del sector consisteix en la substitució del sistema de reg «a manta» que es realitza a través d'un entramat de séquies, per un sistema de reg localitzat d'alta freqüència per al qual es requereix la construcció d'una xarxa pressuritzada formada per un entramat de conduccions i altres elements.  
Les previsions realitzades, segons l'estudi agronòmic, és que en el mes de màximes necessitats (mes de juliol) es tindrà una demanda bruta de 42,85 m³/ha i dia.  
Per a la realització de les obres que permetran el canvi del sistema de reg, s'ha dividit el sector 17 en els sectors 17.1 i 17.2. El sector 17.1 abasta una superfície de 141,52 ha i el sector 17.2 abasta una superfície de 108,33 ha.  
La modernització de l'SRX s'està realitzant de manera progressiva donat que la conducció principal (xarxa en alta) ja està executada. D'aquesta conducció parteix un conjunt de xarxes formades per conduccions pressuritzades l'objectiu de les quals és subministrar l'aigua a les parcel·les de reg (xarxes de transport, distribució i terciàries).  
El subministrament d'aigua al sector 17 es realitzarà mitjançant entroncaments amb les xarxes dels sectors 18 i 19 des d'on parteixen dues xarxes de transport, una per sector, que conduiran l'aigua fins als capçals de reg.  
La xarxa de transport del sector 17.1 estarà formada per una conducció de 1360 m de PVC-O DN 400 PN 12,5. La xarxa de transport del sector 17.2 estarà formada per una conducció de 298 m de PVC-O DN 400 PN 12,5. Les xarxes es completaran amb les seus corresponents ventoses, elements de desguàs, vàlvules.  
La conducció de transport proveeix als capçals de reg, un per sector. El capçal 17.1 se situarà en la parcel·la 104 del polígon 44 del terme municipal d'Alzira, mentre que el capçal 17.2 se situarà en la parcel·la 34 del polígon 3 del mateix municipi. Aquests capçals se situaran a l'interior d'una edificació de 15x10 m formada per estructura metàl·lica i carener de dos aiguavessos amb coberta de teula àrab. Els capçals inclouen el sistema d'abonat, filtres i altres elements necessaris per a la gestió del sector de reg, inclòs el sistema de telecontrol i telecomandament.  
  
Des dels capçals de reg parteixen les xarxes de distribució que proveiran els hidrants multiusuari. Aquestes xarxes seran de PVC-O, es construiran així mateix enterrades i comptaran amb els elements necessaris per al seu correcte funcionament (vàlvules, ventoses instal·lades en arquetes i desguassos).  
La xarxa de distribució del sector 17.1 estarà formada per conduccions de PVC-O de PN 12,5 i diàmetres compresos entre 125 a 400 mm. La longitud total de les canonades serà aproximadament d'uns 11 km i proveiran 41 hidrants de reg comunitari.  
La xarxa de distribució del sector 17.2 s'inicia en el capçal de 17.2 i es construirà amb canonada de PVC-O diàmetres compresos entre 400 mm a 125 mm de diàmetre nominal i PN 12,5, i proveirà un total de 26 hidrants de reg comunitari. La longitud total de les canonades serà d'uns 6,7 km.  
S'ha previst l'execució d'una conducció paral·lela a les xarxes de distribució per a poder subministrar aigua sense adob en les parcel·les amb cultiu ecològic que ho requerisquen.  
Els hidrants de reg se situaran a l'interior d'una fornícula prefabricada de formigó de 2 x 1,5 x 2 m, disposaran dels seus corresponents elements de control i telecomandament i des d'aquells partiran les conduccions terciàries que portaran l'aigua a cadascuna de les parcel·les. Aquestes conduccions seran de PE-100 de diàmetres compresos entre 40 i 110 mm  
L'energia necessària per al funcionament dels automatismes de capçal s'obtindrà d'un sistema fotovoltaic de 3,3 kWp instal·lat en el carener de l'edifici on s'allotja el capçal. Estarà compost per 9 panells fotovoltaics de 370 Wp. A més, s'ha previst dos controladors de càrrega en paral·lel, amb una bateria estacionària de 5,1 kWh i un inversor/carregador de 4,5 kVA que està connectat al CGP.  
  
Tramitació administrativa  
Com a antecedents administratius se citen els següents:  
- Expedient 314-1998-AIA referent al Projecte d'obres de modernització de la Séquia Reial del Xúquer consistent en la instal·lació de l'anomenada xarxa «en alta» i embassament, el promotor de la qual va ser la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
El projecte va obtindre declaració d'impacte favorable el 6 d'octubre de 1998.  
- Expedient 60-2021-AMB: El 3 de maig de 2021, el Servei de Regadius d'aquesta Conselleria remet a aquest òrgan ambiental el «document ambiental» de la xarxa de distribució del sector 17 i sol·licita informe.  
- Expedient 49-2021-AMB: El 24 de març de 2021, la Direcció General de l'Aigua va sol·licitar informe referent a si la xarxa de transport del sector 17 (entre altres) havia de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental.  
Amb data de 20 d'agost de 2021, davant les propostes realitzades, es va sol·licitar informe a l'òrgan competent en espais naturals protegits a l'efecte de determinar la viabilitat d'admetre a tràmit els projectes de modernització enumerats. S'assenyalava la necessitat de tindre en compte els possibles efectes ambientals de la modernització sobre l'Albufera, el programa de vigilància ambiental establit en la declaració d'impacte ambiental de 6 d'octubre de 1998 i les seues mesures correctores, els estudis i projectes desenvolupats per l'òrgan de conca en relació amb l'Albufera, l'esquema de temes importants del cicle de programació 2022-2027, i el condicionant ambiental número 9 de l'informe d'impacte ambiental referent a les xarxes de distribució dels sectors 3 i 5 de l'SRX.  
El 26 de gener de 2022, el Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits emet informe indicant, entre altres, que els diferents estudis realitzats en la planificació hidrològica del Xúquer han determinat que els retorns de reg dels sectors situats al sud del Magre van al Xúquer mentre que els del nord del Magre van a l'Albufera. Per tant, considera que no seria necessari per als sectors situats al sud del riu Magre, l'execució del PVA. No obstant això, realitza consideracions respecte als aspectes ambientals que han d'estudiar-se en aquests sectors situats al sud del Magre, com ara la possible repercussió sobre els Ullals del riu Verd o el Xúquer, la connectivitat entre les diferents zones humides, l'establiment de connectors fluvials.  
El 28 de març de 2022, aquest òrgan ambiental emet informe referent a la tramitació dels sectors de l'SRX situats al sud del riu Magre indicant que, atés l'informe de 26 de gener de 2022, pot iniciar-se la seua tramitació ambiental.  
El 31 de març de 2022, la Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca remet documentació a l'efecte de l'inici de l'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit simplificat.  
El 4 d'abril de 2022, s'inicia el tràmit de consulta a les administracions públiques afectades i a les persones interessades establit en l'article 46 de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental.  
Es van efectuar les consultes següents:  
Municipis afectats i limítrofs amb el projecte:  
- Ajuntament de Carcaixent.  
- Ajuntament de Massalavés.  
- Ajuntament d'Algemesí.  
- Ajuntament d'Alzira.  
- Ajuntament de Benimuslem.  
Administracions públiques afectades:  
- Direcció General de Política Territorial i Paisatge.  
- Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental.  
- Secció Forestal dels serveis territorials de Medi Ambient de València.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Persones interessades:  
- Acció Ecologista Agró.  
- Ecologistes en Acció-València.  
- SEOBIRDLIFE.  
- WWF.  
De manera paral·lela, amb data de 5 d'abril de 2022, aquest òrgan ambiental es dirigeix a la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental del Ministeri per a la Transició Ecològica, tot indicant diverses qüestions sobre la modernització del projecte global de modernització de l'SRX entre les quals es troba la necessitat de realitzar, respecte a les repercussions sobre el llac de l'Albufera, una anàlisi global de repercussions almenys en les zones nord del riu Magre i s'insta per això l'elaboració d'aquesta anàlisi global en l'àmbit de les competències del ministeri.  
El 6 d'abril de 2022, la citada direcció general informa aquesta direcció general que s'ha traslladat als òrgans implicats en el procediment de valoració de la modernització de l'SRX, la necessitat d'assegurar una visió en conjunt dels diferents projectes considerant determinant la visió de conjunt de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
  
Exposa, així mateix, que en l'estudi estratègic del Pla Hidrològic del Xúquer es duu a terme una anàlisi conjunta de les circumstàncies que s'esdevenen en la conca.  
En data 11 d'abril de 2022, el consell de l'aigua de la demarcació informa favorablement el projecte de Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer de tercer cicle, amb un horitzó fins a 2027.  
En data 22 d'abril de 2022, es rep en la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental de la Generalitat Valenciana, comunicació de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de la remissió al Ministeri per a la Transició Ecològica i Repte Demogràfic de l'expedient del Pla hidrològic de la demarcació hidrològica del Xúquer i avaluació ambiental estratègica conjunta del Pla hidrològic i el Pla de gestió del risc d'inundació.  
Es van rebre les participacions següents al procediment d'avaluació d'impacte ambiental:  
- Servei d'espais naturals protegits (20 abril 2022): La zona afectada pel projecte té valor ecològic en estar situada en una zona de confluència dels rius Magre, Verd, i Xúquer, estar situada en el PORN de l'Albufera i prop de la zona humida catalogada Marjal i Estany de la Ribera Sud del Xúquer. Assenyala que el naixement del riu Verd (zona humida protegida / LIC) se situa a uns 8 km.  
Considera l'informe que el naixement del riu Verd no es veurà afectat per la modernització plantejada, al contrari que la zona humida catalogada Marjal i Estany de la Ribera del Xúquer a causa de la reducció de retorns.  
Respecte a l'Albufera, sobre la base dels estudis realitzats, els projectes de modernització situats al sud del riu Magre no afectaran les aportacions del Parc Natural de l'Albufera.  
Assenyala que un aspecte indirecte de la modernització és la pèrdua d'ecotons i biodiversitat en les zones afectades pels projectes de modernització generalitzats en tota l'àrea d'influència de la Séquia Reial del Xúquer.  
Tenint en compte l'exposat l'òrgan competent en espais naturals protegits, considera:  
Que es requereix un pla de vigilància respecte a l'impacte sobre les aportacions al Xúquer considerant que els estalvis del projecte han de revertir en el llit d'origen, és a dir, augmentar el cabal ecològic del Xúquer.  
Que han d'implantar-se mesures dirigides a mitigar els impactes negatius sobre la biodiversitat i aridificació de sòls com ara la realització de tècniques d'agricultura de conservació com el conreu mínim o manteniment d'un reg a manta primavera o una capa verda típica d'hivern (pa de cucut i vegetació ruderal).  
Haurà d'incloure's un apartat pressupostat en el projecte que contemple millores en l'entorn natural (manteniment de tanques, riberes, alineacions d'arbratge en camins, manteniment de punts d'aigua, etc).  
- Aportació de la Ribera en Bici-Ecologistes en Acció del 24 d'abril de 2022: Considera que en el sector 17 s'ha d'incloure la possibilitat de reg sense cap producte químic per als actuals i futurs camps ecològics.  
  
L'òrgan substantiu en la tramitació de l'expedient ha aportat els següents informes:  
- «Informe dels resultats del pla de vigilància ambiental i mesures correctores de la modernització de la Séquia Reial del Xúquer» emés el 9 de desembre de 2021 per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
  
Indica l'informe que el pla de vigilància ambiental de la modernització de regadius de l'SRX s'ha realitzat fins que ha quedat subsumit en el control i seguiment de l'estat de les masses d'aigua de la demarcació hidrogràfica del Xúquer, en estar inclosa l'Albufera de València en el Pla Hidrològic del Xúquer com una única unitat de gestió hídrica amb la categoria de llac, àmbit en el qual ha de realitzar-se aquest seguiment degut a la dificultat que suposa esqueixar els efectes de la modernització de regadius de la resta de pressions que pateix l'aiguamoll.  
  
Destaca els efectes positius de la millora de la qualitat d'aigua del llac degut a les aportacions d'aigua neta realitzades per l'òrgan de conca.  
Considera necessària la modernització de regadius per a generar estalvis d'aigua que puguen utilitzar-se per a realitzar aportacions directes al llac i disminuir l'aportació de fertilitzants a les aigües per mitjà dels retorns de reg.  
- El 26 d'abril de 2022, la Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca remet els informes complementaris següents a la documentació remesa:  
- Estudi sobre l?«Efecte de la modernització de regs en la Séquia Reial del Xúquer en els balanços de nitrogen i de fòsfor (Universitat Politècnica de València. Març 2022)», estudi encarregat per la Séquia Reial del Xúquer.  
L'informe estudia la possible reducció de l'eutrofització de les aigües per la modernització de l'SRX i els seus possibles efectes beneficiosos sobre l'aqüífer de la Plana sud de València, massa d'aigua en mal estat químic a causa de l'eutrofització per nitrats. Després d'indicar que no existeixen prou punts des d'on prendre mostres que permeten fer-ne un seguiment, conclou que en els punts on s'ha pogut realitzar el seguiment, suposant que siguen representatius de la zona, es produeix una reducció de nitrats significativa.  
- «Informe sobre els efectes de l'adopció de sistemes de reg localitzat en la zona citrícola de la Séquia Reial del Xúquer» (Universitat Politècnica de València - 24.02.2022).  
L'informe argumenta sobre els efectes desfavorables de les modernitzacions (ús d'estalvis en l'increment de la superfície de reg o creació de noves zones regables, introducció de cultius de major exigència hídrica i intensificació de la producció, compute com a estalvi dels recursos no consumits pels cultius (reducció de retorns de reg) i conclou que, en la modernització de l'SRX, es generen estalvis nets a causa del descens de l'evapotranspiració del sòl i la vegetació adventícia, es produeixen menors disminucions dels retorns de reg dels esperats generant en anys humits una major recàrrega de l'aqüífer en les zones modernitzades, sent per tant el descens global de les recàrregues a l'aqüífer menor que les aportacions directes al parc.  
  
- Extractes del Pla hidrològic de la demarcació del Xúquer: Informe sobre l'increment del cabal ecològic a Antella del projecte de nou pla hidrològic respecte de l'actual, Informe sobre el cabal ecològic en el tram baix del Xúquer.  
Els informes continguts en l'expedient s'han posat a la disposició del públic en el web juntament amb la resta de la documentació (apartat d'avaluació ambiental, expedient 43/2022/AIA).  
La informació continguda en l'expedient aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
  
Consideracions ambientals  
Característiques del projecte  
El projecte abastarà una extensió de 249,85 ha, contemplant un conjunt d'obres que requereixen, segons descripció realitzada, una important longitud de conduccions i la construcció de dos edificis on s'instal·laran els capçals de reg. La magnitud de les obres guarda proporció amb la fi perseguida. No es tracta d'obres d'elevada magnitud per les característiques de les xarxes a implantar i que, per això, puguen generar efectes ambientals de magnitud. La major part de les conduccions a instal·lar aprofitaran el traçat de camins o zones marginals de camps agrícoles disminuint l'ús del recurs sòl.  
L'objectiu del projecte és disminuir l'ús del recurs aigua, per la qual cosa es produirà una disminució en l'ús directe del recurs.  
Per al funcionament dels automatismes de reg es requerirà un augment de l'ús de l'energia. L'energia provindrà de fonts renovables i les infraestructures previstes se situaran en el carener de les naus que allotjaran els capçals, no generant nous efectes ambientals.  
  
La realització de les obres generarà residus que seran gestionats, segons el pla de gestió elaborat. Els projectes de regadius no són projectes que generen importants quantitats de residus a conseqüència de la seua activitat.  
El projecte no generarà per si mateix risc d'accidents greus o catàstrofes. L'àmbit del projecte se situa en zona amb probabilitat de reg sísmic molt baix. En el cas de donar-se un succés d'aquest tipus podria produir-se trencaments de canonades amb l'únic abocament al mitjà d'aigua, i aquest fenomen no és previsible que cause cap efecte ambiental advers. Els capçals de reg es construiran complint la normativa aplicable i la norma de construcció sismoresistent NCSE-02.  
  
La zona d'estudi presenta un risc d'inundació alt, perillositat 2 segons el Pla d'acció territorial per a la prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). En relació amb la normativa del PATRICOVA, l'actuació es realitzarà en municipi d'elevada perillositat, la ubicació de les instal·lacions elevades més importants (capçals) se situen en zona amb menor perillositat de l'entorn circumdant, les conduccions previstes no incrementaran el risc en ser infraestructures enterrades, i els capçals i altres infraestructures de reg superficials poden ser afectats per inundacions amb calats majors de 0,8 metres.  
  
En cas d'afeccions d'aquest tipus no és previsible que vagen a generar-se efectes ambientals significatius. No obstant això, no s'ha previst que els edificis que contenen els capçals de reg poden veure's afectats també per aquests successos podent generar-se abocaments de productes químics (com desincrustants o fertilitzants).  
En la zona no s'utilitzaran materials inflamables, per la qual cosa el risc d'incendi es considera baix.  
El projecte del sector 17 forma part del projecte global de modernització de l'SRX, per la qual cosa, a mesura que vagen entrant en funcionament els diferents sectors que pretenen modernitzar-se, poden generar-se efectes acumulatius.  
Ubicació del projecte  
L'ús del sòl on es realitzarà la modernització està situat entre zones urbanes i polígons industrials i està destinat a un ús agrícola (sòl protegit agrícola). El projecte s'ajusta als usos previstos i contribueix al manteniment d'aquest espai.  
El projecte se situa en l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals de l'Albufera (PORN) i confronta amb el LIC del riu Xúquer. Com altres espais protegits més pròxims a l'àrea d'actuació, l'informe en matèria d'espais naturals protegits assenyala el naixement del riu Verd, que no es veurà afectat per la modernització i la zona humida Marjal i Estany de la Ribera Sud del Xúquer, zona humida que pot veure's afectada per la reducció dels retorns de reg.  
  
Respecte al PORN, el seu objectiu és la protecció de la conca hidrogràfica de l'Albufera. Atés que el projecte no requerirà nous recursos hídrics i els retorns de reg del sector no influiran en el balanç hídric del llac, no s'esperen efectes rellevants.  
Referent a la proximitat del LIC del Xúquer, el projecte no afectarà de manera directa el LIC, però han d'evitar-se efectes indirectes com ara l'afecció a la vegetació de ribera, evitar abocaments i tindre en compte que qualsevol contacte amb l'aigua del riu pot contribuir a l'expansió d'espècies invasores, com la clòtxina zebra.  
Amb caràcter global, la modernització o els efectes de les successives modernitzacions poden produir pèrdua d'ecotons i biodiversitat, per la qual cosa es requereix l'aplicació de mesures correctores.  
En matèria de patrimoni cultural, les obres no afectaran cap element conegut ni zona catalogada d'especial sensibilitat. La prospecció arqueològica superficial realitzada indica la presència de materials provinents d'època islàmica, romana i contemporània, sense que existisquen indicis clars d'afecció rellevant.  
Les actuacions se situen en el paisatge de rellevància regional PRR 38 (Pla d'acció territorial d'infraestructura verda i paisatge): Riberes del Xúquer, grup 13: Hortes de la Comunitat Valenciana. Es tracta d'un espai d'usos agrícoles tradicionals format per un conjunt de llits, canals, séquies i camins històrics que manté la connectivitat ecològica, elements considerats d'interés patrimonial. Es considera la xarxa de séquies com a elements estructuradors del paisatge i, entre ells, la Séquia Reial del Xúquer. Es consideren corredors fluvials secundaris el riu Verd (entre altres) i principal, el riu Xúquer.  
La modernització del reg permetrà la conservació dels usos agrícoles i amb això el manteniment del paisatge agrícola tradicional, així com la funcionalitat dels corredors fluvials.  
El sector 17 se situa sobre la massa d'aigua subterrània plana de València sud que es nodreix en un 85 % dels retorns de reg dels regadius tradicionals, pel que l'estat de la massa ha de ser objecte de vigilància (esquema de temes importants -ETI- del cicle de programació 2022-2027 del Pla hidrològic de conca).  
Respecte als retorns de reg, els documents de l'ETI estima que el 100 % dels retorns superficials i subterranis del sector 17 alimenten al riu Xúquer, del que es dedueix que la modernització del sector 17 no tindrà cap efecte sobre el llac mentre que els estalvis produïts per la modernització permetran aportar cabals a l'Albufera que, per vindre directament del riu Xúquer, estaran exempts de contaminants reduint així l'eutrofització de l'Albufera.  
L'àmbit de reg que abasta el projecte està inclòs en zona vulnerable a la contaminació per nitrats, considerant-se una zona d'especial sensibilitat enfront de la contaminació de les aigües.  
Respecte als dominis públics amb caràcter ambiental, destaca l'afecció per la xarxa de transport del sector 17.1 de la via pecuària Colada de Vista Bella, classificada amb 12 metres d'amplària. El capçal de reg del sector 17.1 se situarà a uns 32 metres d'aquesta via, i en principi no s'hi esperen afeccions sobre aquesta.  
El corriol de Castella, classificat amb una amplària de 20 metres, discorre així mateix en l'àmbit de la modernització sense que en principi es veja afectada per les conduccions de reg, hidrants i capçals. En qualsevol cas, durant el transcurs de les obres es garantirà el trànsit ramader i els usos complementaris.  
No existirà afecció rellevant a sòl classificat com a forestal segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana, si bé l'estesa de canonades es realitzarà en el seu àmbit (encreuament de barrancs) o en els seus voltants (a menys de 500 m), per la qual cosa el document ambiental ha previst com a mesura correctora el compliment de les mesures del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
Característiques del potencial impacte  
Els impactes generats en la fase d'obres seran els derivats de la construcció de les xarxes de reg, capçals i hidrants i altres elements de la instal·lació que produiran efectes ambientals sobre el sòl com l'alteració del relleu i compactació, efectes que desapareixeran una vegada es realitzen les obres de restauració i la reposició dels serveis afectats, sent per tant impactes temporals.  
Durant aquesta fase es produirà un augment de l'emissió de sorolls, gasos contaminants i partícules en suspensió (pols) a l'atmosfera, que seran així mateix temporals. Aquests efectes poden minimitzar-se amb el correcte manteniment de la maquinària d'obres i el regat de la zona de trànsit de la maquinària.  
El mitjà hídric podrà ser afectat per abocaments accidentals provinents de la maquinària, i altres provinents de les zones d'apilament de materials i de la neteja de les formigoneres. El document ambiental ha previst mesures preventives com ara la disposició d'elements (en cas necessari) per a la recollida de les restes de les formigoneres, l'habilitació de zones impermeabilitzades que impedisquen que les substàncies contaminants corrompen sòls i aigües. En cas de succés accidental, es farà la neteja dels residus i la seua gestió, si fa el cas, com a residu perillós.  
Es produirà una afecció sobre els llits a causa de l'encreuament del barranc del Pla i dues creus amb el barranc de l'Alfarella, que es resoldran mitjançant encreuament subterrani amb canonada de PE, protegida amb formigó i farciment d'escullera. L'encreuament del barranc del Pla es realitza en zona ja antropitzada per la construcció d'un pont. El barranc de l'Alfarella és un xicotet curs d'aigua també altament antropitzat i amb presència de vegetació invasora, pel que no s'esperen afeccions rellevants sobre ells.  
La demarcació del Xúquer està afectada per l'espècie invasora «clòtxina zebra», per la qual cosa s'aplicarà el protocol de desinfecció establit per l'òrgan de conca en el cas que qualsevol element de l'obra entre en contacte amb l'aigua del riu.  
No es produirà afecció sobre hàbitats d'interés. L'eliminació de la vegetació en els camps de cultiu per a la instal·lació de la xarxa de transport generarà un impacte moderat sobre la vegetació que podrà corregir-se una vegada finalitze la fase d'obres. La principal mesura preventiva proposada és l'abalisament de la zona d'obres i la protecció d'exemplars que puguen revestir interés.  
Consultat el Banc de Dades de Biodiversitat, es localitza en l'àmbit de les obres l'espècie Lonicera biflora, actualment integrant del Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades (Decret 70/2009, del Consell) en la categoria de «Protegida no catalogada». Aquesta espècie de caràcter ripari no ha de ser afectada i s'hi han d'habilitar mesures preventives a l'efecte.  
Alhora, en les zones pròximes als llits pot ser necessari l'eliminació d'espècies invasores com Arundo donax, per la qual cosa, d'acord amb la normativa vigent en matèria d'espècies exòtiques i invasores, les seues restes o propàguls no podran deixar-se sobre el terreny i hauran de ser tractades per gestor.  
No s'esperen efectes rellevants sobre la fauna, per no haver-se identificat espècies d'interés en la zona d'obres. No obstant això, l'obertura de rases pot causar atrapaments d'exemplars, pel que s'inspeccionaran les rases diàriament per a evacuar-ne els que hagen pogut quedar atrapats i, en cas de paralització, es cobriran les obres.  
  
Els impactes sobre el paisatge seran temporals perquè les conduccions queden enterrades i els efectes de les excavacions desapareixen amb les mesures de restauració, quedant com a elements permanents més visibles els capçals de reg i arquetes.  
Com a mesura correctora, en les parcel·les on se situaran els capçals de reg es disposarà d'una tanca vegetal en el seu perímetre. L'impacte es valora com a permanent i moderat.  
L'impacte major de la modernització es produirà en la fase de funcionament. L'impacte de major rellevància és la disminució de la recàrrega d'aqüífers per disminució dels retorns de reg. Els estudis realitzats i resumits en aquest Informe indiquen que la disminució dels retorns són menors als esperats, mentre que es produeix un estalvi net d'aigua, per la qual cosa aquest efecte ambiental tindrà menors impactes sobre les masses d'aigua que els esperats.  
La modernització generarà efectes positius i disminuirà l'eutrofització de les aigües a causa de l'aportació d'alta freqüència dels fertilitzants i a la minva global de les aportacions. Amb la finalitat de previndre l'arrossegament de nutrients a les aigües superficials i subterrànies, a més de complir amb les recomanacions del Codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana, s'empraran en la fertirrigació formulacions amb inhibidors de la nitrificació i fòsfor d'alta assimilació, el que permet, al costat de l'ús de reg d'alta freqüència, disminuir les aportacions de fertilitzants.  
L'aplicació dels mateixos criteris de fertilització quan finalitze la modernització de tots els sectors de l'SRX permetrà una significativa reducció d'aportacions de fertilitzants i generarà efectes beneficiosos en la prevenció de l'eutrofització de les aigües.  
La construcció d'una xarxa de distribució independent per a permetre el cultiu ecològic generarà, així mateix, un impacte de signe positiu.  
Com a mesures correctores, el document ambiental proposa el manteniment de la infraestructura tradicional de séquies, el que contribuirà a la correcta evacuació de les aigües d'escolament superficial, a la recàrrega d'aqüífers costaners i a la millora i manteniment del millor estat del parc natural.  
El canvi climàtic està provocant una reducció dels recursos hídrics disponibles i un augment de l'evapotranspiració. La modernització del reg permetrà reduir el consum d'aigua per l'augment de l'eficiència hídrica i generarà un impacte positiu. Perquè la modernització complisca els objectius previstos es controlarà el consum d'aigua mitjançant la instal·lació de comptadors volumètrics.  
Amb la finalitat que les previsions realitzades s'ajusten al desenvolupament del projecte s'ha previst un pla de vigilància ambiental l'objectiu de la qual és minimitzar l'impacte global de les obres.  
  
Conclusió  
Si bé dels estudis realitzats ha de descartar-se la disminució dels recursos que arriben a l'Albufera a causa de la reducció dels retorns de reg en els sectors situats al sud del riu Magre, existirà disminució dels retorns de reg en la conca del Xúquer i en la zona humida protegida Marjal i Estany de la Ribera sud del Xúquer no quantificats en el document ambiental, però de manera general, menors als previstos segons estudis citats. Es poden produir altres efectes ambientals com la pèrdua de connectivitat entre zones humides i altres espais d'interés ambiental que obliguen a l'establiment de mesures preventives i correctores per a fomentar o conservar aquesta connectivitat, mesures que seran complementàries a la conservació de séquies. No ha d'oblidar-se tampoc el vessant cultural del ric patrimoni lligat al regadiu i, en general, a l'agricultura (séquies, partidors, motors de reg, etc.).  
  
Cal assenyalar que la modernització no constitueix una mera estesa de canonades sinó un canvi de sistema de reg amb implicacions ambientals. Un dels possibles efectes ambientals no previstos és el risc derivat de l'excessiva concentració de sals en la perifèria de la zona mullada pels degotadors, sals que poden ser arrossegades en cas de pluja amb una concentració més elevada que en el cas del reg a manta. Per tant, es requereix una correcta pràctica del reg i una vigilància adequada perquè aquest efecte no es produïsca en el sector 17 i no s'acumule amb els d'altres sectors, produint un empitjorament de les aigües subterrànies.  
  
L'augment de l'aridesa tant del sòl com de l'entorn agrícola a causa de l'aplicació puntual del reg, juntament amb una disminució de la matèria orgànica dels sòls i un allunyament de les pràctiques tradicionals agrícoles, pot generar un augment de la degradació del sòl, i per això han d'ampliar-se les mesures preventives en aquest sentit.  
Finalment, cal assenyalar que la modernització de l'SRX està contemplada en la planificació hidrològica. L'avaluació ambiental estratègica duta a terme en el marc del nou Pla Hidrològic de la Conca del Xúquer (Programació 2022-2027), i la valoració conjunta de les pressions que pateix la conca, ha sigut rellevant en l'avaluació d'impacte ambiental del projecte del sector 17.  
De manera complementària i seguint el criteri manifestat en l'informe de l'òrgan de conca sobre el compliment del programa de vigilància ambiental establit en la declaració d'impacte ambiental de 6 d'octubre de 1998, correspon a aquest àmbit i nivell de planificació, la vigilància dels efectes globals que sobre les aigües subterrànies i superficials té la modernització (efectes acumulatius i sinèrgics) i l'establiment de mesures correctores a escala estratègica, mesures que no exclouen l'aplicació de mesures preventives i correctores a escala de projecte, ateses les peculiaritats de cada àmbit de valoració.  
  
En el cas del sector 17, la ubicació del projecte no afectarà directament espais amb valors ambientals, no és un projecte d'excessiva magnitud per si mateix, encara que podrà causar efectes acumulatius i sinèrgics amb la resta de les modernitzacions de l'SRX, per la qual cosa han d'establir-se mesures preventives en el projecte i vigilància i correccions en la planificació hidrològica.  
La reducció dels retorns de reg no afectarà l'Albufera, encara que sí que pot afectar el riu Xúquer i la zona humida Marjal i Estany de la Ribera Sud del Xúquer, aspecte que ha de ser objecte de vigilància i, si fa el cas, de correcció.  
Tenint en compte l'exposat, les dades i informes que consten en l'expedient i l'anàlisi realitzada en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que la modernització del sector 17 no és previsible que cause efectes ambientals significatius en el projecte, sempre que es completen les mesures preventives i correctores del document ambiental i les exposades en aquest informe, no sent necessari realitzar una avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte, obres ambientals i de modernització de regadius de la Séquia Reial del Xúquer. Xarxa de transport i distribució. Sector 17, constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II, grup 1.c).1r de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot això, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar que el Projecte obres ambientals i de modernització de regadius de la Séquia Reial del Xúquer. Xarxa de transport i distribució. Sector 17, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte del document ambiental als termes del present informe, i als condicionants ambientals següents:  
1. Es compliran les mesures preventives de l'informe d'impacte patrimonial i aquelles que, si fa el cas, impose l'òrgan competent en l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, que haurà de ser emés amb anterioritat a l'inici de les obres.  
  
2. El promotor del projecte i el seu receptor (SRX) tindran en compte la perillositat per inundació existent en l'àmbit, havent d'adaptar-se les infraestructures que ho requerisquen al que es disposa a l'article 21 de la normativa del PATRICOVA (Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana).  
3. Amb la finalitat de previndre la contaminació per abonaments o productes químics en cas d'avingudes, els productes i materials emmagatzemats en els capçals de reg hauran de romandre tancats i, en la mesura que siga possible, en zones on s'eviten fuites a l'exterior.  
4. La Séquia Reial del Xúquer, en l'àmbit de la modernització del sector 17, promourà a través dels mitjans de què dispose (pàgina web, activitats de formació, etc.) la realització de bones pràctiques ambientals com la conservació de la vegetació adventícia a l'hivern, la conservació d'una adequada proporció de matèria orgànica en el sòl, la incorporació de les restes de poda al sòl i qualsevol altra pràctica dirigida a evitar la degradació del sòl.  
5. Com a part integrant del seguiment ambiental de la modernització en la fase de funcionament del projecte, l'equip encarregat de la gestió de cabals i de la fertirrigació de la Séquia Reial del Xúquer, dissenyarà un protocol dirigit a evitar un excés de salinització en el bulb humit.  
  
Aquest protocol inclourà la vigilància de la salinització en l'àmbit del sector 17 (mitjans, forma, freqüència), indicadors de perill i les mesures addicionals a aplicar en el cas que es detecte que s'arriba als paràmetres establits.  
Aquest protocol haurà de remetre's a l'òrgan substantiu i a l'òrgan ambiental en el termini màxim de 6 mesos des de la posada en marxa del projecte.  
Les dades obtingudes hauran de documentar-se i conservar-se.  
6. Les obres que s'efectuen en els llits naturals o en la rodalia del LIC del riu Xúquer evitaran l'afecció directa sobre vegetació de ribera d'interés mitjançant el seu abalisament. Prèviament a la realització dels treballs i de la realització de desbrossaments haurà d'haver-se inspeccionat la zona d'obres per a evitar afeccions a l'espècie prioritària Lonicera biflora. En el cas que es procedisca a l'eliminació d'Arundo donax o una altra espècie invasora, s'actuarà conforme a la normativa en vigor per a evitar-ne la dispersió en el medi.  
No podran habilitar-se parcs de maquinària, zones de préstecs o apilaments de materials a menys de 100 metres de l'orla de vegetació que envolta el LIC del riu Xúquer.  
7. Connectivitat: A més de conservar en bon estat les séquies de reg es respectarà la funcionalitat dels barrancs i llits en l'àmbit o pròxims a l'àmbit de la modernització, la vegetació d'interés, o qualsevol element que puga permetre la connectivitat ecològica dels diferents espais (tanques, arbredes, exemplars d'interés), mantenint a més no sols la connectivitat ecològica sinó la connectivitat cultural respectant per això i procurant la posada en valor d'elements com ara molins, partidors i altres elements lligats a la cultura agrícola o del regadiu. En el cas que aquests elements siguen de pertinença de l'SRX, se'n procurarà el condicionament de manera que mitjançant la plantació d'espècies arbòries o tanques contribuïsquen a més a la connectivitat biològica.  
  
8. Afeccions a masses d'aigua:  
a) L'òrgan de conca establirà, dins dels estudis que es realitzen en la planificació hidrològica, un pla de vigilància de l'impacte sobre la disminució dels retorns de reg al Xúquer i zona humida Marjal i Estany Sud de la Ribera del Xúquer, i determinarà les mesures de protecció i correcció que escaiguen.  
D'acord amb el que s'estableix en la planificació hidrològica, els estalvis d'aquest projecte de modernització hauran de revertir en la millora de l'estat de l'Albufera i en el cas que la vigilància de la conca així ho determine, mitjançant l'augment del cabal ecològic del Xúquer, tenint en compte les zones humides associades. Es tindrà en compte també el que, respecte d'aquests espais protegits, determine l'òrgan competent en espais naturals protegits.  
b) Com a òrgan receptor de la modernització, l'SRX haurà de vigilar que els cabals emprats no superen els cabals previstos en el projecte de modernització.  
Per a evitar que la modernització produïsca un «efecte rebot» amb la intensificació de cultius o la plantació de cultius amb importants requeriments d'aigua, informarà els usuaris sobre límits de consum i sobre els cultius que s'adapten als consums previstos, tot canviant o incloent en les ordenances en cas necessari, el que a l'efecte escaiga.  
  
Es conservarà la documentació sobre el consum d'aigua dels usuaris amb la finalitat que els organismes de govern de l'SRX puguen, en l'exercici de les seues competències, instar el compliment de les mesures preventives establides en aquest informe.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels quals, si escau, escaiguen en via administrativa o judicial contra l'acte, si fa el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 18 de maig de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga».



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9442, del 05-10-2022 (2022/8512)

RESOLUCIÓN de 18 de mayo de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto obras ambientales y de modernización de regadíos de la Acequia Real del Júcar, Red de transporte y distribución, sector 17, en el término municipal de Alzira, Algemesí. Expediente: (2565747) 43/2022/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9442

Fecha DOGV
:   05-10-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/8512

CVE


Fecha del documento
:   18-05-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Alzira](javascript:void(0))
    * [Algemesí](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 18 de mayo de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto obras ambientales y de modernización de regadíos de la Acequia Real del Júcar, Red de transporte y distribución, sector 17, en el término municipal de Alzira, Algemesí. Expediente: (2565747) 43/2022/AIA. [2022/8512]  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: (2565747) 43/2022/AIA.  
Título: Obras ambientales y de modernización de regadíos de la Acequia Real del Júcar. Red de transporte y distribución. Sector 17.  
Promotor: Dirección General de Agricultura, Ganadería y Pesca/Dirección General del Agua.  
Titular: Acequia Real del Júcar.  
Órgano sustantivo: Dirección General de Agricultura, Ganadería y Pesca/Dirección General del Agua.  
Localización: Alzira, Algemesí (València).  
  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es proceder a la modernización del regadío en 249,85 ha, superficie incluida en el sector 17, uno de los 45 sectores en los que queda dividida y clasificada la totalidad de la superficie regable de la Acequia Real del Júcar (ARJ).  
La modernización del sector consiste en la sustitución del sistema de riego «a manta» que se realiza a través de un entramado de acequias, por un sistema de riego localizado de alta frecuencia para lo que se requiere la construcción de una red presurizada formada por un entramado de conducciones y otros elementos.  
Las previsiones realizadas, según el estudio agronómico, es que, en el mes de máximas necesidades (mes de julio) se tendrá una demanda bruta de 42,85 m³/ha y día.  
Para la realización de las obras que permitirán el cambio del sistema de riego, se ha dividido el sector 17 en los sectores 17.1 y 17.2. El sector 17.1 abarca una superficie de 141,52 has y el sector 17.2 abarca una superficie de 108,33 has.  
La modernización de la ARJ se está realizando de forma progresiva por lo que la conducción principal (red en alta) ya está ejecutada. De esta conducción parte un conjunto de redes formadas por conducciones presurizadas cuyo objetivo es suministrar el agua a las parcelas de riego (redes de transporte, distribución y terciarias).  
El suministro de agua al sector 17 se realizará mediante entronques con las redes de los sectores 18 y 19 desde donde parten dos redes de transporte, una por sector, que conducirán el agua hasta los cabezales de riego.  
La red de transporte del sector 17.1 estará formada por una conducción de 1360 m de PVC-O DN 400 PN 12,5. La red de transporte del sector 17.2 estará formada por una conducción de 298 m de PVC-O DN 400 PN 12,5. Las redes se completarán con sus correspondientes ventosas, elementos de desagüe, válvulas.  
La conducción de transporte abastece a los cabezales de riego, uno por sector. El cabezal 17.1 se situará en la parcela 104 del polígono 44 del término municipal de Alzira mientras que el cabezal 17.2 se ubicará en la parcela 34 del polígono 3 del mismo municipio. Estos cabezales se ubicarán en el interior de una edificación de 15x10 m formada por estructura metálica y cumbrera a dos aguas con cubierta de teja árabe. Los cabezales incluyen el sistema de abonado, filtros y demás elementos necesarios para la gestión del sector de riego, incluido el sistema de telecontrol y telemando.  
Desde los cabezales de riego parten las redes de distribución que abastecerán a los hidrantes multiusuario. Estas redes serán de PVC-O, se construirán asimismo enterradas y contarán con los elementos necesarios para su correcto funcionamiento (válvulas, ventosas instaladas en arquetas y desagües).  
La red de distribución del sector 17.1 estará formada por conducciones de PVC-O de PN 12,5 y diámetros comprendidos entre 125 a 400 mm. La longitud total de las tuberías será aproximadamente de unos 11 km y abastecerán a 41 hidrantes de riego comunitario.  
La red de distribución del sector 17.2 se inicia en el cabezal de 17.2 y se construirá con tubería de PVC-O diámetros comprendidos entre 400 mm a 125 mm de diámetro nominal y PN 12,5 y abastecerá a un total de 26 hidrantes de riego comunitario. La longitud total de las tuberías será de unos 6,7 km.  
Se ha previsto la ejecución de una conducción paralela a las redes de distribución para poder suministrar agua sin abono en las parcelas con cultivo ecológico que lo requieran.  
Los hidrantes de riego se ubicarán en el interior de una hornacina prefabricada de hormigón de 2 x 1,5 x 2 m, dispondrán de sus correspondientes elementos de control y telemando y desde ellos partirán las conducciones terciarias que llevarán el agua a cada una de las parcelas. Estas conducciones serán de PE-100 de diámetros comprendidos entre 40 y 110 mm  
La energía necesaria para el funcionamiento de los automatismos de cabezal se obtendrá de un sistema fotovoltaico de 3,3 kWp instalado en la cumbrera del edificio donde se aloja el cabezal. Estará compuesto por 9 paneles fotovoltaicos de 370 Wp. Además, se ha previsto dos controladores de carga en paralelo, con una batería estacionaria de 5,1 kWh y un inversor/cargador de 4,5 kVA que está conectado al CGP.  
  
Tramitación administrativa  
Como antecedentes administrativos se citan los siguientes:  
- Expediente 314-1998-AIA referente al Proyecto de obras de modernización de la Acequia Real del Júcar consistente en la instalación de la llamada red «en alta» y embalse cuyo promotor fue la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
El proyecto obtuvo declaración de impacto favorable el 6 de octubre de 1998.  
- Expediente 60-2021-CON: El 3 de mayo de 2021 el Servicio de Regadíos de esta Conselleria remite a este órgano ambiental el «documento ambiental» de la red de distribución del sector 17 y solicita informe.  
- Expediente 49-2021-CON: El 24 de marzo de 2021 la Dirección General del Agua solicitó informe referente a si la red de transporte del sector 17 (entre otros) debía someterse a evaluación de impacto ambiental.  
Con fecha de 20 de agosto de 2021, ante las propuestas realizadas, se solicitó informe al órgano competente en espacios naturales protegidos al efecto de determinar la viabilidad de admitir a trámite los proyectos de modernización enumerados. Se señalaba la necesidad de tener en cuenta los posibles efectos ambientales de la modernización sobre la Albufera, el programa de vigilancia ambiental establecido en la declaración de impacto ambiental de 6 de octubre de 1998 y sus medidas correctoras, los estudios y proyectos desarrollados por el órgano de cuenca en relación con la Albufera, el esquema de temas importantes del ciclo de programación 2022-2027 y el condicionante ambiental número 9 del informe de impacto ambiental referente a las redes de distribución de los sectores 3 y 5 de la ARJ.  
El 26 de enero de 2022 el Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos emite informe indicando, entre otros, que los distintos estudios realizados en la planificación hidrológica del Júcar han determinado que los retornos de riego de los sectores situados al sur del Magro van al Júcar mientras que los del norte del Magro van a la Albufera. Por lo tanto, considera que no sería necesario para los sectores situados al sur del río Magro, la ejecución del PVA. No obstante, realiza consideraciones respecto a los aspectos ambientales que deben estudiarse en estos sectores situados al sur del Magro tales como la posible repercusión sobre los «Ullals del riu Verd» o el Júcar, la conectividad entre las distintas zonas húmedas, el establecimiento de conectores fluviales.  
El 28 de marzo de 2022 este órgano ambiental emite informe referente a la tramitación de los sectores de la ARJ situados al sur del río Magro indicando que, atendiendo al informe de 26 de enero de 2022, puede iniciarse su tramitación ambiental.  
El 31 de marzo de 2022 la Dirección General de Agricultura, Ganadería y Pesca remite documentación al efecto del inicio de la evaluación de impacto ambiental por el trámite simplificado.  
El 4 de abril de 2022 se inicia el trámite de consulta a las Administraciones Públicas afectadas y a las personas interesadas establecido en el artículo 46 de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental.  
Se efectuaron las siguientes consultas:  
Municipios afectados y limítrofes con el proyecto:  
- Ayuntamiento de Carcaixent.  
- Ayuntamiento de Massalavés.  
- Ayuntamiento de Algemesí.  
- Ayuntamiento de Alzira.  
- Ayuntamiento de Benimuslem.  
Administraciones públicas afectadas:  
- Dirección General de Política Territorial y Paisaje.  
- Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental.  
- Sección Forestal de los servicios territoriales de Medio Ambiente de València.  
- Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Personas interesadas:  
- Acció Ecologista Agrò.  
- Ecologistas en Acción-València.  
- SEOBIRDLIFE.  
- WWF.  
De forma paralela, con fecha de 5 de abril de 2022 este órgano ambiental se dirige a la Dirección General de Calidad y Evaluación Ambiental del Ministerio para la Transición Ecológica indicando diversas cuestiones sobre la modernización del proyecto global de modernización de la ARJ entre las que se encuentra la necesidad de realizar, respecto a las repercusiones sobre el lago de la Albufera, un análisis global de repercusiones al menos en las zonas norte del río Magro y se insta por ello a la elaboración de este análisis global en el ámbito de las competencias del ministerio.  
El 6 de abril de 2022 la citada dirección general informa a esta dirección general que se ha trasladado a los órganos implicados en el procedimiento de valoración de la modernización de la ARJ, la necesidad de asegurar una visión en conjunto de los distintos proyectos considerando determinante la visión de conjunto de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Expone asimismo que en el estudio estratégico del Plan hidrológico del Júcar se lleva a cabo un análisis conjunto de las circunstancias que ocurren en la cuenca.  
En fecha 11 de abril de 2022, el consejo del agua de la demarcación informa favorablemente el proyecto de Plan hidrológico de la demarcación hidrográfica del Júcar de tercer ciclo, con un horizonte hasta 2027.  
En fecha 22 de abril de 2022 se recibe en la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental de la Generalitat Valenciana, comunicación de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de la remisión al Ministerio para la Transición Ecológica y Reto Demográfico del expediente del Plan hidrológico de la demarcación hidrológica del Júcar y evaluación ambiental estratégica conjunta del Plan hidrológico y el Plan de gestión del riesgo de inundación.  
Se recibieron las siguientes participaciones al procedimiento de evaluación de impacto ambiental:  
- Servicio de espacios naturales protegidos (20 abril 2022): La zona afectada por el proyecto tiene valor ecológico al estar ubicada en una zona de confluencia de los ríos Magro, Verd, y Júcar, estar situada en el PORN de l'Albufera y cerca de la zona húmeda catalogada Marjal i Estany de la Ribera Sud del Xúquer. Señala que el nacimiento del riu Verd (zona húmeda protegida / LIC) se sitúa a unos 8 km.  
Considera el informe que el nacimiento del riu Verd no se verá afectado por la modernización planteada, al contrario que la zona húmeda catalogada Marjal i Estany de la Ribera del Xúquer debido a la reducción de retornos.  
Respecto a la Albufera, en base a los estudios realizados, los proyectos de modernización situados al sur del río Magro no afectarán a las aportaciones del Parque Natural de l'Albufera.  
Señala que un aspecto indirecto de la modernización es la pérdida de ecotonos y biodiversidad en las zonas afectadas por los proyectos de modernización generalizados en toda el área de influencia de la Acequia Real del Júcar.  
Teniendo en cuenta lo expuesto el órgano competente en espacios naturales protegidos considera:  
Que se requiere un plan de vigilancia respecto al impacto sobre las aportaciones al Júcar considerando que los ahorros del proyecto deben revertir en el cauce de origen, es decir, aumentar el caudal ecológico del Xúquer.  
Que deben implantarse medidas dirigidas a mitigar los impactos negativos sobre la biodiversidad y aridificación de suelos tales como la realización de técnicas de agricultura de conservación como el laboreo mínimo o mantenimiento de un riego a manta primavera o una capa verde típica de invierno (oxalis y vegetación ruderal).  
Deberá incluirse un apartado presupuestado en el proyecto que contemple mejoras en el entorno natural (mantenimiento de setos, riberas, alineaciones de arbolado en caminos, mantenimiento de puntos de agua etc).  
- Aportación de La Ribera en Bici-Ecologistas en Acción del 24 de abril de 2022: Considera que en el sector 17 se ha de incluir la posibilidad de riego sin ningún producto químico para los actuales y futuros campos ecológicos.  
El órgano sustantivo en la tramitación del expediente ha aportado los siguientes informes:  
- «Informe de los resultados del plan de vigilancia ambiental y medidas correctoras de la modernización de la Acequiar Real del Júcar» emitido el 9 de diciembre de 2021 por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Indica el informe que el plan de vigilancia ambiental de la modernización de regadíos de la ARJ se ha venido realizando hasta que ha quedado subsumido en el control y seguimiento del estado de las masas de agua de la demarcación hidrográfica del Júcar, al estar incluida la Albufera de València en el Plan hidrológico del Júcar como una única unidad de gestión hídrica con la categoría de lago, ámbito en el que debe realizarse este seguimiento debido a la dificultad que supone desgajar los efectos de la modernización de regadíos del resto de presiones que sufre el humedal.  
Destaca los efectos positivos de la mejora de la calidad de agua del lago debido a los aportes de agua limpia realizados por el órgano de cuenca.  
Considera necesaria la modernización de regadíos para generar ahorros de agua que puedan utilizarse para realizar aportes directos al lago y disminuir el aporte de fertilizantes a las aguas por medio de los retornos de riego.  
- El 26 de abril de 2022 la Dirección General de Agricultura, Ganadería y Pesca remite los siguientes informes complementarios a la documentación remitida:  
- Estudio sobre el «Efecto de la modernización de riegos en la Acequia Real del Júcar en los balances de nitrógeno y de fósforo (Universidad Politécnica de València. Marzo 2022)», estudio encargado por la Acequia Real del Júcar.  
El informe estudia la posible reducción de la eutrofización de las aguas por la modernización de la ARJ y sus posibles efectos beneficiosos sobre el acuífero de la Plana sur de València, masa de agua en mal estado químico debido a la eutrofización por nitratos. Después de indicar que no existen suficientes puntos desde donde tomar muestras que permitan hacer un seguimiento, concluye que en los puntos donde se ha podido realizar el seguimiento, suponiendo que sean representativos de la zona, se produce una reducción de nitratos significativa.  
- «Informe sobre los efectos de la adopción de sistemas de riego localizado en la zona citrícola de la Acequia Real del Júcar». (Universidad Politécnica de València - 24.02.2022).  
El informe argumenta sobre los efectos desfavorables de las modernizaciones (empleo de ahorros en el incremento de la superficie de riego o creación de nuevas zonas regables, introducción de cultivos de mayor exigencia hídrica e intensificación de la producción, computo como ahorro de los recursos no consumidos por los cultivos (reducción de retornos de riego) y concluye que en la modernización de la ARJ se generan ahorros netos debido al descenso de la evapotranspiración del suelo y la vegetación adventicia, se producen menores disminuciones de los retornos de riego de los esperados generando en años húmedos una mayor recarga del acuífero en las zonas modernizadas, siendo por lo tanto el descenso global de las recargas al acuífero menor que las aportaciones directas al parque.  
- Extractos del Plan hidrológico de la demarcación del Júcar: Informe sobre el incremento del caudal ecológico en Antella del proyecto de nuevo plan hidrológico respecto del actual, Informe sobre el caudal ecológico en el tramo bajo del Júcar.  
Los informes contenidos en el expediente se han puesto a disposición del público en la web junto con el resto de la documentación (apartado de evaluación ambiental, expediente 43/2022/AIA).  
La información contenida en el expediente aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación de impacto ambiental simplificada.  
  
Consideraciones ambientales  
Características del proyecto  
El proyecto abarcará una extensión de 249,85 ha, contemplando un conjunto de obras que requieren, según descripción realizada, una importante longitud de conducciones y la construcción de dos edificios donde se instalarán los cabezales de riego. La magnitud de las obras guarda proporción con el fin perseguido. No se trata de obras de elevada magnitud por las características de las redes a implantar y que, por ello, puedan generar efectos ambientales de magnitud. La mayor parte de las conducciones a instalar aprovecharán el trazado de caminos o zonas marginales de campos agrícolas disminuyendo el uso del recurso suelo.  
El objetivo del proyecto es disminuir el uso del recurso agua por lo que se producirá una disminución en el uso directo del recurso.  
Para el funcionamiento de los automatismos de riego se requerirá un aumento del uso de la energía. La energía procederá de fuentes renovables y las infraestructuras previstas se ubicarán en la cumbrera de las naves que alojarán los cabezales no generando nuevos efectos ambientales.  
La realización de las obras generará residuos que serán gestionados, según el plan de gestión elaborado. Los proyectos de regadíos no son proyectos que generen importantes cantidades de residuos como consecuencia de su actividad.  
El proyecto no generará por sí mismo riesgo de accidentes graves o catástrofes. El ámbito del proyecto se sitúa en zona con probabilidad de riego sísmico muy bajo. En el caso de darse un suceso de este tipo podría producirse roturas de tuberías con el único vertido al medio de agua por lo que este fenómeno no es previsible que cause algún efecto ambiental adverso. Los cabezales de riego se construirán cumpliendo la normativa aplicable y la norma de construcción sismorresistente NCSE-02.  
La zona de estudio presenta un riesgo de inundación alto, peligrosidad 2 según el Plan de acción territorial para la prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). En relación con la normativa del PATRICOVA, la actuación se realizará en municipio de elevada peligrosidad, la ubicación de las instalaciones elevadas más importantes (cabezales) se ubican en zona con menor peligrosidad del entorno circundante, las conducciones previstas no incrementarán el riesgo al ser infraestructuras enterradas y los cabezales y otras infraestructuras de riego superficiales pueden ser afectadas por inundaciones con calados mayores de 0,8 metros.  
En caso de afecciones de este tipo no es previsible que vayan a generarse efectos ambientales significativos. No obstante, no se ha previsto que los edificios que contienen los cabezales de riego pueden verse afectados también por estos sucesos pudiendo generarse vertidos de productos químicos (como desincrustantes o fertilizantes).  
En la zona no van a utilizarse materiales inflamables por lo que el riesgo de incendio se considera bajo.  
El proyecto del sector 17 forma parte del proyecto global de modernización de la ARJ por lo que, conforme vayan entrando en funcionamiento los distintos sectores que pretenden modernizarse, pueden generarse efectos acumulativos.  
Ubicación del proyecto  
El uso del suelo donde se realizará la modernización está situado entre zonas urbanas y polígonos industriales y está destinado a un uso agrícola (suelo protegido agrícola). El proyecto se ajusta a los usos previstos y contribuye al mantenimiento de este espacio.  
El proyecto se ubica en el ámbito del Plan de ordenación de los recursos naturales de L'Albufera (PORN) y linda con el LIC del riu Xúquer. Como otros espacios protegidos más próximos al área de actuación, el informe en materia de espacios naturales protegidos señala el nacimiento del riu Verd que no se verá afectado por la modernización y la zona húmeda Marjal i Estany de la Ribera Sud del Xúquer, zona húmeda que puede verse afectada por la reducción de los retornos de riego.  
Respecto al PORN, su objetivo es la protección de la cuenca hidrográfica de la Albufera. Dado que el proyecto no requerirá nuevos recursos hídricos y los retornos de riego del sector no influirán en el balance hídrico del lago, no se esperan efectos relevantes.  
Referente a la cercanía del LIC del Xúquer, el proyecto no afectará de forma directa al LIC, pero deben evitarse efectos indirectos tales como la afección a la vegetación de ribera, evitar vertidos y tener en cuenta que cualquier contacto con el agua del río puede contribuir a la expansión de especies invasoras como el mejillón cebra.  
Con carácter global, la modernización o los efectos de las sucesivas modernizaciones puede producir pérdida de ecotonos y biodiversidad por lo que se requiere la aplicación de medidas correctoras.  
En materia de patrimonio cultural, las obras no afectarán a ningún elemento conocido ni zona catalogada de especial sensibilidad. La prospección arqueológica superficial realizada indica la presencia de materiales procedentes de época islámica, romana y contemporánea sin que existan indicios claros de afección relevante.  
Las actuaciones se ubican en el paisaje de relevancia regional PRR 38 (Plan de acción territorial de infraestructura verde y paisaje): Riberas del Xúquer, grupo 13: Huertas y vegas de la Comunitat Valenciana. Se trata de un espacio de usos agrícolas tradicionales formado por un conjunto de cauces, canales, acequias y caminos históricos que mantiene la conectividad ecológica, elementos considerados de interés patrimonial. Se considera la red de acequias como elementos estructuradores del paisaje y, entre ellos, la Acequia Real del Júcar. Se consideran corredores fluviales secundarios el riu Verd (entre otros) y principal, el riu Xúquer.  
La modernización del riego permitirá la conservación de los usos agrícolas y con ello el mantenimiento del paisaje agrícola tradicional, así como la funcionalidad de los corredores fluviales.  
El sector 17 se ubica sobre la masa de agua subterránea plana de València sur que se nutre en un 85 % de los retornos de riego de los regadíos tradicionales por lo que el estado de la masa debe ser objeto de vigilancia (esquema de temas importantes (ETI) del ciclo de programación 2022-2027 del Plan hidrológico de cuenca).  
Respecto a los retornos de riego, los documentos del ETI estima que el 100 % de los retornos superficiales y subterráneos del sector 17 alimentan al río Júcar de lo que se deduce que la modernización del sector 17 no va a tener ningún efecto sobre el lago mientras que los ahorros producidos por la modernización van a permitir aportar caudales a la Albufera que, por proceder directamente del río Júcar, estarán exentos de contaminantes reduciendo así la eutrofización de la Albufera.  
El ámbito de riego que abarca el proyecto está incluido en zona vulnerable a la contaminación por nitratos considerándose una zona de especial sensibilidad frente a la contaminación de las aguas.  
Respecto a los dominios públicos con carácter ambiental, destaca la afección por la red de transporte del sector 17.1 de la vía pecuaria Colada de Vista Bella, clasificada con 12 metros de anchura. El cabezal de riego del sector 17.1 se situará a unos 32 metros de dicha vía por lo que en principio no se esperan afecciones sobre la misma.  
La vereda de Castilla, clasificada con una anchura de 20 metros, discurre asimismo en el ámbito de la modernización sin que en principio se vea afectada por las conducciones de riego, hidrantes y cabezales. En cualquier caso, durante el transcurso de las obras se garantizará el tránsito ganadero y los usos complementarios.  
No existirá afección relevante a suelo clasificado como forestal según el Plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana si bien el tendido de tuberías se realizará en su ámbito (cruce de barrancos) o en sus inmediaciones (a menos de 500 m) por lo que el documento ambiental ha previsto como medida correctora el cumplimiento de las medidas del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
  
Características del potencial impacto  
Los impactos generados en la fase de obras serán los derivados de la construcción de las redes de riego, cabezales e hidrantes y demás elementos de la instalación que producirán efectos ambientales sobre el suelo como la alteración del relieve y compactación, efectos que desaparecerán una vez se realicen las obras de restauración y la reposición de los servicios afectados siendo por lo tanto impactos temporales.  
Durante esta fase se producirá un aumento de la emisión de ruidos, gases contaminantes y partículas en suspensión (polvo) a la atmósfera que serán asimismo temporales. Estos efectos pueden minimizarse con el correcto mantenimiento de la maquinaria de obras y el regado de la zona de tránsito de la maquinaria.  
El medio hídrico podrá ser afectado por vertidos accidentales procedentes de la maquinaria, y otros procedentes de las zonas de acopio de materiales y de la limpieza de las hormigoneras. El documento ambiental ha previsto medidas preventivas tales como la disposición de elementos (en caso necesario) para la recogida de los restos de las hormigoneras, la habilitación de zonas impermeabilizadas que impidan que las sustancias contaminantes contaminen suelos y aguas. En caso de suceso accidental, se procederá a la limpieza de los residuos y su gestión (en su caso) como residuo peligroso.  
Se producirá una afección sobre los cauces debido al cruce del barranco del «Pla» y dos cruces con el barranco de l'Alfarella, que se resolverán mediante cruce subterráneo con tubería de PE, protegida con hormigón y relleno de escollera. El cruce del barranco del «Pla» se realiza en zona ya antropizada por la construcción de un puente. El barranco de l'Alfarella es un pequeño curso de agua también altamente antropizado y con presencia de vegetación invasora por lo que no se esperan afecciones relevantes sobre ellos.  
La demarcación del Júcar está afectada por la especie invasora «mejillón cebra» por lo que se aplicará el protocolo de desinfección establecido por el órgano de cuenca en el caso de que cualquier elemento de la obra entre en contacto con el agua del rio.  
No se producirá afección sobre hábitats de interés. La eliminación de la vegetación en los campos de cultivo para la instalación de la red de transporte generará un impacto moderado sobre la vegetación que podrá corregirse una vez finalice la fase de obras. La principal medida preventiva propuesta es el balizamiento de la zona de obras y la protección de ejemplares que puedan revestir interés.  
Consultado el Banco de datos de biodiversidad, se localiza en el ámbito de las obras, la especie Lonicera biflora, actualmente integrante del Catálogo valenciano de especies de flora amenazadas (Decreto 70/2009, del Consell) en la categoría de «Protegida no catalogada». Esta especie de carácter ripario no debe ser afectada debiendo habilitarse medidas preventivas al efecto.  
En las zonas próximas a los cauces asimismo puede ser necesario la eliminación de especies invasoras como Arundo donax por lo que, de acuerdo con la normativa vigente en materia de especies exóticas e invasoras, sus restos o propágulos no podrán dejarse sobre el terreno y deberán ser gestionados por gestor.  
No se esperan efectos relevantes sobre la fauna al no haberse identificado especies de interés en la zona de obras. No obstante, la apertura de zanjas puede causar atrapamientos de ejemplares por lo que se inspeccionarán las zanjas diariamente para evacuar de ellas a los que hayan podido quedar atrapados y, en caso de paralización, se cubrirán las obras.  
Los impactos sobre el paisaje serán temporales puesto que las conducciones quedan enterradas y los efectos de las excavaciones desaparecen con las medidas de restauración quedando como elementos permanentes más visibles los cabezales de riego y arquetas.  
Como medida correctora, en las parcelas donde se ubicarán los cabezales de riego se dispondrá de un seto vegetal en su perímetro. El impacto se valora como permanente y moderado.  
El impacto mayor de la modernización se producirá en la fase de funcionamiento. El impacto de mayor relevancia es la disminución de la recarga de acuíferos por disminución de los retornos de riego. Los estudios realizados y resumidos en este Informe indican que la disminución de los retornos son menores a los esperados mientras que se produce un ahorro neto de agua por lo que este efecto ambiental tendrá menores impactos sobre las masas de agua que las esperadas.  
La modernización generará efectos positivos disminuyendo la eutrofización de las aguas debido al aporte de alta frecuencia de los fertilizantes y a la disminución global de los aportes. Con el fin de prevenir el arrastre de nutrientes a las aguas superficiales y subterráneas, además de cumplir con las recomendaciones del Código de buenas prácticas agrarias de la Comunitat Valenciana, se emplearán en la fertirrigación formulaciones con inhibidores de la nitrificación y fósforo de alta asimilación lo que permite, junto al empleo de riego de alta frecuencia, disminuir los aportes de fertilizantes.  
La aplicación de los mismos criterios de fertilización cuando finalice la modernización de todos los sectores de la ARJ permitirá una significativa reducción de aportes de fertilizantes generando efectos beneficiosos en la prevención de la eutrofización de las aguas.  
La construcción de una red de distribución independiente para permitir el cultivo ecológico generará asimismo un impacto de signo positivo.  
Como medidas correctoras, el documento ambiental propone el mantenimiento de la infraestructura tradicional de acequias lo que contribuirá a la correcta evacuación de las aguas de escorrentía superficial, a la recarga de acuíferos costeros y a la mejora y mantenimiento del mejor estado del parque natural.  
El cambio climático está provocando una reducción de los recursos hídricos disponibles y un aumento de la evapotranspiración. La modernización del riego permitirá reducir el consumo de agua por el aumento de la eficiencia hídrica generándose un impacto positivo. Para que la modernización cumpla los objetivos previstos se controlará el consumo de agua mediante la instalación de contadores volumétricos.  
Con el fin de que las previsiones realizadas se ajusten al desarrollo del proyecto se ha previsto un plan de vigilancia ambiental cuyo objetivo es minimizar el impacto global de las obras.  
  
Conclusión  
Si bien de los estudios realizados debe descartarse la disminución de los recursos que llegan a la Albufera a causa de la reducción de los retornos de riego en los sectores situados al sur del río Magro, existirá disminución de los retornos de riego en la cuenca del Júcar y en la zona húmeda protegida Marjal i Estany de la Ribera Sud del Xúquer no cuantificados en el documento ambiental, pero de manera general, menores a los previstos según estudios citados. Se pueden producir otros efectos ambientales como la pérdida de conectividad entre zonas húmedas y otros espacios de interés ambiental que obligan al establecimiento de medidas preventivas y correctoras para fomentar o conservar esta conectividad, medidas que serán complementarias a la conservación de acequias. No debe olvidarse tampoco la vertiente cultural del rico patrimonio ligado al regadío y, en general, a la agricultura (acequias, partidores, motores de riego, etc).  
Cabe señalar que la modernización no constituye un mero tendido de tuberías sino un cambio de sistema de riego con implicaciones ambientales. Uno de los posibles efectos ambientales no previstos es el riesgo derivado de la excesiva concentración de sales en la periferia de la zona mojada por los goteros, sales que pueden ser arrastradas en caso de lluvia con una concentración más elevada que en el caso del riego a manta. Por lo tanto, se requiere una correcta práctica del riego y una vigilancia adecuada para que este efecto no se produzca en el sector 17 y no se acumule con los de otros sectores, produciendo un empeoramiento de las aguas subterráneas.  
El aumento de la aridez tanto del suelo como del entorno agrícola debido a la aplicación puntual del riego, junto con una disminución de la materia orgánica de los suelos y un alejamiento de las prácticas tradicionales agrícolas, puede generar un aumento de la degradación del suelo debiendo por ello ampliarse las medidas preventivas en este sentido.  
Por último, es preciso señalar que la modernización de la ARJ está contemplada en la planificación hidrológica. La evaluación ambiental estratégica llevada a cabo en el marco del nuevo Plan hidrológico de la cuenca del Júcar (Programación 2022-2027) y la valoración conjunta de las presiones que sufre la cuenca, ha sido relevante en la evaluación de impacto ambiental del proyecto del sector 17.  
De forma complementaria y siguiendo el criterio manifestado en el informe del órgano de cuenca sobre el cumplimiento del programa de vigilancia ambiental establecido en la declaración de impacto ambiental de 6 de octubre de 1998, corresponde a este ámbito y nivel de planificación, la vigilancia de los efectos globales que sobre las aguas subterráneas y superficiales tiene la modernización (efectos acumulativos y sinérgicos) y el establecimiento de medidas correctoras a escala estratégica, medidas que no excluyen la aplicación de medidas preventivas y correctoras a escala de proyecto, atendiendo a las peculiaridades de cada ámbito de valoración.  
En el caso del sector 17, la ubicación del proyecto no afectará directamente a espacios con valores ambientales, no es un proyecto de excesiva magnitud por sí mismo, aunque podrá causar efectos acumulativos y sinérgicos con el resto de las modernizaciones de la ARJ por lo que deben establecerse medidas preventivas a nivel de proyecto y vigilancia y correcciones a nivel de la planificación hidrológica.  
La reducción de los retornos de riego no afectará a la Albufera, aunque sí puede afectar al río Júcar y a la zona húmeda Marjal i Estany de la Ribera Sud del Xúquer, aspecto que debe ser objeto de vigilancia y, en su caso, corrección.  
Teniendo en cuenta lo expuesto, los datos e informes obrantes en el expediente y el análisis realizado en relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se puede concluir que la modernización del sector 17 no es previsible que cause efectos ambientales significativos a nivel de proyecto siempre que se completen las medidas preventivas y correctoras del documento ambiental y las expuestas en este Informe no siendo necesario realizar una evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto, obras ambientales y de modernización de regadíos de la Acequia Real del Júcar. Red de transporte y distribución. Sector 17, constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el anexo II, grupo 1.c) 1º de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar que el Proyecto de obras ambientales y de modernización de regadíos de la Acequia Real del Júcar. Red de transporte y distribución. Sector 17, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria, siempre que se ajuste a las previsiones del proyecto, del documento ambiental a los términos del presente informe, y a los condicionantes ambientales siguientes:  
1. Se cumplirán las medidas preventivas del informe de impacto patrimonial y aquellas que en su caso imponga el órgano competente en el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998 del patrimonio cultural valenciano que deberá ser emitido con anterioridad al inicio de las obras.  
2. El promotor del proyecto y su receptor (ARJ) tendrán en cuenta la peligrosidad por inundación existente en el ámbito debiendo adaptarse las infraestructuras que lo requieran a lo dispuesto al artículo 21 de la normativa del PATRICOVA (Plan de acción Territorial sobre prevención del riesgo de inundación de la Comunitat Valenciana).  
3. Con el fin de prevenir la contaminación por abonos o productos químicos en caso de avenidas, los productos y materiales almacenados en los cabezales de riego deberán permanecer cerrados y en la medida de lo posible, en zonas donde se eviten escapes al exterior.  
4. La Acequia Real del Júcar, en el ámbito de la modernización del sector 17, promoverá a través de los medios de que disponga (página web, actividades de formación, etc) la realización de buenas prácticas ambientales como la conservación de la vegetación adventicia en invierno, la conservación de una adecuada proporción de materia orgánica en el suelo, la incorporación de los restos de poda al suelo y cualquier otra práctica dirigida a evitar la degradación del suelo.  
5. Como parte integrante del seguimiento ambiental de la modernización en la fase de funcionamiento del proyecto, el equipo encargado de la gestión de caudales y de la fertirrigación de la Acequia Real del Júcar, diseñará un protocolo dirigido a evitar un exceso de salinización en el bulbo húmedo.  
Este protocolo incluirá la vigilancia de la salinización en el ámbito del sector 17 (medios, modo, frecuencia), indicadores de peligro y las medidas adicionales a aplicar en el caso que se detecte que se llega a los parámetros establecidos.  
Este protocolo deberá remitirse al órgano sustantivo y al órgano ambiental en el plazo máximo de 6 meses desde la puesta en marcha del proyecto.  
Los datos obtenidos deberán documentarse y conservarse.  
6. Las obras que se efectúen en los cauces naturales o en las cercanías del LIC del río Júcar evitarán la afección directa sobre vegetación de ribera de interés mediante su balizamiento. Previamente a la realización de los trabajos y de la realización de desbroces deberá haberse inspeccionado la zona de obras para evitar afecciones a la especie prioritaria «Lonicera biflora». En el caso que se proceda a la eliminación de Arundo donax u otra especie invasora, se actuará conforme a la normativa en vigor para evitar su dispersión en el medio.  
No podrán habilitarse parques de maquinaria, zonas de préstamos o acopios de materiales a menos de 100 metros de la orla de vegetación que rodea al LIC del río Júcar.  
7. Conectividad: Además de conservar en buen estado las acequias de riego se respetará la funcionalidad de los barrancos y cauces en el ámbito o próximos al ámbito de la modernización, la vegetación de interés, o cualquier elemento que pueda permitir la conectividad ecológica de los distintos espacios (setos, arboledas, ejemplares de interés) manteniendo además no solo la conectividad ecológica sino la conectividad cultural respetando por ello y procurando la puesta en valor de elementos tales como molinos, partidores y otros elementos ligados a la cultura agrícola o del regadío. En el caso que dichos elementos sean de pertenencia de la ARJ, se procurará su acondicionamiento de manera que mediante la plantación de especies arbóreas o setos contribuyan además a la conectividad biológica.  
8. Afecciones a masas de agua:  
a) El órgano de cuenca establecerá, dentro de los estudios que se realicen en la planificación hidrológica, un plan de vigilancia del impacto sobre la disminución de los retornos de riego en el Júcar y zona húmeda Marjal i Estany Sud de la Ribera del Xúquer estableciéndose las medidas de protección y corrección que procedan.  
De acuerdo con lo establecido en la planificación hidrológica, los ahorros de este proyecto de modernización deberán revertir en la mejora del estado de la Albufera y en el caso que la vigilancia de la cuenca así lo determine, mediante el aumento del caudal ecológico del Xúquer teniendo en cuenta las zonas húmedas asociadas. Se tendrá en cuenta lo que, respecto a estos Espacios protegidos, determine el órgano competente en espacios naturales protegidos.  
b) Como órgano receptor de la modernización, la ARJ deberá vigilar que los caudales empleados no superan los caudales previstos en el proyecto de modernización.  
Para evitar que la modernización produzca un «efecto rebote» con la intensificación de cultivos o la plantación de cultivos con importantes requerimientos de agua, informará a los usuarios sobre límites de consumo y sobre los cultivos que se adaptan a los consumos previstos cambiando o incluyendo en las ordenanzas en caso necesario, lo que al efecto proceda.  
Se conservará la documentación sobre el consumo de agua de los usuarios con el fin de que los organismos de gobierno de la ARJ puedan, en el ejercicio de sus competencias, instar al cumplimiento de las medidas preventivas establecidas en este Informe.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
  
València, 18 de mayo de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML