Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9280, del 17-02-2022 (2022/1014)

ORDRE 2/2022, de 8 de febrer, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, de modificació de l'Ordre 2/2017, per la qual s'estableixen les bases reguladores per a la concessió d'ajudes destinades a la promoció de l'economia sostenible.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9280

Data del DOGV
:   17-02-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - B) SUBVENCIONS I BEQUES

Número del document
:   2022/1014

CVE


Data del document
:   08-02-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball](javascript:void(0))
    * [ajuda pública](javascript:void(0))

ORDRE 2/2022, de 8 de febrer, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, de modificació de l'Ordre 2/2017, per la qual s'estableixen les bases reguladores per a la concessió d'ajudes destinades a la promoció de l'economia sostenible. [2022/1014]  
Preàmbul  
  
L'Ordre 2/2017, d'1 de febrer, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per la qual s'estableixen les bases reguladores per a la concessió d'ajudes destinades a la promoció de l'economia sostenible (DOGV 7973, 06.02.2017), va establir els fonaments d'una línia d'ajudes que pretenien, d'una banda, conscienciar, i d'una altra promoure la sostenibilitat econòmica i el bé comú en el conjunt dels sectors productius i de la societat valenciana.  
  
Amb l'Ordre 2/2017, s'han concedit ajudes a l'economia sostenible durant els exercicis 2017, 2018, 2019, 2020 i 2021, que han permés madurar els valors de la sostenibilitat econòmica entre les pimes valencianes, les associacions i organitzacions sense fi de lucre, i els centres acadèmics universitaris d'estudi i investigació.  
A més, durant aquests anys s'han consolidat, al si de la societat valenciana, els valors i reconeixements envers les persones com a objectiu primordial de l'actuació política de qualsevol govern. I en aquest escenari, adquireix carta de naturalesa el Consell nascut del primer Acord de Govern del Botànic l'any 2015, que impulsa una economia amb rostre humà, inspirada en la «tecnologia amb rostre humà» de Schumacher de principis dels anys setanta del segle passat, i de la mateixa manera ens hem anat familiaritzant amb el bé comú, amb l'economia circular, la col·laborativa, la verda, la blava, la taronja, la plata,- i quasi ja una infinitat de matisos que giren entorn de la sostenibilitat com a paradigma inajornable sobre el qual s'articularan les iniciatives econòmiques del segle XXI.  
Amb aquest prisma i després d'aquests anys d'experiència en la gestió d'ajudes dirigides a promoure la sostenibilitat i el bé comú a la Comunitat Valenciana, com a baluards en els quals s'assenta la política del Consell i, especialment, la desenvolupada per la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, és el moment de considerar les diferents fites administratives, normatives i socials que exigeixen una revisió de l'Ordre 2/2017, que permeten incorporar l'experiència, el millor coneixement de les necessitats dels potencials destinataris de les ajudes a l'economia sostenible i del bé comú, i estimar les noves tendències emanades de les constants i canviants economia i societat. A això se suma l'impacte d'una pandèmia mundial que des del 2020 pot condicionar i restringir les iniciatives a favor de la sostenibilitat, atesa la dificultat de lluitar contra un enemic planetari i imprevisible en tota la seua dimensió.  
A conseqüència de tot l'anterior, la Direcció General d'Economia Sostenible considera arribat el moment d'avaluar, analitzar i extraure lectures profitoses de la gestió de les ajudes a l'economia sostenible que promou, i això exigeix una reorientació i una adequació als nous escenaris econòmics i socials sorgits, així com una millora en la definició d'accions potencialment objecte d'aquest tipus d'ajudes, i també la inclusió de noves accions.  
D'una banda, en la decisió de modificar l'ordre influeixen l'experiència en la gestió que proporciona i evidencia limitacions o exclusions que es tracta d'esmenar, entre aquestes la que adquireix major raó de ser és valorar l'oportunitat d'incorporar en les ajudes futures determinats nivells de l'Administració local, de manera que determinats ens supramunicipals puguen ser objecte de les ajudes i de la difusió dels valors de la sostenibilitat i del bé comú en les seues respectives àrees de gestió i influència. De la mateixa manera, també correspon considerar determinats col·lectius que podien ser fins ara potencials beneficiaris de les ajudes, a pesar que la seua activitat principal no responguera en tota la seua dimensió als objectius de sostenibilitat i del bé comú que perseguien aquestes ajudes, i sembla que és l'ocasió idònia, després de l'experiència i la informació constatades, d'examinar i explicitar els requisits que han de satisfer tots els possibles beneficiaris futurs, i aclarir quins i per què poden quedar exclosos a partir de la nova ordre.  
  
D'altra banda, la legislació sorgida i els acords i projectes de govern emanats des de la publicació de l'Ordre 2/2017, requereixen també la consideració d'aquests aspectes amb la finalitat de reunir sensibilitats i opcions de gestió i difusió dels nous valors i prioritats que afavorisquen la creixent modernització i millora de l'economia valenciana, on sense desistir de l'obstinació de millorar la productivitat, la competitivitat i el mercat de treball, no es deixen de considerar els valors més humans que no ha de defugir la política econòmica de qualsevol govern, que incloguen els aspectes de la sostenibilitat econòmica, des de les seues diferents perspectives, en els conceptes de productivitat de l'estructura econòmica valenciana, la millora de les condicions de treball en aquest marc, i també la contribució al canvi del model productiu valencià. Tot això, dins dels instruments de política econòmica de la Generalitat.  
  
En aquest sentit, cal reconéixer que després de la publicació de l'Ordre 2/2017 i dels documents de treball existents en un altre temps i que han sigut determinats per actualitzacions i noves propostes que han tractat de recollir noves sensibilitats i de proporcionar respostes als desafiaments que han sorgit al si de l'economia valenciana, resulta inajornable apreciar tota aquesta nova realitat amb els seus corresponents documents, plans, programes i actuacions que han d'incorporar-se cap al futur a fi d'aconseguir una sostenibilitat real, perdurable, competitiva i exemplar, inclusiva i diversificada en el conjunt de la Comunitat Valenciana. L'ordre que ara s'actualitza no pot quedar d'esquena a aquesta nova realitat, màximament perquè la sostenibilitat econòmica i el bé comú o l'interés general que es propugna en diferents iniciatives polítiques, socials i institucionals preveu aquestos valors entre els primordials d'una societat justa i equilibrada, on s'erradique la pobresa i es lluite contra el canvi climàtic, la desigualtat social i econòmica creixent dels últims anys, i contribuïsca i promoga la responsabilitat social en tots els nivells i estructures productives existents en l'economia valenciana.  
  
Sense ànim d'exhaustivitat, cal subratllar que l'ordre objecte de reforma, després de la seua publicació, ha vist i ha quedat condicionada per la revisió del mateix Pacte del Botànic, que va tindre lloc l'any 2017, precisament després de la publicació de l'Ordre 2/2017. De la mateixa manera, el Document d'Elx, que en va inspirar la primera redacció, va ser actualitzat pel Document de Benicarló, que va donar pas al Pla per a la transformació del model econòmic valencià, que amb un horitzó en el 2027 tancava la legislatura 2015-2019, fixant les prioritats i els objectius econòmics valencians dins d'un elevat consens social i ciutadà, per al qual van ser consultats els agents socials sobre aquest tema, i on es va mantindre la cultura de la sostenibilitat com a estendard econòmic regional valencià.  
Al seu torn, el 2018 també s'aprova la Llei 18/2018, de 13 de juliol, de la Generalitat, per al foment de la responsabilitat social (DOGV 8339, 16.07.2018), la redacció de la qual influeix també en alguns aspectes dels delimitats en les ajudes a l'economia sostenible, atés que la responsabilitat social entronca i afavoreix la sostenibilitat i el bé comú, per la qual cosa correspon considerar el que s'ha previst en aquesta norma en les futures ajudes que regule la nova norma sobre ajudes a l'economia sostenible.  
El 2019, l'acord de govern en el Consell va iniciar una nova legislatura, en la qual els principis de la sostenibilitat i del bé comú continuen sent presents en la política del Consell valencià i, en conseqüència, exigeix l'adaptació de les actuacions a aquesta política, i això reclama aquesta actualització de l'esmentada ordre, amb la finalitat d'adaptar-se al nou escenari.  
Dins del concert internacional té lloc l'impuls als objectius de desenvolupament sostenible (ODS), aprovats per l'ONU el 2015, i sobre els quals s'estableix una Agenda 2030 per a la seua implantació, que incideix de ple en aquesta ordre i en la necessitat de readaptar-la, perquè de les dèsset fites o objectius que recull aquest document, tots aquests conjuntament i la immensa majoria per separat, influeixen en la sostenibilitat i en el bé comú que persegueix la reforma de l'Ordre 2/2017.  
  
Unit a això anterior, durant aquests anys s'ha avançat, així mateix, en aspectes vinculats amb la publicació d'informació no financera per part d'empreses, consorcis i institucions diverses que, de la mateixa manera, han de ser recollits en aquesta norma objecte de reforma, perquè la informació no financera és part de la sostenibilitat demostrable pels ens compromesos amb aquesta manera d'afrontar la seua presència en els mercats, amb independència que mantinguen i continuen realitzant i presentant els seus respectius comptes i memòries econòmiques més convencionals. Així doncs, s'incorpora en aquesta nova ordre el contingut, els plantejaments i els enfocaments de la Llei 11/2018, de 28 de desembre, per la qual es modifiquen el Codi de Comerç; el text refós de la Llei de societats de capital, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2010, de 2 de juliol, i la Llei 22/2015, de 20 de juliol, d'auditoria de comptes, en matèria d'informació no financera i diversitat, així com algunes referències a l'economia sostenible incloses i desenvolupes en el Reglament (UE) 2020/852, del Parlament Europeu i del Consell, de 18 de juny de 2020, relatiu a l'establiment d'un marc per a facilitar les inversions sostenibles en les economies dels països membres de la Unió Europea.  
Si bé, i més enllà de tot el que s'ha exposat, que explica la necessitat d'adequar l'ordre al nou espai econòmic emanat en aquest últim quinquenni, l'aspecte més immediat i nociu que ha alterat l'ordre econòmic internacional i que ha afectat totes les economies és la pandèmia mundial provocada per la covid-19, que exigeix una reordenació de les actuacions públiques, en cerca de la major eficiència i eficàcia en les mesures i en totes les ajudes que puguen arbitrar-se, amb l'objectiu final de beneficiar els qui més han patit aquesta nova situació de conseqüències encara indeterminades.  
Aquest panorama sobrevingut, que anul·la i dificulta qualssevol previsions econòmiques i que converteix en més mutant i impredictible l'entorn econòmic d'actuació de les empreses, ha exigit una resposta pública de la Generalitat que s'ha traduït, entre altres, en el Pacte Alcem-nos, en el qual cal destacar la línia estratègica 70, de «desenvolupament i consolidació d'un model d'economia de proximitat, social i solidària, generadora d'ocupació, riquesa i benestar social, i que impulse l'equilibri territorial». Per portar a la pràctica aquesta línia estratègica, aquest acord inclou l'acció 269, en què es considera fonamental la convocatòria pública de projectes d'economia sostenible: mantindre i reforçar la línia d'ajudes d'economia sostenible existent, dirigida a entitats sense ànim de lucre, pimes i centres universitaris d'investigació de les universitats valencianes. Aquest acord, i tots aquells que en conseqüència s'han aconseguit recentment en els àmbits social, institucional i ciutadà, també influirà en l'acció i en la resposta de nombrosos ens objecte de les ajudes regulades per aquesta ordre, i en la proposta d'Estratègia Valenciana per a la Recuperació (EVR), que de la mateixa manera condiciona aquesta ordre i estableix prioritats que han de ser recollides en la nova redacció de l'ordre que regularà les ajudes destinades a la promoció de l'economia sostenible a la Comunitat Valenciana durant els pròxims anys.  
En aquesta ordre es planteja la inclusió de noves entitats beneficiàries, com són les mancomunitats de municipis, consorcis, associacions de municipis, i pacte i acords territorials d'ocupació a la Comunitat Valenciana, a fi d'aprofundir en la difusió en el territori valencià dels objectius d'aquesta línia d'ajudes, permetent al seu torn potenciar i vertebrar l'estructura productiva i laboral en les claus de sostenibilitat econòmica i de responsabilitat social.  
Finalment, cal destacar l'aprovació de diferents iniciatives institucionals i legislatives en matèria relacionada amb l'economia sostenible, del bé comú i la responsabilitat social, que ajuden i contribueixen a generar marcs normatius i conceptuals actualitzats en la lògica de les ajudes de la Direcció General d'Economia Sostenible, que aquesta ordre de bases reguladores pretén estimular.  
En l'àmbit de la Unió Europea:  
- Dictamen del Comité Econòmic i Social Europeu sobre la Comunicació de la Comissió al Parlament Europeu al Consell, al Comité Econòmic i Social Europeu i al Comité de les Regions - Pla d'inversions per a una Europa sostenible - Pla d'inversions del Pacte Verd Europeu (2020/C 311/09).  
- Dictamen del Comité Europeu de les Regions - Una Europa social forta per a unes transicions justes (2020/C 440/08).  
- Dictamen del Comité Econòmic i Social Europeu sobre «L'economia sostenible que necessitem» (2020/C 106/01).  
- Dictamen del Comité Econòmic i Social Europeu sobre el Document de reflexió «Cap a una Europa sostenible el 2030» (2020/C 14/14).  
- Dictamen del Comité Econòmic i Social Europeu sobre «La transició cap a un futur més sostenible a Europa: una estratègia per a 2050» (2018/C 081/07).  
En l'àmbit de l'Administració Central de l'Estat:  
- Directrius generals de l'Estratègia de Desenvolupament Sostenible 2030.  
- Estratègia Espanyola d'Economia Circular.  
- Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica.  
En virtut d'això, en compliment del que estableixen la Llei 38/2003, general de subvencions; el Reial decret 887/2006, de 21 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament de desenvolupament de la llei esmentada, i fent ús de les facultats que em confereixen l'article 28 de la Llei 5/1983, del Consell, i els articles 160.2.b i 165 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, després de l'informe previ de l'Advocacia de la Generalitat i de la Intervenció Delegada a la Conselleria,  
  
  
ORDENE  
  
Article únic. Modificació d'articles  
Es modifiquen els articles 1, 2, 3, 4, 6, 7, 18, 19, 20, 21 i 22 de l'Ordre 2/2017, d'1 de febrer, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per la qual s'estableixen les bases reguladores per a la concessió d'ajudes destinades a la promoció de l'economia sostenible, en els termes que figuren en l'annex.  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Habilitació  
S'autoritza la direcció general amb competències en matèria d'economia sostenible a dictar totes les resolucions i instruccions que siguen necessàries per al desenvolupament i l'execució d'aquesta ordre i de les corresponents convocatòries.  
  
Segona. Entrada en vigor  
Aquesta ordre entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 8 de febrer de 2022  
  
El conseller d'Economia Sostenible,   
Sectors Productius, Comerç i Treball,  
RAFAEL CLIMENT GONZÁLEZ  
  
  
  
ANNEX  
Modificació de l'Ordre 2/2017, d'1 de febrer, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per la qual s'estableixen les bases reguladores per a la concessió d'ajudes destinades a la promoció de l'economia sostenible.  
  
U. Es modifica l'article 1 de l'Ordre 2/2017, que queda redactat de la manera següent:  
«Article 1. Objecte  
1. L'objecte d'aquesta ordre és establir les bases reguladores per les quals han de regir-se les convocatòries d'ajudes destinades a la promoció de l'economia sostenible, a través del finançament d'actuacions de foment i difusió de la cultura i pràctiques de l'economia sostenible, de la responsabilitat social i de l'economia del bé comú; la implantació i el foment de determinats objectius de desenvolupament (d'ara en avant ODS), i la responsabilitat social en les pimes de la Comunitat Valenciana.  
Les bases esmentades contenen la regulació i el procediment a què podran acollir-se les entitats destinatàries del règim d'ajudes que s'estableix en aquestes.  
2. Les ajudes que es concedisquen a l'empara d'aquesta ordre tindran la consideració de subvencions públiques i la seua concessió es tramitarà amb subjecció al règim de concurrència competitiva a què fan referència la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions.»  
  
Dos. Es modifica l'article 2 de l'Ordre 2/2017, que queda redactat de la manera següent:  
«Article 2. Definicions  
Als efectes d'aquesta ordre s'entendrà per:  
1. Economia sostenible: el patró de creixement que concilia el desenvolupament econòmic, social i ambiental en una economia productiva, circular i competitiva, que afavorisca l'ocupació de qualitat, la igualtat d'oportunitats i la cohesió social, i que garantisca el respecte ambiental i l'ús racional dels recursos naturals, de manera que permeta satisfer les necessitats de les generacions presents sense comprometre les possibilitats de les generacions futures per a atendre les seues pròpies necessitats, d'acord amb el que es disposa en la Llei 2/2011, de 4 de març, d'economia sostenible.  
2. Economia del bé comú: d'acord amb el que s'estableix en el punt 3 del Dictamen 2016/C013/06, del Comité Econòmic i Social Europeu, sobre el tema, l'economia del bé comú és un model econòmic sostenible orientat a la cohesió social. L'economia del bé comú és un model econòmic fonamentat en els valors que totes les persones reconeixen com a universals: la dignitat humana, la solidaritat, la sostenibilitat ecològica, la justícia social, la transparència i la participació democràtica. Es tracta d'un model holístic que pretén integrar l'economia en els contextos social, cultural i ecològic de la societat europea. Els seus objectius i valors van més enllà de les propostes convencionals de la responsabilitat social, i la seua visió holística li brinda la capacitat de reunir els agents més diversos de la societat. La proposta central del model de l'economia del bé comú és, per tant, que l'economia ha d'estar al servei de les persones, és a dir, del bé comú, assumint que els diners i el capital tenen importància com a instruments d'intercanvi i d'inversió, però no constitueixen mai un fi per si mateixos.  
  
3. Empresa: d'acord amb el que s'estableix en l'annex I del Reglament (UE) núm. 651/2014, de la Comissió, de 17 de juny de 2014, pel qual es declaren determinades categories d'ajudes compatibles amb el mercat interior en aplicació dels articles 107 i 108 del Tractat de funcionament de la Unió Europea, es considera empresa qualsevol entitat, independentment de la seua forma jurídica, que exercisca una activitat econòmica. En particular, es consideraran empreses les entitats que exercisquen una activitat artesanal o altres activitats a títol individual o familiar, així com les societats de persones i les associacions que exercisquen una activitat econòmica de manera regular.  
4. Empresa socialment responsable: d'acord amb el que s'estableix en l'article 2 del Reglament (UE) núm. 1296/2013, del Parlament Europeu i del Consell, d'11 de desembre de 2013, relatiu a un programa de la Unió Europea per a l'ocupació i la innovació social (EaSI), i pel qual es modifica la Decisió núm. 283/2010/UE, per la qual s'estableix un instrument europeu de microfinançament per a l'ocupació i la inclusió social, així com la Llei 18/2018, de 13 de juliol, del Consell, s'entén per empresa socialment responsable aquella empresa que, independentment de la seua forma jurídica, presenta les característiques següents:  
  
a) De conformitat amb la seua escriptura de constitució, els seus estatuts o qualsevol altre document constitutiu de l'empresa, té com a objectiu primordial la consecució d'impactes socials mesurables i positius, en lloc de generar beneficis per als seus propietaris, socis i accionistes, i que ofereix serveis o béns amb un elevat rendiment social i/o utilitza un mètode de producció de béns o serveis que represente el seu objectiu social.  
b) Utilitza els seus beneficis, en primer lloc, per a la consecució del seu objectiu primordial de sostenibilitat, i ha implantat procediments i normes predefinits que regulen el repartiment de beneficis als accionistes i propietaris, amb la finalitat de garantir que aquest repartiment no vaja en detriment del seu objectiu primordial.  
c) Està gestionada de manera empresarial, transparent i subjecta a rendició de comptes, especialment, fomentant la participació dels empleats, els clients o els interessats afectats per la seua activitat empresarial.  
5. PIME: d'acord amb el que s'estableix en el Reglament (UE) núm. 651/2014, de la Comissió, de 17 de juny de 2014, pel qual es declaren determinades categories d'ajudes compatibles amb el mercat interior en aplicació dels articles 107 i 108 del Tractat de funcionament de la Unió Europea, la categoria de microempreses, petites i mitjanes empreses (PIME) està constituïda per les empreses que ocupen menys de 250 persones i el volum de negocis anual de les quals no excedeix 50 milions d'euros, o el balanç general anual de les quals no excedeix 43 milions d'euros.  
6. Entitats locals: són entitats locals les recollides en l'article 1 de la Llei 8/2010, de 23 de juny, del Consell.  
7. Pactes locals i acords territorials per a la creació d'ocupació: entitats amb personalitat jurídica pròpia, integrades per entitats locals i els agents socials més representatius o altres actors clau, públics i privats, a través de les quals s'hagen instrumentat els acords territorials en matèria d'ocupació i desenvolupament local.  
8. Memòria de sostenibilitat: als efectes d'aquesta ordre, queden inclosos dins d'aquesta definició, les memòries o balanços de responsabilitat social basats en marcs nacionals o europeus de referència, així com l'informe no financer a què fa referència la Directiva 2014/95/UE, del Parlament Europeu i del Consell, de 22 d'octubre de 2014, per la qual es modifica la Directiva 2013/34/ UE, pel que fa a la divulgació d'informació no financera sobre diversitat per part de determinades grans empreses i determinats grups. S'entenen per marcs nacionals o europeus de referència el Sistema de Gestió i Auditoria Mediambientals (EMAS), adaptat al nostre ordenament jurídic a través del Reial decret 29/2013, de 5 d'abril; el Pacte Mundial de les Nacions Unides; els objectius de desenvolupament sostenible de les Nacions Unides; l'Acord de París sobre canvi climàtic; els principis rectors sobre les empreses i els drets humans que posen en pràctica el marc de les Nacions Unides per a «protegir, respectar i remeiar»; les línies directrius de l'Organització de Cooperació i Desenvolupament Econòmics (OCDE) per a empreses multinacionals; la norma (ISO) 26000 de l'Organització Internacional de Normalització; la norma (SA) 8000 de la responsabilitat social internacional; la Declaració tripartida de principis sobre les empreses multinacionals i la política social de les multinacionals, i la política social de l'Organització Internacional del Treball; la Iniciativa mundial de presentació d'informes de sostenibilitat del GRI (GRI Sustainability Reporting Standards), i el balanç del bé comú.  
  
9. Balanç del bé comú: d'acord amb el punt 5 del Dictamen 2016/C013/06, del Comité Econòmic i Social Europeu, l'economia del bé comú és un model econòmic sostenible orientat a la cohesió social. El balanç del bé comú mesura la part no financera de l'èxit d'una empresa: l'èxit ètic d'una empresa i la seua contribució al bé comú. El balanç del bé comú mesura, per tant, els valors constitucionals més importants: dignitat, solidaritat, sostenibilitat, justícia i participació democràtica, això és, el rendiment ètic enfront de tots els grups de contacte, i ha de complir els criteris següents: universal, mesurable en punts neutrals, comparable entre empreses, comprensible per a totes les parts interessades, públic, i auditat de manera externa.  
  
10. Matriu del bé comú: és l'eina per a la realització del balanç del bé comú, que ofereix una vista de conjunt unilateral sobre els indicadors derivats de la interacció dels valors bàsics i constitucionals (dignitat humana, solidaritat, sostenibilitat ecològica, justícia social i democràcia) amb els grups d'interés (stakeholders) de l'empresa (empleats, proveïdors, clients, finançadors, govern, societat, naturalesa, ?), així com els criteris negatius, d'acord amb el que estableix l'Associació per al Foment de l'Economia del Bé Comú d'Espanya.  
  
11. Innovació social: d'acord amb el Reglament (UE) núm. 651/2014, de la Comissió, de 17 de juny de 2014, pel qual es declaren determinades categories d'ajudes compatibles amb el mercat interior en aplicació dels articles 107 i 108 del Tractat de funcionament de la Unió Europea, s'entén per innovacions socials aquelles innovacions que siguen socials tant pels seus fins com pels seus mitjans i, en particular, les que facen referència al desenvolupament i la posada en pràctica de noves idees, relacionades amb productes, serveis i models que, simultàniament, satisfacen necessitats socials i generen noves col·laboracions o relacions socials, beneficiant d'aquesta manera la societat i reforçant la seua capacitat d'actuació i resiliència.  
12. Responsabilitat social: conjunt de compromisos de divers ordre, econòmic, social i ambiental, adoptats per les empreses, les organitzacions i institucions públiques i privades, que constitueixen un valor afegit al compliment de la legislació aplicable i dels convenis col·lectius, contribuint alhora al progrés social, econòmic i mediambiental en el marc d'un desenvolupament sostenible.  
13. Auditoria social: avaluació sistemàtica i documentada realitzada per una persona física, entitat o organisme acreditat oficialment, que pretén determinar la correspondència entre la informació facilitada per l'entitat en la memòria de sostenibilitat sobre el compliment dels elements que configuren la responsabilitat social i la sostenibilitat, i les evidències que l'originaren.  
14. Objectius de desenvolupament sostenible (ODS): és una iniciativa impulsada per Nacions Unides per donar continuïtat a l'agenda dels ODS, incloent-hi noves esferes com ara el canvi climàtic, la desigualtat econòmica, la innovació, el consum sostenible, la pau i la justícia, entre altres prioritats. Després d'un procés de negociació sobre els ODS, el 25 de setembre de 2015, en una reunió plenària de l'Assemblea General de Nacions Unides, s'aprova una agenda que porta per títol: «Transformar el nostre món: l'Agenda 2030 per al desenvolupament sostenible», i es procedeix a la determinació dels 17 objectius de desenvolupament sostenible, que va entrar en vigor l'1 de gener de 2016.  
15. Informació no financera: la Directiva 2014/95/UE, del Parlament Europeu i del Consell, de 22 d'octubre de 2014, per la qual es modifica la Directiva 2013/34/UE, pel que fa a la divulgació d'informació no financera i informació sobre diversitat per part de determinades grans empreses i determinats grups, té com a objectiu identificar riscos per a millorar la sostenibilitat i augmentar la confiança dels inversors, els consumidors i la societat en general, i per a això incrementa la divulgació d'informació no financera, com poden ser els factors socials i mediambientals. A més, segons la Llei 11/2018, de 28 de desembre, per la qual es modifica el Codi de Comerç; el text refós de la Llei de societats de capital, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2010, de 2 de juliol, i la Llei 22/2015, de 20 de juliol, d'auditoria de comptes, en matèria d'informació no financera i diversitat, la divulgació d'informació no financera o relacionada amb la responsabilitat social corporativa contribueix a mesurar, supervisar i gestionar el rendiment de les empreses i el seu impacte en la societat. Alhora, el seu anunci resulta essencial per a la gestió de la transició cap a una economia mundial sostenible que combine la rendibilitat a llarg termini amb la justícia social i la protecció del medi ambient.  
  
Respecte a les qüestions mediambientals, cal informació detallada sobre els efectes actuals i previsibles de les activitats de l'empresa en el medi ambient, i, si escau, la salut i la seguretat, l'ús d'energia renovable i/o no renovable, les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle, el consum d'aigua i la contaminació atmosfèrica.  
Pel que fa a les qüestions socials i relatives a les persones treballadores en l'empresa, la informació facilitada en l'Estat pot fer referència a les mesures adoptades per a garantir la igualtat de gènere, l'aplicació de convenis fonamentals de l'Organització Internacional del Treball, les condicions de treball, el diàleg social, el respecte del dret dels treballadors a ser informats i consultats, el respecte dels drets sindicals, la salut i seguretat en el lloc de treball i el diàleg amb les comunitats locals i les mesures adoptades per a garantir la protecció i el desenvolupament d'aquestes comunitats.»  
  
Tres. Es modifica l'article 3 de l'Ordre 2/2017, que queda redactat de la manera següent:  
«Article 3. Entitats beneficiàries  
1. Podran acollir-se a les subvencions previstes en aquestes bases les entitats següents:  
a) Associacions, fundacions i altres entitats i organitzacions sense ànim de lucre que tinguen entre els seus fins la promoció i el foment dels principis vinculats a l'economia sostenible, la responsabilitat social en l'empresa, la informació no financera i de sostenibilitat en el model econòmic, i l'economia del bé comú.  
b) Petites i mitjanes empreses (PIME) amb personalitat jurídica pròpia que realitzen actuacions vinculades amb la implantació de la cultura i pràctica de l'empresa social i de l'economia sostenible i l'economia del bé comú. I que tinguen almenys un treballador assalariat a jornada completa amb antiguitat superior a un any.  
c) Centres, instituts i ens universitaris especialitzats que duguen a terme activitats d'investigació i formació especialitzada en matèries vinculades a l'economia sostenible, l'empresa social o l'economia del bé comú, ja tinguen personalitat jurídica pròpia, ja depenguen o es troben adscrits a una universitat, i en aquest supòsit la sol·licitud haurà d'estar subscrita pel representant legal d'aquesta última.  
d) Els pactes territorials per l'ocupació i el desenvolupament local de la Comunitat Valenciana que estiguen reconeguts per la Generalitat com a tals.  
e) Les mancomunitats de municipis i consorcis de la Comunitat Valenciana inscrits en el Registre d'Entitats Locals de la Comunitat Valenciana.  
f) Les associacions de municipis, províncies i entitats locals de la Comunitat Valenciana que entre els seus objectius assumisquen la promoció, execució i prestació d'iniciatives i activitats empresarials públiques o privades que contribuïsquen al desenvolupament econòmic local i a la creació d'ocupació, així com a la conservació i protecció del medi ambient.  
2. Amb caràcter general, les entitats beneficiàries hauran de reunir els requisits següents:  
a) Estar legalment constituïdes i inscrites en el registre públic corresponent a la data de publicació de la corresponent convocatòria, en cas que fora exigible. S'entendrà com a data d'inscripció, la de l'assentament de presentació en el registre públic corresponent, sempre que la inscripció es produïsca dins del termini de validesa d'aquest assentament.  
b) Tindre domicili social en el territori de la Comunitat Valenciana.  
c) No estar incurses en cap de les circumstàncies previstes en l'article 13 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.  
  
d) No haver sigut sancionades, mitjançant una resolució ferma, amb la pèrdua de la possibilitat d'obtindre subvencions.  
3. Els centres, instituts i ens universitaris a què fa referència la lletra c) de l'apartat 1 han de complir els requisits per a ser considerats organismes d'investigació, tal com estableix l'apartat 2.1 del Marc sobre ajudes estatals de recerca i desenvolupament i innovació (2014/C 198/01), i d'acord amb la definició d'organisme d'investigació recollida en la lletra e de l'epígraf 15 de l'apartat 1.3 del marc esmentat.»  
  
  
Quatre. Es modifica l'article 4 de l'Ordre 2/2017, que queda redactat de la manera següent:  
«Article 4. Accions objecte de les ajudes  
1. Les ajudes a les associacions, fundacions i altres entitats i organitzacions sense ànim de lucre que tinguen entre els seus fins la promoció i el foment dels principis vinculats a l'economia sostenible, la responsabilitat social en l'empresa, la informació no financera i de sostenibilitat en el model econòmic, i l'economia del bé comú. Aquestes ajudes aniran dirigides a finançar les despeses en què incórreguen per raó de les activitats de formació, foment i difusió de la cultura i pràctiques de les entitats socialment responsables, el foment de la responsabilitat social, així com l'economia sostenible en el territori de la Comunitat Valenciana en qualsevol de les modalitats següents:  
  
a) Activitats de foment d'estudis d'aspectes relacionats amb l'economia sostenible, amb el foment de la responsabilitat social, la informació no financera i de sostenibilitat en el model econòmic, i amb l'economia del bé comú, com ara la realització de tallers, col·loquis, xarrades, congressos, trobades, taules redones, simposis, jornades, seminaris i altres activitats similars, que tinguen com a finalitat la divulgació i l'intercanvi de coneixements i millors pràctiques entre professionals i experts en aquestes matèries.  
b) Activitats de difusió per a millorar la visibilitat de l'economia sostenible, de la responsabilitat social i de l'economia del bé comú, així com l'impacte que tenen en la societat, entenent-se per tals, aquelles l'objecte de les quals siga donar a conéixer o divulgar entre la població en general o a col·lectius específics la cultura i pràctica de la sostenibilitat, de la responsabilitat social i de l'economia del bé comú, mitjançant campanyes d'informació i difusió en mitjans de comunicació social, edició de publicacions i qualsevol altra activitat que contribuïsca a aquesta finalitat.  
c) Activitats de formació i difusió sobre instruments per al desenvolupament, foment i implantació de la responsabilitat social i informació no financera en pimes de la Comunitat Valenciana, segons la legislació autonòmica en aquesta matèria.  
d) Actuacions d'innovació social positives que permeten promoure i donar suport a idees que, de manera simultània, resolguen les necessitats socials, creen noves relacions socials i reforcen la creació de valor econòmic.  
e) Activitats dirigides a la implementació, foment i desenvolupament dels objectius de desenvolupament sostenible. En cada convocatòria es determinaran els ODS objecte d'ajuda.  
2. Les ajudes a les pimes aniran dirigides a finançar les despeses derivades d'actuacions que realitzen per a la implantació de la cultura i pràctica de l'economia sostenible, de l'empresa socialment responsable, i de l'economia del bé comú, en qualsevol de les modalitats següents:  
  
a) Elaboració i implantació d'una memòria de sostenibilitat que contribuïsca a mesurar, supervisar i gestionar el rendiment de les empreses i el seu impacte en la societat en el triple vessant social, econòmic i mediambiental, i que permeta mesurar l'èxit ètic de l'organització i la seua contribució al bé comú. A aquest efecte, s'elaboraran instruments com ara el balanç del bé comú, la memòria de responsabilitat social, l'estat no financer o altres eines similars, sempre basades en els marcs nacionals o europeus explicitats en l'article 2.8 d'aquesta ordre.  
  
b) Programes de desenvolupament de capacitats i competències del personal per a comprendre, mesurar i comunicar l'impacte que les accions de comportaments responsables, compromesos i sostenibles tenen sobre la creació de valor de l'empresa, així com l'assumpció de responsabilitats en matèria social i mediambiental.  
3. Les ajudes als centres, instituts i ens universitaris aniran dirigides a finançar les despeses derivades d'activitats d'investigació bàsica sobre economia sostenible, l'economia del bé comú, l'empresa socialment responsable i la innovació social, així com les destinades a l'impuls de la investigació aplicada en aquestes matèries, en qualsevol de les modalitats següents:  
a) Investigació dirigida a aprofundir en els conceptes i valors que regeixen aquests models.  
b) Aplicació pràctica i desenvolupament de les eines que porten implícits aquests models, com ara la metodologia per al mesurament de la contribució de les empreses al desenvolupament d'un model econòmicament sostenible, elaboració del balanç del bé comú, i altres eines similars.  
c) Investigacions i estudis sobre la contribució real de l'economia sostenible, de la responsabilitat social i de les empreses socialment responsables i de l'economia del bé comú als principals agregats macroeconòmics, així com el seu valor afegit en comparació amb altres models empresarials, els seus efectes sobre la resiliència i les seues relacions amb la innovació social.  
d) Recopilació d'estadístiques i construcció d'indicadors que doten de major reconeixement i visibilitat les empreses socials i l'emprenedoria social, i permeten una millor comprensió dels seus models, la seua professionalitat i el seu paper en la societat.  
e) Formació especialitzada en matèria d'economia sostenible, responsabilitat social, emprenedoria i innovació social, i d'economia del bé comú.  
f) Formació i investigacions en matèria d'informació no financera en l'àmbit de les pimes.  
4. Les ajudes als pactes territorials locals de la Comunitat Valenciana, les mancomunitats de municipis i consorcis de la Comunitat Valenciana, i les associacions de municipis, de l'article 3 apartat 1.d, e i f, respectivament, podran anar dirigides a aquelles activitats descrites en l'apartat 1 d'aquest article, i se seleccionaran en cada convocatòria d'ajudes aquelles activitats a subvencionar.»  
5. En cada convocatòria d'ajudes se seleccionaran aquelles activitats a subvencionar per cadascun dels beneficiaris.  
  
Cinc. S'afig un nou apartat, el 8, a l'article 6 de l'Ordre 2/2017, que queda redactat de la manera següent:  
«Article 6. Sol·licitud de subvencions i documentació que haurà d'acompanyar-se a aquestes  
(?)  
8. Els acords i pactes territorials d'ocupació, a més de la documentació recollida en aquest article, hauran de presentar el text íntegre del pacte o acord territorial d'ocupació subscrit per les entitats signants; el certificat de l'acord de l'òrgan competent de l'aprovació de l'activitat per a la qual se sol·licita la subvenció, i una memòria d'actuacions».  
  
  
Sis. Es modifica l'article 7 de l'Ordre 2/2017, que queda redactat de la manera següent:  
«Article 7. Procediment de concessió  
1. El procediment per a la concessió d'aquestes ajudes es tramitarà en règim de concurrència competitiva, d'acord amb el que es disposa en la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i en la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions.  
2. El procediment s'iniciarà d'ofici mitjançant la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la corresponent convocatòria, aprovada per resolució dictada per la persona titular de la conselleria competent en matèria d'economia sostenible.  
3. Les disposicions de la convocatòria detallaran almenys el contingut mínim previst en l'article 166 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, així com els imports màxims de les subvencions a concedir.  
  
4. La informació de cada convocatòria estarà disponible en la seu electrònica de la Generalitat, a partir de l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.»  
  
Set. Es modifiquen l'apartat 1 i l'apartat 3 de l'article 9 de l'Ordre 2/2017, que queda redactat de la manera següent:  
«Article 9. Criteris per a la determinació de la quantia individualitzada de la subvenció  
1. Les subvencions seran de quantia variable, determinada proporcionalment en funció de la puntuació obtinguda d'acord amb els criteris de valoració establits en el capítol II del títol II d'aquesta ordre. Així mateix, en cada convocatòria d'ajudes es determinarà l'import màxim de la subvenció segons el nombre d'empleats assalariats de les entitats beneficiàries de l'article 3.a i b, així com el nombre d'habitants registrats en l'àrea que abasten les entitats de l'article 3.d, e i f.  
  
?..  
3. Les convocatòries anuals concretaran la quantia màxima d'ajuda a percebre per tipologia, entitat beneficiària i actuació subvencionable aplicables a cada convocatòria específica, sense que en cap cas puguen excedir els límits establits en el capítol I del títol II de la present ordre per a cada actuació. Així mateix, en cada convocatòria d'ajudes es determinarà l'import màxim de la subvenció segons el nombre d'empleats assalariats de les entitats beneficiàries de l'article 3.a i b, així com el nombre d'habitants registrats en l'àrea que abasten les entitats de l'article 3.d, e i f.»  
  
Huit. Es modifica l'article 18 de l'Ordre 2/2017, que queda redactat de la manera següent:  
«Article 18. Partides subvencionables en activitats de formació, foment i difusió de la cultura i pràctiques de l'economia sostenible, la responsabilitat social i de l'economia del bé comú  
1. Podran tindre la consideració de despeses subvencionables per a les activitats de formació, foment i difusió de la cultura i pràctiques de l'economia sostenible, la responsabilitat social i l'economia del bé comú a què fan referència l'apartat 1 de l'article 4, i l'apartat 4 d'aquest, aquelles despeses lligades directament a l'execució, que financen la consecució dels objectius i realitzen les activitats planejades i que corresponguen a alguna de les categories següents:  
a) Despeses derivades de l'arrendament i el transport d'equips necessaris per a l'activitat subvencionada.  
b) Despeses corresponents a material i subministraments fungibles, entenent com a tals aquells productes o béns mobles la vida útil dels quals no siga superior a un any.  
c) Despeses de publicitat, difusió i promoció de les activitats subvencionades.  
d) Despeses derivades de la contractació de personal per l'entitat, siga de manera fixa o temporal, la relació del qual estiga sotmesa a legislació laboral i les funcions i les tasques del qual estiguen directament relacionades amb la intervenció subvencionada.  
e) Despeses corresponents a la contractació de serveis tècnics i professionals independents per a la implantació de les activitats subvencionades, incloent-hi les derivades del pagament a ponents, conferenciants o moderadors per la seua intervenció en qualsevol de les actuacions subvencionades. En relació amb la contractació de serveis tècnics i professionals independents, caldrà ajustar-se al que s'estableix en l'article 31.3 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, quan l'import de la despesa subvencionable supere les quanties establides en la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic per als contractes menors, el beneficiari haurà de sol·licitar, com a mínim, tres ofertes de diferents proveïdors, amb caràcter previ a la contracció de la prestació del servei o lliurament del bé, llevat que, per les seues especials característiques, no hi haja al mercat suficient nombre d'entitats que els realitzen, presten o subministren, o llevat que la despesa s'haguera realitzat amb anterioritat a la subvenció. L'elecció entre les ofertes presentades, que haurà d'aportar-se en la justificació, o, si escau, en la sol·licitud de subvenció, es realitzarà d'acord amb criteris d'eficiència i economia, i se n'haurà de justificar expressament en una memòria l'elecció, quan no recaiga en la proposta econòmica més avantatjosa.  
f) Despeses derivades de viatges, allotjaments i manutenció del personal vinculat laboralment amb el projecte, de conformitat amb les quanties i conceptes establits en la normativa autonòmica, sobre indemnitzacions per raó del servei i gratificacions per serveis extraordinaris i per les quanties màximes establides. En tot cas, els bitllets i títols de transport hauran de correspondre a classe econòmica o turista, o equivalents. No seran subvencionables les despeses corresponents a bitllets i títols de transport emesos i no utilitzats, excepte justificació raonada, o els corresponents a viatges en classes diferents de la classe turista o econòmica.  
g) Despeses pròpies del funcionament regular de l'entitat beneficiària, que servisquen de suport perquè siga possible l'execució de la intervenció i que són atribuïbles a aquesta, en la mesura en què aquests costos corresponguen al període en què efectivament es realitza la intervenció, i no podrà excedir el 5 per cent del total de la subvenció concedida.  
2. La quantia conjunta de totes les ajudes que es concedisquen a una mateixa entitat per a totes les activitats de formació, foment i difusió de la cultura i pràctiques de l'economia sostenible, la responsabilitat social i l'economia del bé comú a què fa referència aquest article no podrà superar la xifra de 120.000 euros, sense que l'ajuda corresponent a cadascuna de les actuacions subvencionables puga excedir els 60.000 euros. En cada convocatòria anual es concretarà, dins d'aquests límits màxims, la quantia màxima de l'ajuda per entitat i actuació que ha de regir per a les sol·licituds d'aquesta convocatòria.»  
  
Nou. Es modifica l'article 19 de l'Ordre 2/2017, que queda redactat de la manera següent:  
«Article 19. Partides subvencionables en les ajudes per a la implantació de la cultura i pràctica de l'economia sostenible, la responsabilitat social i l'economia del bé comú en pimes  
1. Les ajudes concedides a les pimes a què fa referència l'apartat 2 de l'article 4 es destinaran a cobrir les despeses següents:  
a) Despeses derivades de la contractació de serveis externs especialitzats per a l'elaboració d'una memòria de sostenibilitat que contribuïsca a mesurar, supervisar i gestionar el rendiment de les empreses i el seu impacte en la societat en el triple vessant social, econòmic i mediambiental, permetent mesurar l'èxit ètic de l'organització i la seua contribució al bé comú, sempre d'acord amb els marcs nacionals o europeus explicitats en l'article 2.8 d'aquesta ordre.  
  
b) Despeses derivades de la planificació d'objectius i actuacions a implementar a fi de millorar el rendiment ètic de l'empresa i la seua contribució al bé comú, d'acord amb la informació relativa a l'avaluació i el diagnòstic de la situació de l'empresa en aquests aspectes que haja sigut aportada per la memòria de sostenibilitat realitzada.  
c) Despeses derivades de la divulgació i informació pública de la memòria de sostenibilitat realitzada, com ara publicació en el web, disseny, impressió i edició.  
d) Despeses derivades de l'auditoria social externa de la memòria de sostenibilitat.  
e) Despeses derivades de la formació dels recursos humans de l'empresa per a la seua capacitació en l'elaboració de la memòria de sostenibilitat de l'empresa en exercicis posteriors, a fi que la seua realització passe a efectuar-la personal propi, així com accions de sensibilització interna sobre la interpretació dels resultats de la memòria de sostenibilitat i la contribució de l'empresa al bé comú.  
  
2. La memòria de sostenibilitat s'haurà d'ajustar als principis següents: haurà de ser transparent, inclourà els grups d'interés i serà auditable, completa, rellevant, adequada al context organitzacional, precisa, neutral, comparable i clara.  
3. L'estructura de la memòria de sostenibilitat s'adequarà a qualsevol dels models nacionals i internacionals existents de memòries de sostenibilitat explicitats en l'article 2, apartat 8 d'aquesta ordre, així com, alternativament, a la de l'informe no financer a què fa referència la Directiva 2014/95/UE, del Parlament Europeu i del Consell, de 22 d'octubre de 2014, per la qual es modifica la Directiva 2013/34/UE, pel que fa a la divulgació d'informació no financera i informació sobre diversitat per part de determinades grans empreses i determinats grups.  
  
D'acord amb això, la memòria de sostenibilitat a què fa referència aquest apartat haurà d'expressar la vinculació i el compromís de l'empresa amb les polítiques de responsabilitat social i sostenibilitat, i també amb la posada en marxa en la seua organització d'aquest tipus de polítiques, i mostrar els resultats obtinguts i l'impacte de la seua activitat sobre aspectes relatius a qüestions mediambientals i socials, de personal, respecte dels drets humans i lluita contra la corrupció i el suborn, i haurà d'incloure:  
a) Una breu descripció de l'activitat de l'empresa.  
b) Una descripció de les polítiques que aplica l'empresa en relació amb aquestes qüestions, que incloga els procediments de diligència degudament aplicats.  
c) Els resultats d'aquestes polítiques.  
d) Els principals riscos relacionats amb aquestes qüestions vinculats a les activitats de l'empresa, entre elles, quan siga pertinent i proporcionat, les seues relacions comercials, productes o serveis que puguen tindre efectes negatius en aquests àmbits, i com l'empresa gestiona aquests riscos.  
e) Indicadors clau de resultats no financers, que siguen pertinents respecte de l'activitat empresarial concreta.  
En el cas que l'empresa no aplique cap política en relació amb una o diverses d'aquestes qüestions, l'estat no financer oferirà una explicació clara i motivada sobre aquest tema.  
4. L'auditoria social externa de la memòria de sostenibilitat l'haurà de realitzar una persona física, entitat o organisme independent amb formació especialitzada en auditories, certificació o normalització de qualitat i responsabilitat social empresarial en matèria de sostenibilitat. Tot això, sense perjudici que, en el marc de la legislació de l'Estat o l'autonòmica, es regule de manera específica l'acreditació d'entitats especialitzades amb caràcter integral en matèria d'economia sostenible, responsabilitat social empresarial i/o economia del bé comú.  
  
L'informe d'auditoria social externa haurà de contindre, almenys, els apartats següents:  
- Títol que indique que es tracta d'un informe de verificació independent.  
- Identificació, nom i adreça de la persona que realitza l'auditoria.  
  
- Identificació clara de la informació revisada i l'entitat a què fa referència el període revisat.  
- Els estàndards i/o criteris usats en la seua preparació i els procediments de revisió aplicats.  
- Conclusions de l'auditoria sobre la base del treball realitzat.  
- Aspectes de millora o recomanacions, si es considera necessari, sobre aspectes relatius al control intern, sistemes de gestió, i altres aspectes que es consideren d'interés.  
5. La quantia individual màxima que podrà percebre una pime en concepte de les ajudes a què fa referència aquest article no podrà excedir els 15.000 euros. Les corresponents convocatòries anuals concretaran, dins d'aquest límit, la quantia de l'ajuda per entitat i actuació que ha de regir per a les sol·licituds d'aquesta convocatòria.»  
  
Deu. Es modifica l'article 20 de l'Ordre 2/2017, que queda redactat de la manera següent:  
«Article 20. Partides subvencionables en les ajudes per a investigació en matèria d'economia sostenible, responsabilitat social, economia del bé comú, l'empresa socialment responsable, l'emprenedoria i la innovació social  
1. Les ajudes per a les activitats d'investigació realitzades per centres, instituts i ens universitaris a què fa referència l'apartat 3 de l'article 4 aniran destinades a cobrir les despeses següents, sempre que estiguen directament relacionades amb la realització del projecte i es realitzen dins del termini d'execució corresponent:  
a) Contractació de personal per a suport de la investigació: costos ocasionats per la participació en el projecte de personal contractat temporal, alié al vinculat, estatutàriament o contractualment, de manera permanent, amb l'entitat sol·licitant, que podrà incorporar-se al projecte durant tot o part del temps de duració previst, en dedicació parcial o total.  
Els costos de personal podran referir-se a doctors i personal de suport a la investigació. Aquest personal haurà d'incorporar-se sota qualsevol modalitat de contractació temporal, d'acord amb la normativa vigent i amb les normes a què estiga sotmesa l'entitat sol·licitant.  
b) Material fungible: de papereria, informàtic, etc.  
c) Despesa per a la contractació del «treball de camp» o per a qualsevol activitat relacionada amb la recollida d'informació necessària per a la realització del projecte subvencionat.  
Caldrà ajustar-se al que s'estableix en la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i quan l'import de la despesa subvencionable supere les quanties establides en la Llei de contractes del sector públic per als contractes menors, el beneficiari haurà de sol·licitar, com a mínim, tres ofertes de diferents proveïdors, amb caràcter previ a la contracció de la prestació del servei o lliurament del bé, llevat que, per les seues especials característiques, no hi haja al mercat suficient nombre d'entitats que els realitzen, presten o subministren, o llevat que la despesa s'haguera realitzat amb anterioritat a la subvenció. L'elecció entre les ofertes presentades, que haurà d'aportar-se en la justificació, o, si escau, en la sol·licitud de subvenció, es realitzarà d'acord amb criteris d'eficiència i economia, i se n'haurà de justificar expressament en una memòria l'elecció, quan no recaiga en la proposta econòmica més avantatjosa.  
d) Despeses derivades de viatges, allotjaments i manutenció del personal vinculat laboralment amb el projecte, de conformitat amb les quanties i conceptes establits en la normativa autonòmica, sobre indemnitzacions per raó del servei i gratificacions per serveis extraordinaris i per les quanties màximes establides. En tot cas, els bitllets i títols de transport hauran de correspondre a classe econòmica o turista, o equivalents.  
e) Despeses pròpies del funcionament regular de l'entitat beneficiària, que servisquen de suport perquè siga possible l'execució de la intervenció i que són atribuïbles a aquesta, en la mesura en què aquests costos corresponguen al període en què efectivament es realitza la intervenció, i no podrà excedir el 5 per cent del total de la subvenció concedida.  
2. La quantia conjunta de totes les ajudes que es concedisquen a una mateixa entitat per a totes les activitats d'investigació a què fa referència aquest article no podrà superar la xifra de 100.000 euros, sense que l'ajuda corresponent a cadascuna de les actuacions subvencionables puga excedir els 25.000 euros. Les corresponents convocatòries anuals concretaran, dins d'aquest límit, la quantia màxima de l'ajuda per entitat i actuació que ha de regir per a les sol·licituds d'aquesta convocatòria.»  
  
  
Onze. Es modifica l'article 21 de l'Ordre 2/2017, que queda redactat de la manera següent:  
«Article 21. Ponderació dels criteris per a l'atorgament de les subvencions  
1. En els expedients de sol·licitud de les ajudes, regulades en l'apartat 1 de l'article 4, associacions, fundacions i altres entitats sense ànim de lucre per a les despeses de les entitats sol·licitants per raó de les actuacions de formació, foment i difusió de la cultura i pràctiques de l'economia sostenible, la responsabilitat social i l'economia del bé comú, la valoració es realitzarà de conformitat amb el que s'estableix en aquest apartat, i s'assignarà a cada sol·licitud un màxim de 100 punts, atenent els criteris següents i segons la següent ponderació:  
  
Criteri Puntuació  
Màxima  
1. Implantació institucional i experiència de l'entitat Fins a 20 punts  
a) Antiguitat. Fins a 4 punts  
b) Àmbit territorial d'actuació. Fins a 4 punts  
c) Nombre de persones ocupades fixes que presten serveis en l'entitat. Fins a 4 punts  
d) Percentatge del pressupost que es nodreix amb fons aliens a la subvenció. Fins a 4 punts  
e) Experiència en activitats de promoció i difusió de cultura i pràctica d'empreses socials i economia del bé comú.  
 Fins a 4 punts  
2. Compromís amb els principis de l'empresa social i de l'economia del bé comú i rellevància social Fins a 20 punts  
a) Contribució a la integració laboral de persones amb dificultats d'accés al mercat laboral. Fins a 5 punts  
b) Participació de dones en els òrgans de direcció i administració de l'entitat. Fins a 5 punts  
c) Utilització de productes procedents del comerç just. Fins a 5 punts  
d) Realització de balanços o auditories o informes economicosocials, mediambientals, de responsabilitat social o de sostenibilitat de la seua activitat. Fins a 5 punts  
3. Adequació i qualitat de l'actuació a realitzar Fins a 60 punts  
a) Diagnòstic i justificació de l'actuació. Fins a 10 punts  
b) Adequació i viabilitat pressupostària de l'actuació. Fins a 10 punts  
c) Planificació i programació de les activitats i qualitat dels recursos metodològics. Fins a 5 punts  
d) Repercussió social i abast del projecte. Fins a 30 punts  
e) Instruments de seguiment i avaluació del projecte. Fins a 5 punts  
  
  
2. En els expedients de sol·licitud de les ajudes, regulades en l'apartat 2 de l'article 4, per a despeses derivades d'actuacions que estiguen realitzant pimes per a la implantació o millora de la cultura i pràctica de l'economia sostenible, la responsabilitat social i l'economia del bé comú, la valoració es realitzarà de conformitat amb el que s'estableix en aquest apartat, i s'assignarà a cada sol·licitud un màxim de 100 punts, atenent els criteris següents:  
  
Criteri Puntuació  
màxima  
1. Compromís amb els principis de l'empresa social i de l'economia del bé comú i rellevància social Fins a 40 punts  
a) Contribució a la integració laboral de persones amb dificultats d'accés al mercat laboral. Fins a 10 punts  
b) Implementació de polítiques en matèria d'igualtat d'oportunitats entre dones i homes. Fins a 5 punts  
c) Participació de dones en els òrgans de direcció i administració de l'entitat. Fins a 5 punts  
d) Realització d'activitat econòmica amb empreses de destacat caràcter social. Fins a 5 punts  
e) Utilització de productes procedents del comerç just.  
 Fins a 5 punts  
f) Contribució a la millora del medi ambient. Fins a 10 punts  
2. Qualitat de l'actuació a realitzar Fins a 60 punts  
a) Metodologia i informació incorporada en la memòria de sostenibilitat. Fins a 20 punts  
b) Adequació del pressupost. Fins a 10 punts  
c) Eines i sistemes d'indicadors per a seguiment i avaluació dels resultats. Fins a 10 punts  
d) Auditoria externa. Fins a 10 punts  
e) Formació del personal per a l'elaboració de la memòria de sostenibilitat. Fins a 10 punts  
  
  
3. En els expedients de sol·licitud de les ajudes, regulats en l'apartat 3 de l'article 4, per a despeses de centres, instituts i ens universitaris derivats de la realització d'actuacions de formació especialitzada i d'investigacions sobre economia sostenible, la responsabilitat social i l'economia del bé comú, així com l'impuls de la investigació aplicada en la matèria. La valoració es realitzarà de conformitat amb el que s'estableix en aquest apartat, i s'assignarà a cada sol·licitud un màxim de 100 punts, atenent els criteris següents:  
  
  
Criteri Puntuació  
màxima  
1. Valoració de l'equip d'investigació i experiència prèvia  
 Fins a 40 punts  
a) Historial cientificotècnic i activitat investigadora prèvia del personal investigador. Fins a 20 punts  
b) Adequació de l'equip d'investigació als objectius del projecte. Fins a 20 punts  
2. Qualitat científica i tècnica del projecte. Fins a 60 punts  
a) Introducció teòrica i justificació del projecte. Fins a 10 punts  
b) Adequació del pressupost. Fins a 10 punts  
c) Definició dels objectius, descripció de la metodologia i rellevància dels resultats. Fins a 20 punts  
d) Pla de difusió cientificotècnic dels resultats. Fins a 20 punts  
  
  
4. En els expedients de sol·licitud d'ajudes regulats en l'apartat 4 de l'article 4, la valoració es realitzarà de conformitat amb el que s'estableix en aquest apartat, i s'assignarà a cada sol·licitud un màxim de 60 punts atenent els criteris següents i segons la següent ponderació:  
  
  
Criteri Puntuació  
màxima  
3. Adequació i qualitat de l'actuació a realitzar Fins a 60 punts  
a) Diagnòstic i justificació de l'actuació. Fins a 10 punts  
b) Adequació i viabilitat pressupostària de l'actuació. Fins a 10 punts  
c) Planificació i programació de les activitats i qualitat dels recursos metodològics. Fins a 5 punts  
d) Repercussió social i abast del projecte. Fins a 30 punts  
e) Instruments de seguiment i avaluació del projecte. Fins a 5 punts»  
  
  
Dotze. Es modifica l'apartat 5 de l'article 22 de l'Ordre 2/2017, que queda redactat de la manera següent:  
«Article 22. Implementació institucional i experiència de les entitats sense fins de lucre  
(?)  
5. L'experiència de l'entitat sol·licitant en activitats dirigides a la promoció i difusió de la cultura i pràctica de l'economia sostenible, la responsabilitat social, l'economia del bé comú, així com a la consecució dels objectius de desenvolupament sostenible determinats en cada convocatòria, es valorarà amb una puntuació màxima de 4 punts, segons el nombre d'activitats realitzades en aquest àmbit, d'acord amb l'escala següent:  
Experiència en dues activitats realitzades: 1 punt.  
Entre tres i cinc activitats realitzades: 2 punts.  
Entre sis i deu activitats realitzades: 3 punts.  
Més de deu activitats realitzades: 4 punts».



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9280, del 17-02-2022 (2022/1014)

ORDEN 2/2022, de 8 de febrero, de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, de modificación de la Orden 2/2017, por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas destinadas a la promoción de la economía sostenible.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9280

Fecha DOGV
:   17-02-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - B) SUBVENCIONES Y BECAS

Número del documento
:   2022/1014

CVE


Fecha del documento
:   08-02-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo

Tipo de documento
:   Orden

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo](javascript:void(0))
    * [ayuda pública](javascript:void(0))

ORDEN 2/2022, de 8 de febrero, de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, de modificación de la Orden 2/2017, por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas destinadas a la promoción de la economía sostenible. [2022/1014]  
Preámbulo  
  
La Orden 2/2017, de 1 de febrero, de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas destinadas a la promoción de la economía sostenible, (DOGV 7973, 06.02.2017), sentó los fundamentos de una línea de ayudas que pretendían, por un lado, concienciar y por otro promover, la sostenibilidad económica y el bien común en el conjunto en los sectores productivos y de la de la sociedad valenciana.  
Con la Orden 2/2017, se han ido concediendo ayudas a la economía sostenible durante los ejercicios 2017, 2018, 2019, 2020 y 2021, que han permitido madurar los valores de la sostenibilidad económica entre las pymes valencianas, las asociaciones y organizaciones sin fin de lucro y los centros académicos universitarios de estudio e investigación.  
Además, durante estos años se han ido asentando, en el seno de la sociedad valenciana, los valores y reconocimientos hacia las personas como objetivo primordial de la actuación política de todo gobierno. Y en ese escenario adquiere carta de naturaleza el Consell nacido del primer Acuerdo de Gobierno del Botànic en 2015, el cual impulsa una economía con rostro humano, inspirada en la «tecnología con rostro humano» de Schumacher de principios de los años setenta del siglo pasado, y de igual modo nos hemos ido familiarizado con el bien común, con la economía circular, la colaborativa, la verde, la azul, la naranja, la plata,- y casi ya un sinfín de matices que giran en torno a la sostenibilidad como paradigma inaplazable sobre el que se articularán las iniciativas económicas del siglo XXI.  
Con este prisma y tras estos años de experiencia en la gestión de ayudas dirigidas a promover la sostenibilidad y el bien común en la Comunitat Valenciana, como baluartes en los que se asienta la política del Consell y en especial la desarrollada por la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, es el momento de considerar los diferentes hitos administrativos, normativos y sociales que exigen una revisión de la Orden 2/2017, que permitan incorporar la experiencia, el mejor conocimiento de las necesidades de los potenciales destinatarios de las ayudas a la economía sostenible y del bien común y estimar las nuevas tendencias emanadas de la constante y cambiante economía y sociedad. A ello se suma el impacto de una pandemia mundial que desde 2020 puede condicionar y restringir las iniciativas en favor de la sostenibilidad, habida cuenta de la dificultad de luchar contra un enemigo planetario e imprevisible en toda su dimensión.  
Como consecuencia de todo lo anterior, la Dirección General de Economía Sostenible considera llegado el momento de evaluar, analizar y extraer lecturas provechosas de la gestión de las ayudas a la economía sostenible que viene promoviendo, lo cual exige una reorientación y una adecuación a los nuevos escenarios económicos y sociales surgidos, así como una mejora en la definición de acciones potencialmente objeto de este tipo de ayudas, y también la inclusión de nuevas acciones.  
Por una parte, influyen en la decisión de modificar la orden la experiencia en la gestión que proporciona y evidencia limitaciones o exclusiones que se tratan de subsanar, entre estas la que adquiere mayor razón de ser es valorar la oportunidad de incorporar en las ayudas futuras a determinados niveles de la administración local, de manera que ciertos entes supramunicipales puedan ser objeto de las ayudas y de la difusión de los valores de la sostenibilidad y del bien común en sus respectivas áreas de gestión e influencia. De igual manera, también corresponde contemplar ciertos colectivos que podían ser hasta ahora potenciales beneficiarios de las ayudas, a pesar de que su actividad principal no respondiese en toda su dimensión a los objetivos de sostenibilidad y del bien común que perseguían estas ayudas, y parece que es la ocasión idónea, tras la experiencia y la información constatada, de examinar y de explicitar los requisitos que deben satisfacer todos los posibles beneficiarios futuros, y clarificar cuáles y por qué pueden quedar excluidos a partir de la nueva orden.  
Por otra parte, la legislación surgida y los acuerdos y proyectos de gobierno emanados desde la publicación de la Orden 2/2017, requieren también de la consideración de tales extremos con la finalidad de recabar sensibilidades y opciones de gestión y difusión de los nuevos valores y prioridades que favorezcan la creciente modernización y mejora de la economía valenciana, donde sin cejar en el empeño de mejorar la productividad, la competitividad y el mercado de trabajo, no se dejen de considerar los valores más humanos que no debe soslayar la política económica de todo gobierno, que incluyan los aspectos de la sostenibilidad económica, desde sus diferentes perspectivas, en los conceptos de productividad de la estructura económica valenciana, la mejora de las condiciones de trabajo en este marco, así como la contribución al cambio del modelo productivo valenciano, todo ello dentro de los instrumentos de política económica de la Generalitat.  
En ese sentido, cabe reconocer que después de la publicación de la Orden 2/2017 y de los documentos de trabajo existentes otrora y que han sido jalonados por actualizaciones y nuevas propuestas que han tratado de ir recogiendo novedosas sensibilidades y de proporcionar respuestas a los desafíos que han ido surgiendo en el seno de la economía valenciana, resulta inaplazable apreciar toda esa nueva realidad con sus correspondientes documentos, planes, programas y actuaciones que deben incorporarse hacia el futuro con objeto de lograr una sostenibilidad real, perdurable, competitiva y ejemplar inclusiva y diversificada en el conjunto de la Comunitat Valenciana. La orden que ahora se actualiza no puede quedar de espaldas a esta nueva realidad, máxime porque la sostenibilidad económica y el bien común o interés general que se propugna en diferentes iniciativas políticas, sociales e institucionales, contempla esos valores entre los primordiales de una sociedad justa y equilibrada, donde se erradique la pobreza y se luche contra el cambio climático, la desigualdad social y económica creciente de los últimos años, y contribuya y promueva la responsabilidad social en todos los niveles y estructuras productivas existentes en la economía valenciana.  
Sin ánimo de exhaustividad, cabe subrayar que la orden objeto de reforma, después de su publicación, ha visto y ha quedado condicionada por la revisión del propio Pacto del Botànic que tuvo lugar en el año2017, precisamente tras la publicación de la Orden 2/2017. Del mismo modo, el Document d'Elx que inspiró la primera redacción fue actualizado por el Document de Benicarló que dio paso al Plan para la Transformación del Modelo Económico Valenciano, que con un horizonte en 2027 cerraba la legislatura 2015-2019, fijando las prioridades y los objetivos económicos valencianos dentro de una elevado consenso social y ciudadano, para el que fueron consultados los agentes sociales al respecto, y donde se mantuvo la cultura de la sostenibilidad como estandarte económico regional valenciano.  
A su vez en 2018 también se aprueba la Ley 18/2018, de 13 de julio, de la Generalitat, para el fomento de la responsabilidad social (DOGV 8339, 16.07.2018), cuyo redactado influye también en algunos extremos de los acotados en las ayudas a la economía sostenible, dado que la responsabilidad social entronca y favorece la sostenibilidad y el bien común, por lo cual corresponde considerar lo contemplado en esta norma en las futuras ayudas que regule la nueva norma sobre ayudas a la economía sostenible.  
En 2019, el acuerdo de gobierno en el Consell inició una nueva legislatura, en la que los principios de la sostenibilidad y del bien común siguen estando presentes en la política del Consell valenciano, y en consecuencia exige la adaptación de las actuaciones a esa política y ello reclama esta actualización de la citada orden con objeto de adaptarse al nuevo escenario.  
Dentro del concierto internacional tiene lugar el impulso a los Objetivos de Desarrollo Sostenible (ODS), aprobados por la ONU en 2015, y sobre los que se establece una Agenda 2030 para su implantación que incide de lleno en esta orden y en la necesidad de readaptarla, pues de los 17 hitos u objetivos que recoge este documento, todos ellos conjuntamente y la inmensa mayoría de los mismos por separado, influyen en la sostenibilidad y en el bien común que persigue la reforma de la Orden 2/2017.  
Unido a lo anterior se ha ido avanzando, asimismo, durante estos años en aspectos vinculados con la publicación de información no financiera por parte de empresas, consorcios e instituciones varias, que de igual modo deben ser recogidos en esta norma objeto de reforma, pues la información no financiera es parte de la sostenibilidad demostrable por los entes comprometidos con esta forma de afrontar su presencia en los mercados, con independencia de que mantengan y sigan realizando y presentando sus respectivas cuentas y memorias económicas más convencionales. Así pues, se incorpora en esta nueva orden el contenido los planteamientos y enfoques de la Ley 11/2018, de 28 de diciembre, por la que se modifica el Código de Comercio, el texto refundido de la Ley de Sociedades de Capital aprobado por el Real decreto legislativo 1/2010, de 2 de julio, y la Ley 22/2015, de 20 de julio, de Auditoría de Cuentas, en materia de información no financiera y diversidad, así como algunas referencia a la economía sostenible incluidas y desarrollas en el Reglamento (UE) 2020/852 del Parlamento Europeo y del Consejo de 18 de junio de 2020 relativo al establecimiento de un marco para facilitar las inversiones sostenibles en las economías de los países miembros de la Unión Europea.  
Si bien, y más allá de todo lo expuesto que explica la necesidad de adecuar la orden al nuevo espacio económico emanado en este último quinquenio, el aspecto más inmediato y dañino que ha alterado el orden económico internacional y que ha afectado a todas las economías es la pandemia mundial provocada por el COVID-19, que exige una reordenación de las actuaciones públicas, en busca de la mayor eficiencia y eficacia en las medidas y en todas las ayudas que puedan arbitrarse, con el objetivo final de beneficiar a quienes más han sufrido esta nueva situación de consecuencias todavía indeterminadas.  
Este panorama sobrevenido que anula y dificulta cualesquiera previsiones económicas y que convierte en más mutante e impredecible el entorno económico de actuación de las empresas, ha exigido una respuesta pública de la Generalitat que se ha traducido, entre otros, en el Pacte Alcem-nos, en el que cabe destacar línea estratégica 70, de «desarrollo y consolidación de un modelo de economía de proximidad, social y solidaria, generadora de empleo, riqueza y bienestar social, y que impulse el equilibrio territorial». Para llevar a la práctica esta línea estratégica, dicho acuerdo incluye la acción 269, en la que se considera fundamental la «Convocatoria pública de proyectos de economía sostenible: Mantener y reforzar la línea de ayudas de economía sostenible existente, dirigida a entidades sin ánimo, PYMES y centros universitarios de investigación de las Universidades Valencianas. Este acuerdo, y todos aquellos que en consecuencia se han alcanzado recientemente en el ámbito social, institucional y ciudadano también va a influir en la acción y en la respuesta de numerosos entes objeto de las ayudas reguladas por esta orden, y en la propuesta de Estrategia Valenciana para la Recuperación (EVR), que de igual modo condiciona esta orden y establece prioridades que deben ser recogidas en la nueva redacción de la orden que regulará las ayudas destinadas a la promoción de la economía sostenible en la Comunitat Valenciana durante los próximos años.  
En esta orden se plantea la inclusión de nuevas entidades beneficiarias, como son las mancomunidades de municipios, Consorcios, asociaciones de municipios y Pacto y Acuerdos Territoriales de Empleo en la Comunitat Valenciana, con el objeto de profundizar en la difusión en el territorio valenciano de los objetivos de esta línea de ayudas, permitiendo a su vez a potenciar y vertebrar la estructura productiva y laboral en las claves de sostenibilidad económica y de responsabilidad social.  
Por último, cabe destacar la aprobación de diferentes iniciativas institucionales y legislativas en materia relacionada con la economía sostenible, del bien común y la responsabilidad social, que ayudan y contribuyen a generar marcos normativos y conceptuales actualizados en la lógica de las ayudas de la dirección general de economía sostenible, que esta orden de bases reguladoras pretende estimular.  
En el ámbito de la Unión Europea:  
- Dictamen del Comité Económico y Social Europeo sobre la Comunicación de la Comisión al Parlamento Europeo, al Consejo, al Comité Económico y Social Europeo y al Comité de las Regiones - Plan de Inversiones para una Europa Sostenible - Plan de Inversiones del Pacto Verde Europeo, (2020/C 311/09)  
- Dictamen del Comité Europeo de las Regiones - Una Europa social fuerte para unas transiciones justas, (2020/C 440/08)  
- Dictamen del Comité Económico y Social Europeo sobre «La economía sostenible que necesitamos», (2020/C 106/01)  
- Dictamen del Comité Económico y Social Europeo sobre «Documento de reflexión «Hacia una Europa sostenible en 2030», (2020/C 14/14)  
- Dictamen del Comité Económico y Social Europeo sobre «La transición hacia un futuro más sostenible en Europa: una estrategia para 2050», (2018/C 081/07)  
En el ámbito de la Administración Central del Estado:  
- Directrices generales de la Estrategia de Desarrollo Sostenible 2030  
€ Estrategia Española de Economía Circular  
- Ley 7/2021, de 20 de mayo, de cambio climático y transición energética  
En su virtud, en cumplimiento de lo preceptuado en la Ley 38/2003, general de subvenciones, el Real decreto 887/2006, de 21 de julio, por el cual se aprueba el reglamento de desarrollo de la citada ley, y en uso de las facultades que me confieren el artículo 28 de la Ley 5/1983, del Consell, y el artículo 160.2.b y 165 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, previo informe de la Abogacía de la Generalitat y de la Intervención Delegada en la Conselleria,  
  
  
ORDENO  
  
Articulo único. Modificación de artículos  
Se modifican los artículos 1, 2, 3, 4, 6, 7, 18, 19, 20, 21 y 22 de la Orden 2/2017, de 1 de febrero, de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas destinadas a la promoción de la economía sostenible, en los términos que figuran en el anexo  
  
DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera. Habilitación  
Se autoriza a la dirección general con competencias en materia de economía sostenible a dictar cuantas resoluciones e instrucciones sean necesarias para el desarrollo y ejecución de esta orden y de las correspondientes convocatorias.  
  
Segunda. Entrada en vigor  
La presente orden entrará en vigor al día siguiente a su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 8 de febrero de 2022  
  
El conseller de Economía Sostenible,   
Sectores Productivos, Comercio y Trabajo,  
RAFAEL CLIMENT GONZÁLEZ  
  
  
  
ANEXO  
Modificación de la Orden 2/2017, de 1 de febrero, de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas destinadas a la promoción de la economía sostenible  
  
Uno. Se modifica el artículo 1 de la Orden 2/2017, que queda redactado de la siguiente manera:  
«Artículo 1. Objeto  
1. El objeto de la presente orden es establecer las bases reguladoras por las que han de regirse las convocatorias de ayudas destinadas a la promoción de la Economía Sostenible, a través de la financiación de actuaciones de fomento y difusión de la cultura y prácticas de la Economía Sostenible, de la responsabilidad social y de la Economía del Bien Común, la implantación y fomento de determinados Objetivos de Desarrollo (en adelante ODS) y la Responsabilidad Social en las PYMES de la Comunitat Valenciana.  
Las citadas bases contienen la regulación y el procedimiento al que podrán acogerse las entidades destinatarias del régimen de ayudas que en las mismas se establece.  
2. Las ayudas que se concedan al amparo de la presente orden tendrán la consideración de subvenciones públicas y su concesión se tramitará con sujeción al régimen de concurrencia competitiva al que se refiere la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, general de subvenciones, y la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones.»  
  
Dos. Se modifica el artículo 2 de la Orden 2/2017, que queda redactado de la siguiente manera:  
«Artículo 2. Definiciones.  
A los efectos de esta orden se entenderá por:  
1. Economía sostenible: el patrón de crecimiento que concilia el desarrollo económico, social y ambiental en una economía productiva, circular y competitiva, que favorezca el empleo de calidad, la igualdad de oportunidades y la cohesión social, y que garantice el respeto ambiental y el uso racional de los recursos naturales, de forma que permita satisfacer las necesidades de las generaciones presentes sin comprometer las posibilidades de las generaciones futuras para atender sus propias necesidades, de acuerdo con lo dispuesto en la Ley 2/2011, de 4 de marzo, de Economía Sostenible.  
2. Economía del Bien Común: de acuerdo con lo establecido en el punto 3 del Dictamen 2016/C013/06 del Comité Económico y Social Europeo sobre el tema La Economía del Bien Común es un modelo económico sostenible orientado a la cohesión social. La Economía del Bien Común es un modelo económico fundamentado en los valores que todas las personas reconocen como universales: la dignidad humana, la solidaridad, la sostenibilidad ecológica, la justicia social, la transparencia y la participación democrática. Se trata de un modelo holístico que pretende integrar la economía en el contexto social, cultural y ecológico de la sociedad europea. Sus objetivos y valores van más allá de las propuestas convencionales de la responsabilidad social y su visión holística le brinda la capacidad de reunir a los agentes más diversos de la sociedad. La propuesta central del modelo de la Economía del Bien Común es, por tanto, que la economía debe estar al servicio de las personas, es decir, del bien común, asumiendo que el dinero y el capital tienen importancia como instrumentos, de intercambio y de inversión, pero no constituyen jamás un fin por sí mismos.  
3. Empresa: de acuerdo con lo establecido en el anexo I del Reglamento (UE) núm. 651/2014 de la Comisión, de 17 de junio de 2014, por el que se declaran determinadas categorías de ayudas compatibles con el mercado interior en aplicación de los artículos 107 y 108 del Tratado de funcionamiento de la Unión Europea, se considera empresa toda entidad, independientemente de su forma jurídica, que ejerza una actividad económica. En particular, se considerarán empresas las entidades que ejerzan una actividad artesanal u otras actividades a título individual o familiar, así como las sociedades de personas y las asociaciones que ejerzan una actividad económica de forma regular.  
4. Empresa socialmente responsable: de acuerdo con lo establecido en el artículo 2 del Reglamento (UE) núm. 1296/2013 del Parlamento Europeo y del Consejo de 11 de diciembre de 2013, relativo a un programa de la Unión Europea para el empleo y la innovación social (EaSI) y por el que se modifica la Decisión núm. 283/2010/UE, por la que se establece un instrumento europeo de micro financiación para el empleo y la inclusión social, así como la Ley 18/2018, de 13 de julio, del Consell, se entiende por empresa socialmente responsable aquella empresa que, independientemente de su forma jurídica, presenta las siguientes características:  
a) De conformidad con su escritura de constitución, sus estatutos o cualquier otro documento constitutivo de la empresa, tiene como objetivo primordial la consecución de impactos sociales mensurables y positivos, en lugar de generar beneficios para sus propietarios, socios y accionistas, y que ofrece servicios o bienes con un elevado rendimiento social y/o emplea un método de producción de bienes o servicios que represente su objetivo social  
b) Utiliza sus beneficios, en primer lugar, para la consecución de su objetivo primordial de sostenibilidad, y ha implantado procedimientos y normas predefinidos que regulan el reparto de beneficios a los accionistas y propietarios, con el fin de garantizar que dicho reparto no vaya en detrimento de su objetivo primordial.  
c) Está gestionada de forma empresarial, transparente y sujeta a rendición de cuentas, en especial, fomentando la participación de los empleados, los clientes o los interesados afectados por su actividad empresarial.  
5. Pyme: de acuerdo con lo establecido en el Reglamento (UE) núm. 651/2014 de la Comisión, de 17 de junio de 2014, por el que se declaran determinadas categorías de ayudas compatibles con el mercado interior en aplicación de los artículos 107 y 108 del Tratado de funcionamiento de la Unión Europea, la categoría de microempresas, pequeñas y medianas empresas (pyme) está constituida por las empresas que ocupan a menos de 250 personas y cuyo volumen de negocios anual no excede de 50 millones de euros o cuyo balance general anual no excede de 43 millones de euros.  
6. Entidades locales: son entidades locales las recogidas en el artículo 1 de la Ley 8/2010, de 23 de junio, del Consell.  
7. Pactos locales y acuerdos territoriales para la creación de empleo: entidades con personalidad jurídica propia, integradas por entidades locales y los agentes sociales más representativos u otros actores clave, públicos y privados, a través de las que se haya instrumentado los acuerdos territoriales en materia de empleo y desarrollo local.  
8. Memoria de sostenibilidad: a efectos de la presente orden, quedan incluidos dentro de esta definición, las memorias o balances de responsabilidad social basados en marcos nacionales o europeos de referencia, así como el informe no financiero a que se refiere la Directiva 2014/95/UE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 22 de octubre de 2014, por la que se modifica la Directiva 2013/34/ UE en lo que respecta a la divulgación de información no financiera sobre diversidad por parte de determinadas grandes empresas y determinados grupos. Se entienden por marcos nacionales o europeos de referencia el Sistema de Gestión y Auditoría Medioambientales (EMAS) adaptado a nuestro ordenamiento jurídico a través del Real decreto 29/2013, de 5 de abril, el Pacto Mundial de las Naciones Unidas, los Objetivos de Desarrollo Sostenible de las Naciones Unidas, el Acuerdo de París sobre cambio climático, los Principios Rectores sobre las empresas y los derechos humanos que ponen en práctica el marco de las Naciones Unidas para «proteger, respetar y remediar», las Líneas Directrices de la Organización de Cooperación y Desarrollo Económicos (OCDE) para Empresas Multinacionales, la norma (ISO) 26000 de la Organización Internacional de Normalización, la norma (SA) 8000 de la Responsabilidad Social Internacional, la Declaración tripartita de principios sobre las empresas multinacionales y la política social de la multinacionales y la política social de la Organización Internacional del Trabajo, la Iniciativa Mundial de Presentación de Informes de Sostenibilidad del GRI (GRI Sustainability Reporting Standards) y el Balance del Bien Común.  
9. Balance del Bien Común: de acuerdo con el punto 5 del Dictamen 2016/C013/06 del Comité Económico y Social Europeo la Economía del Bien Común es un modelo económico sostenible orientado a la cohesión social. El Balance del Bien Común mide la parte no financiera del éxito de una empresa: el éxito ético de una empresa y su contribución al bien común. El Balance del Bien Común mide, por tanto, los valores constitucionales más importantes: dignidad, solidaridad, sostenibilidad, justicia y participación democrática, esto es, el rendimiento ético frente a todos los grupos de contacto, y debe cumplir con los siguientes criterios: universal, medible en puntos neutrales, comparable entre empresas, comprensible para todas las partes interesadas, público, y auditado de forma externa.  
10. Matriz del Bien Común: es la herramienta para la realización del Balance del Bien Común, que ofrece una vista de conjunto unilateral sobre los indicadores derivados de la interacción de los valores básicos y constitucionales (dignidad humana, solidaridad, sostenibilidad ecológica, justicia social y democracia) con los grupos de interés (stakeholders) de la empresa (empleados, proveedores, clientes, financiadores, gobierno, sociedad, naturaleza, ?), así como los criterios negativos, de acuerdo con lo establecido por la Asociación para el Fomento de la Economía del Bien Común de España.  
11. Innovación social: de acuerdo con el Reglamento (UE) núm. 651/2014 de la Comisión, de 17 de junio de 2014, por el que se declaran determinadas categorías de ayudas compatibles con el mercado interior en aplicación de los artículos 107 y 108 del Tratado de funcionamiento de la Unión Europea, se entiende por innovaciones sociales aquellas innovaciones que sean sociales tanto por sus fines como por sus medios y, en particular, las que se refieran al desarrollo y la puesta en práctica de nuevas ideas, relacionadas con productos, servicios y modelos. que, simultáneamente, satisfagan necesidades sociales y generen nuevas colaboraciones o relaciones sociales, beneficiando de esta forma a la sociedad y reforzando su capacidad de actuación y resiliencia.  
12. Responsabilidad social: conjunto de compromisos de diverso orden, económico, social y ambiental, adoptados por las empresas, las organizaciones e instituciones públicas y privadas, que constituyen un valor añadido al cumplimiento de la legislación aplicable y de los convenios colectivos, contribuyendo a la vez al progreso social, económico y medioambiental en el marco de un desarrollo sostenible.  
13. Auditoría social: evaluación sistemática y documentada realizada por una persona física, entidad u organismo acreditado oficialmente, que pretende determinar la correspondencia entre la información facilitada por la entidad en la memoria de sostenibilidad sobre el cumplimiento de los elementos configuradores de la responsabilidad social y de la sostenibilidad, y las evidencias que le dieron origen.  
14. Objetivos de Desarrollo Sostenible (ODS): es una iniciativa impulsada por Naciones Unidas para dar continuidad a la agenda de los ODS incluyendo nuevas esferas como el cambio climático, la desigualdad económica, la innovación, el consumo sostenible, la paz y la justicia, entre otras prioridades. Tras un proceso de negociación sobre los ODS el 25 de septiembre de 2015 en una reunión plenaria de la Asamblea General de Naciones Unidas se aprueba una Agenda que lleva por título: «Transformar nuestro mundo: la Agenda 2030 para el Desarrollo Sostenible», procediendo a la determinación de los diecisiete Objetivos de Desarrollo Sostenible que entró en vigor el 1 de enero de 2016.  
15. Información no financiera: la Directiva 2014/95/UE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 22 de octubre de 2014, por la que se modifica la Directiva 2013/34/UE en lo que respecta a la divulgación de información no financiera e información sobre diversidad por parte de determinadas grandes empresas y determinados grupos, tiene como objetivo identificar riesgos para mejorar la sostenibilidad y aumentar la confianza de los inversores, los consumidores y la sociedad en general y para ello incrementa la divulgación de información no financiera, como pueden ser los factores sociales y medioambientales. Además, según la Ley 11/2018, de 28 de diciembre, por la que se modifica el Código de Comercio, el texto refundido de la Ley de Sociedades de Capital aprobado por el Real decreto legislativo 1/2010, de 2 de julio, y la Ley 22/2015, de 20 de julio, de auditoría de cuentas, en materia de información no financiera y diversidad, la divulgación de información no financiera o relacionada con la responsabilidad social corporativa contribuye a medir, supervisar y gestionar el rendimiento de las empresas y su impacto en la sociedad. A la vez, su anuncio resulta esencial para la gestión de la transición hacia una economía mundial sostenible que combine la rentabilidad a largo plazo con la justicia social y la protección del medio ambiente.  
Respecto a las cuestiones medioambientales, cabe información detallada sobre los efectos actuales y previsibles de las actividades de la empresa en el medio ambiente, y, en su caso, la salud y la seguridad, el uso de energía renovable y/o no renovable, las emisiones de gases de efecto invernadero, el consumo de agua y la contaminación atmosférica.  
Respecto a las cuestiones sociales y relativas a las personas trabajadoras en la empresa, la información facilitada en el estado puede hacer referencia a las medidas adoptadas para garantizar la igualdad de género, la aplicación de convenios fundamentales de la Organización Internacional del Trabajo, las condiciones de trabajo, el diálogo social, el respeto del derecho de los trabajadores a ser informados y consultados, el respeto de los derechos sindicales, la salud y seguridad en el lugar de trabajo y el diálogo con las comunidades locales y las medidas adoptadas para garantizar la protección y el desarrollo de esas comunidades.»  
  
Tres. Se modifica el artículo 3 de la Orden 2/2017, que queda redactado de la siguiente manera:  
«Artículo 3. Entidades beneficiarias.  
1. Podrán acogerse a las subvenciones contempladas en estas bases, las siguientes entidades:  
a) Asociaciones, fundaciones y otras entidades y organizaciones sin ánimo de lucro que tengan entre sus fines la promoción y fomento de los principios vinculados a la Economía Sostenible, la responsabilidad social en la empresa, la información no financiera y de sostenibilidad en el modelo económico, y la Economía del Bien Común.  
b) Pequeñas y medianas empresas (PYMES) con personalidad jurídica propia que realicen actuaciones vinculadas con la implantación de la cultura y práctica de la empresa social y de la Economía Sostenible y la Economía del Bien Común. Y que tengan al menos un trabajador asalariado a jornada completa con antigüedad superior a un año  
c) Centros, institutos y entes universitarios especializados que lleven a cabo actividades de investigación y formación especializada en materias vinculadas a la Economía Sostenible, la empresa social o la Economía del Bien Común, ya tengan personalidad jurídica propia, ya dependan o se encuentren adscritos a una universidad, en cuyo supuesto, la solicitud deberá estar suscrita por el representante legal de esta última.  
d) Los Pactos Territoriales por el Empleo y Desarrollo Local de la Comunitat Valenciana que estén reconocidos por la Generalitat como tales.  
e) Las mancomunidades de municipios y consorcios de la Comunitat Valenciana inscritos en el Registro de Entidades Locales de la Comunitat Valenciana.  
f) Las asociaciones de municipios, provincias y entidades locales de la Comunitat Valenciana que entre sus objetivos asuman la promoción, ejecución y prestación de iniciativas y actividades empresariales públicas o privadas que contribuyan al desarrollo económico local y a la creación de empleo, así como a la conservación y protección del medio ambiente.  
2. Con carácter general, las entidades beneficiarias deberán reunir los siguientes requisitos  
a) Estar legalmente constituidas e inscritas en el registro público correspondiente a la fecha de publicación de la correspondiente convocatoria, en caso que fuera exigible. Se entenderá como fecha de inscripción, la del asiento de presentación en el registro público correspondiente, siempre que la inscripción se produzca dentro del plazo de validez de dicho asiento.  
b) Tener domicilio social en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
c) No estar incursas en ninguna de las circunstancias previstas en el artículo 13 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, general de subvenciones.  
d) No haber sido sancionadas, mediante resolución firme, con la pérdida de la posibilidad de obtener subvenciones.  
3. Los centros, institutos y entes universitarios a que se refiere la letra c) del apartado 1 deben cumplir los requisitos para ser considerados organismos de investigación, tal como establece el apartado 2.1 del Marco sobre ayudas estatales de investigación y desarrollo e innovación (2014/C 198/01) y de acuerdo con la definición de organismo de investigación recogida en la letra e del epígrafe 15 del apartado 1.3 del citado marco.»  
  
Cuatro. Se modifica el artículo 4 de la Orden 2/2017, que queda redactado de la siguiente manera:  
«Artículo 4. Acciones objeto de las ayudas.  
1. Las ayudas a las asociaciones, fundaciones y otras entidades y organizaciones sin ánimo de lucro que tengan entre sus fines la promoción y fomento de los principios vinculados a la Economía Sostenible, la responsabilidad social en la empresa, la información no financiera y de sostenibilidad en el modelo económico, y la Economía del Bien Común. Estas ayudas irán dirigidas a financiar los gastos en que incurran por razón de las actividades de formación, fomento y difusión de la cultura y prácticas de las entidades socialmente responsables, el fomento de la responsabilidad social, así como la Economía Sostenible en el territorio de la Comunitat Valenciana en cualquiera de las siguientes modalidades:  
a) Actividades de fomento de estudios de aspectos relacionados con la Economía Sostenible, con el fomento de la responsabilidad social, la información no financiera y de sostenibilidad en el modelo económico, y con la Economía del Bien Común, tales como la realización de talleres, coloquios, charlas, congresos, encuentros, mesas redondas, simposios, jornadas, seminarios y otras actividades similares, que tengan como finalidad la divulgación y el intercambio de conocimientos y mejores prácticas entre profesionales y expertos en esas materias.  
b) Actividades de difusión para mejorar la visibilidad de la Economía Sostenible, de la responsabilidad social y de la Economía del Bien Común, así como el impacto que tienen en la sociedad, entendiéndose por tales aquellas cuyo objeto sea dar a conocer o divulgar entre la población en general o a colectivos específicos la cultura y práctica de la sostenibilidad, de la responsabilidad social y de la Economía del Bien Común, mediante campañas de información y difusión en medios de comunicación social, edición de publicaciones y cualquier otra actividad que contribuya a esta finalidad.  
c) Actividades de formación y difusión sobre instrumentos para el desarrollo, fomento e implantación de la Responsabilidad Social e información no financiera en PYMES de la Comunitat Valenciana, según la legislación autonómica en esta materia.  
d) Actuaciones de innovación social positivas que permitan promover y apoyar ideas que, de manera simultánea, resuelvan las necesidades sociales, creen nuevas relaciones sociales y refuercen la creación de valor económico.  
e) Actividades dirigidas a la implementación, fomento y desarrollo de los Objetivos de Desarrollo Sostenible. En cada convocatoria se determinarán los ODS objeto de ayuda.  
2. Las ayudas a las PYMES irán dirigidas a financiar los gastos derivados de actuaciones que estén realizando para la implantación de la cultura y práctica de la Economía Sostenible, de la empresa socialmente responsable, y de la Economía del Bien Común, en cualquiera de las siguientes modalidades:  
a) Elaboración e implantación de una Memoria de sostenibilidad que contribuya a medir, supervisar y gestionar el rendimiento de las empresas y su impacto en la sociedad en la triple vertiente social, económica y medioambiental, permitiendo medir el éxito ético de la organización y su contribución al bien común. A tal efecto se elaborarán instrumentos como el Balance del Bien Común, la memoria de responsabilidad social, el estado no financiero u otras herramientas similares, siempre basadas en los marcos nacionales o europeos explicitados en el artículo 2.8 de la presente orden.  
b) Programas de desarrollo de capacidades y competencias del personal para comprender, medir y comunicar el impacto que las acciones de comportamientos responsables, comprometidos y sostenibles tienen sobre la creación de valor de la empresa, así como la asunción de responsabilidades en materia social y medioambiental.  
3. Las ayudas a los centros, institutos y entes universitarios irán dirigidas a financiar los gastos derivados de actividades de investigación básica sobre Economía Sostenible, la Economía del Bien Común, la empresa socialmente responsable y la innovación social, así como los destinados al impulso de la investigación aplicada en esas materias, en cualquiera de las siguientes modalidades:  
a) Investigación dirigida a profundizar en los conceptos y valores que rigen estos modelos.  
b) Aplicación práctica y desarrollo de las herramientas que llevan implícitos estos modelos, como la metodología para la medición de la contribución de las empresas al desarrollo de un modelo económicamente sostenible, elaboración del Balance del Bien Común, y otras herramientas similares.  
c) Investigaciones y estudios sobre la contribución real de la Economía Sostenible, de la responsabilidad social y de las empresas socialmente responsables y de la Economía del Bien Común a los principales agregados macroeconómicos, así como su valor añadido en comparación con otros modelos empresariales, sus efectos sobre la resiliencia y sus relaciones con la innovación social.  
d) Recopilación de estadísticas y construcción de indicadores que doten de mayor reconocimiento y visibilidad a las empresas sociales y al emprendimiento social, y permitan una mejor comprensión de sus modelos, profesionalidad y su papel en la sociedad.  
e) Formación especializada en materia de Economía Sostenible, responsabilidad social, emprendimiento e innovación social y de Economía del Bien Común.  
f) Formación e investigaciones en materia de información no financiera en el ámbito de la PYMES  
4. Las ayudas a los Pactos Territoriales locales de la Comunitat Valenciana, las mancomunidades de municipios y consorcios de la Comunitat Valenciana, y las asociaciones de municipios, del artículo 3 apartado 1.d., e. y f, respectivamente, podrán ir dirigidas a aquellas actividades descritas en el apartado 1 de este artículo, seleccionándose en cada convocatoria de ayudas aquellas actividades a subvencionar.»  
5. En cada convocatoria de ayudas se seleccionarán aquellas actividades a subvencionar por cada uno de los beneficiarios.  
  
Cinco. Se añade un nuevo apartado, el 8, al artículo 6 de la Orden 2/2017, que queda redactado de la siguiente manera:  
«Artículo 6. Solicitud de subvenciones y documentación que deberá acompañarse a las mismas.  
(?)  
8. Los Acuerdos y Pactos Territoriales de Empleo, además de la documentación recogida en este artículo, deberán presentar el texto íntegro del Pacto o Acuerdo Territorial de Empleo suscrito por las entidades firmantes, certificación del acuerdo del órgano competente de la aprobación de la actividad para la que se solicita la subvención y una memoria de actuaciones»  
  
Seis. Se modifica el artículo 7 de la Orden 2/2017, que queda redactado de la siguiente manera:  
«Artículo 7. Procedimiento de concesión.  
1. El procedimiento para la concesión de estas ayudas se tramitará en régimen de concurrencia competitiva, de acuerdo con lo dispuesto en la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, general de subvenciones, y en la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones.  
2. El procedimiento se iniciará de oficio mediante la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la correspondiente convocatoria aprobada por resolución dictada por la persona titular de la conselleria competente en materia de economía sostenible.  
3. Las disposiciones de la convocatoria detallarán al menos el contenido mínimo previsto en el artículo 166 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de Hacienda Pública, del Sector Público Instrumental y de Subvenciones, así como los importes máximos de las subvenciones a conceder.  
4. La información de cada convocatoria estará disponible en la sede electrónica de la Generalitat, a partir del día siguiente de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.»  
  
Siete. Se modifica el apartado 1 y el apartado 3 del artículo 9 de la Orden 2/2017, que queda redactado de la siguiente manera:  
«Artículo 9. Criterios para la determinación de la cuantía individualizada de la subvención:  
1. Las subvenciones serán de cuantía variable, determinada proporcionalmente en función de la puntuación obtenida de acuerdo con los criterios de valoración establecidos en el capítulo II del título II de esta orden. Asimismo, en cada convocatoria de ayudas se determinará el importe máximo de la subvención según el número de empleados asalariados de las entidades beneficiarias del artículo 3.a y b, así como el número de habitantes registrados en el área abarcada por las entidades del artículo 3.d, e y f.  
?.  
3. Las convocatorias anuales concretarán la cuantía máxima de ayuda a percibir por tipología, entidad beneficiaria y actuación subvencionable aplicables a cada convocatoria específica, sin que en ningún caso puedan exceder los límites establecidos en el capítulo I del título II de la presente orden para cada actuación. Asimismo, en cada convocatoria de ayudas se determinará el importe máximo de la subvención según el número de empleados asalariados de las entidades beneficiarias del artículo 3.a y b, así como el número de habitantes registrados en el área abarcada por las entidades del artículo 3.d, e y f.»  
  
Ocho. Se modifica el artículo 18 de la Orden 2/2017, que queda redactado de la siguiente manera:  
«Artículo 18. Partidas subvencionables en actividades de formación, fomento y difusión de la cultura y prácticas de la Economía Sostenible, la responsabilidad social y de la Economía del Bien Común.  
1. Podrán tener la consideración de gastos subvencionables para las actividades de formación, fomento y difusión de la cultura y prácticas de la Economía Sostenible, la responsabilidad social y la Economía del Bien Común a que se refiere el apartado 1 del artículo 4, y el apartado 4 del mismo, aquellos gastos ligados directamente a la ejecución que financien la consecución de los objetivos y realicen las actividades planeadas y que correspondan a alguna de las siguientes categorías:  
a) Gastos derivados del arrendamiento y transporte de equipos necesarios para la actividad subvencionada.  
b) Gastos correspondientes a material y suministros fungibles, entendiendo como tales aquellos productos o bienes muebles cuya vida útil no sea superior a un año.  
c) Gastos de publicidad, difusión y promoción de las actividades subvencionadas.  
d) Gastos derivados de la contratación de personal por la entidad, ya sea de forma fija o temporal, cuya relación esté sometida a legislación laboral y cuyas funciones y tareas estén directamente relacionadas con la intervención subvencionada.  
e) Gastos correspondientes a la contratación de servicios técnicos y profesionales independientes para la implantación de las actividades subvencionadas, incluyendo los derivados del pago a ponentes, conferenciantes o moderadores por su intervención en cualquiera de las actuaciones subvencionadas. En relación con la contratación de servicios técnicos y profesionales independientes, se deberá estar a lo establecido en el artículo 31.3 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, general de subvenciones, cuando el importe del gasto subvencionable supere las cuantías establecidas en la Ley 9/2017, de 8 de noviembre, de contratos del sector público para los contratos menores, el beneficiario deberá solicitar, como mínimo, tres ofertas de diferentes proveedores, con carácter previo a la contracción de la prestación del servicio o entrega del bien, salvo que, por sus especiales características, no exista en el mercado suficiente número de entidades que los realicen, presten o suministren, o salvo que el gasto se hubiera realizado con anterioridad a la subvención. La elección entre las ofertas presentadas, que deberá aportarse en la justificación, o, en su caso, en la solicitud de subvención, se realizará conforme a criterios de eficiencia y economía, debiendo justificarse expresamente en una memoria la elección, cuando no recaiga en la propuesta económica más ventajosa.  
f) Gastos derivados de viajes, alojamientos y manutención del personal vinculado laboralmente con el proyecto de conformidad con las cuantías y conceptos establecidos en la normativa autonómica, sobre indemnizaciones por razón del servicio y gratificaciones por servicios extraordinarios y por las cuantías máximas establecidas. En todo caso, los billetes y títulos de transporte deberán corresponder a clase económica o turista, o equivalentes. No serán subvencionables los gastos correspondientes a billetes y títulos de transporte emitidos y no utilizados, salvo justificación razonada, o los correspondientes a viajes en clases distintas a la clase turista o económica.  
g) Gastos propios del funcionamiento regular de la entidad beneficiaria, que sirvan de sostén para que sea posible la ejecución de la intervención y que son atribuibles a la misma, en la medida en que tales costes correspondan al período en que efectivamente se realiza la intervención, no pudiendo exceder del 5 por ciento del total de la subvención concedida.  
2. La cuantía conjunta de todas las ayudas que se concedan a una misma entidad para todas las actividades de formación, fomento y difusión de la cultura y prácticas de la Economía Sostenible, la responsabilidad social y de la Economía del Bien Común a que se refiere el presente artículo no podrá superar la cifra de 120.000 euros, sin que la ayuda correspondiente a cada una de las actuaciones subvencionables pueda exceder de 60.000 euros. En cada convocatoria anual se concretará, dentro de estos límites máximos, la cuantía máxima de la ayuda por entidad y actuación que debe regir para las solicitudes de esa convocatoria.»  
  
Nueve. Se modifica el artículo 19 de la Orden 2/2017, que queda redactado de la siguiente manera:  
«Artículo 19. Partidas subvencionables en las ayudas para la implantación de la cultura y práctica de la Economía Sostenible, la responsabilidad social y la Economía del Bien Común en PYMES.  
1. Las ayudas concedidas a las PYMES a que se refiere el apartado 2 del artículo 4 se destinarán a cubrir los siguientes gastos:  
a) Gastos derivados de la contratación de servicios externos especializados para la elaboración de una memoria de sostenibilidad que contribuya a medir, supervisar y gestionar el rendimiento de las empresas y su impacto en la sociedad en la triple vertiente social, económica y medioambiental, permitiendo medir el éxito ético de la organización y su contribución al bien común, siempre de acuerdo con los marcos nacionales o europeos explicitados en el artículo 2.8 de la presente orden.  
b) Gastos derivados de la planificación de objetivos y actuaciones a implementar con objeto de mejorar el rendimiento ético de la empresa y su contribución al bien común, de acuerdo con la información relativa a la evaluación y diagnóstico de la situación de la empresa en tales aspectos que haya sido aportada por la memoria de sostenibilidad realizada.  
c) Gastos derivados de la divulgación e información pública de la memoria de sostenibilidad realizada, tales como publicación en la web, diseño, impresión y edición.  
d) Gastos derivados de la auditoría social externa de la memoria de sostenibilidad.  
e) Gastos derivados de la formación de los recursos humanos de la empresa para su capacitación en la elaboración de la memoria de sostenibilidad de la empresa en ejercicios posteriores, con objeto de que su realización pase a efectuarse por personal propio, así como acciones de sensibilización interna sobre la interpretación de los resultados de la memoria de sostenibilidad y la contribución de la empresa al bien común.  
2. La memoria de sostenibilidad se ajustará a los principios siguientes: deberá de ser transparente, incluirá a los grupos de interés, y será auditable, completa, relevante, adecuada al contexto organizacional, precisa, neutral, comparable y clara.  
3. La estructura de la memoria de sostenibilidad se adecuará a cualquiera de los modelos nacionales e internacionales existentes de memorias de sostenibilidad explicitados en el artículo 2, apartado 8, de la presente orden, así como alternativamente a la del informe no financiero a que se refiere la Directiva 2014/95/UE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 22 de octubre de 2014, por la que se modifica la Directiva 2013/34/UE en lo que respecta a la divulgación de información no financiera e información sobre diversidad por parte de determinadas grandes empresas y determinados grupos.  
De acuerdo con ello, la memoria de sostenibilidad a que se refiere el presente apartado deberá expresar la vinculación y compromiso de la empresa con las políticas de responsabilidad social y sostenibilidad, así como con la puesta en marcha en su organización de este tipo de políticas, mostrando los resultados obtenidos y el impacto de su actividad sobre aspectos relativos a cuestiones medioambientales y sociales, de personal, respeto de los derechos humanos y lucha contra la corrupción y el soborno, y deberá incluir:  
a) Una breve descripción de la actividad de la empresa.  
b) Una descripción de las políticas que aplica la empresa en relación con dichas cuestiones, que incluya los procedimientos de diligencia debidamente aplicados.  
c) Los resultados de esas políticas.  
d) los principales riesgos relacionados con esas cuestiones vinculados a las actividades de la empresa, entre ellas, cuando sea pertinente y proporcionado, sus relaciones comerciales, productos o servicios que puedan tener efectos negativos en esos ámbitos, y cómo la empresa gestiona dichos riesgos;  
e) indicadores clave de resultados no financieros, que sean pertinentes respecto de la actividad empresarial concreta.  
En el caso de que la empresa no aplique ninguna política en relación con una o varias de esas cuestiones, el estado no financiero ofrecerá una explicación clara y motivada al respecto.  
4. La auditoría social externa de la memoria de sostenibilidad se deberá realizar por una persona física, entidad u organismo independiente con formación especializada en auditorías, certificación o normalización de calidad y responsabilidad social empresarial en materia de sostenibilidad. Todo ello sin perjuicio de que, en el marco de la legislación del Estado o autonómica, se regule de manera específica la acreditación de entidades especializadas con carácter integral en materia de Economía Sostenible, responsabilidad social empresarial y/o Economía del Bien Común  
El informe de auditoría social externa deberá contener, al menos, los siguientes apartados:  
- Título que indique que se trata de un informe de verificación independiente.  
- Identificación, nombre y dirección de la persona que realiza la auditoría.  
- Identificación clara de la información revisada y la entidad a que se refiere el período revisado.  
- Los estándares y /o criterios usados en su preparación y los procedimientos de revisión aplicados.  
- Conclusiones de la auditoría en base al trabajo realizado.  
- Aspectos de mejora o recomendaciones, si se considera necesario, sobre aspectos relativos al control interno, sistemas de gestión, y otros aspectos que se consideren de interés.  
5. La cuantía individual máxima que podrá percibir una pyme en concepto de las ayudas a que se refiere el presente artículo no podrá exceder de 15.000 euros. Las correspondientes convocatorias anuales concretarán, dentro de este límite, la cuantía de la ayuda por entidad y actuación que debe regir para las solicitudes de esa convocatoria.»  
  
Diez. Se modifica el artículo 20 de la Orden 2/2017, que queda redactado de la siguiente manera:  
«Artículo 20. Partidas subvencionables en las ayudas para investigación en materia de Economía Sostenible, responsabilidad social, Economía del Bien Común, la empresa socialmente responsable, el emprendimiento y la innovación social.  
1. Las ayudas para las actividades de investigación realizadas por centros, institutos y entes universitarios a que se refiere el apartado 3 del artículo 4 irán destinadas a cubrir los siguientes gastos, siempre que estén directamente relacionados con la realización del proyecto y se realicen dentro del plazo de ejecución correspondiente:  
a) Contratación de personal para apoyo de la investigación: costes ocasionados por la participación en el proyecto de personal contratado temporal, ajeno al vinculado, estatutaria o contractualmente, de forma permanente, con la entidad solicitante, que podrá incorporarse al proyecto durante todo o parte del tiempo de duración previsto, en dedicación parcial o total.  
Los costes de personal podrán referirse a doctores y personal de apoyo a la investigación. Dicho personal habrá de incorporarse bajo cualquier modalidad de contratación temporal, acorde con la normativa vigente y con las normas a las que esté sometida la entidad solicitante.  
b) Material fungible: de papelería, informático, etc.  
c) Gasto para la contratación del «trabajo de campo» o para cualquier actividad relacionada con la recogida de información necesaria para la realización del proyecto subvencionado.  
Se deberá estar a lo establecido en la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, general de subvenciones, y cuando el importe del gasto subvencionable supere las cuantías establecidas en la Ley de contratos del sector público para los contratos menores, el beneficiario deberá solicitar, como mínimo, tres ofertas de diferentes proveedores, con carácter previo a la contracción de la prestación del servicio o entrega del bien, salvo que, por sus especiales características, no exista en el mercado suficiente número de entidades que los realicen, presten o suministren, o salvo que el gasto se hubiera realizado con anterioridad a la subvención. La elección entre las ofertas presentadas, que deberá aportarse en la justificación, o, en su caso, en la solicitud de subvención, se realizará conforme a criterios de eficiencia y economía, debiendo justificarse expresamente en una memoria la elección, cuando no recaiga en la propuesta económica más ventajosa.  
d) Gastos derivados de viajes, alojamientos y manutención del personal vinculado laboralmente con el proyecto de conformidad con las cuantías y conceptos establecidos en el en la normativa autonómica, sobre indemnizaciones por razón del servicio y gratificaciones por servicios extraordinarios y por las cuantías máximas establecidas. En todo caso, los billetes y títulos de transporte deberán corresponder a clase económica o turista, o equivalentes.  
e) Gastos propios del funcionamiento regular de la entidad beneficiaria, que sirvan de sostén para que sea posible la ejecución de la intervención y que son atribuibles a la misma, en la medida en que tales costes correspondan al período en que efectivamente se realiza la intervención, no pudiendo exceder del 5 por ciento del total de la subvención concedida.  
2. La cuantía conjunta de todas las ayudas que se concedan a una misma entidad para todas las actividades de investigación a que se refiere el presente artículo no podrá superar la cifra de 100.000 euros, sin que la ayuda correspondiente a cada una de las actuaciones subvencionables pueda exceder de 25.000 euros. Las correspondientes convocatorias anuales concretarán, dentro de este límite, la cuantía máxima de la ayuda por entidad y actuación que debe regir para las solicitudes de esa convocatoria.»  
  
Once. Se modifica el artículo 21 de la Orden 2/2017, que queda redactado de la siguiente manera:  
«Artículo 21. Ponderación de los criterios para el otorgamiento de las subvenciones.  
1. En los expedientes de solicitud de las ayudas, reguladas en el apartado 1 del artículo 4, asociaciones, fundaciones y otras entidades sin ánimo de lucro para los gastos de las entidades solicitantes por razón de las actuaciones de formación, fomento y difusión de la cultura y prácticas de la Economía Sostenible, la responsabilidad social y la Economía del Bien Común, la valoración se realizará de conformidad con lo establecido en el presente apartado, asignándose a cada solicitud un máximo de 100 puntos, en atención a los siguientes criterios y según la siguiente ponderación:  
  
Criterio Puntuación  
máxima  
1. Implantación institucional y experiencia de la entidad Hasta 20 puntos  
a) Antigüedad Hasta 4 puntos  
b) Ámbito territorial de actuación Hasta 4 puntos  
c) Número de personas empleadas fijas que presten servicios en la entidad Hasta 4 puntos  
d) Porcentaje del presupuesto que se nutre con fondos ajenos a la subvención Hasta 4 puntos  
e) Experiencia en actividades de promoción y difusión de cultura y práctica de empresas sociales y Economía del Bien Común Hasta 4 puntos  
2. Compromiso con los principios de la empresa social y de la Economía del Bien Común y significatividad social Hasta 20 puntos  
a) Contribución a la integración laboral de personas con dificultades de acceso al mercado laboral Hasta 5 puntos  
b) Participación de mujeres en los órganos de dirección y administración de la entidad Hasta 5 puntos  
c) Utilización de productos procedentes del comercio justo Hasta 5 puntos  
d) Realización de balances o auditorías o informes económicos-sociales, medioambientales, de responsabilidad social o de sostenibilidad de su actividad Hasta 5 puntos  
3. Adecuación y calidad de la actuación a realizar Hasta 60 puntos  
a) Diagnóstico y justificación de la actuación Hasta 10 puntos  
b) Adecuación y viabilidad presupuestaria de la actuación Hasta 10 puntos  
c) Planificación y programación de las actividades y calidad de los recursos metodológicos Hasta 5 puntos  
d) Repercusión social y alcance del proyecto Hasta 30 puntos  
e) Instrumentos de seguimiento y evaluación del proyecto Hasta 5 puntos  
  
  
2. En los expedientes de solicitud de las ayudas, reguladas en el apartado 2 del artículo 4, para gastos derivados de actuaciones que estén realizando PYMES para la implantación o mejora de la cultura y práctica de la Economía Sostenible, la responsabilidad social y la Economía del Bien Común, la valoración se realizará de conformidad con lo establecido en el presente apartado, asignándose a cada solicitud un máximo de 100 puntos, en atención a los siguientes criterios:  
  
Criterio Puntuación  
máxima  
1. Compromiso con los principios de la empresa social y de la Economía del Bien Común y significatividad social Hasta 40 puntos  
a) Contribución a la integración laboral de personas con dificultades de acceso al mercado laboral Hasta 10 puntos  
b) Implementación de políticas en materia de igualdad de oportunidades entre mujeres y hombres Hasta 5 puntos  
c) Participación de mujeres en los órganos de dirección y administración de la entidad Hasta 5 puntos  
d) Realización de actividad económica con empresas de destacado carácter social Hasta 5 puntos  
e) Utilización de productos procedentes del comercio justo Hasta 5 puntos  
f) Contribución a la mejora del medio ambiente Hasta 10 puntos  
2. Calidad de la actuación a realizar Hasta 60 puntos  
a) Metodología e información incorporada en la memoria de sostenibilidad Hasta 20 puntos  
b) Adecuación del presupuesto Hasta 10 puntos  
c) Herramientas y sistemas de indicadores para seguimiento y evaluación de los resultados Hasta 10 puntos  
d) Auditoría externa Hasta 10 puntos  
e) Formación del personal para la elaboración de la memoria de sostenibilidad Hasta 10 puntos  
  
  
3. En los expedientes de solicitud de las ayudas, regulados en el apartado 3 del artículo 4, para gastos de centros, institutos y entes universitarios derivados de la realización de actuaciones de formación especializada y de investigaciones sobre Economía Sostenible, la responsabilidad social y la Economía del Bien Común, así como el impulso de la investigación aplicada en la materia. La valoración se realizará de conformidad con lo establecido en el presente apartado, asignándose a cada solicitud un máximo de 100 puntos, en atención a los siguientes criterios:  
  
Criterio Puntuación  
máxima  
1. Valoración del equipo de investigación y experiencia previa Hasta 40 puntos  
a) Historial científico-técnico y actividad investigadora previa del personal investigador Hasta 20 puntos  
b) Adecuación del equipo de investigación a los objetivos del proyecto Hasta 20 puntos  
2. Calidad científica y técnica del proyecto Hasta 60 puntos  
a) Introducción teórica y justificación del proyecto Hasta 10 puntos  
b) Adecuación del presupuesto Hasta 10 puntos  
c) Definición de los objetivos, descripción de la metodología y relevancia de los resultados Hasta 20 puntos  
d) Plan de difusión científico-técnico de los resultados Hasta 20 puntos  
  
  
4. En los expedientes de solicitud de ayudas regulados en el apartado 4 del artículo 4, la valoración se realizará de conformidad con lo establecido en el presente apartado, asignándose a cada solicitud un máximo de 60 puntos en atención a los siguientes criterios y según la siguiente ponderación:  
  
Criterio Puntuación  
Máxima  
3. Adecuación y calidad de la actuación a realizar Hasta 60 puntos  
a) Diagnóstico y justificación de la actuación Hasta 10 puntos  
b) Adecuación y viabilidad presupuestaria de la actuación Hasta 10 puntos  
c) Planificación y programación de las actividades y calidad de los recursos metodológicos Hasta 5 puntos  
d) Repercusión social y alcance del proyecto Hasta 30 puntos  
e) Instrumentos de seguimiento y evaluación del proyecto Hasta 5 puntos  
  
«  
Doce. Se modifica el apartado 5 del artículo 22 de la Orden 2/2017, que queda redactado de la siguiente manera:  
«Artículo 22. Implementación institucional y experiencia de las entidades sin fines de lucro.  
(?)  
5. La experiencia de la entidad solicitante en actividades dirigidas a la promoción y difusión de la cultura y práctica de la Economía Sostenible, la responsabilidad social, la Economía del Bien Común, así como a la consecución de los Objetivos de Desarrollo Sostenible determinados en cada convocatoria, se valorará con una puntuación máxima de 4 puntos, según el número de actividades realizadas en ese ámbito, de acuerdo con la siguiente escala:  
Experiencia en dos actividades realizadas: 1 punto  
Entre tres y cinco actividades realizadas: 2 puntos  
Entre seis y diez actividades realizadas: 3 puntos  
Más de diez actividades realizadas: 4 puntos»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML