Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5142, del 24-11-2005 (2005/12962)

RESOLUCIÓ de 28 d'octubre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5142

Data del DOGV
:   24-11-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/12962

CVE


Data del document
:   28-10-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Torre d'en Besora, la](javascript:void(0))
    * [Castalla](javascript:void(0))
    * [Onil](javascript:void(0))
    * [Benlloc](javascript:void(0))
    * [Albocàsser](javascript:void(0))
    * [Culla](javascript:void(0))
    * [Catí](javascript:void(0))
    * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [Xixona](javascript:void(0))
    * [Bolbaite](javascript:void(0))
    * [Ibi](javascript:void(0))
    * [Buñol](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 28 d'octubre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X12962]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 085/03-AIA Bolbaite, 137/04-AIA Ibi, Onil, Castalla, 405/03-AIA Albocàsser, 029/04-AIA Benlloch, Vall d'Alba, 406/03-AIA Albocàsser, Culla, la Torre d'En Besora, 407/03-AIA Catí, 232/04-AIA Buñol, 213/04-AIA Fuenterrobles, i 144/04-AIA Xixona, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 28 d'octubre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 85/03-AIA
  
Títol: Legalització i ampliació de l'explotació porcina d'encebament
  
Promotor: Francisco García Martínez
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Bolbaite (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat de la legalització i ampliació de l'explotació porcina d'encebament
  
Localització: Partida de Las Balsillas, polígon 3, parcel·les 267, 457, 458 i 459, del terme municipal de Bolbaite (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització i ampliació d'una explotació porcina, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per una nau d'encebament amb capacitat per a 352 porcs, i es pretén ampliar amb una altra nau amb capacitat per a 960 porcs, per la qual cosa la capacitat final de l'explotació serà de 1.312 porcs d'encebament. Les dues naus seran de planta rectangular i coberta a dues aigües, i constituiran una superfície construïda de 1.182,75 m².
  
L'activitat consisteix en l'encebament de porcs, els quals romanen en l'explotació, des dels 18-20 kg, fins a aconseguir els 100 kg de pes viu. Es realitzaran 2,5 cicles/any.
  
Es generarà un total de 2.821m3 de purí/any, que quedarà retingut en fosses interiors amb capacitat d'emmagatzematge de 459 m3 i bassa exterior que es construirà en la fase d'ampliació, de 270 m3. El purí se sotmetrà a tractament microbiològic en fosses de purins, previ a la utilització d'aquest com a adob orgànic, de manera que se'n disminuïsca la càrrega contaminant, disminuïsca l'emissió d'olors, i millore les propietats d'aquest com a adob orgànic. Es justifica disposar d'un total de 59,64 ha de superfície agrària on aplicar el purí.
  
Es pretén construir una bassa de purins soterrada, de forma prismàtica, amb una capacitat útil d'abassegament de 270 m3. Amb la construcció de l'esmentada bassa projectada, la capacitat d'emmagatzematge de purí en l'explotació serà superior als tres mesos exigits en el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.
  
L'explotació estarà cercada perimetralment, de manera que puguen efectuar-se les operacions de càrrega/descàrrega d'animals, descàrrega de pinsos i retirada de purins sense que siga necessari que la traspassen els vehicles, i s'emplaçarà no obstant això, un gual de desinfecció de rodes en la porta d'entrada.
  
Les baixes que es produïsquen seran eliminades en la fossa existent en l'explotació.
  
L'explotació es localitza a més d'1 km del nucli de població.
  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal d'abastiment d'aigües potables.
  
La identificació cadastral de les parcel·les on s'apliquen els purins com a adob orgànic, totes elles al municipi de Bolbaite (València), es recull a continuació: polígon 1 parcel·la 313-a, 474, polígon 2 parcel·la 226, 236, 274-a, 274-b, 274-c, 274-d, polígon 6, parcel·la 157, 158, 159, polígon 12, parcel·la 297, polígon 1, parcel·la 291, 354, 363-a, 363-b, polígon 2, parcel·la 89-a, 347, polígon 6, parcel·la 25, polígon 7, parcel·la 22, polígon 1, parcel·la 325-a, 325-b, 425, polígon 3, parcel·la 25-a, 25-b, 87, 178, 197, 412, polígon 5, parcel·la 114, 135-a, polígon 1, parcel·la 63, 424, polígon 2, parcel·la 516, polígon 3, parcel·la 28-a, 28-b, 558, polígon 5, parcel·la 136, 137, polígon 10, parcel·la 69, 70-a, polígon 12, parcel·la 286, polígon 2, parcel·la 335, polígon 4, parcel·la 178-a, polígon 8, parcel·la 97, polígon 10, parcel·la 13, polígon 2, parcel·la 412, polígon 3, parcel·la 212, polígon 4, parcel·la 264, 276, 330, polígon 5, parcel·la 153, parcel·la 200, polígon 8, parcel·la 72; polígon 10, parcel·la 85, 89, 92, 93, polígon 11, parcel·la 13, 99, polígon 1, parcel·la 31; polígon 2, parcel·la 134, polígon 3, parcel·la 4, 52, 196, 380, polígon 4, parcel·la 318, polígon 8, parcel·la 286-a, 286-b, polígon 1, parcel·la 65-a, 65-b, 462, polígon 2, parcel·la 120-a, 337, 22, 262, 266, 328, polígon 4, parcel·la 327, polígon 8, parcel·la 15-a, 15-b, 15-c, 17, polígon 1, parcel·la 376-a, 376-b, 376-c, 376-de, 376-f, 377, polígon 3, parcel·la 150, 517, polígon 10, parcel·la 62, 75, polígon 11, parcel·la 245, 254, polígon 12, parcel·la 262, 294, polígon 15, parcel·la 110, polígon 1, parcel·la 295, 399, polígon 2, parcel·la 408, polígon 3, parcel·la 500, polígon 4, parcel·la 66, polígon 5, parcel·la 95, 205, polígon 6, parcel·la 12, 36, polígon 10, parcel·la 90, polígon 2, parcel·la 497, 499, polígon 10, parcel·la 104, polígon 5, parcel·la 65-a, 65-b, polígon 1, parcel·la 98-a, 98-b, polígon 2, parcel·la 206, 418, polígon 10, parcel·la 120, polígon 12, parcel·la 275-a, 275-b, polígon 1, parcel·la 66, 188-a, 188-b, 427, polígon 3, parcel·la 427, polígon 3, parcel·la 102, 109, 235, 236, 508, polígon 4, parcel·la.20, 220, polígon 6, parcel·la 110-a, polígon 12, parcel·la 86, polígon 1, parcel·la 83-a, 504, polígon 2, parcel·la 316, polígon 3, parcel·la 512, 576, polígon 4, parcel·la 17, 77-a, 77-b, 353, polígon 6, parcel·la 41-a, 41-b, polígon 12, parcel·la 121-a, polígon 2, parcel·la 362, 404, 421, polígon 3, parcel·la 152, polígon 10, parcel·la 98.
  
La justificació de la gestió de cadàvers no és acceptable, ja que hauria de retirar-se les baixes de l'explotació per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte, segons estableix la legislació vigent.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 3 de març de 2003, amb la remissió per part de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 174, de 24 de juliol de 2003, com també als veïns de l'explotació, sense la presentació d'al·legacions.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
- Informe favorable del tècnic municipal.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Autorització prèvia de la COPUT.
  
- Informe favorable de l'alcaldia.
  
No s'ha inclòs informe del veterinari d'Àrea.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
La zona on s'exerceix l'activitat, agrícola de secà, no presenta valors ambientals rellevants, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purins o durant la utilització d'aquests com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental estan referits a la fase de construcció de l'ampliació, com també a la de funcionament. Els impactes més rellevants, en la fase de construcció, seran els relatius a l'impacte que es genere sobre l'aire, per emissió de pols, i olors associades al purí generat, i a la mateixa presència dels animals.
  
L'estudi dels possibles impactes que pot generar l'actuació, s'ha dut a terme tant per a les alternatives proposades en l'estudi d'impacte ambiental, relatives a l'impacte que puga ocasionar-se si no es du a terme la construcció, o si es decidira, al contrari, construir la segona nau.
  
S'ha utilitzat un confús mètode de valoració d'impactes, després del que s'ha passat directament a proposar una sèrie de mesures protectores i correctores per a l'actuació.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental
  
Entre les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclouen les següents:
  
- S'escamparan els purins en dies o hores en què el vent no disperse les olors cap a la població.
  
- Es realitzarà tractament microbiològic als purins per a disminuir-ne l'emissió d'olors, la seua càrrega contaminant, i millorar al mateix temps les propietats d'aquests com a adob orgànic.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1. H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de l'explotació porcina d'encebament, localitzada en el terme municipal de Bolbaite (València), promoguda per Francisco García Martínez, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establits a continuació:
  
- S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals, com també de les fosses i bassa de purins.
  
- S'utilitzarà un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com ara malla metàl·lica o semblant.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació, de manera que puguen efectuar-se les operacions de càrrega/descàrrega d'animals, descàrrega de pinsos i retirada de purins sense que siga necessari que la traspassen els vehicles, i s'emplaçarà no obstant això, un gual de desinfecció de rodes en la porta d'entrada.
  
- Es disposarà a l'entrada de l'explotació de gual sanitari, que permeta la desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
- Es disposarà de bassa de purins impermeabilitzada i tancada, de manera que s'evite les filtracions en el terreny. Estarà dimensionada de manera que tinga capacitat per a emmagatzemar, al costat de les fosses, la producció de purins d'almenys tres mesos, tot això segons l'article 5.U. B.1. del Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- El purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que millore les propietats d'aquest com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i es modificarà la seua manipulació o se substituirà per un altre tractament si se n'observa la ineficàcia amb la correcta manipulació d'aquest. Amb aquest fi, s'hauran de dur a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podrà aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No es podrà superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 25 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 137/2004AIA
  
Promotor: Gas ALACANT, SAU
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport
  
Objecte projecte: Gasoducte a Onil
  
Localització: Als termes municipals d'Ibi, Onil i Castalla.
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és la construcció d'un gasoducte que partint d'una posició existent del gasoducte ja construït València - Alacant de subministrament de gas al consum industrial i domèstic - comercial de les poblacions d'Onil i Castalla.
  
Característiques del projecte:
  
- Canonada d'acer a 16 bars de pressió màxima, diàmetres de 8- i 6- i amb una longitud aproximada de 7.850 m i 490 m, respectivament. En tot el seu recorregut la canonada anirà soterrada a una profunditat mínima d'1 metre. La canonada disposarà de diversos tipus de revestiments: exterior amb polietilé extrusionat i pintura interior, i revestiment antiroca en zones especials. El sistema disposarà d'una protecció catòdica anticorrosió provisional mitjançant ànodes de sacrifici, per a posteriorment instal·lar el sistema definitiu de corrent imprés. S'inclou un tram en mitjana pressió de 278 m de longitud al final del tram en APA a l'eixida de l'estació de regulació i mesura en els voltants del nucli urbà d'Onil.
  
- Amplària de pista de treball: 10 m utilitzada per a l'excavació de la rasa i l'acumulació de materials extrets d'aquesta, circulació de vehicles i operacions de soldadura. L'amplària de la rasa és d'entre 0,5 m i 0,8 m.
  
- La reposició dels terrenys es farà de manera que la zona afectada per la canalització quede en el seu estat primitiu.
  
- Dues estacions de regulació i mesura APA/MP, que disposaran de casetes on s'instal·laran els equips, a més del subministrament elèctric en baixa tensió.
  
Una vegada acabada la instal·lació de la conducció es procedirà a la restauració dels terrenys, i en concret es procedirà a restablir de forma original els accessos, tanques i tanques, trapes, talussos, murs, sistemes de regadiu, drenatges, etc. D'acord amb les instruccions dels propietaris o responsables i de l'enginyer i el seu delegat.
  
Tramitació administrativa
  
Antecedents expt. 116/2003-CON:
  
El promotor va realitzar consulta sobre la necessitat de sotmetiment del projecte de gasoducte d'Onil a declaració d'impacte ambiental, i l'Àrea d'Avaluació d'Impacte Ambiental li va comunicar que sí que era necessari.
  
Per part dels Serveis Territorials d'Alacant d'aquesta Conselleria es va remetre la Resolució de sotmetiment a informació pública del projecte d'addenda al projecte de gasoducte d'Onil i estudi d'impacte ambiental corresponent, com també memòria descriptiva del projecte gasoducte a Onil.
  
Per part de l'Àrea d'Avaluació Ambiental es va comunicar als Serveis Territorials que s'havia informat el promotor de la necessitat de sotmetre el projecte a declaració d'impacte ambiental.
  
Expt. 137/2004-AIA:
  
La Unitat Territorial d'Energia d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el projecte d'execució denominat: Addenda al projecte gasoducte a Onil (Alacant), estudi d'impacte ambiental del projecte de construcció del gasoducte a Onil i les al·legacions rebudes durant el període d'informació pública (BOP de 25-03-04 i DOGV de 24-03-04), com també la resposta del promotor a aquestes.
  
Al·legacions
  
S'allisten a continuació un resum de les al·legacions remeses:
  
1. Berbegal Roque, SA i Actiu Enterprises que són iguals:
  
Sol·liciten que es desestime el projecte de gasoducte presentat i que en cas d'acollir-se els motius i al·legacions presentats facilitarien la col·laboració tècnica i comunicació amb l'empresa promotora per a la ràpida resolució de l'expedient administratiu i l'obra d'urbanització proposada dins dels llits marcats per la legalitat vigent.
  
1.1. Existència d'errors materials en la identificació dels titulars de les finques afectades.
  
1.2. Inadequació del projecte modificat (addenda) a la normativa urbanística vigent i absència de coordinació amb plans urbanístics.
  
1.3. Inobservança del planejament urbanístic vigent i de la declaració d'interés comunitari del parc tecnològic d'ús industrial promogut pel grup empresarial ACTIU.
  
1.4. Inobservança de les normes i disposicions del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana.
  
1.5. Tramitació administrativa de l'expedient de sol·licitud d'ocupació del camí ramader denominat sendera de les Creuetes pel traçat del gasoducte proposat per Gas Alacant sense que la peticionària acreditara la condició de titular d'autorització administrativa per a exercir l'esmentada petició i sense que per part de la conselleria competent es verificara la realitat d'aquests extrems.
  
1.6. L'errònia classificació i qualificació dels terrenys afectats pel traçat del gasoducte a Castalla (addenda) i les seues conseqüències a l'efecte d'expropiació i valoració de béns expropiats i les servituds imposades.
  
1.7. L'estudi d'impacte ambiental estaria incomplet per quant eludeix l'impacte de l'obra sobre el risc d'inundació, com també la proposició de mesures correctores per a mitigar-lo.
  
1.8. El Reglament electrotècnic per a baixa tensió, aprovat per Decret 2413/1973, de 20 de setembre, que se cita com la normativa en funció de la qual es portarà a efecte el traçat de la línia de mitjana tensió annexa al gasoducte està derogat.
  
1.9. Es proposa com a alternativa de traçat de l'Addenda, que es torne al traçat del projecte inicial de manera que no s'afecten terrenys de les referides empreses.
  
2. Ajuntament de Castalla:
  
Es proposa que el traçat se n'isca de l'àmbit de la declaració d'interés comunitari i en via d'execució o aportació autorització per l'empresa promotora de l'esmentada DIC (a partir del PK 4,488 i cap a Castalla) i que en transcórrer per sòl no urbanitzable del PK 2,547 al 3,208 es trasllade el traçat a camí públic de delimitació entre Castalla i Onil.
  
Resposta de les al·legacions per part de l'empresa promotora GAS Alacant, SAU:
  
1. GAS Alacant, SAU manifesta que el projecte no amenaça el parc tecnològic per les raons següents: totes les xarxes de gas discorren pròximes o dins de zones urbanitzables dels municipis, ja que el fi del gasoducte no és un altre que subministrar gas natural a les poblacions, síties a zones urbanes o industrials. Per això, és freqüent que a causa del temps de tramitació de les autoritzacions i llicències obligatòries per a la instal·lació succeïsca que els traçats discórreguen a vegades per zones en què està prevista una actuació urbanística.
  
En aquests casos, tant l'actuació urbanística com la instal·lació del gasoducte són perfectament compatibles i s'utilitzen dues solucions distintes depenent del grau de desenvolupament de l'actuació urbanística al moment d'executar les obres del gasoducte. En primer lloc, si quan el gasoducte s'haja d'executar estan ja projectats els futurs vials de la zona que s'ha d'urbanitzar, el gasoducte s'hi adaptarà o per les zones verdes previstes de manera que no s'afecten les parcel·les que s'han d'urbanitzar.
  
En el segon supòsit, si en el moment que s'haja de realitzar el gasoducte aquests futurs vials no estan encara prevists, cal assenyalar que el gasoducte no resta volum edificable ja que es tracta d'una servitud de gas natural i no d'una expropiació de ple dret. En conseqüència, és possible adaptar el desenvolupament urbanístic de la zona situant els vials i zones verdes, obligatoris per la legislació urbanística, pel traçat del gasoducte.
  
S'han mantingut conversacions amb els al·legants en diverses ocasions i el traçat de l'addenda discorre en part pel mateix límit de l'actuació urbanística de manera que no s'afectaria cap futura construcció, i la resta del traçat discorreria per una zona verda, en concret entre dos estanys que tenen previst construir.
  
Igualment es va comunicar als al·legants que si abans de l'inici de les obres comuniquen el futur disseny dels vials i zones verdes de la zona GAS Alacant està disposat a fer discórrer el gasoducte per aquestes.
  
La sol·licitud de modificació de traçat ha de desestimar-se ja que l'encreuament de la carretera CV-806 s'ha realitzat com a conseqüència de l'existència d'un barranc afecte la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Així mateix, la modificació es veu justificada ja que l'addenda es preveu el subministrament de gas natural al municipi de Castalla i en el projecte inicial discorria només cap a Onil.
  
Al·legació 1.1. S'esmenen els errors de titularitat al·legats, sense perjudici del lliurament de la posterior aportació de la documentació original d'acreditació.
  
Al·legació 1.2. El projecte de gasoducte a Onil no deroga la declaració d'interés comunitari del parc tecnològic, ja que ningú impedeix que es construïsca aquest. Es tracta de dos projectes distints i perfectament compatibles com ho posa de manifest el fet que en la major part dels carrers de les ciutats i polígons industrials discórreguen en l'actualitat canonades de llum, aigua, gas, etc. Manifesten la seua disposició amb els al·legants a modificar el traçat, sense afectar tercers, ajustant-lo als vials o zones verdes projectats que ens indiquen abans de l'inici de les obres.
  
Els al·legants no poden ignorar que el legislador ha atorgat a les xarxes de distribució de gas natural la condició de projectes d'utilitat pública, recollit en l'article 103 de la Llei del sector d'hidrocarburs, precisament a fi d'evitar que un particular impedisca el subministrament de gas natural a una comunitat d'interessats, en aquest cas al terme municipal de Castalla, amb l'únic argument que no passe per les finques d'aquest.
  
Així mateix, la Llei 16/2003, de 17 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat Valenciana estableix en l'article 74.2 que: els plans i projectes de construcció de les instal·lacions d'aquest capítol (infraestructures del sector energètic), les autoritzacions dels quals siguen competència de la Generalitat Valenciana, prevaldran sobre qualsevol instrument de planificació o ordenació territorial o urbanística.
  
Finalment cal assenyalar que els preus justs es pagaran en funció de la seua classificació en el moment de l'alçament d'actes, a què seran citats els al·legants, mitjançant notificació individual i en la qual podran realitzar totes les al·legacions que convinguen al dret d'aquests.
  
Al·legació 1.3. Respecte a les explicacions sobre la classificació i qualificació del sòl urbanística, com també els antecedents de la tramitació de la declaració d'interés comunitari del parc tecnològic no són objecte de la informació pública del projecte de referència. Pel que fa al conflicte entre la declaració d'interés comunitari i la utilitat pública del gasoducte es remeten a allò que s'ha assenyalat en la resposta a la segona al·legació.
  
Al·legació 1.4. El PATRICOVA preveu en l'article 20 que els plans d'acció territorial, els plans generals i els seus instruments de desenvolupament modificatius analitzen els possibles riscs d'inundació. En aquest sentit sembla raonable que l'administració haja exigit als al·legants la construcció d'una canalització futura del llit o revinguda que puga produir-se per a la urbanització del parc tecnològic. Però això en cap cas implica que el gasoducte no permeta complir les normes del PATRICOVA ja que si la canalització projectada coincidira amb part del traçat del gasoducte, aquest podria desplaçar-se ajustant-se al projecte dels al·legants de manera que no afectara la canalització. Per això és imprescindible, que els al·legants faciliten a GAS Alacant, SAU el projecte del parc tecnològic a l'efecte de poder-lo respectar durant la realització de les obres.
  
Al·legació 1.5. Els al·legants no són competents per a tramitar l'autorització d'encreuament o paral·lelisme d'un camí ramader i haurà de ser la Conselleria de Medi Ambient la que sol·licite, si és el cas, que es complete o acredite la documentació que estime oportú. Els al·legants confonen l'autorització administrativa de subministrament de gas natural amb l'autorització d'instal·lacions del projecte.
  
Al·legació 1.6. La classificació dels terrenys es detallarà en l'acta prèvia a l'ocupació d'acord amb la seua realitat urbanística. I òbviament, la valoració dels béns i drets afectats estarà en funció de l'esmentada classificació.
  
Al·legació 1.7. El gasoducte és una instal·lació subterrània i que difícilment pot inundar-se per això, els gasoductes no figuren dins de les obres prohibides dins del PATRICOVA. L'estudi d'impacte ambiental del projecte compleix amb tots els requisits legals i té en compte tot les mesures correctores necessàries en una obra que per un altre costat té un escàs impacte ambiental a causa del soterrament d'aquesta.
  
Al·legació 1.8. Pel que fa a aquesta al·legació no procedeix la seua contestació ja que el projecte de l'addenda no inclou línies elèctriques.
  
Al·legació 1.9. El traçat inicial és inviable en aquest tram ja que afectaria un barranc adscrit a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
2. Respecte a les al·legacions de l'Ajuntament de Castalla el promotor respon el següent:
  
El gasoducte és compatible amb la declaració d'interés comunitari per al parc tecnològic donant com a arguments els aportats en les respostes a les al·legacions anteriorment citades.
  
Pel que fa al trasllat del gasoducte pel camí en els PK 2,547 al 3,208 ha de desestimar-se, ja que la traça del gasoducte ha de ser lineal i no pot estar subjecte a les diverses formes dels camins o dels límits de les finques per què discorre ja que farien inviable el projecte tant per raons tècniques, econòmiques i de seguretat de les instal·lacions.
  
Respecte a la classificació i qualificació del sòl, cal precisar que d'acord amb la Llei 16/2003, de 17 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat, de 19 de desembre de 2003, en l'article 74 s'indica que els plans i projectes de les instal·lacions objecte de la regulació del capítol XX, les autoritzacions dels quals siguen competència de la Generalitat Valenciana, prevaldran sobre qualsevol instrument de planificació o ordenació territorial o urbanística. El capítol XX es refereix, entre altres instal·lacions, a les xarxes de transport de gas canalitzat amb pressió màxima de disseny superior o igual a 16 bars, que siguen declarades d'utilitat pública conforme a l'article 54/1997, de 27 de novembre, del sector elèctric, i conforme a l'article 103 de la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del sector d'hidrocarburs. Els articles del capítol citat regulen aquest tipus d'infraestructures.
  
Respecte a la declaració d'interés comunitari relativa al projecte d'actuació integral parc tecnològic en el paratge Venta Flores d'actiu Enterprises Corporation, SL que té declaració d'impacte ambiental acceptable amb condicions, de 3 de juny de 2003, d'acord amb la zonificació proposada el traçat del gasoducte discorreria pel límit de la DIC i afectant zones verdes. La referida declaració d'interés comunitari està aprovada mitjançant un Acord de 3 de juny de 2003, del Govern Valencià.
  
Consideracions ambientals
  
L'estudi d'impacte ambiental remés avalua el projecte del gasoducte a Onil en la totalitat del traçat.
  
Respecte a l'examen d'alternatives l'estudi indica que traçats a majors distàncies de la CV-806 tindrien probablement una major longitud, augmentant el risc d'afecció a factors ambientals, patrimonials o culturals d'interés, especialment si es triaren altres alternatives situades al nord de la referida carretera. El traçat proposat, paral·lel a les carreteres CV-806 i 815, tenint en compte el relleu, quasi pla i en la seua major part ocupat per terrenys de cultius, com també segones residències de caràcter aïllat, redueix considerablement els efectes adversos a vegetació, fauna i paisatge.
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
Segons l'estudi:
  
Respecte a la vegetació s'afecten zones de cultius de fruiters amb predomini d'ametler, olivera, vinya i quelcom de cereal, amb espècies arvenses com ara Avena fàtua, Hordeum murinum, etc. i parcel·les de cultiu abandonades ocupades per espècies com ara Salsola kali, Salsola genistoides, Atriplex halimus, etc., i s'estima l'interés com a escàs.
  
Es travessen dues zones de vegetació natural corresponent a pineda de pi blanc (Pinus halepensis) que constitueixen taques xicotetes amb abundància de restes de fem, envasos, etc. L'estrat arbustiu està dominat pel romer (Rosmarinus officinalis), espart (Stipa tenaccisima) i l'espart bord (Lygeum spartum) i puntualment coscoll (Quercus coccifera) i bruc d'hivern (Erica multiflora). L'estrat herbaci està dominat pel fenàs (Brachypodium retusum). Es travessa un pineda mixta de pi blanc i pi pinyoner en la finca La Donzella, que l'estudi qualifica com de zona enjardinada.
  
Respecte de la fauna es fa una bona descripció d'aquesta indicant-se que les espècies assenyalades tenen una àmplia o molt àmplia distribució a la Comunitat Valenciana. En els voltants de l'estricta zona d'actuació no s'han detectat nius d'aus d'interés.
  
S'indica igualment que no consta que en el traçat projectat hi haja cap tipus de jaciment arqueològic o paleontològic (Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià). Tampoc afecta sistemes de reg destacables ni hi ha enclavaments de reunió de gents (ermites, santuaris, àrees recreatives tradicionals, etc.) o altres elements que puguen considerar-se d'interés o rellevància per a les gents del lloc.
  
El traçat proposat travessa la sendera Travessera, la sendera de la Doncella i l'assagador de Vivens entre els límits d'Ibi, Onil i Castalla i també afecta la sendera de Creuetes i a la sendera del Arco entre Onil i Castalla.
  
S'ha comprovat que el traçat travessa un llit prop de la població de Castalla en què queden restes d'omedes, podent afectar un exemplar de port arbori d'om (Ulmus minor). Els oms en la seua major part estan afectats per grafiosi i s'han assecat gran nombre d'exemplars de port arbori i hi ha nombrosos rebrots amb port arbustiu.
  
Els principals elements afectats serien la vegetació, la fauna i el paisatge.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
L'estudi d'impacte ambiental destaca els impactes següents:
  
- Sobre la fauna vertebrada l'impacte durant la construcció es considera baix, tenint en compte que les molèsties seran puntuals i transitòries i les característiques del medi travessat.
  
- Sobre la vegetació es considera baixa o molt baixa tenint en compte que la major part del traçat discorre per terrenys de cultiu en producció o abandonats i per zones que a curt termini seran urbanitzades, i no afecta cap element arbori d'importància o formacions singulars.
  
- Sobre el paisatge es considera baix tenint en compte el grau d'antropització de la zona i la llunyania d'aquesta i poca rellevància perceptual respecte a altres enclavaments considerats de major qualitat.
  
El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental estima ambientalment acceptable el projecte, tenint en compte el valor ambiental dels terrenys travessats, la superfície afectada, l'impacte previsible, les característiques de l'obra (conduccions soterrades, intentant minimitzar moviments de terres en seguir línies de màxima pendent) i la previsible posterior regeneració natural de la zona afectada, però considera necessària la implantació de mesures preventives i correctores que reduïsquen l'impacte previst.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
L'estudi inclou la següent proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental:
  
- Els marges de maçoneria que puguen ser danyats durant l'execució de les obres previstes hauran de ser convenientment restaurats. Aquesta mesura haurà de ser especialment cuidadosa quan es travesse l'entrada a la finca de La Donzella, al terme municipal d'Onil. Les pedres que s'utilitzen en aquesta restauració hauran de ser les mateixes que ara flanquegen el camí d'entrada a l'habitatge.
  
- Una vegada finalitzats els treballs de construcció del gasoducte, l'empresa adjudicatària haurà de llaurar, en els terrenys agrícoles i en tota la longitud d'aquesta, la franja de terreny que no és imprescindible per al bon manteniment de la conducció, és a dir fins una distància de 2 a 2,5 m de la vora de la rasa. Amb aquesta mesura es pretén la descompactació d'uns 4,8 a 5,3 m de terra, la qual cosa permetrà el creixement de la vegetació herbàcia I l'amortització de l'impacte paisatgístic.
  
- En els dos trams en què el gasoducte travessa pinedes, la franja inservible per al manteniment del gasoducte, una vegada conclòs, haurà de ser repoblada amb espècies arbustives, com ara romer i coscoll. Aquesta zona de repoblació haurà de ser emmarcada amb estaques i cordes, com també senyalitzada amb cartells que indiquen que es tracta d'una zona en regeneració que ha de ser respectada.
  
- La fitació dels pins que siga necessari eliminar per a la construcció del gasoducte, es realitzarà mitjançant l'ocupació de motoserres i tallant a trossos l'arbre, començant per la copa. Amb aquesta mesura es pretén evitar que la caiguda dels pins danye a aquells exemplars que no siga necessari eliminar. Les soques s'hauran de traure mitjançant utilització de maquinària pesada.
  
- Quan es porte a efecte la tala de pins s'haurà de disposar dels mitjans necessaris d'extinció d'incendis, independentment de l'època en què s'efectue.
  
- Tot el material procedent del desbrossament de matoll i tala d'arbres (fruiters o pins), haurà de ser retirat immediatament de la zona d'actuació. S'aconsella que siga cedit als propietaris afectats per l'obra o, ben transportat a abocador autoritzat.
  
- Es recomana, si tècnicament és possible que en els trams en què s'afecta pinedes s'aprofiten els camins existents que els travessen.
  
- Tots els materials inerts sobrants hauran de ser transportats a un abocador autoritzat.
  
- No s'estima necessari l'adopció de cap pla de vigilància, més enllà de la verificació del compliment del projecte en els termes que s'ha descrit.
  
En l'estudi s'indica que si durant la realització de les obres previstes es detectaren jaciments arqueològics o paleontològics, l'activitat constructiva haurà de cessar immediatament i la troballa s'haurà de comunicar als organismes competents de la Generalitat Valenciana, és a dir, la Conselleria de Cultura.
  
El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental considera que sobre les mesures preventives i correctores adoptades en l'estudi han de realitzar-se una sèrie de correccions i modificacions, com també introduir mesures addicionals per a reduir l'impacte que es generarà i millorar-ne l'eficàcia. A pesar que les zones forestals afectades són d'escassa entitat i es presenten deteriorades, no obstant això, s'estima que és necessari detallar en un projecte senzill els treballs de restauració tant d'aquestes zones com de la totalitat del traçat.
  
En relació a l'afecció als camins ramaders se sol·licitarà les autoritzacions pertinents davant d'aquesta Conselleria.
  
Respecte al compliment del PATRICOVA per risc d'inundació s'obtindrà informe favorable de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial d'aquesta Conselleria els possibles riscs de l'actuació s'obtindrà informe favorable de la Direcció General d'Interior i igualment s'obtindrà informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte a la possible afecció al patrimoni cultural.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de gasoducte a Onil en els termes municipals d'Ibi, Onil i Castalla (Alacant), el promotor dels quals és GAS Alacant, SAU, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que es duga a terme d'acord amb allò que s'ha indicat en la documentació presentada,. com també els condicionants de l'apartat segon.
  
Segon
  
Condicionants per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:
  
1. S'haurà de complir la proposta de mesures correctores i el programa de vigilància ambiental de l'estudi d'impacte ambiental.
  
2. Mesures preventives per a la flora, vegetació i fauna: prèviament a l'inici de les obres es realitzarà una inspecció de la traça per personal qualificat i sota la supervisió dels agents ambientals de la zona, per a determinar si cal adoptar alguna mesura addicional per a reduir l'impacte sobre aquests elements. Els agents ambientals podran establir ajusts o lleugeres modificacions en el traçat per a evitar l'afecció a exemplars arboris o arbustius de gran port o singulars. En les zones en què es travessen pinedes s'establirà pels agents ambientals de la zona el traçat més idoni per a reduir l'impacte sobre aquestes (i ajustar-lo en la mesura que siga possible a camins o per zones en què la pineda tinga menor valor).
  
Respecte a la pineda de la finca la Donzella es determinarà la traça del gasoducte en camp sota la supervisió dels agents ambientals de la zona a fi d'evitar l'afecció als exemplars arboris de major port, podent establir-se pels agents ambientals canvis de traçat amb aquest fi, que pot comportar desviar la traça de manera que s'evite completament l'afecció a aquesta pineda si no és possible evitar l'afecció als exemplars de pi de major port.
  
Respecte a l'encreuament del llit en els voltants de Castalla s'establirà en camp sota la supervisió dels agents ambientals de la zona el pas més adequat a fi d'evitar o minimitzar l'afecció a les restes d'omeda presents.
  
3. Se seguiran les instruccions que dicten els agents ambientals de la zona en relació a evitar o reduir el risc d'incendis en les zones pròximes a àrees forestals i en aquells punts en què es travessen aquestes.
  
4. Prèviament a l'inici de les obres s'haurà de complir allò que estableix, per a aquest tipus de projectes, el capítol XX (articles 73, 74 i 75) de la Llei 16/2003 de 17 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat, de 19 de desembre de 2003.
  
Així mateix s'obtindrà informe favorable de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial d'aquesta Conselleria respecte a l'afecció al projecte de parc tecnològic promogut per Actiu Enterprises en el terme municipal de Castalla i del compliment del PATRICOVA respecte al risc d'inundació.
  
5. Els materials inerts procedents de les obres d'obertura de la rasa i pista de treball, que per les característiques d'aquests no puguen ser reutilitzats en el farciment de la rasa hauran de ser depositats en abocadors de residus inerts degudament identificats i legalitzats.
  
Altres materials residuals de l'obra, com cables, restes de tancaments, etc. el caràcter del qual els faça assimilables a residus sòlids urbans, seran depositats en abocadors autoritzats i aptes per a aquest fi.
  
6. Platges d'abassegament, depòsits de materials i parcs de maquinària:
  
- La ubicació d'aquestes zones s'establirà sota la supervisió dels agents ambientals de la zona, que podran establir els canvis que estimen oportuns.
  
- Les platges d'abassegament de materials que siga necessari establir per a executar les obres, com també els parcs de maquinària, se situaran en tots els casos en terrenys de cultiu sense afectar en la mesura que es puga l'arbratge o desproveïts de vegetació natural.
  
- Els depòsits o abocadors temporals se situaran així mateix en àrees cultivades sense afectar en la mesura que es puga l'arbratge, i en qualsevol cas en terrenys adjacents a vies de comunicació. En el cas que l'impacte paisatgístic fóra elevat, es prendran les mesures necessàries per a aïllar visualment les zones mencionades mitjançant el tancat temporal d'aquestes.
  
- Una vegada finalitzada l'activitat en les instal·lacions auxiliars citades, es procedirà a la restauració d'aquestes d'acord amb les mesures que s'establisca per a la restauració de la resta del traçat.
  
7. Préstec de materials:
  
- En el cas que el material extret de la rasa no fóra de qualitat adequada, els materials per al farciment d'aquesta s'obtindran de pedreres existents i legalment autoritzades.
  
8. Es procedirà a la restauració de tota la traça una vegada acabades les obres d'instal·lació del gasoducte, seguint-se els següents criteris que hauran de concretar-se en un document que serà supervisat i aprovat pels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'aquesta Conselleria a Alacant:
  
- Retirada de la capa superficial de sòl en les zones en què siga possible i posterior ús en la restauració. Els materials procedents del desbrossament de la traça en la mesura que siga possible es trituraran i es reutilitzaran en la restauració de la traça.
  
- Descompactació del terreny. En les zones de terreny natural aquesta serà superficial o limitada a les zones d'obertura dels clots de plantació.
  
- Reposició de murets de pedra: es procedirà a la reposició de tots els murets de pedra afectats.
  
- En els terrenys naturals (taques de pineda) es procedirà a efectuar plantacions amb espècies autòctones en proporció relativa i densitat d'aquestes que permeten recuperar la situació anterior a l'actuació o millorar-la, recomanant-se les espècies següents: Rosmarinus officinalis (romer) Stipa tenaccisima (espart), Rhamnus lycioides (arç negre) i Pinus halepensis (pi blanc).
  
- Època de plantació: amb caràcter general entre octubre i febrer ambdós inclusivament.
  
- El seguiment de les plantacions s'efectuarà durant almenys dos anys des que s'efectuen.
  
- Les plantes seran d'una o dues sabes i no superaran els 50 cm. d'alçària.
  
- L'origen de les plantes serà de vivers pròxims al lloc de plantació, i es rebutjarà en tot cas la introducció de subespècies, varietats o races originades en jardineria o diferents de les autòctones.
  
- Es preveuran els suficients regs de plantació i manteniment, com també la reposició de malls.
  
- En la finca la Donzella es procedirà a la plantació en la traça en la mesura que siga possible d'exemplars de pi de les espècies afectades.
  
9. Es complirà el que disposa la Llei 3/1995, de camins ramaders, en cas d'afecció, sol·licitant les autoritzacions corresponents davant aquesta Conselleria.
  
10. Respecte al patrimoni cultural s'obtindrà informe favorable de la Conselleria de Cultura.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 25 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 405/03-AIA
  
Títol: Variant d'Albocàsser des de la CV-129 a la CV-130
  
Promotor: Diputació de Castelló
  
Autoritat substantiva: Diputació de Castelló
  
Objecte: Construcció de variant a Albocàsser
  
Localització: Termes municipal d'Albocàsser
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte d'aquest projecte consisteix en la construcció d'una variant a la població d'Albocàsser entre la CV-129 i la CV-130, a fi d'evitar el trànsit de vehicles pesants per l'interior de la població.
  
En línies generals, les actuacions previstes són les següents:
  
- La secció transversal està formada per dos carrils de 3,5 m cadascun, amb vorals d'1 m i bermes de 0,25 m.
  
- L'enllaç amb la carretera CV-129 es realitzarà mitjançant una glorieta de diàmetre exterior de 32 m i 12 m de diàmetre interior.
  
- L'enllaç amb la carretera CV-130 es realitzarà mitjançant una intersecció tipus T amb prioritat per a la nova via.
  
- Pas inferior en el pk 0+060, amb l'objecte de restituir el camí ramader assagador Reial de la Mata, format per marcs prefabricats de formigó armat de dimensions interiors 4 x 3 m.
  
- L'encreuament amb el barranc Fondo es resol mitjançant una obra de drenatge prefabricada de formigó armat, amb secció voltada de dimensions aproximades 6,5 x 4 m.
  
- La secció de ferm està composta per:
  
- 35 cm de sòl seleccionat.
  
- 30 cm de llast artificial.
  
- 6 cm d'aglomerat del tipus G-20 amb àrid calcari.
  
- 4 cm de capa de rodament format per aglomerat asfàltic en calent del tipus S-12 amb àrids quarsosos.
  
- Els terraplens de més de 6 metres d'alçària es col·locaran d'escullera en el peu de terraplé a fi de disminuir l'ocupació, també es col·locarà mur d'escullera a les proximitats del barranc Fondo per a protegir-lo de l'escorriment.
  
2. Alternatives
  
Durant la redacció del projecte es van proposar diferents alternatives, de les quals dues es van descartar perquè afectaven una població de carrasques al final del traçat juntament amb la carretera de Tírig, i una tercera per la proximitat d'aquesta a l'ermita de San Pere, i perquè incrementava el moviment de terres, afectant de manera important la morfologia del terreny, ja que travessava el barranc en el punt més profund.
  
Finalment de va optar per l'alternativa B1, ja que comporta una menor afecció sobre la morfologia del terreny i el medi ambient en general.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 31 d'octubre de 2003 la Diputació de Castelló va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al Projecte de construcció de la variant d'Albocàsser des de la CV-129 a la CV-130.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Projecte de construcció de la variant d'Albocàsser des de la CV-129 a la CV-130, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 4777, de data 17 de juny de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions ni informes corresponents.
  
Afeccions legals
  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a:
  
- Segons l'article 2 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües, hi ha afecció al:
  
- Barranc Fondo.
  
- Per raó de la Llei 3/95, de camins ramaders, el traçat afecta:
  
- assagador Reial de la Mata.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
La zona on se situa l'actuació està dominada pel paisatge agrícola de secà, dedicada principalment al cultiu d'ametlers i oliveres.
  
La zona està formada per materials de traginada provinents de les rambles durant les pluges torrencials. Els terrenys són detrítics, molt permeables, en els quals l'aigua circula entre els porus de les roques.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Sota aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
- L'ocupació de sòl i la destrucció de la coberta vegetal produïda per les instal·lacions auxiliars com ara casetes d'obra, vestidor o magatzems i per la creació de camins d'accés a l'obra per al trànsit de maquinària pesant.
  
- Com a conseqüència de la realització de les obres i de l'execució dels treballs de moviments de terres, es produirà una alteració dels escorriments superficials.
  
- Un altre dels impactes potencials produïts per les obres lineals són la contaminació, tant de les aigües superficials com de les aigües subterrànies, causat, bàsicament pel moviment de terres que provocaria la producció de sòlids en suspensió, i pel moviment de maquinària, que provocarà abocaments d'olis i greixos.
  
- Les obres podran afectar l'ermita de Sant Pere, a causa de la proximitat d'aquesta a la traça de la carretera.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures viàries.
  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives.
  
- Les instal·lacions auxiliars d'obra (casetes, vestidors, magatzems etc.) s'ubicaran en zones d'escàs valor ecològic i sempre evitant els sòls permeables pel risc d'abocaments, i allunyats dels cursos d'aigua. Una vegada acabades les obres s'integrarà paisatgísticament la zona mitjançant la descompactació del terreny i neteja d'aquest.
  
- Totes les aigües residuals procedents de les instal·lacions, parcs de maquinària, zones d'emmagatzematge de materials, instal·lacions provisionals d'obra i plantes d'aglomerat asfàltic, se sotmetran a un sistema de desbast i decantació de sòlids. En cap cas els abocaments d'olis, combustibles, ciments i altres sòlids en suspensió procedents de les zones d'instal·lacions s'abocaran directament al terreny o als cursos d'aigua.
  
- Els talussos en terraplé seran de 3H:2V i s'hauran de revegetar amb arbustos i herbàcies autòctones. Quan el terraplé siga superior als sis metres es disposarà d'un mur de peu d'escullera a fi de disminuir-ne l'ocupació.
  
- En el traçat triat no es preveu l'afecció a cap exemplar de carrasca ja que aquesta zona queda fora de la zona de afecció de les obres. No obstant això, si es detectar l'afecció a algun exemplar puntual, es transplantarà per a la posterior utilització d'aquest en les labors de revegetació.
  
- Quedarà prohibida la deposició de residus i circulació de maquinària d'obra, com també els aterraments en el lloc on es troben les carrasques.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- Control de l'ocupació de sòl per les obres i els elements auxiliars d'aquestes a fi d'evitar l'afecció a superfícies majors o diferents de les previstes en el projecte.
  
- Control de les emissions de pols a l'atmosfera i l'afecció d'aquesta a la vegetació circumdant.
  
- Control de la retirada i abassegament de terra vegetal, tendents a la conservació de la qualitat de les terres recollides.
  
- Control de la qualitat de les aigües dels llits pròxims durant les obres.
  
- Vigilar l'estat dels talussos, a fi de comprovar si fóra necessari efectuar alguna nova hidrosembra.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals es farà saber el compliment del programa així com els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser prevists en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de la variant d'Albocàsser des de la CV-129 a la CV-130, promogut per la Diputació de Castelló, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que han d'emprendre.
  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
2. S'inclouran tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, adequant-se i reestructurant-se amb el desenvolupament d'aquesta.
  
El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors a controlar establits en aquest programa.
  
3. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'abassegaran al llarg de la traça en muntons, l'alçària dels quals haurà de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de manera que es garantisca el manteniment de les propietats naturals d'aquests. En cap cas aquests abassegaments temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents de la mateixa forma, en finalitzar els treballs, es descompactaran per subsolació tots els terrenys que s'haguen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquestes.
  
4. Els materials de farciment i les llasts que calguen necessàries per a l'execució del projecte s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus adequadament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
5. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser adequadament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
6. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
7. Atés que hi ha afecció a camins ramaders, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació o reposició de pas davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, i obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
8. Tal com menciona l'informe d'afecció patrimonial realitzat prèviament, el traçat del projecte afecta l'ermita de Sant Pere, per aquest motiu s'aconsella la realització d'una prospecció arqueològica del traçat, per si pot trobar-se algun element d'especial interés, de totes maneres si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet es posarà en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
9. Durant la realització de les obres es prendran totes les mesures de seguretat necessàries per a evitar ocasionar cap dany a l'ermita de Sant Pere, delimitant, si fóra necessari, una àrea de protecció.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 26 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 29/04-AIA
  
Títol: Ampliació i millora de la carretera CV-156 de Benlloch a la Vall d'Alba des del pk 3+000 fins al pk 6+175
  
Promotor: Diputació de Castelló
  
Autoritat substantiva: Diputació de Castelló
  
Objecte: Ampliació i millora del ferm de la CV-156
  
Localització: Termes municipals de Benlloch i la Vall d'Alba
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte d'aquest projecte consisteix en l'ampliació i millora del traçat tant en planta com en alçada de l'actual CV-156, que discorre entre els termes municipals de Benlloch i la Vall d'Alba, i ajustar-lo a una velocitat de projecte de 80 km/h, en eliminar els trams de revolts perillosos i millorar el drenatge transversal i longitudinal.
  
Amb aquest fi s'ampliarà la plataforma dels actuals 5 i 5,50 m d'amplària als 7,70 m, formada per dos carrils de 3,50 m (un per cada sentit de circulació), i bermes de 0,35 m s'eliminaran els trams de revolts perillosos.
  
El ferm que es projecta respondrà a la següent seqüència de capes:
  
- Capa de base granular amb llast artificial de 30 cm.
  
- Capa intermèdia, amb mescla bituminosa en calent tipus G-20 de 6 cm.
  
- Capa de rodament, amb mescla bituminosa en calent tipus S-12 de 4 cm de grossària.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 31 d'octubre de 2003 la Diputació de Castelló va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al Projecte de construcció, ampliació i millora de la carretera CV-156 de Benlloch a la Vall d'Alba.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Projecte de construcció, ampliació i millora de la carretera CV-156 de Benlloch a la Vall d'Alba, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 4777, de data 17 de juny de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions ni informes corresponents.
  
Afeccions legals
  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a:
  
- Segons l'article 2 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, hi ha afecció al:
  
- barranc de Juncosa en el pk 3+180.
  
- barranc del Regall en el pK 4+060.
  
- Per raó de la Llei 3/95, de camins ramaders, el traçat afecta el:
  
- assagador de l'Arc Romà de Cabanes al pk 5+660.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
L'àrea objecte d'estudi presenta un relleu pla delimitat pels contraforts de les alineacions muntanyoses de la cadena litoral, on la vegetació representativa d'aquesta zona formada per l'alzina carrasca, l'heura o el coscoll entre altres, ha sigut substituïda pels cultius de secà, principalment oliveres i ametlers.
  
D'aquesta manera, no sols ha desaparegut la vegetació natural, sinó que a més la morfologia del terreny ha sigut modificada, produint-se anivellacions, aportacions de sòl modificacions de llits i escorriments naturals.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Sota aquest epígraf es pretén fer insistència en l'efecte generat per l'actuació que, entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
- Durant la fase d'obres es produirà un deteriorament de la qualitat de l'aire, principalment per la pols i partícules en suspensió, originades pels moviments de terra.
  
- També durant la fase de construcció es produirà un impacte sobre el medi ambient sonor a causa del moviment de maquinària pesant.
  
- Un impacte indirecte serà l'ocupació de sòl i la destrucció de la coberta vegetal produït per les instal·lacions auxiliars com a casetes d'obra, vestidor o magatzems i per la creació de camins d'accés a l'obra per al trànsit de maquinària pesant.
  
- Com a conseqüència de la realització de les obres i de l'execució dels treballs de moviments de terres, es produirà una alteració dels escorriments superficials.
  
- Un altre dels impactes potencials produïts per les obres lineals són la contaminació, tant de les aigües superficials com de les aigües subterrànies, ocasionat, bàsicament pel moviment de terres que provocaria la producció de sòlids en suspensió, i pel moviment de maquinària, que provocarà abocaments d'olis i greixos.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures viàries.
  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives.
  
- Les instal·lacions auxiliars d'obra (casetes, vestidors, magatzems etc.) no podran emetre abocaments d'aigües residuals de forma directa, i hauran, bé de connectar-se al clavegueram, bé de tractar-se prèviament.
  
- Quedarà terminantment prohibit efectuar abocaments de qualsevol tipus de residus d'obra en els llits (formigó, restes de cimbra o encofrats, líquid desencofrant, etc.).
  
- Els trams de calçada abandonats s'integraran al medi mitjançant l'escarificació i retirada de materials d'aquests fins a arribar al terreny natural, per a posteriorment estendre 20 cm de terra vegetal i revegetar aquests.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- Control de l'ocupació de sòl per les obres i els elements auxiliars d'aquestes a fi d'evitar l'afecció a superfícies majors o diferents de les previstes en el projecte.
  
- Control de les emissions de pols a l'atmosfera i l'afecció d'aquesta a la vegetació circumdant.
  
- Control de la retirada i abassegament de terra vegetal tendents a la conservació de la qualitat de les terres abassegades.
  
- Control de la qualitat de les aigües dels llits pròxims durant les obres.
  
- Vigilar l'estat dels talussos, a fi de comprovar si fóra necessari efectuar alguna nova hidrosembra.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals es comunicarà el compliment del programa, com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser prevists en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'ampliació i millora de la carretera CV-156 de Benlloch a la Vall d'Alba des del pk 3+000 fins al pk 6+175, promogut per la Diputació de Castelló, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir s'hi estableixen les següents:
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la contractació i execució conjunta d'aquestes amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre.
  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
2. S'inclouran tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, en adequar-se i reestructurar-se amb el desenvolupament d'aquesta.
  
El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors a controlar establits en aquest programa.
  
3. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'abassegaran al llarg de la traça en muntons, l'alçària dels quals haurà de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de manera que es garantisca el manteniment de les propietats naturals d'aquests. En cap cas aquests abassegaments temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents de la mateixa forma, en finalitzar els treballs, s'hauran de descompactar per subsolatge de tots els terrenys que s'haguen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquestes.
  
4. Els materials de farciment i les llasts que foren necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus adequament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
5. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser correctament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
6. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
7. Atés que hi ha afecció a camins ramaders, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació o reposició de pas davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, obtenint l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
8. Si durant l'execució de les obres es produïra qualsevulla troballa arqueològica, el fet s'informarà a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 26 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 406/03-AIA
  
Títol: Ampliació i millora de la carretera CV-166 de la Torre d'En Besora a Sant Pau
  
Promotor: Diputació de Castelló
  
Autoritat substantiva: Diputació de Castelló
  
Objecte: Ampliació i millora del ferm de la CV-166
  
Localització: Termes municipals d'Albocàsser, Culla i la Torre d'En Besora
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte d'aquest projecte consisteix en l'ampliació i millora del traçat tant en planta com en alçat de l'actual CV-166, eliminant els trams de revoltes perilloses i millorant el drenatge transversal i longitudinal.
  
Amb aquest fi s'ampliarà la plataforma a una amplària de 7 m, formada per dos carrils de 3,50 m (un per cada sentit de circulació), i bermes de 0,25 m.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 31 d'octubre de 2003, la Diputació de Castelló va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al Projecte de construcció, ampliació i millora de la carretera CV-166 de la Torre d'En Besora a Sant Pau.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Projecte de construcció, ampliació i millora de la carretera CV-166 de la Torre d'En Besora a Sant Pau, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 4777, de data 17 de juny de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions ni informes corresponents.
  
Afeccions legals
  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que hi ha, per part de les obres projectades, afecció a
  
- Segons l'article 2 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, hi ha afecció a la:
  
- rambla Carbonera.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
A escala local cal destacar la inestabilitat de la vessant rocosa al costat de la qual discorre la carretera en el tram en què circula paral·lela a la rambla dels Estrets. Es tracta de vessants compostes de roca molt diaclasada, amb presència de blocs de diverses grandàries amb risc de bolcada i caiguda. Aquest risc s'aprecia en els blocs caiguts sobre el fons del barranc.
  
L'absència de cursos continus d'aigua és una de les notes predominants de la zona, i el drenatge es realitza a través de les rambles i barrancs, els quals són travessats per la traça de la carretera.
  
Pel que fa a la flora, les zones més planes estan ocupades per ametlers i oliveres, i les més escarpades per carrasques, masses de coscoll o garriga, amb presència d'espècies aromàtiques com el romer o el timó.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Sota aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
- Un impacte indirecte serà l'ocupació de sòl i la destrucció de la coberta vegetal produït per les instal·lacions auxiliars com casetes d'obra, vestidor o magatzems i per la creació de camins d'accés a l'obra per al trànsit de maquinària pesant.
  
- Com a conseqüència de la realització de les obres i de l'execució dels treballs de moviments de terres, es produirà una alteració dels escorriments superficials
  
- Un altre dels impactes potencials produïts per les obres lineals són la contaminació, tant de les aigües superficials com de les aigües subterrànies, causat, bàsicament pel moviment de terres que provocaria la producció de sòlids en suspensió, i al moviment de maquinària, que provocarà abocaments d'olis i greixos.
  
- La geomorfologia també es veurà afectada per la creació de desmunts i terraplens, en general de poca magnitud, i és únicament ressenyable el desmunt existent en el retall d'un revolt de ferradura situat en el pK 4+400, on el traçat projectat elimina la revolta i realitza un desmunt en terreny rocós d'aproximadament 7 m d'alçària.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures viàries.
  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives.
  
- A causa del risc de despreniments, en els trams més crítics, es realitzarà un sanejament dels blocs de roca que queden solts o poc subjectes.
  
- Les instal·lacions auxiliars d'obra (casetes, vestidors, magatzems etc.) se situaran en zones d'escàs valor ecològic i sempre evitant els sòls permeables pel risc d'abocaments, i allunyats dels cursos d'aigua. Una vegada acabades les obres s'integrarà paisatgísticament la zona mitjançant la descompactació del terreny i neteja d'aquest.
  
- Els trams de calçada abandonats s'integraran al medi mitjançant el seu escarificat i retirada de materials fins a arribar al terreny natural, per a posteriorment estendre 20 cm de terra vegetal i procedir a la revegetació d'aquests.
  
- Realització d'estructures o obres de fàbrica d'amplitud suficient per a superar les rambles i mantenir suficients línies de drenatge per a assegurar el flux normal de les aigües d'escorriment.
  
- L'abassegament de materials que es produïsca durant el moviment de terres es realitzarà el més allunyat possible de rambles i cursos de drenatge superficial, assegurant el correcte desguàs de les aigües superficials, i evitant la contaminació d'aquests per partícules en suspensió.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- Control de l'ocupació de sòl per les obres i els elements auxiliars d'aquestes a fi d'evitar l'afecció a superfícies majors o diferents de les previstes en el projecte.
  
- Control de les emissions de pols a l'atmosfera i la afecció d'aquesta a la vegetació circumdant.
  
- Control de la retirada i abassegament de terra vegetal, tendents a la conservació de la qualitat de les terres recollides.
  
- Control de la qualitat de les aigües dels llits pròxims durant les obres.
  
- Vigilar l'estat dels talussos, a fi de comprovar si fóra necessari efectuar-hi alguna nova hidrosembra.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb alguna periodicitat la realització d'informes en els quals es donarà compte del compliment del programa, com també dels efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb els que van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'ampliació i millora de la carretera CV-166 de la Torre d'En Besora a Sant Pau, promogut per la Diputació de Castelló, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre.
  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
2. S'inclouran tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, adequant-se i reestructurant-se amb el desenvolupament d'aquesta.
  
El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors a controlar establits en aquest programa.
  
3. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts es recolliran al llarg de la traça en muntons, l'alçària dels quals haurà de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de manera que es garantisca el manteniment de les propietats naturals d'aquests. En cap cas aquests abassegaments temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents de la mateixa forma, en finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subsolat de tots els terrenys que s'haguen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquestes.
  
4. Els materials de farciment i les llasts que foren necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus adequament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
5. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser adequament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
6. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
7. Atés que hi ha afecció a camins ramaders, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació o reposició de pas davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, i obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
8. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet es comunicarà a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'hauran d'adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
9. Igualment, si durant la fase d'execució de les obres aparegueren coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet es comunicarà a la Conselleria de Territori i Habitatge, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 26 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 407/03-AIA
  
Títol: Variant de Catí en la carretera CV-128
  
Promotor: Diputació de Castelló
  
Autoritat substantiva: Diputació de Castelló
  
Objecte: Construcció de variant a la CV-128 al pas d'aquesta per Catí
  
Localització: Terme municipal de Catí
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte d'aquest projecte consisteix en la construcció de la variant a la CV-128 al pas d'aquesta per Catí, a fi de desviar el trànsit que travessa el nucli urbà. A més, millorar les condicions d'assossec públic i qualitat de vida dels seus habitants.
  
En línies generals, les actuacions previstes són les següents:
  
- Execució de la variant amb una plataforma de 9 m, sent la calçada de dos carrils de 3,5 m i els vorals d'1 m a cada costat.
  
- Realització de les connexions de l'esmentada variant amb la carretera actual mitjançant l'execució de dues rotondes, una situada al nord de la població i l'altra al sud.
  
- La secció de ferm està composta per:
  
- 50 cm de sòl seleccionat.
  
- 40 cm de llast artificial.
  
- 17 cm de material bituminós.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 31 d'octubre de 2003 la Diputació de Castelló va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al Projecte de construcció de la variant de Catí a la carretera CV-128.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Projecte de construcció de la variant de Catí a la carretera CV-128, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 4777 de data, 17 de juny de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions ni informes corresponents.
  
Afeccions legals
  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a:
  
- Segons l'article 2 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües, hi ha afecció al:
  
- Barranc de la Canaleta.
  
- Barranc Fontanella.
  
- Barranc del Molí de la Galià.
  
- Barranc de la Ferradura.
  
- Barranc de Racó.
  
- Per raó de la Llei 3/95, de camins ramaders, el traçat afecta:
  
- Assagador de Catí.
  
- Assagador de la Fuente de las Ortigas.
  
- Assagador del Bolavar.
  
- Assagador de l'ermita de San Vicente al poble.
  
- Assagador de Santa Anna.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.
  
La zona on s'ubica l'actuació se situa en una vall entre muntanyes de materials rocosos i argilosos, que a més pateixen una important desforestació. El terreny està format per graves i arenes, amb intercalacions argiloses de grossària variable de gran potència.
  
L'absència de cursos continus d'aigua és una de les notes predominants de la zona, i es realitza el drenatge a través de les rambles i barrancs, els quals són travessats per la traça de la carretera.
  
El paisatge actual està format per estadis de vegetació originària, com les alzines, passant a vegetació més degradada a causa de la presència humana com la garriga o els pastius.
  
Més concretament, en la zona en què se situarà la traça, s'ha identificat la vegetació com a massa forestal clara i algunes plantacions en filera (oliverar i ametler), en zones abancalades i amb labors de cultiu segons línies de nivell.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Sota aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
- L'ocupació de sòl i la destrucció de la coberta vegetal produït per les instal·lacions auxiliars com a casetes d'obra, vestidor o magatzems i per la creació de camins d'accés a l'obra per al trànsit de maquinària pesant.
  
- Com a conseqüència de la realització de les obres i de l'execució dels treballs de moviments de terres, es produirà una alteració dels abassegaments superficials.
  
- Un altre dels impactes potencials produïts per les obres lineals són la contaminació, tant de les aigües superficials com de les aigües subterrànies, ocasionat, bàsicament pel moviment de terres que provocaria la producció de sòlids en suspensió, i pel moviment de maquinària, que provocarà abocaments d'olis i greixos.
  
- La traça de la variant travessa cinc camins ramaders, anteriorment assenyalats, la continuïtat i característiques de la qual s'hauran de garantir, com també els usos compatibles d'aquesta.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures viàries.
  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives.
  
- Les instal·lacions auxiliars d'obra (casetes, vestidors, magatzems etc.) se situaran en zones d'escàs valor ecològic i sempre evitant els sòls permeables pel risc d'abocaments, i allunyats dels cursos d'aigua. Una vegada acabades les obres s'integrarà paisatgísticament la zona mitjançant la descompactació del terreny i la neteja d'aquest.
  
- Totes les aigües residuals procedents de les instal·lacions, parcs de maquinària, zones d'emmagatzematge de materials, instal·lacions provisionals d'obra i plantes d'aglomerat asfàltic, se sotmetran a un sistema de desbast i decantació de sòlids. En cap cas els abocaments d'olis, combustibles, ciments i altres sòlids en suspensió procedents de les zones d'instal·lacions s'abocaran directament al terreny o als cursos d'aigua.
  
- Els talussos es dissenyaran en funció dels elements de seguretat i paisatgístics, i juntametn amb això es revegetarà amb espècies adequades als talussos, superfícies nues i glorietes a fi de crear una millor integració paisatgística. Aquesta repoblació es farà amb espècies de secà, que resulten adequades per al clima de la zona i a més exigeixen poc manteniment.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- Control de l'ocupació de sòl per les obres i els elements auxiliars d'aquestes a fi d'evitar l'afecció a superfícies majors o diferents de les previstes en el projecte.
  
- Control de les emissions de pols a l'atmosfera i l'afecció d'aquesta a la vegetació circumdant.
  
- Control de la retirada i abassegament de terra vegetal, tendents a la conservació de la qualitat de les terres recollides.
  
- Control de la qualitat de les aigües dels llits pròxims durant les obres.
  
- Vigilar l'estat dels talussos, a fi de comprovar si fóra necessari efectuar alguna nova hidrosembra.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals s'informarà del compliment del programa, com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser prevists en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de la variant de Catí a la carretera CV-128, promogut per la Diputació de Castelló, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) hauran d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre.
  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
2. En l'annex referent a reposició de serveis afectats, es tenen compte les reposicions de murs a base de pedra seca afectats per la traça de la variant. Aquests murs es consideren de gran importància a l'efecte culturals i d'integració paisatgística, i compleixen a més funcions d'estabilització de vessants enfront de processos erosius d'escorriment. Per tant, la reposició d'aquests haurà de ser pressupostada i especificada en el plec de prescripcions tècniques particulars, com també reflectida en el corresponent plànol.
  
3. S'inclouran tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, adequant-se i reestructurant-se amb el desenvolupament d'aquesta.
  
El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors que s'han de controlar establits en aquest programa.
  
4. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts es recolliran al llarg de la traça en muntons, l'alçària dels quals haurà de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de manera que es garantisca el manteniment de les propietats naturals d'aquests. En cap cas aquests abassegaments temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents de la mateixa manera, en finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subsolat de tots els terrenys que s'hagen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquestes.
  
5. Els materials de farciment i les llasts que siguen necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures aquestes s'hauran de sotmetre, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus adequadament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
6. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser adequament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
7. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
8. Atés que hi ha afecció a camins ramaders, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació o reposició de pas davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, obtenint l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
9. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet es posarà en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 26 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient:
  
Expedient: 232/2004-AIA
  
Títol: Homologació i Pla parcial del sector 5 El Rincón
  
Promotor: Ajuntament de Buñol
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTH
  
Localització: Al nord-est del nucli urbà i al sud del polígon industrial El Llano, a la partida coneguda com a Rincón de Mahoma.
  
Objecte del projecte avaluat i descripció de les seues característiques més rellevants
  
L'objecte del projecte és la creació d'un nou sector de sòl urbanitzable d'ús industrial en el terme municipal de Buñol, identificat com a sector 5 El Rincón, per a la implantació d'una activitat industrial relacionada amb el sector de l'alimentació, com també la de les instal·lacions i indústries auxiliars. Amb aquest fi, es reclassifica sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable industrial.
  
Les característiques i la naturalesa de l'activitat proposada, unides a les dimensions d'aquesta i de la parcel·la neta necessària per a la seua implantació, fan que aquesta activitat no tinga cabuda en el sòl urbanitzable industrial classificat per la normes subsidiàries vigents, que es troba en fase de revisió per una homologació modificativa pendent d'aprovació definitiva per la Comissió Territorial d'Urbanisme, i destinat principalment a l'ampliació de les indústries actualment instal·lades en aquest.
  
Els terrenys triats per a la implantació del nou sector de sòl urbanitzable es troben situats al nord-est del nucli urbà de Buñol i al sud del polígon industrial El Llano i del sòl urbanitzable La Solana, separat d'aquests per la línia del ferrocarril. Es troben, per tant, pròxims als sòls industrials del municipi i a l'autovia A-3 València-Madrid, la qual cosa facilita l'accés al sector i el transport de mercaderies.
  
L'execució del nou sector de sòl urbanitzable comporta la construcció d'un nou vial d'accés rodat, identificat com PRV 5.2, que permet l'accés al sector des de la rotonda d'enllaç entre la carretera CV-425 i la variant de Buñol. Aquest vial discorrerà entre el sòl urbà industrial El Cerrito, situat al sud de l'esmentada carretera, i la ciutat esportiva del Llevant, UE.
  
El sector s'ordena basant-se en dues illes centrals d'ús industrial de grans dimensions, que es troben envoltades pel vial perimetral de l'actuació. Les zones verdes es concentren principalment a l'oest i al sud del sector. Les zones verdes situades al sud actuen com a zona de transició entre l'àmbit urbanitzat i les vessants forestals que delimiten els terrenys de cultiu. En l'extrem est del sector es crea una parcel·la per a equipament dotacional, identificada com SID 3, destinada a la construcció d'una estació depuradora per a tractar les aigües residuals generades en el sector.
  
La superfície total del sector és de 392.792 m² i la de l'àrea de repartiment és de 402.374 m².
  
L'ús global és l'ús industrial agroalimentari, relacionat amb el sector de l'alimentació humana en general, com també tots aquells relacionats amb el principal, com poden ser transformacions de matèries primeres, envasament, distribució i transport.
  
Els usos prohibits són:
  
- Indústries d'alimentació amb destinació no humà.
  
- Residencial, excepte habitatge lligat a l'activitat industrial per a personal de vigilància.
  
- Emmagatzematge o utilització en el procés industrial de residus tòxics.
  
- Ús dotacional destinat a cementeri o infraestructures.
  
- Desballestaments de vehicles i maquinària.
  
- Ecoparcs o instal·lacions semblants.
  
El projecte preveu la desviació d'una conducció de gas i de dues línies elèctriques aèries que travessen l'àmbit del sector.
  
En els que respecta a l'estudi d'alternatives, no s'han analitzat emplaçaments diferents del triat per a la implantació del sector, tot i que s'afirma que la zona on es pretén actuar és aquella que les normes subsidiàries consideren com més idònia per a la implantació d'actuacions urbanístiques de caràcter industrial, motiu pel qual el sector 5 està pròxim al sòl industrial del municipi.
  
Els límits del sector són:
  
Al nord la línia del ferrocarril València-Madrid
  
Al sud i a l'oest les vessants forestals de la lloma de Farrajón
  
A l'est coincideix parcialment amb un camí agrícola i amb terrenys de cultiu.
  
Les alternatives estudiades giren al voltant del traçat de l'accés rodat al sector 5 des de la xarxa viària principal, en concret des de l'autovia A-3. S'han estudiat tres alternatives de projecte. Aquestes són:
  
- La primera d'elles planteja un vial que partiria de la rotonda situada al sud de l'autovia, des de la qual s'accedeix al polígon industrial El Llano, i que creuaria la via del tren amb un pas elevat. Aquesta alternativa ha sigut descartada per l'elevat pendent existent en l'accés al polígon El Llano, la complexitat en el funcionament de la rotonda, la nul·la capacitat portant dels terrenys confrontants a la via del ferrocarril, com també l'existència d'un projecte previst per al desdoblament d'aquesta.
  
- La segona planteja la connexió amb l'enllaç existent entre els termes municipals de Buñol i Chiva. Presenta problemes per la proximitat d'aquesta a la via del tren i per estar allunyada del nucli urbà, la qual cosa obligaria a utilitzar l'actual camí de Farrajón, clarament insuficient per a albergar el trànsit previst per a la zona. Per aquests motius, també es descarta aquesta alternativa.
  
- La tercera de les alternatives estudiades, que es correspon amb l'opció triada, planteja un vial que parteix de la rotonda existent entre la CV-425 i la variant de l'esmentada carretera, aprofitant un vial d'accés a les instal·lacions del Llevant, UE. Es planteja així un accés alternatiu a l'actual camí de Farrajón, i són pràcticament coincidents en les proximitats del sector 5.
  
Tramitació administrativa
  
1. Admissió a tràmit
  
En data 23 de juliol de 2004 l'Ajuntament de Buñol va remetre una còpia del programa d'actuació integrada del sector 5 de sòl urbanitzable d'ús industrial, El Rincón, al terme municipal de Buñol, en incoar-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental. El programa d'actuació integrada remés consta de pla parcial modificatiu, document d'homologació, estudi d'impacte ambiental, alternativa tècnica i projecte d'urbanització.
  
2. Informació pública
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante-EMV, de data 12 de maig de 2004, i en el DOGV núm. 4762, de 27 de maig de 2004.
  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar tres al·legacions i dues proposicions juridicoeconòmiques, segons consta en els certificats emesos per la secretaria de l'Ajuntament de Buñol, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.
  
3. Resum de les al·legacions
  
Cap de les al·legacions presentades no és de caràcter ambiental. L'al·legació presentada pel Sr. Francisco Martínez Rodríguez, en nom i representació de Martínez Loriente SA, és una correcció de l'article 3.59 de les normes urbanístiques del sector, en relació amb les condicions de les aigües residuals, després d'haver-se detectat discordances entre els diversos documents presentats.
  
4. Peticions d'informació o documentació complementària
  
No s'ha sol·licitat informació o documentació complementària.
  
Sol·licitud d'informes sectorials
  
L'expedient administratiu remés per l'Ajuntament incorpora una còpia de la resolució administrativa emesa pel director general de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, mitjançant la qual autoritza la realització d'una prospecció arqueològica en els terrenys objecte d'estudi, en la zona coneguda com a Racó de Mahoma.
  
Afeccions legals
  
1. No s'afecta de manera directa espais protegits per una legislació sectorial pròpia en matèria ambiental.
  
2. L'actuació no afecta de manera directa llits de rius o barrancs, ni es troba dins de la zona de policia d'aquests. El més pròxim a l'actuació és el barranc del Gallo, situat al nord de l'actuació, a l'altre costat de la via fèrria i juntament amb el sòl urbà industrial. Actua com a element drenant natural de la zona, portant les aigües pluvials fins al barranc del Poyo, que desemboca en l'Albufera.
  
En aquest sentit, el terme municipal de Buñol es troba inclòs en l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de l'Albufera, ja que els rius i barrancs del municipi formen part de la conca hidrogràfica d'aquesta.
  
Per aquest motiu, els abocaments d'aigües, residus o substàncies contaminants al barranc del Gallo, podrien afectar indirectament la làmina d'aigua de l'Albufera.
  
3. No s'afecta els camins ramaders classificats en el terme municipal.
  
4. En l'àmbit d'actuació no es coneix l'existència de cap jaciment arqueològic que es trobe catalogat per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
Amb caràcter previ al període d'informació pública, l'esmentada Conselleria va autoritzar la realització d'una prospecció arqueològica prèvia, amb el fi analitzar en detall la possible existència en la zona de restes o elements desconeguts susceptibles de ser protegits. Es desconeix el resultat de l'esmentada prospecció.
  
No s'han proposat mesures preventives per a evitar l'afecció de béns patrimonials desconeguts que puguen aparéixer durant l'execució de l'obra d'urbanització.
  
5. S'afecten dues línies elèctriques aèries que passaran a ser soterrades durant les obres d'urbanització.
  
Consideracions ambientals
  
1. La zona on s'emplaça el sector presenta un relleu pràcticament pla, amb un lleuger pendent descendent oest-est. Està constituïda per materials quaternaris, procedents de l'arrossegament de materials de les vessants que limiten l'actuació i pel barranc del Gallo, mentre que el nou accés al sector afecta materials d'origen terciari.
  
En el límit sud-est del sector trobem llims i arenes, mentre que en la resta de l'àrea d'actuació els materials que apareixen són cantells, graves i llims. En els relleus terciaris del sud predominen les margues i argiles.
  
La totalitat dels terrenys pertanyents al sector posseeixen un risc de grau mitjà a la contaminació de les aigües subterrànies. Aquest nivell de risc presenta limitacions a la implantació d'usos industrials intensius, a causa de l'elevada càrrega contaminant que poden arribar a tenir els abocaments generats. No obstant això, ja que l'activitat industrial es desenvolupa en el marc d'un polígon industrial que posseirà xarxa de sanejament i estació depuradora pròpia, no es pressuposa que es produïsca una contaminació de les aigües subterrànies, excepte en el cas d'abocaments o fugues accidentals. Ara bé, les activitats industrials hauran d'adoptar mesures preventives dins de les mateixes instal·lacions per a evitar la contaminació de les aigües subterrànies per arrossegament de partícules contaminants utilitzades en els processos industrials.
  
El futur enclavament industrial està limitat a l'oest, sud i sud-est per les faldes de la lloma de Farrajón, de fort pendent en relació amb el relleu pla de la zona de cultius on s'emplaça el sector.
  
La zona d'actuació i els terrenys dels seus voltants no es veuen afectats per risc de lliscament ni de despreniment.
  
2. La cartografia publicada per la COPUT estableix per a la zona d'actuació una capacitat d'ús agrari moderada. En relació amb aquesta capacitat d'ús, els terrenys afectats per l'actuació estan dedicats en la totalitat d'aquests a l'agricultura, excepte una xicoteta zona afectada pel vial d'accés al sector, que presenta vegetació de caràcter forestal. Predomina el cultiu de secà, principalment de garrofera, olivera i ametler, encara que també apareixen parcel·les aïllades sense cultivar i altres amb fruiters i cultius de regadiu. Com s'ha dit, l'única vegetació forestal afectada és l'existent a la vora de l'extrem oest del sector, en els primers pendents de la lloma de Farrajón, i que es veu afectada pel vial d'accés a aquest. Les vessants de l'esmentada lloma posseeixen vegetació forestal, que no es veu afectada directament pel projecte, encara que és confrontant a aquest.
  
La zona verda identificada com a SJL3 es concep com una zona de transició entre la zona urbanitzada i la vessant forestal, i es redueix així la pressió urbanística sobre aquesta. Aquesta zona de protecció no es fa extensiva al límit sud-est del sector, juntament amb el sòl dotacional on es construirà l'estació depuradora. No obstant això, es projecta la zona verda SJL4 com a zona de vora al sud de la zona d'aparcament SAV3 quan el sector limita en aquesta zona amb un camp de cultiu.
  
Pel que fa a la fauna present en la zona d'actuació, s'hi indica que es tracta de fauna oportunista adaptada als ambients transformats que constitueixen els camps de cultiu. Se citen algunes de les espècies animals pròpies dels camps de cultius i de les zones de matoll, i es destaca que no s'han detectat espècies protegides o en perill d'extinció.
  
3. Es realitza una descripció climàtica de la zona, i es prenen amb aquest fi les dades obtingudes de l'observatori termopluviomètric de Turís, localitat pròxima a Buñol, i es destaca que es tracta d'un clima propi de les terres de transició entre la zona litoral i les terres de l'interior.
  
No s'ha realitzat una descripció dels vents dominants de la zona. Si bé l'activitat que es pretén instal·lar en el polígon industrial no serà un focus potencial d'emissions atmosfèriques, el nou sector se situa pròxim als sòls industrials del municipi, on es troben implantades activitats que generen emissions atmosfèriques d'importància, que indirectament poden afectar l'activitat proposada.
  
En relació amb la pluviometria de la zona, l'àmbit d'actuació no presenta risc d'inundació, tot i que la cartografia presentada reconeix l'existència de risc d'inundació aigües avall de la zona d'actuació, en el llit i marges de l'esmentat barranc al sud del nucli urbà de Chiva, per la qual cosa hauran d'analitzar-se les repercussions ambientals que pot generar l'actuació proposada sobre la zona amb risc d'inundació.
  
4. Es realitza una descripció molt succinta del paisatge, distingint tres zones diferenciades, la zona industrial del polígon el Llano, el peu de muntanya de la lloma de Farrajón, i la lloma pròpiament dita. L'actuació s'emplaçarà en la zona de peu de forest, per a la qual es defineix una qualitat i fragilitat paisatgística mitjana.
  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que l'impacte paisatgístic serà moderat, que passarà a lleu amb l'adopció de mesures correctores.
  
L'actuació s'emplaça sobre uns terrenys de relleu pla que són confrontants al sòl industrial del municipi, situació que facilitarà la seua integració en el conjunt industrial. Ara bé, l'actuació serà molt visible des de les cotes més elevades de la lloma de Farrajón, per la qual cosa l'impacte paisatgístic de l'actuació, vista des d'aquesta zona elevada, serà major.
  
5. El subministrament d'aigua potable al sector es realitzarà des de la xarxa de distribució d'aigua potable al sòl industrial, que capta l'aigua subterrània en el Pozo de Vallejo. Es planteja la substitució de la conducció d'abastiment que part des del punt de connexió de l'empresa CEMEX, en el barranc del Gallo, fins al punt de connexió del sector, en l'extrem oest d'aquest. La connexió al sector haurà de travessar la via fèrria València-Madrid. L'estudi d'impacte ambiental posposa l'avaluació ambiental del traçat definitiu de la nova conducció a la redacció del projecte de substitució de la conducció preexistent.
  
Pel que fa a la disponibilitat de cabal d'aigua potable per a atendre la demanda prevista per les activitats del sector, l'estudi d'impacte ambiental afirma que es preveu un consum de 1.000 m3/dia, que queda garantit amb la capacitat del pou, encara que ho deixa pendent de confirmació per part de l'Ajuntament de Bunyol. A aquest respecte, no s'ha aportat cap document que acredite l'esmentada afirmació.
  
6. Dins del sector, es crea una parcel·la de 13.334 m² de sòl dotacional per a la construcció d'una estació depuradora d'aigües residuals, que serà d'ús exclusiu per al sector. El cabal d'aigua residual generat s'estima en 1.000 m3/dia. La futura estació depuradora que es construïsca en tal sòl haurà de dimensionar-se amb capacitat suficient per a tractar tot el volum d'aigua residual generat en el sector. El projecte d'urbanització incorpora un esquema en planta de l'EDAR a construir i un esquema del procés de les aigües residuals tractades.
  
Es proposa la redacció d'una ordenança d'abocament adaptada a les característiques de l'EDAR que es construïsca, en funció de la naturalesa de les aigües residuals que es tractaran en aquesta, i es pot adoptar si és el cas el model d'ordenança d'abocament al clavegueram publicat per la Federació Valenciana de Municipis i Províncies i per l'entitat de sanejament. La normativa urbanística defineix les característiques de les aigües residuals generades, fixant uns límits d'abocament, en general, menys restrictius que els recollits pel model d'ordenança d'abocament a la xarxa de clavegueram.
  
Segons la fitxa de planejament, la xarxa de clavegueram del sector serà separativa, tot i que l'estudi d'impacte ambiental presenta indefinició quant al tipus de xarxa que s'ha d'executar. La documentació urbanística no indica el traçat del col·lector d'evacuació de les aigües pluvials ni el punt d'abocament d'aquestes, encara que el projecte d'urbanització sí que defineix el traçat dels col·lectors projectats i el punt d'abocament al barranc del Gallo.
  
El projecte d'urbanització preveu l'execució d'una séquia situada al sud del sector per a la recollida de les aigües d'escorriment de les vessants confrontants.
  
Les aigües residuals depurades seran abocades al barranc del Gallo. Després de la depuració d'aquestes seran abocades al col·lector d'evacuació de les aigües pluvials, que partirà des de la rotonda est del sector i discorrerà pels camins agrícoles fins al punt d'abocament en el barranc del Gallo. La documentació gràfica del pla parcial recull parcialment aquest traçat. No es representa l'encreuament amb la via del tren, el pas per la zona on estan les extraccions d'àrids a l'altre costat de la via, ni el punt d'abocament a la rambla, aspectes que apareixen recollits en el projecte d'urbanització.
  
Les aigües residuals depurades seran evacuades pel col·lector d'abocament de les aigües pluvials fins al punt d'abocament d'aquestes en el barranc del Gallo, fent coincidir el punt d'abocament de les aigües pluvials i el de les aigües residuals depurades.
  
7. Respecte de la gestió dels residus generats, s'indica que els residus d'obra, els residus sòlids urbans i els residus industrials seran depositats en contenidors i transportats a un abocador controlat o a instal·lacions autoritzades.
  
També s'indica que els residus inerts i la biomassa seran depositats per l'agent urbanitzador en abocadors controlats existents en el mateix municipi o en la contornada, o seran lliurats a un gestor autoritzat.
  
Es realitza una estimació dels residus sòlids i dels residus inerts generats durant les obres d'urbanització.
  
8. Està previst que Iberdrola efectue la millora de la subestació elèctrica de Buñol i a l'execució d'una línia elèctrica aèria de subministrament al sector, el punt d'entroncament de la qual es realitzarà en el límit sud-est del sector, al costat de la vessant forestal pròxima. No es grafia el traçat de la línia elèctrica proposada, que es definirà en el corresponent projecte tècnic d'aquesta.
  
9. Buñol disposa d'una població actual de 9.224 habitants, amb una lleugera tendència decreixent en els últims anys.
  
El principal sector econòmic del municipi és l'industrial, i destaquen les activitats relacionades amb la fabricació de ciment, els materials de construcció, el paper, i la maquinària industrial. També posseeix un paper destacat en l'economia municipal el sector serveis.
  
L'estudi d'impacte ambiental destaca la localització privilegiada del municipi en relació amb les principals vies de comunicació, que el fan ser un focus amb un potencial econòmic molt elevat.
  
10. Es realitza una descripció de les accions susceptibles de generar impacte ambiental, tant en fase d'urbanització i construcció com en fase de funcionament.
  
La identificació i valoració d'impactes realitzada se centra en la fase d'urbanització i en la fase de funcionament.
  
La creació del nou sector de sòl urbanitzable provocarà la transformació del territori i la substitució dels usos actuals d'aquest per una actuació urbanística de naturalesa industrial, que comportarà la construcció d'un vial d'accés i les oportunes conduccions dels serveis urbans necessaris per al funcionament correcte del sector.
  
11. L'estudi d'impacte ambiental conclou que l'actuació proposada es considera ambientalment admissible sempre que s'executen les mesures preventives i correctores proposades en aquest document. Aquestes mesures estan encaminades a eliminar o minimitzar cada un dels impactes ambientals descrits en el document. Es proposa un programa de vigilància ambiental l'objecte del qual és realitzar un seguiment sobre el compliment de les mesures preventives i correctores proposades, d'acord amb les previsions descrites en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla parcial modificatiu i homologació del sector 5, El Rincón, de sòl urbanitzable industrial de les normes subsidiàries de Buñol (València), promogut per l'Ajuntament de Buñol, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
- S'haurà d'acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València la disponibilitat de recursos hídrics per a atendre el cabal requerit pel nou sector proposat, estimat en 1.000 m3/dia.
  
- Tal com recull la fitxa de planejament del sector i es defineix en el projecte d'urbanització, la xarxa de sanejament projectada haurà de ser separativa, i evitar l'evacuació de les aigües pluvials per vessament. El col·lector comú per a l'evacuació de les aigües pluvials i de les aigües residuals depurades, fins al seu punt d'abocament en el barranc del Gallo, haurà de discórrer per camins agrícoles existents. S'haurà d'estudiar amb detall el traçat del citat col·lector al pas d'aquest per la zona intermèdia entre la via del tren i el barranc del Gallo, en relació amb l'existència d'antigues extraccions d'àrids que han sigut omplides. S'executarà un únic col·lector per a l'evacuació de les aigües pluvials i de les aigües residuals depurades sempre que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer autoritze un abocament únic per a aigües de diversa procedència.
  
D'altra banda, es proposa que s'estudie la possibilitat d'executar diversos punts d'abocament al barranc del Gallo, a fi que la solució proposada per a l'evacuació i abocament de les aigües pluvials s'assemble a la situació real de drenatge de la zona en el moment actual, que es duu a terme per laminació de les aigües d'escorriment, i de reduir l'elevat cabal d'abocament per la suma del cabal de les aigües pluvials i de les aigües residuals depurades. El repartiment del cabal d'abocament en diversos punts permetria reduir els impactes ambientals originats per l'abocament de les aigües al llit i reduiria els efectes de les aigües abocades aigües avall de l'actuació.
  
- S'haurà de sol·licitar a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer autorització d'abocament al barranc del Gallo, tant per a les aigües pluvials com per a les aigües residuals depurades, tenint en compte que aquest barranc forma part de la conca hidrogràfica de l'Albufera.
  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que en el moment de sol·licitar l'autorització d'abocament al barranc del Gallo es realitzarà un estudi hidrològic i hidràulic a fi de comprovar que no es modifica l'hidrograma del llit, com a conseqüència de la modificació de l'escorriment de la zona i de la generació d'un cabal important d'aigua residual depurada i d'aigües pluvials que seran abocades a l'esmentat llit.
  
Al respecte, es considera més adequat realitzar els estudis corresponents a la capacitat de drenatge del llit, incidència sobre les zones inundables al sud del nucli urbà de Chiva, etc., abans de l'aprovació definitiva del pla, ja que una vegada urbanitzat el sector, en el cas que no siga possible abocar al barranc del Gallo, caldrà buscar una alternativa ambientalment viable que permeta, a posteriori, solucionar el problema d'abocament existent originat per la prèvia urbanització del sector.
  
- S'haurà de sol·licitar a RENFE autorització en relació amb el pas dels col·lectors d'aigües pluvials i d'aigua residual depurada a través de la via fèrria existent, com també per a la conducció d'aigua potable al sector, que també travessarà la via del tren.
  
- Abans que es produïsca la recepció de la urbanització per part de l'Ajuntament de Buñol, es comprovarà que l'estació depuradora prevista es troba totalment executada, dimensionada amb capacitat suficient per a tractar la totalitat de les aigües residuals generades, i preparada per a entrar en servei.
  
- S'aplicarà el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per l'entitat de sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, excepte en allò relatiu als límits d'abocament de les aigües residuals generades, ja que les normes urbanístiques redactades estableixen uns límits, en general, menys restrictius que els recollits per l'esmentat model, presumiblement per la naturalesa de l'activitat principal que s'instal·larà en el sector.
  
D'altra banda, les aigües residuals procedents d'indústries relacionades amb el sector alimentari han de ser depurades mitjançant tractaments biològics, ja que presenten nivells elevats de càrrega orgànica.
  
Per tot això, l'estació depuradora que es construïsca en el sòl dotacional reservat a aquest efecte haurà d'estar dissenyada per a admetre els límits d'abocament fixats per les normes urbanístiques i per a depurar les aigües residuals generades mitjançant un tractament biològic. En tot cas, el projecte tècnic per a la construcció de l'esmentada infraestructura quedarà sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
  
- Tots els residus generats durant les fases d'urbanització i de construcció seran gestionats segregats en funció de la naturalesa d'aquests, siguen residus perillosos, residus sòlids assimilables a urbans o residus de la construcció i demolició, a través de gestors autoritzats per a aquest fi.
  
- Els residus vegetals generats després del desbrossament i la tala de l'arbratge no seran depositats en abocador autoritzat. Hauran de ser lliurats a empreses autoritzades per a la correcta gestió d'aquests, com pot ser el compostatge dels mateixos.
  
- Les zones verdes projectades, i en especial les confrontants a la zona forestal pròxima, hauran de conservar la vegetació actual d'aquestes, tant la vegetació forestal que haja envaït els cultius existents com els mateixos cultius, i han de ser completades amb la plantació d'aquells exemplars d'oliveres i garroferes de bon port que hagen sigut afectats pels vials i parcel·les privades de l'actuació.
  
Aquests exemplars també seran utilitzats per a l'enjardinament de les rotondes existents en el polígon o per a l'enjardinament d'altres zones externes a aquest.
  
- Haurien de proposar-se mesures preventives tendents a protegir i conservar els possibles elements o restes arqueològiques desconegudes que puguen aparéixer durant l'execució dels treballs preliminars a la urbanització del sector.
  
No obstant això, caldrà ajustar-se als criteris que la Conselleria de Cultura, Educació i Esport establisca en el marc de les funcions i competència d'aquesta en la Comissió Territorial d'Urbanisme de València.
  
- S'ha de completar el programa de vigilància ambiental amb els controls següents:
  
- En fase d'urbanització:
  
- Abans del lliurament de la urbanització a l'ajuntament de Buñol es comprovarà que l'estació depuradora es troba totalment executada i preparada per a entrar en funcionament.
  
- A falta de conéixer el criteri que sobre el pla té la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, s'hauran de realitzar controls encaminats a evitar afeccions al patrimoni cultural desconegut que puga haver-hi en la zona objecte d'estudi.
  
- S'hauran de realitzar controls sobre el soroll generat durant les obres d'urbanització i construcció.
  
- S'haurà de realitzar un control sobre l'adequat tractament de les zones verdes.
  
- En fase de funcionament:
  
- El control sobre consum d'aigua potable comportarà, a més, un seguiment sobre els cabals demandats pel sector en relació amb la disponibilitat de recursos hídrics en el pou de captació.
  
- S'haurà de realitzar un seguiment sobre el funcionament correcte de l'estació depuradora prevista.
  
- S'haurà de realitzar un seguiment sobre la capacitat de drenatge de la xarxa d'evacuació d'aigües pluvials.
  
- En cas de realitzar-se definitivament l'abocament d'aigües pluvials i aigües residuals depurades al barranc del Gallo, independentment del resultat de l'estudi hidrològic i hidràulic previst, es realitzarà un seguiment sobre la possible aparició d'inundacions al sud del terme municipal de Chiva o en altres zones aigües avall del punt d'abocament.
  
- Presentació de documents acreditatius de gestió de residus sòlids urbans per empresa autoritzada i depòsit en abocador autoritzat.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 29 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 213/04-AIA
  
Títol: Explotació porcina d'encebament
  
Promotor: Nieves Latorre Escamilla
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a iniciar l'activitat porcina d'encebament
  
Localització: Paratge Hoya Farrero, polígon 8, parcel·la 44, del terme municipal de Fuenterrobles (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a establir l'activitat porcina d'encebament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació es dedicarà a l'encebament de porcs des dels 20 kg, fins a 100 kg p.v., moment en què es destinaran a escorxador.
  
Els animals albergaran en una nau rectangular amb coberta a dues aigües, de 1011 m², amb capacitat per a 1.248 porcs. A més, hi haurà una altra nau, destinada a local tècnic.
  
Es genera un total de 2.683,2 m3 de purí/any. El purí quedarà retingut en fossa de purins, amb capacitat de fossa de 707,6 m3, la qual cosa comporta una capacitat d'emmagatzematge superior als tres mesos exigits en el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines. El purí se sotmetrà en fosses a tractament biològic que degrade els purins i que actue com a desodorant. Als dos mesos màxim seran transportats fins als camps on seran distribuïts com a adob orgànic. Es necessitarà un total de 53,2 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic, per a no sobrepassar els 170 kg de N/any i ha.
  
Els cadàvers serà retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte. S'haurà de disposar de contenidor homologat en l'explotació, on es depositaran els cadàvers dels animals morts fins a la retirada de l'explotació d'aquests.
  
La nau haurà de disposar d'un moll de descàrrega i l'explotació haurà d'estar dissenyada de manera que els camions encarregats del transport del pinso i dels animals no necessiten entrar-hi.
  
Entre les mesures higienicosanitàries projectades s'inclou la col·locació de malla metàl·lica antiocells per a evitar l'entrada d'animals a l'interior de la granja tant en les finestres com en el cavallet corregut de la coberta, es disposarà de tanca perimetral de l'explotació, a més de sistema a pressió en l'entrada de l'explotació, per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que hi accedisquen.
  
El subministrament d'aigua prové de la xarxa municipal de proveïment d'aigua potable.
  
L'explotació es localitza a 2,25 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 27 de juliol de 2004, amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 85, de 10 d'abril de 2004, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.
  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 2 de novembre de 2004 se sol·licita al promotor a través de l'Ajuntament justificació del tractament de purins, ja que segons l'estudi d'impacte ambiental: es realitzarà la neutralització de l'activitat dels bacteris que intervenen en les fermentacions anaeròbies i que són els que provoquen les olors, amb la incorporació al fem de calç, superfosfat de calç, clor, etc. L'efecte dels primers és crear un medi alcalí desfavorable per al desenvolupament dels bacteris, mentre que el clor té una acció bactericida. D'altra banda, s'indica que previ a l'aplicació en camp d'aquest és necessari que els purins reben un tractament amb un complex enzimàtic o qualsevol altre que permeta reduir la càrrega contaminant d'aquest i l'estabilitze. En el nostre cas s'utilitzarà superfosfat simple pel seu efecte bacteriostàtic i bactericida, a més s'aplicarà un tractament de microorganismes, enzims i tensioactius, amb l'objectiu d'augmentar la concentració de sòlids, que reduirà considerablement la càrrega orgànica i contaminant dels purins a aplicar.
  
Es considera que els tractaments proposats poden no ser complementaris, per la qual cosa se sol·licita justificar detalladament el tractament a què se sotmetrà el purí, de manera que quede clarament descrit el sistema de gestió i els resultats esperats, considerant en tot moment que la finalitat proposada per al purí és la de la utilització d'aquest com a adob orgànic, per la qual cosa les seues propietats hauran de ser òptimes per a aquest ús després del tractament a què siga sotmés. La documentació sol·licitada es rep en data 23 de novembre de 2004, en la qual s'indica que el tractament a què se sotmetrà el purí en fosses consistirà en l'aplicació d'un activador biològic degradador de purins i desodorant, aplicant-se generalment una vegada cada cicle, periodicitat que es modificarà basant-se en les indicacions d'ús del tractament seleccionat.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
- Informe favorable arquitecte municipal.
  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic industrial.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Autorització prèvia de la COPUT. L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, queda condicionat al compliment de no superar la capacitat productora del grup al qual pertany l'explotació (2) i sempre que no existisquen sol·licituds d'altres interessats, i en aquest cas es tindrà per caducitat (després de requeriment previ) l'autorització d'aquest transcorregut un any sense exercir el seu dret.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normes subsidiàries municipals.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits, de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una succinta descripció del medi biòtic i abiòtic de l'entorn on s'exerceix l'activitat, passant a descriure els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, aigua, sòl, vegetació, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, amb predomini de vinya, cereals, oliveres i ametlers i explotacions ramaderes.
  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purins o durant la utilització d'aquests com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics I presència d'animals principalment.
  
Segons la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl amb una elevada vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, per la qual cosa hauran d'extremar-se les mesures que eviten la contaminació de l'aigua per vessament superficial o percolació de purins.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat, identificats en l'estudi d'impacte ambiental són:
  
- Sobre l'aire, per contaminació física associada a l'emissió de gasos, emissió de partícules sòlides en suspensió, o per contaminació química, associada a l'emissió de composts contaminants relacionats amb la combustió en vehicles en la fase de construcció, o per fermentació del purí.
  
- Sobre l'aigua, per modificació de les seues característiques físiques, químiques i biològiques de l'aigua superficial i subterrània, com a conseqüència de la presència de materials solts fàcilment erosionables, lixiviació del fem o purí i abocaments incontrolats de qualsevol tipus de residus.
  
- Sobre el sòl, per alteració de les propietats físiques, químiques i biològiques d'aquest, per compactació, erosió, pèrdua de permeabilitat, etc., que tenen lloc durant la fase d'obres.
  
- Sobre la vegetació, per pèrdua d'aquesta, que en la parcel·la on se situarà l'explotació, correspon actualment a cultiu de vid.
  
- Sobre la fauna, per degradació d'hàbitats i alteració de pautes de comportament.
  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu d'importància, que permet obtenir una valoració qualitativa dels diferents impactes, i obtenir una valoració general dels impactes, positiva. A continuació, s'han proposat les mesures correctores necessàries.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha proposat mesures correctores tant en la fase de construcció com en la de funcionament, entre aquestes últimes s'inclou les següents:
  
- Se sotmetrà el purí a tractament microbiològic, aplicat directament en fosses, de manera que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, disminuïsca l'emissió d'olors, i en millore les propietats com a adob orgànic.
  
- Es disposarà de tanca perimetral en l'explotació.
  
- Es col·locarà en buits de finestres tela antiocells, de manera que s'impedisca l'accés de vectors en l'interior d'aquesta.
  
- Es disposarà de sistema a pressió per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació, basat en l'ús d'una motxilla amb desinfectant.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
El programa de vigilància ambiental, dirigit a controlar els possibles impactes sobre el medi, mitjançant la comprovació periòdica del compliment i l'efectivitat de les mesures correctores proposades, farà especial insistència a revisar periòdicament l'estat de la tanca perimetral i portes d'accés a l'explotació, comprovació de l'estat i possibles ruptures de la tela antiocells col·locada en les finestres, a fi d'evitar l'entrada d'animals com les rates, vectors de malalties, assegurar la correcta i constant ventilació i renovació de l'aire interior de la nau, comprovació de l'estanquitat dels canals de recollida de purins, veure que no hi haja fissures en els murs.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de la granja porcina, situada al terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per Nieves Latorre Escamilla, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:
  
- S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals, com també de les fosses de purins.
  
- S'haurà d'utilitzar un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com ara malla metàl·lica o semblant, amb llum de malla reduïda de manera que complisca les funcions per a les quals es destina.
  
- S'haurà de disposar de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
- El purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que millore les propietats d'aquest com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i es modificarà la seua manipulació o se substituirà per un altre tractament si se n'observa la ineficàcia amb la correcta manipulació d'aquest. Amb aquest fi, s'haurà de dur a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- S'haurà de realitzar un balanç de nutrients en les parcel·les on s'aplica el purí com a adob orgànic, de manera que s'evite la contaminació de sòls o aqüífers.
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No es podrà superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar-ne les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- S'haurà de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 29 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martí.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 144/04-AIA.
  
Títol: Pla de reforma interior Almarch de Colomer del terme municipal de Xixona.
  
Promotor: Ajuntament de Xixona.
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge i Ajuntament de Xixona.
  
Localització: Al nord-est del nucli urbà, limitant al nord amb el camí del Cementeri, a l'est pel sector IV del SUNP, al sud pel carrer metge Manuel Mariana Uriarte del sòl urbà, i a l'oest per la prolongació del carrer José María Samper resta del sòl urbà del barri de l'Almarch.
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
L'objecte del projecte és crear un nou sector de sòl urbanitzable d'ús residencial, amb una superfície de 33.527 m².
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
El sector presenta ordenació detallada, incloent un equipament educatiu i una previsió de 132 nous habitatges, resultant compatibles els usos comercials, hotelers, terciaris i dotacionals. L'edificabilitat màxima per a l'ús característic ascendeix a 16.462 m² sostre (1'99 m² sostre/ m² sòl). La densitat màxima és de 68 habitatges per hectàrea.
  
L'àmbit d'afecció es correspon, segons el document d'homologació, en part amb sòl urbà d'ús dotacional, part amb sòl urbanitzable d'ús global residencial, i part amb una xicoteta illa de sòl no urbanitzable rodejada d'infraestructures i teixit urbà, pel vigent instrument de planejament, del qual no s'indica quan va ser aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.
  
La xarxa primària a càrrec del sector ascendeix a 18.583 m², tots ells destinats a zona dotacional educativa. La xarxa secundària la constitueixen la zona verda amb 2.537 m² i el viari amb 4.147 m².
  
3. Alternatives
  
El Pla de reforma interior tramitat no presenta alternatives tècniques.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
L'Ajuntament de Xixona va remetre en data 11 de maig de 2004 l'estudi d'impacte ambiental, la documentació urbanística, informe de l'arquitecte municipal i còpia dels edictes d'informació pública referent al Pla de reforma interior Almarch de Colomer del terme municipal de Xixona, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
En data 28 de juliol de 2004, l'Ajuntament va remetre certificat d'aprovació provisional i el resultat del tràmit d'informació pública.
  
L'estudi d'impacte ambiental del Pla de reforma interior Almarch de Colomer, juntament amb la resta de la documentació tècnica, es van sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic mitjançant anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4711, de data 12 de març de 2004, i en el diari Información, de data 13 de març de 2004, no havent-se presentat al·legacions al respecte durant el termini d'informació pública, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament de Xixona.
  
2. Peticions d'informes i documentació complementària
  
Durant la tramitació de l'expedient s'ha requerit a l'Ajuntament de Xixona, en data 7 de juliol de 2004, la remissió del certificat d'aprovació provisional i el resultat del tràmit d'informació pública, incloent còpia de les al·legacions que hi haguera si és el cas, per a poder procedir a la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
En data 29 de novembre de 2004 l'Ajuntament va remetre a aquesta Conselleria informes emesos pel cap de distribució d'Aquagest Levante, SA, com a empresa concessionària del servei municipal de proveïment d'aigua potable i clavegueram de Xixona, tot això a efectes de justificació de disponibilitat de recursos hídrics suficients i capacitat de tractament de les aigües residuals.
  
Afeccions legals
  
El camí ramader núm. 24 assagador de Xixona a l'Avió, d'amplada legal 10 m, es troba afectat per l'actuació en incorporar-lo dins del sector i considerar-lo com a superfície de vials de la xarxa secundària. S'aplicarà la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, i d'haurà de representar gràficament el camí ramader i no computar-lo a l'efecte urbanístic.
  
Consultades altres possibles afeccions legals del projecte no s'ha observat relació directa d'aquest sobre llocs d'interés comunitari, microreserves, llits naturals d'aigua, cavitats, forests d'utilitat pública i jaciments arqueològics.
  
Consideracions ambientals
  
L'actuació que es pretén desenvolupar s'enclava en un paratge agrícola de secà amb la presència d'hivernacles i edificacions que han transformat severament l'àmbit del sector. Així mateix, es troba al costat de sectors urbans i urbanitzables, per la qual cosa el nou sector és el resultat d'un creixement natural del nucli urbà.
  
Les principals afeccions ambientals que es generen amb el desenvolupament proposat seran el consum de sòl agrícola, que es troba en estat d'abandó, el consum de recursos i la generació de residus. Atés el creixement moderat que preveu el sector i les condicions de connexió previstes amb el sòl urbà confrontant, les afeccions ambientals es consideren moderades i són fàcilment corregides mitjançant mesures senzilles que preveu l'estudi d'impacte ambiental.
  
La zona verda que preveu el sector serà revegetada parcialment per oliveres existents en les parcel·les afectades per l'actuació.
  
El camí ramader núm. 24 assagador de Xixona a l'Avió, d'amplada legal 10 m, es veurà afectat i s'hauran de tenir en compte les consideracions que al respecte estime la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
El projecte comporta un increment de la demanda hídrica per a consum humà respecte de la situació actual. En la documentació presentada s'ha aportat informe expedit per òrgan amb competències en la matèria de distribució de recursos hídrics on s'informa favorablement la suficiència de proveïment d'aigua potable per als desenvolupaments urbanístics previstos.
  
Respecte de la depuració de les aigües residuals, es desprén finalment la intenció de connectar amb la xarxa de sanejament del sòl urbà confrontant, informant-se favorablement per Aquagest Levante, SA, en considerar que les infraestructures de sanejament projectades són prou per a absorbir els cabals d'aigües residuals que es puguen generar.
  
Entre la documentació tramitada no es troba l'informe favorable de la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.
  
L'estudi d'impacte ambiental conté un programa de vigilància ambiental, que haurà de ser controlat per l'Ajuntament. Aquest programa estableix els indicadors que permeten avaluar l'impacte, no obstant això es desconeixen els valors llindars, freqüència del control ambiental i mesures a adoptar en cas de ser necessari.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta (annex I, apartat 8.G del Decret 162/90).
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, aprovat mitjançant Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla de reforma interior Almarch de Colomer del terme municipal de Xixona (Alacant), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental duent-se a terme les mesures correctores contingudes en aquest i en el seu programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants d'obligat compliment establits en l'apartat segon d'aquesta resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. El tractament urbanístic del camí ramader núm. 24 denominat Cabanera de Xixona a l'Avió, d'amplada legal 10 metres, bé de domini públic de la Generalitat Valenciana, s'ajustarà a allò que s'ha regulat per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, havent de ser respectat en tot el seu traçat i amplada, i són els usos sobre aquest els definits en l'esmentada disposició. En cap cas podrà computar-se a l'efecte de dotacions.
  
2. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte a béns culturals o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, i obtenir l'informe favorable en relació amb el compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny.
  
3. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'existència d'aigua potable i la capacitat de depuració de l'EDAR a la que es pretén connectar els col·lectors d'aigües residuals.
  
4. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb la seua legislació sectorial i si és el cas a la planificació que en desplegament del Pla integral de residus establisca la Generalitat Valenciana.
  
5. Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que es tracten habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla integral de residus.
  
6. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de la zona verda prevista en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.
  
7. S'hi aplicaran totes i cadascuna de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental que no entren en contradicció amb les proposades en els epígrafs anteriors d'aquesta declaració, havent d'incorporar aquestes en les normes urbanístiques i en els plans d'ordenació.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5142, del 24-11-2005 (2005/12962)

RESOLUCIÓN de 28 de octubre de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5142

Fecha DOGV
:   24-11-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/12962

CVE


Fecha del documento
:   28-10-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Torre d'en Besora, la](javascript:void(0))
    * [Castalla](javascript:void(0))
    * [Onil](javascript:void(0))
    * [Benlloc](javascript:void(0))
    * [Albocàsser](javascript:void(0))
    * [Culla](javascript:void(0))
    * [Catí](javascript:void(0))
    * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [Jijona](javascript:void(0))
    * [Bolbaite](javascript:void(0))
    * [Ibi](javascript:void(0))
    * [Buñol](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 28 de octubre de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/X12962]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 085/03-AIA Bolbaite, 137/04-AIA Ibi, Onil, Castalla, 405/03-AIA Albocàsser, 029/04-AIA Benlloch, Vall d'Alba, 406/03-AIA Albocàsser, Culla, La Torre d'En Besora, 407/03-AIA Catí, 232/04-AIA Buñol, 213/04-AIA Fuenterrobles y 144/04-AIA Xixona, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 28 de octubre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 85/03-AIA
  
Título: Legalización y ampliación de la explotación porcina de cebo
  
Promotor: Francisco García Martínez
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Bolbaite (Valencia)
  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad de la legalización y ampliación de la explotación porcina de cebo
  
Localización:: Partida de las Balsillas, polígono 3, parcelas 267, 457, 458 y 459, del término municipal de Bolbaite (Valencia)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización y ampliación de una explotación porcina, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación está constituida por una nave de cebo con capacidad para 352 cerdos, pretendiéndose ampliar con otra nave con capacidad para 960 cerdos, por lo que la capacidad final de la explotación será de 1312 cerdos de cebo. Las dos naves serán de planta rectangular y cubierta a dos aguas, constituyendo una superficie construida de 1.182,75 m².
  
La actividad consiste en el cebo de cerdos, los cuales permanecen en la explotación, desde los 18-20 kg, hasta alcanzar los 100 kg de peso vivo. Se realizará 2,5 ciclos/año.
  
Se generará un total de 2821m3 de purín/año, que quedará retenido en fosas interiores con capacidad de almacenamiento de 459 m3 y balsa exterior que se construirá en la fase de ampliación, de 270 m3. El purín se someterá a tratamiento microbiológico en fosas de purines, previo a su utilización como abono orgánico, de manera que se disminuya su carga contaminante, disminuya la emisión de olores, y mejore sus propiedades como abono orgánico. Se justifica disponer de un total de 59,64 ha. de superficie agraria donde aplicar el purín.
  
Se pretende construir una balsa de purines enterrada, de forma prismática, con una capacidad útil de acopio de 270 m3. Con la construcción de dicha balsa proyectada, la capacidad de almacenamiento de purín en la explotación será superior a los tres meses exigidos en el Real Decreto 324/00 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas.
  
La explotación estará cercada perimetralmente, de manera que puedan efectuarse las operaciones de carga/descarga de animales, descarga de piensos y retirada de purines sin que sea preciso que la traspasen los vehículos, emplazándose no obstante, un badén de desinfección de ruedas en la puerta de entrada.
  
Las bajas que se produzcan serán eliminadas en la fosa existente en la explotación.
  
La explotación se localiza a más de 1 km del núcleo de población.
  
El suministro de agua potable procede de la red municipal de abastecimiento de aguas potables.
  
La identificación catastral de las parcelas donde se aplica los purines como abono orgánico, todas ellas en el municipio de Bolbaite (Valencia), se recoge a continuación: Polígono 1 parcela 313-a, 474, Polígono 2 parcela 226, 236, 274-a, 274-b, 274-c, 274-d, Polígono 6, parcela 157, 158, 159, Polígono 12, parcela 297, Polígono 1, parcela 291, 354, 363-a, 363-b, Polígono 2, parcela 89-a, 347, Polígono 6, parcela 25, Polígono 7, parcela 22, Polígono 1, parcela 325-a, 325-b, 425, Polígono 3, parcela 25-a, 25-b, 87, 178, 197, 412, Polígono 5, parcela 114, 135-a, Polígono 1, parcela 63, 424, Polígono 2, parcela 516, Polígono 3, parcela 28-a, 28-b, 558, Polígono 5, parcela 136, 137, Polígono 10, parcela 69, 70-a, Polígono 12, parcela 286, Polígono 2, parcela 335, Polígono 4, parcela 178-a, Polígono 8, parcela 97, Polígono 10, parcela 13, Polígono 2, parcela 412, Polígono 3, parcela 212, Polígono 4, parcela 264, 276, 330, Polígono 5, parcela 153, parcela 200, Polígono 8, parcela 72; Polígono 10, parcela 85, 89, 92, 93, Polígono 11, parcela 13, 99, Polígono 1, parcela 31; Polígono 2, parcela 134, Polígono 3, parcela 4, 52, 196, 380, Polígono 4, parcela 318, Polígono 8, parcela 286-a, 286-b, Polígono 1, parcela 65-a, 65-b, 462, Polígono 2, parcela 120-a, 337, 22, 262, 266, 328, Polígono 4, parcela 327, Polígono 8, parcela 15-a, 15-b, 15-c, 17, Polígono 1, parcela 376-a, 376-b, 376-c, 376-de, 376-f, 377, Polígono 3, parcela 150, 517, Polígono 10, parcela 62, 75, Polígono 11, parcela 245, 254, Polígono 12, parcela 262, 294, Polígono 15, parcela 110, Polígono 1, parcela 295, 399, Polígono 2, parcela 408, Polígono 3, parcela 500, Polígono 4, parcela 66, Polígono 5, parcela 95, 205, Polígono 6, parcela 12, 36, Polígono 10, parcela 90, Polígono 2, parcela 497, 499, Polígono 10, parcela 104, Polígono 5, parcela 65-a, 65-b, Polígono 1, parcela 98-a, 98-b, Polígono 2, parcela 206, 418, Polígono 10, parcela 120, Polígono 12, parcela 275-a, 275-b, Polígono 1, parcela 66, 188-a, 188-b, 427, Polígono 3, parcela 427, Polígono 3, parcela 102, 109, 235, 236, 508, Polígono 4, parcela.20, 220, Polígono 6, parcela 110-a, Polígono 12, parcela 86, Polígono 1, parcela 83-a, 504, Polígono 2, parcela 316, Polígono 3, parcela 512, 576, Polígono 4, parcela 17, 77-a, 77-b, 353, Polígono 6, parcela 41-a, 41-b, Polígono 12, parcela 121-a, Polígono 2, parcela 362, 404, 421, Polígono 3, parcela 152, Polígono 10, parcela 98.
  
La justificación de la gestión de cadáveres no es aceptable, ya que debería retirarse las bajas de la explotación por empresa gestora autorizada a tal efecto, según establece la legislación vigente.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública. Remisión del Expediente
  
El expediente se inició el 3 de marzo de 2003, con la remisión por parte de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda, del Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal.
  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 174, de 24 de julio de 2003, así como a los vecinos de la explotación, sin la presentación de alegaciones.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:
  
- Informe favorable del Técnico Municipal.
  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.
  
- Autorización Previa de la COPUT.
  
- Informe favorable de la Alcaldía.
  
No se ha incluido informe del Veterinario de Area.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como Suelo No Urbanizable Común, según normativa urbanística municipal.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Aire, Suelo, Agua, Flora, Fauna, Paisaje y Medio Socioeconómico.
  
La zona donde se desarrolla la actividad, agrícola de secano, no presenta valores ambientales relevantes, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de purines o durante su utilización como abono orgánico; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
Los impactos identificados en el Estudio de Impacto Ambiental están referidos a la fase de construcción de la ampliación, así como a la de funcionamiento. Los impactos más relevantes, en la fase de construcción, serán los relativos al impacto que se genere sobre el aire, por emisión de polvo, y olores asociados al purín generado, y a la propia presencia de los animales.
  
El estudio de los posibles impactos que puede generar la actuación, se ha llevado a cabo tanto para las alternativas propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental, relativas al impacto que pudiera ocasionarse si no se llevara a cabo la construcción, o si se decidiera, por el contrario, construir la segunda nave.
  
Se ha utilizado un confuso método de valoración de impactos, tras el que se ha pasado directamente a proponer una serie de medidas protectoras y correctoras para la actuación.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.
  
Entre las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental, se incluye las siguientes:
  
- Se esparcirá los purines en días u horas en que el viento no disperse los olores hacia la población.
  
- Se realizará tratamiento microbiológico a los purines para disminuir la emisión de olores, su carga contaminante, mejorando al mismo tiempo sus propiedades como abono orgánico.
  
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ampliarse con la adopción de los condicionantes recogidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1. h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la ampliación de la explotación porcina de cebo, localizada en el término municipal de Bolbaite (Valencia), promovida por Francisco García Martínez, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- Se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga los animales, así como de las fosas y balsa de purines.
  
- Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.
  
- Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación, de manera que puedan efectuarse las operaciones de carga/descarga de animales, descarga de piensos y retirada de purines sin que sea preciso que la traspasen los vehículos, emplazándose no obstante, un badén de desinfección de ruedas en la puerta de entrada.
  
- Se dispondrá a la entrada de la explotación de vado sanitario, que permita la desinfección de las ruedas de los vehículos que accedan a la explotación.
  
- Se dispondrá de balsa de purines impermeabilizada y vallada, de manera que se evite las filtraciones en el terreno. Estará dimensionada de manera que tenga capacidad para almacenar junto con las fosas, la producción de purines de al menos tres meses, todo ello según el artículo 5.Uno. B.1. del Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, pro el que se establecen normas básicas de Ordenación de las Explotaciones Porcinas.
  
- El purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mímino: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.
  
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.
  
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 25 de noviembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 137/2004AIA
  
Promotor: Gas ALICANTE, SAU
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte
  
Objeto proyecto: Gasoducto a Onil
  
Localización: En los términos municipales de Ibi, Onil y Castalla.
  
Descripción del proyecto
  
El objeto del proyecto es la construcción de un gasoducto que partiendo de una posición existente del gasoducto ya construido Valencia - Alicante de suministro de gas al consumo industrial y doméstico - comercial de las poblaciones de Onil y Castalla.
  
Características del proyecto:
  
- Tubería de acero a 16 bares de presión máxima, diámetros de 8- y 6- y con una longitud aproximada de 7.850 m. y 490 m. respectivamente. En todo su recorrido la tubería irá enterrada a una profundidad mínima de 1 metro. La tubería dispondrá de varios tipos de revestimientos: : exterior con polietileno extrusionado y pintura interior, y revestimiento antirroca en zonas especiales. El sistema dispondrá de una protección catódica anticorrosión provisional mediante ánodos de sacrificio, para posteriormente instalar el sistema definitivo de corriente impresa. Se incluye un tramo en media presión de 278 m. de longitud al final del tramo en APA a la salida de la estación de regulación y medida en las inmediaciones del casco urbano de Onil
  
- Anchura de pista de trabajo: 10 m. utilizada para la excavación de la zanja y la acumulación de materiales extraídos de la misma, circulación de vehículos y operaciones de soldadura. La anchura de la zanja es de entre 0,5m. y 0,8 m.
  
- La reposición de los terrenos se hará de forma que la zona afectada por la canalización quede en su estado primitivo.
  
- Dos Estaciones de regulación y medida APA/MP, que contarán con casetas donde se instalarán los equipos, además del suministro eléctrico en baja tensión.
  
Una vez terminada la instalación de la conducción se procederá a la restauración de los terrenos, y en concreto se procederá a restablecer de forma original los accesos, cercas y vallas, fosos, taludes, muros, sistemas de regadío, drenajes, etc. de acuerdo con las instrucciones de los propietarios o responsables y del ingeniero y su delegado.
  
Tramitación administrativa
  
Antecedentes Exp. 116/2003-CON:
  
El promotor realizó consulta sobre la necesidad de sometimiento del proyecto de gasoducto de Onil a Declaración de Impacto Ambiental, comunicándosele por parte del Área de Evaluación de Impacto Ambiental que sí era necesario.
  
Por parte de los servicios territoriales de Alicante de esta Conselleria se remitió la Resolución de sometimiento a información pública del proyecto de Addenda al proyecto de gasoducto de Onil y estudio de impacto ambiental correspondiente, así como memoria descriptiva del proyecto gasoducto a Onil.
  
Por parte del Área de Evaluación Ambiental se comunicó a los servicios territoriales que se había informado al promotor de la necesidad de someter el proyecto a Declaración de Impacto Ambiental.
  
Exp. 137/2004-AIA:
  
Por la Unidad Territorial de Energía de Alicante de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte se remitió el proyecto de ejecución denominado ?Addenda al proyecto gasoducto a Onil (Alicante)?, Estudio de Impacto Ambiental del proyecto de construcción del gasoducto a Onil y las alegaciones recibidas durante el periodo de información pública (B.O.P. de 25-03-04 y DOGV de 24-03-04), así como la respuesta del promotor a las mismas.
  
Alegaciones
  
Se relacionan a continuación un resumen de las alegaciones remitidas:
  
1. Berbegal Roque, SA. y Actiu Enterprises que son iguales:
  
Solicitan se desestime el proyecto de gasoducto presentado y que en caso de acogerse los motivos y alegaciones presentados facilitarían la colaboración técnica y comunicación con la empresa promotora para la pronta resolución del expediente administrativo y la obra de urbanización propuesta dentro de los cauces marcados por la legalidad vigente.
  
1.1. Existencia de errores materiales en la identificación de los titulares de las fincas afectadas.
  
1.2. Inadecuación del proyecto modificado (addenda) a la normativa urbanística vigente y ausencia de coordinación con planes urbanísticos.
  
1.3. Inobservancia del planeamiento urbanístico vigente y de la Declaración de Interés Comunitario del Parque tecnológico de uso industrial promovido por el grupo empresarial ACTIU.
  
1.4. Inobservancia de las normas y disposiciones del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación de la Comunidad Valenciana.
  
1.5. Tramitación administrativa del expediente de solicitud de ocupación de la vía pecuaria denominada Vereda de Les Creuetes por el trazado del gasoducto propuesto por Gas Alicante sin que la peticionaria acreditase la condición de titular de autorización administrativa para ejercitar dicha petición y sin que por parte de la Conselleria competente se verificase la realidad de estos extremos.
  
1.6. La errónea clasificación y calificación de los terrenos afectados por el trazado del gasoducto a Castalla (Addenda) y sus consecuencias a efectos de expropiación y valoración de bienes expropiados y las servidumbres impuestas.
  
1.7. El Estudio de Impacto Ambiental estaría incompleto por cuanto elude el impacto de la obra sobre el riesgo de inundación así como la proposición de medidas correctoras para mitigarlo.
  
1.8. El Reglamento electrotécnico para baja tensión, aprobado por Decreto 2413/1973, de 20 de septiembre, que se cita como la normativa en función de la cual se llevará a efecto el trazado de la línea de media tensión aneja al gasoducto está derogada.
  
1.9. Se propone como alternativa de trazado de la Addenda, que se vuelva al trazado del proyecto inicial de forma que no se afecten a terrenos de las referidas empresas.
  
2. Ayuntamiento de Castalla:
  
Se propone que el trazado se salga del ámbito de la Declaración de Interés Comunitario y en vías de ejecución o aporte autorización por la empresa promotora de dicha DIC (a partir del PK 4,488 y hacia Castalla) y que al transcurrir por suelo no urbanizable del PK 2,547 al 3,208 se traslade el trazado a camino público de deslinde entre Castalla y Onil.
  
Respuesta de las alegaciones por parte de la empresa promotora GAS Alicante, SAU:
  
1. GAS Alicante, SAU manifiesta que el proyecto no amenaza al Parque Tecnológico por las siguientes razones: todas las redes de gas discurren próximas o dentro de zonas urbanizables de los municipios, ya que el fin del gasoducto no es otro que el suministrar gas natural a las poblaciones, sitas en zonas urbanas o industriales. Por ello, es frecuente que debido al tiempo de tramitación de las autorizaciones y licencias obligatorias para la instalación suceda que los trazados discurran a veces por zonas en las que está prevista una actuación urbanística.
  
En estos casos, tanto la actuación urbanística como la instalación del gasoducto son perfectamente compatibles y se utilizan dos soluciones distintas dependiendo del grado de desarrollo de la actuación urbanística al momento de ejecutar las obras del gasoducto. En primer lugar, si cuando el gasoducto se vaya a ejecutar están ya proyectados los futuros viales de la zona a urbanizar, el gasoducto se adaptará a ellos o por las zonas verdes contempladas de forma que no se afecten las parcelas a urbanizar.
  
En el segundo supuesto, si en el momento que se vaya a realizar el gasoducto estos futuros viales no están todavía contemplados, cabe señalar que el gasoducto no resta volumen edificable ya que se trata de una servidumbre de gas natural y no de una expropiación de pleno derecho. En consecuencia, es posible acoplar el desarrollo urbanístico de la zona ubicando los viales y zonas verdes, obligatorios por la legislación urbanística, por el trazado del gasoducto.
  
Se han mantenido conversaciones con los alegantes en varias ocasiones y el trazado de la Addenda discurre en parte por el mismo límite de la actuación urbanística de forma que no se afectaría a ninguna futura construcción, y el resto del trazado discurriría por una zona verde, en concreto entre dos estanques que tienen previsto construir.
  
Igualmente se comunicó a los alegantes que si antes del inicio de las obras comunican el futuro diseño de los viales y zonas verdes de la zona GAS Alicante está dispuesto a hacer discurrir el gasoducto por ellas.
  
La solicitud de modificación de trazado debe desestimarse ya que el cruzamiento de la carretera CV-806 se ha realizado como consecuencia de la existencia de un barranco afecto a la Confederación Hidrográfica del Júcar. Así mismo, la modificación se ve justificada por cuanto en la Addenda se contempla el suministro de gas natural al municipio de Castalla y en el proyecto inicial discurría sólo hacia Onil.
  
Alegación 1.1. Se procede a la subsanación de los errores de titularidad alegados, sin perjuicio de la entrega de la posterior aportación de la documentación original de acreditación.
  
Alegación 1.2. El proyecto de gasoducto a Onil no deroga la Declaración de Interés Comunitario del Parque Tecnológico, ya que nadie impide que se construya el mismo. Se trata de dos proyectos distintos y perfectamente compatibles como lo pone de manifiesto el hecho de que la mayor parte de las calles de las ciudades y polígonos industriales discurran en la actualidad tuberías de luz, agua, gas, etc. Manifiestan su disposición con los alegantes a modificar el trazado, sin afectar a terceros, a ajustándolo a los viales o zonas verdes proyectados que nos indiquen antes del inicio de las obras.
  
Los alegantes no pueden ignorar que el legislador ha otorgado a las redes de distribución de gas natural la condición de proyectos de utilidad pública, recogido en el artículo 103 de la Ley del Sector de Hidrocarburos, precisamente con el fin de evitar que un particular impida el suministro de gas natural a una comunidad de interesados, en este caso al término municipal de Castalla, con el único argumento de que no pase por sus fincas.
  
Así mismo, la Ley 16/2003, de 17 de diciembre, de Medidas fiscales, de Gestión administrativa y Financiera, y de Organización de la Generalitat valenciana establece en su artículo 74.2 que ?los planes y proyectos de construcción de las instalaciones del presente capítulo (infraestructuras del sector energético), cuyas autorizaciones sean competencia de la Generalitat Valenciana, prevalecerán sobre cualquier instrumento de planificación u ordenación territorial o urbanística?.
  
Por último señalar que los justiprecios se abonarán en función de su clasificación en el momento del levantamiento de actas, al que serán citados los alegantes, mediante notificación individual y en el que podrán realizar todas las alegaciones que convengan a su derecho.
  
Alegación 1.3. Respecto a las explicaciones sobre la clasificación y calificación del suelo urbanística, así como los antecedentes de la tramitación de la Declaración de Interés comunitario del Parque Tecnológico no son objeto de la información pública del proyecto de referencia. En cuanto al conflicto entre la Declaración de Interés Comunitario y la utilidad pública del gasoducto se remiten a lo señalado en la respuesta a la segunda alegación.
  
Alegación 1.4. El PATRICOVA prevé en su artículo 20 que los planes de Acción Territorial, los Planes Generales y sus instrumentos de desarrollo modificativos analicen los posibles riesgos de inundación. En este sentido parece razonable que la administración haya exigido a los alegantes la construcción de una canalización futura del cauce o avenida de agua que pudiera producirse para la urbanización del Parque Tecnológico. Pero esto en ningún caso supone que el gasoducto no permita cumplir con las normas del PATRICOVA ya que si la canalización proyectada coincidiera con parte del trazado del gasoducto, éste podría desplazarse ajustándose al proyecto de los alegantes de forma que no afectara a la canalización. Por ello es imprescindible, que los alegantes faciliten a GAS Alicante, SAU el proyecto del Parque Tecnológico a los efectos de poderlo respetar durante la realización de las obras.
  
Alegación 1.5. Los alegantes no son competentes para tramitar la autorización de cruce y/o paralelismos de una vía pecuaria y deberá ser la Conselleria de Medio Ambiente la que solicite, en su caso, que se complete o acredite la documentación que estime oportuno. Los alegantes confunden la autorización administrativa de suministro de gas natural con la autorización de instalaciones del proyecto.
  
Alegación 1.6. La clasificación de los terrenos se detallará en el acta previa a la ocupación de acuerdo con su realidad urbanística. Y obviamente, la valoración de los bienes y derechos afectados estará en función de dicha clasificación.
  
Alegación 1.7. El gasoducto es una instalación subterránea y que difícilmente puede inundarse. Por ello, los gasoductos no figuran dentro de las obras prohibidas dentro del PATRICOVA. El estudio de impacto ambiental del proyecto cumple con todos los requisitos legales y tiene en cuenta todas las medidas correctoras necesarias en una obra que por otro lado tiene un escaso impacto ambiental debido a su soterramiento.
  
Alegación 1.8. En cuanto a esta alegación no procede su contestación ya que el proyecto de la Addenda no incluye líneas eléctricas.
  
Alegación 1.9. El trazado inicial es inviable en este tramo ya que afectaría a un barranco adscrito a la Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
2. Respecto a las alegaciones del ayuntamiento de Castalla el promotor responde lo siguiente:
  
El gasoducto es compatible con la Declaración de Interés Comunitario para el Parque Tecnológico dando como argumentos los aportados en las respuestas a las alegaciones anteriormente citadas.
  
En cuanto al traslado del gasoducto por el camino en los PK 2,547 al 3,208 debe desestimarse, ya que la traza del gasoducto debe ser lineal y no puede estar sujeto a las distintas formas de los caminos o de los linderos de las fincas por las que discurre ya que harían inviable el proyecto tanto por razones técnicas, económicas y de seguridad de las instalaciones.
  
Con respecto a la clasificación y calificación del suelo, hay que precisar que de acuerdo con la Ley 16/2003 de 17 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera y de Organización de la Generalitat de 19 de diciembre de 2003, en su artículo 74 se indica que los planes y proyectos de las instalaciones objeto de la regulación del capítulo XX, cuyas autorizaciones sean competencia de la Generalitat Valenciana, prevalecerán sobre cualquier instrumento de planificación u ordenación territorial o urbanística. El capítulo XX se refiere, entre otras instalaciones, a las redes de transporte de gas canalizado con presión máxima de diseño superior o igual a 16 bares, que sean declaradas de utilidad pública conforme al artículo 54/1997, de 27 de noviembre, del sector eléctrico, y conforme al artículo 103 de la Ley 34/1998, de 7 de octubre, del sector de hidrocarburos. Los artículos del capítulo citado regulan este tipo de infraestructuras.
  
Con respecto a la Declaración de Interés Comunitario relativa al proyecto de Actuación Integral Parque Tecnológico en el paraje Venta Flores de Actiu Enterprises Corporation, SL. que tiene Declaración de Impacto Ambiental aceptable con condiciones de 3 de junio de 2003, de acuerdo con la zonificación propuesta el trazado del gasoducto discurriría por el límite de la DIC y afectando a zonas verdes. La referida Declaración de Interés Comunitario está aprobada mediante Acuerdo de 3 de junio de 2003 del Gobierno Valenciano.
  
Consideraciones ambientales
  
El Estudio de Impacto Ambiental remitido evalúa el proyecto del gasoducto a Onil en la totalidad del trazado.
  
Con respecto al examen de alternativas el estudio indica que trazados a mayores distancias de la CV-806 tendrían probablemente una mayor longitud, aumentando el riesgo de afección a factores ambientales, patrimoniales o culturales de interés, especialmente si se eligiesen otras alternativas situadas al norte de la referida carretera. El trazado propuesto, paralelo a las carreteras CV-806 y 815 teniendo en cuenta el relieve, casi llano y en su mayor parte ocupado por terrenos de cultivos, así como segundas residencias de carácter aislado, reduce considerablemente los efectos adversos a vegetación, fauna y paisaje.
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
Según el Estudio:
  
Respecto a la vegetación se afectan zonas de cultivos de frutales con predominio de almendro, olivo, vid y algo de cereal, con especies arvenses tales como Avena fatua, Hordeum murinum, etc. y parcelas de cultivo abandonadas ocupadas por especies tales como Salsola kali, Salsola genistoides, Atriplex halimus, etc., estimando el interés como escaso.
  
Se atraviesan dos zonas de vegetación natural correspondiente a pinar de pino carrasco (Pinus halepensis) que constituyen manchas pequeñas con abundancia de restos de basura, envases, etc. El estrato arbustivo está dominado por el romero (Rosmarinus officinalis), esparto (Stipa tenaccisima) y albardín (Lygeum spartum) y puntualmente coscoja (Quercus coccifera) y brezo de invierno (Erica multiflora). El estrato herbáceo está dominado por el lastón (Brachypodium retusum). Se atraviesa un pinar mixto de pino carrasco y pino piñonero en la finca ?La Doncella?, que el estudio califica como de zona ajardinada.
  
Respecto a la fauna se hace una buena descripción de la misma indicándose que las especies señaladas tienen una amplia o muy amplia distribución en la Comunidad Valenciana. En las inmediaciones de la estricta zona de actuación no se han detectado nidos de aves de interés.
  
Se indica igualmente que no consta que en el trazado proyectado exista ningún tipo de yacimiento arqueológico o paleontológico (Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano). Tampoco afecta a sistemas de riego destacables ni existen enclaves de reunión de gentes (ermitas, santuarios, áreas recreativas tradicionales, etc.) u otros elementos que puedan considerarse de interés o relevancia para las gentes del lugar.
  
El trazado propuesto atraviesa la ?Vereda Travesera?, la ?Vereda de la Doncella- y el ?Cordel de Vivens- entre los límites de Ibi, Onil y Castalla y también afecta a la ?Vereda de Cregüetes- y a la ?Vereda del Arco- entre Onil y Castalla.
  
Se ha comprobado que el trazado atraviesa un cauce cerca de la población de Castalla en el que quedan restos de olmedas, pudiendo afectar un ejemplar de porte arbóreo de olmo (Ulmus minor). Los olmos en su mayor parte están afectados por grafiosis habiéndose secado gran número de ejemplares de porte arbóreo y existiendo numerosos rebrotes con porte arbustivo.
  
Los principales elementos afectados serían la vegetación, la fauna y el paisaje.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
El estudio de impacto ambiental destaca los siguientes impactos:
  
- Sobre la fauna vertebrada el impacto durante la construcción se considera bajo, teniendo en cuenta que las molestias serán puntuales y transitorias y las características del medio atravesado.
  
- Sobre la vegetación se considera baja o muy baja teniendo en cuenta que la mayor parte del trazado discurre por terrenos de cultivo en producción o abandonados y por zonas que a corto plazo serán urbanizadas, no afectando a ningún elemento arbóreo de importancia o formaciones singulares.
  
- Sobre el paisaje se considera bajo teniendo en cuenta el grado de antropización de la zona y su lejanía y poca relevancia perceptual con respecto a otros enclaves considerados de mayor calidad.
  
El Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental estima ambientalmente aceptable el proyecto, teniendo en cuenta el valor ambiental de los terrenos atravesados, la superficie afectada, el impacto previsible, las características de la obra (conducciones enterradas, intentando minimizar movimientos de tierras al seguir líneas de máxima pendiente) y la previsible posterior regeneración natural de la zona afectada, pero considera necesaria la implantación de medidas preventivas y correctoras que reduzcan el impacto previsto.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
El Estudio incluye la siguiente propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental:
  
- Los márgenes de mampostería que puedan ser dañados durante la ejecución de las obras previstas deberán ser convenientemente restaurados. Esta medida deberá ser especialmente cuidadosa cuando se atraviese la entrada a la finca de ?La Doncella?, en el término municipal de Onil. Los mampuestos que se utilicen en esta restauración deberán ser los mismos que ahora flanquean el camino de entrada a la vivienda.
  
- Una vez finalizados los trabajos de construcción del gasoducto, la empresa adjudicataria deberá labrar, en los terrenos agrícolas y en toda su longitud, la franja de terreno que no es imprescindible para el buen mantenimiento de la conducción, es decir hasta una distancia de 2 a 2,5 m. del borde de la zanja. Con esta medida se pretende la descompactación de unos 4,8 a 5,3 m. de tierra, lo que permitirá el crecimiento de la vegetación herbácea y la amortiguación del impacto paisajístico.
  
- En los dos tramos en los que el gasoducto atraviesa pinares, la franja inservible para el mantenimiento del gasoducto, una vez concluido, deberá ser repoblada con especies arbustivas, tales como romero y coscoja. Esta zona de repoblación deberá ser enmarcada con estacas y cuerdas, así como señalizada con carteles que indiquen que se trata de una zona en regeneración que debe ser respetada.
  
- El apeo de los pinos que sea preciso eliminar para la construcción del gasoducto, se realizará mediante el empleo de motosierras y cortando a trozos el árbol, comenzando por la copa. Con esta medida se pretende evitar que la caída de los pinos dañe a aquellos ejemplares que no sea preciso eliminar. El destoconado se hará mediante utilización de maquinaria pesada.
  
- Cuando se lleve a efecto la tala de pinos se deberá contar con los medios necesarios de extinción de incendios, independientemente de la época en la que se efectúe.
  
- Todo el material procedente del desbroce de matorral y tala de árboles (frutales o pinos), deberá ser retirado de inmediato de la zona de actuación. Se aconseja que sea cedido a los propietarios afectados por la obra o, bien transportado a vertedero autorizado.
  
- Se recomienda, si técnicamente es posible que en los tramos en los que se afecta a pinares se aprovechen los caminos existentes que los atraviesan.
  
- Todos los materiales inertes sobrantes deberán ser transportados a vertedero autorizado.
  
- No se estima necesario la adopción de ningún plan de vigilancia, más allá de la verificación del cumplimiento del proyecto en los términos que se ha descrito.
  
En el Estudio se indica que si durante la realización de las obras previstas se detectasen yacimientos arqueológicos o paleontológicos, la actividad constructiva deberá cesar de inmediato y el hallazgo se deberá poner en conocimiento de los organismos competentes de la Generalitat Valenciana, esto es, la Conselleria de Cultura.
  
El Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental considera que sobre las medidas preventivas y correctoras adoptadas en el Estudio deben realizarse una serie de correcciones y modificaciones, así como introducir medidas adicionales para reducir el impacto que se generará y mejorar su eficacia. A pesar de que las zonas forestales afectadas son de escasa entidad y se presentan deterioradas, no obstante se estima que es necesario detallar en un proyecto sencillo los trabajos de restauración tanto de estas zonas como de la totalidad del trazado.
  
En relación a la afección a las vías pecuarias se solicitará las autorizaciones pertinentes ante esta Conselleria.
  
Respecto al cumplimiento del PATRICOVA por riesgo de inundación se obtendrá informe favorable de La Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial de esta Conselleria los posibles riesgos de la actuación se obtendrá informe favorable de la Dirección General de Interior e igualmente se obtendrá informe favorable de la Conselleria de Cultura respecto a la posible afección al patrimonio cultural.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el Anexo I apartado 7 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley de Impacto Ambiental.
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
El artículo 56 del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que se establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de gasoducto a Onil en los términos municipales de Ibi, Onil y Castalla (Alicante), cuyo promotor es GAS Alicante, SAU, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre y cuando se lleve a cabo de acuerdo con lo indicado en la documentación presentada así como los condicionantes del apartado segundo.
  
Segundo
  
Condicionantes para la realización de las obras y el funcionamiento de la actividad:
  
1. Se cumplirá la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental del Estudio de Impacto Ambiental.
  
2. Medidas preventivas para la flora, vegetación y fauna: previamente al inicio de las obras se realizará una inspección de la traza por personal cualificado y bajo la supervisión de los agentes medioambientales de la zona, para determinar si es necesario adoptar alguna medida adicional para reducir el impacto sobre estos elementos. Los agentes medioambientales podrán establecer ajustes o ligeras modificaciones en el trazado para evitar la afección a ejemplares arbóreos o arbustivos de gran porte o singulares. En las zonas en las que se atraviesan pinares se establecerá por los agentes medioambientales de la zona el trazado más idóneo para reducir el impacto sobre los mismos (ajustándolo en la medida de lo posible a caminos o por zonas en las que el pinar tenga menor valor).
  
Respecto al pinar de la finca ?La Doncella- se determinará la traza del gasoducto en campo bajo la supervisión de los agentes medioambientales de la zona con el fin de evitar la afección a los ejemplares arbóreos de mayor porte, pudiendo establecerse por los agentes medioambientales cambios de trazado con este fin, que puede suponer desviar la traza de manera que se evite completamente la afección a este pinar caso de no ser posible evitar la afección a los ejemplares de pino de mayor porte.
  
Respecto al cruce del cauce en las inmediaciones de Castalla se establecerá en campo bajo la supervisión de los agentes medioambientales de la zona el paso más adecuado con el fin de evitar o minimizar la afección a los restos de olmeda presentes.
  
3. Se seguirán las instrucciones que dicten los agentes medioambientales de la zona en relación a evitar o reducir el riesgo de incendios en las zonas próximas a áreas forestales y en aquellos puntos en las que se atraviesen las mismas.
  
4. Previamente al inicio de las obras se cumplirá con lo establecido, para este tipo de proyectos, en el capítulo XX (artículos 73, 74 y 75) de la Ley 16/2003 de 17 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera y de Organización de la Generalitat de 19 de diciembre de 2003.
  
Así mismo se obtendrá informe favorable de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial de esta Conselleria respecto a la afección al proyecto de Parque Tecnológico promovido por Actiu Enterprises en el término municipal de Castalla y del cumplimiento del PATRICOVA respecto al riesgo de inundación.
  
5. Los materiales inertes procedentes de las obras de apertura de la zanja y pista de trabajo, que por sus características no puedan ser reutilizados en el relleno de la zanja deberán ser depositados en vertederos de residuos inertes debidamente identificados y legalizados.
  
Otros materiales residuales de la obra, como cables, restos de cerramientos, etc. cuyo carácter los haga asimilables a residuos sólidos urbanos, serán depositados en vertederos autorizados y aptos para tal fin.
  
6. Playas de acopio, depósitos de materiales y parques de maquinaria:
  
- La ubicación de estas zonas se establecerá bajo la supervisión de los agentes medioambientales de la zona, que podrán establecer los cambios que estimen oportunos.
  
- Las playas de acopio de materiales que sea necesario establecer para ejecutar las obras, así como los parques de maquinaria, se situarán en todos los casos en terrenos de cultivo sin afectar en lo posible al arbolado o desprovistos de vegetación natural.
  
- Los depósitos o vertederos temporales se situarán así mismo en áreas cultivadas sin afectar en lo posible al arbolado, y en cualquier caso en terrenos adyacentes a vías de comunicación. En el caso de que el impacto paisajístico fuese elevado, se tomarán las medidas necesarias para aislar visualmente las zonas mencionadas mediante el vallado temporal de las mismas.
  
- Una vez finalizada la actividad en las instalaciones auxiliares citadas, se procederá a su restauración de acuerdo con las medidas que se establezca para la restauración del resto del trazado.
  
7. Préstamo de materiales:
  
- En el caso de que el material extraído de la zanja no fuese de calidad adecuada, los materiales para el relleno de la misma se obtendrán de canteras existentes y legalmente autorizadas.
  
8. Se procederá a la restauración de toda la traza una vez terminadas las obras de instalación del gasoducto, siguiéndose los siguientes criterios que deberán concretarse en un documento que será supervisado y aprobado por los servicios técnicos de la Dirección Territorial de esta Conselleria en Alicante:
  
- Retirada de la capa superficial de suelo en las zonas en las que sea posible y posterior uso en la restauración. Los materiales procedentes del desbroce de la traza en la medida de lo posible se triturarán y se reutilizarán en la restauración de la traza.
  
- Descompactación del terreno. En las zonas de terreno natural ésta será superficial o limitada a las zonas de apertura de los hoyos de plantación.
  
- Reposición de muretes de piedra: se procederá a la reposición de todos los muretes de piedra afectados.
  
- En los terrenos naturales (manchas de pinar) se procederá a efectuar plantaciones con especies autóctonas en proporción relativa y densidad tales que permitan recuperar la situación anterior a la actuación o mejorarla, recomendándose las siguientes especies: Rosmarinus officinalis (romero) Stipa tenaccisima (esparto), Rhamnus lycioides (espino negro) y Pinus halepensis (pino carrasco).
  
- Época de plantación: con carácter general entre octubre y febrero ambos inclusive.
  
- El seguimiento de las plantaciones se efectuará durante al menos dos años desde que se efectúen.
  
- Las plantas serán de una o dos savias y no superarán los 50 cm. de altura.
  
- El origen de las plantas será de viveros próximos al lugar de plantación, desechándose en todo caso la introducción de subespecies, variedades o razas originadas en jardinería o distintas de las autóctonas.
  
- Se preverán los suficientes riegos de plantación y mantenimiento, así como la reposición de marras.
  
- En la finca de ?La Doncella- se procederá a la plantación en la traza en la medida de lo posible de ejemplares de pino de las especies afectadas.
  
9. Se cumplirá lo dispuesto en la Ley 3/1995 de vías pecuarias en caso de afección, solicitando las autorizaciones correspondientes ante esta Conselleria.
  
10. Respecto al patrimonio cultural se obtendrá informe favorable de la Conselleria de Cultura.
  
Tercero
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 25 de noviembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 405/03-AIA
  
Título: Variante de Albocácer desde la CV-129 a la CV-130.
  
Promotor: Diputación de Castellón.
  
Autoridad sustantiva: Diputación de Castellón.
  
Objeto: Construcción de variante a Albocácer.
  
Localización: Términos municipal de Albocácer.
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del presente proyecto consiste en la construcción de una variante a la población de Albocácer entre la CV-129 y la CV-130, con objeto de evitar el tránsito de vehículos pesados por el interior de la población.
  
En líneas generales, las actuaciones previstas son las siguientes:
  
- La sección transversal está formada por dos carriles de 3,5 m cada uno, con arcenes de 1 m y bermas de 0,25 m.
  
- El enlace con la carretera CV-129 se realizará mediante una glorieta de diámetro exterior de 32 m y 12 m de diámetro interior.
  
- El enlace con la carretera CV-130 se realizará mediante una intersección tipo T con prioridad para la nueva vía.
  
- Paso inferior en el p.k. 0+060, con el objeto de restituir la vía pecuaria Azagador Real de la Mata, formado por marcos prefabricados de hormigón armado de dimensiones interiores 4 x 3 m.
  
- El cruce con el Barranco Hondo se resuelve mediante una obra de drenaje prefabricada de hormigón armado, con sección abovedada de dimensiones aproximadas 6,5 x 4 m.
  
- La sección de firme está compuesta por:
  
- 35 cm de suelo seleccionado.
  
- 30 cm de zahorra artificial.
  
- 6 cm de aglomerado del tipo G-20 con árido calizo.
  
- 4 cm de capa de rodadura formada por aglomerado asfáltico en caliente del tipo S-12 con áridos cuarcíticos.
  
- Los terraplenes de más de 6 metros de altura colocaremos de escollera en el pie de terraplén con objeto de disminuir la ocupación, también colocaremos muro de escollera en las proximidades del barranco Hondo para protegerlo de la escorrentía.
  
2. Alternativas
  
Durante la redacción del proyecto se propusieron diferentes alternativas, de las cuales dos se descartaron porque afectaban a una población de carrascas al final del trazado junto a la carretera de Tirig, y una tercera por su proximidad a la Ermita de San Pedro, y porque incrementaba el movimiento de tierras, afectando de manera importante a la morfología del terreno, ya que atravesaba el barranco en su punto más profundo.
  
Finalmente de optó por la alternativa B1, ya que supone una menor afección sobre la morfología del terreno y el medio ambiente en general.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 31 de octubre de 2003 la Diputación de Castellón remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al Proyecto de Construcción, ?Variante de Albocácer desde la CV-129 a la CV-130?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del Proyecto de Construcción, ?Variante de Albocácer desde la CV-129 a la CV-130?, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el DOGV nº 4.777 de fecha 17 de junio de 2004, no habiéndose presentado alegaciones e informes correspondientes.
  
Afecciones legales
  
Según los informes recibidos, el Estudio de Impacto Ambiental y de las investigaciones realizadas, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a
  
- Según el Art. 2 del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas, existe afección al:
  
- Barranco Hondo.
  
- En virtud de la Ley 3/95, de Vías Pecuarias, el trazado afecta a:
  
- Azagador Real de la Mata.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
La zona donde se ubica la actuación está dominada por el paisaje agrícola de secano, dedicada principalmente al cultivo de almendros y olivos.
  
La zona está formada por materiales de acarreo provenientes de las ramblas durante las lluvias torrenciales. Los terrenos son detríticos, muy permeables, en los que el agua circula entre los poros de las rocas.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.
  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.
  
- La ocupación de suelo y la destrucción de la cubierta vegetal producido por las instalaciones auxiliares como casetas de obra, vestuario o almacenes y por la creación de caminos de acceso a la obra para el tránsito de maquinaria pesada.
  
- Como consecuencia de la realización de las obras y de la ejecución de los trabajos de movimientos de tierras, se producirá una alteración de las escorrentías superficiales.
  
- Otro de los impactos potenciales producidos por las obras lineales son la contaminación, tanto de las aguas superficiales como de las aguas subterráneas, debido, básicamente al movimiento de tierras que provocaría la producción de sólidos en suspensión, y al movimiento de maquinaria, que provocará vertidos de aceites y grasas.
  
- Las obras podrán afectar a la Ermita de San Pedro, debido a su proximidad a la traza de la carretera.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción y explotación de este tipo de infraestructuras viarias.
  
A continuación, sólo se hará referencia a aquellas más significativas.
  
- Las instalaciones auxiliares de obra (casetas, vestuarios, almacenes etc.) se ubicarán en zonas de escaso valor ecológico y siempre evitando los suelos permeables por el riesgo de vertidos, y alejados de los cursos de agua. Una vez acabadas las obras se integrará paisajísticamente la zona mediante la descompactación del terreno y limpieza del mismo.
  
- Todas las aguas residuales procedentes de las instalaciones, parques de maquinaria, zonas de almacenamiento de materiales, instalaciones provisionales de obra y plantas de aglomerado asfáltico, se someterán a un sistema de desbaste y decantación de sólidos. En ningún caso los vertidos de aceites, combustibles, cementos y otros sólidos en suspensión procedentes de las zonas de instalaciones se verterán directamente al terreno o a los cursos de agua.
  
- Los taludes en terraplén serán de 3H:2V y se revegetarán con arbustos y herbáceas autóctonas. Cuando el terraplén sea superior a los seis metros se dispondrán de un muro de pie de escollera con objeto de disminuir la ocupación.
  
- En el trazado elegido no se prevé la afección a ningún ejemplar de carrasca ya que esta zona queda fuera de la zona e afección de las obras. No obstante, si se detectase la afección a algún ejemplar puntual, se transplantará para su posterior utilización en las labores de revegetación.
  
- Quedará prohibida la deposición de residuos y circulación de maquinaria de obra así como los aterramientos en el lugar donde se encuentran las carrascas.
  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:
  
- Control de la ocupación de suelo por las obras y sus elementos auxiliares con el fin de evitar la afección a superficies mayores o distintas de las previstas en el proyecto.
  
- Control de las emisiones de polvo a la atmósfera y su afección a la vegetación circundante.
  
- Control de la retirada y acopio de tierra vegetal, tendentes a la conservación de la calidad de las tierras acopiadas.
  
- Control de la calidad de las aguas de los cauces próximos durante las obras.
  
- Vigilar el estado de los taludes, con el fin de comprobar si fuera necesario efectuar alguna nueva hidrosiembra.
  
Por último, el Programa de Vigilancia Ambiental deberá fijar con una cierta periodicidad la realización de informes en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-a) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de la Variante de Albocácer desde la CV-129 a la CV-130, promovido por la Diputación de Castellón, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del Proyecto de Construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.
  
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del Programa de Vigilancia Ambiental.
  
2. Se incluirán tanto las labores de restauración y revegetación, como el seguimiento del Programa de Vigilancia Ambiental en el Plan de Obra, adecuándose y reestructurándose con el desarrollo de la misma.
  
El director de las Obras deberá estar informado de la ejecución de las unidades de obra que puedan tener repercusiones ambientales. Asimismo, se le debe notificar con antelación la situación de los tajos o lugares donde se actuará y el período previsto de permanencia, de forma que sea posible establecer los puntos de inspección oportunos, de acuerdo con los indicadores a controlar establecidos en este Programa.
  
3. Se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán a lo largo de la traza en montones, cuya altura deberá definirse en el pliego de prescripciones técnicas particulares del Proyecto de Construcción, de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales. En ningún caso estos acopios temporales se realizarán cortando la red de drenaje superficial o los sistemas de riego existentes De igual forma, al finalizar los trabajos, se procederá a la descompactación por subsolado de cuantos terrenos se hubiesen visto afectados por las obras y la maquinaria empleada en las mismas.
  
4. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental.
  
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental.
  
5. La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.
  
Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
6. La Dirección de Obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental así como de los condicionantes de la presente Declaración de Impacto Ambiental, para lo cual se establecerán en el presupuesto del Proyecto de Construcción, como ya se ha indicado, las partidas presupuestarias necesarias.
  
7. Dado que existe afección a vías pecuarias, deberá iniciarse, previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de modificación o reposición de paso ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
  
8. Tal y como menciona el informe de afección patrimonial realizado previamente, el trazado del proyecto afecta a la Ermita de San Pedro, por este motivo se aconseja la realización de una prospección arqueológica del trazado, por si pudiera encontrarse algún elemento de especial interés, de todas formas si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
9. Durante la realización de las obras se tomarán todas las medidas de seguridad necesarias para evitar ocasionar daño alguno a la Ermita de San Pedro, delimitando, si fuese necesario, un área de protección.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 26 de noviembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 29/04-AIA
  
Título: Ampliación y mejora de la carretera CV-156 de Benlloch a Vall d'Alba desde p.k. 3+000 al p.k. 6+175.
  
Promotor: Diputación de Castellón.
  
Autoridad sustantiva: Diputación de Castelón.
  
Objeto: Ampliación y mejora del firme de la CV-156.
  
Localización: Términos municipales de Benlloch y Vall d'Alba.
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del presente proyecto consiste en la ampliación y mejora del trazado tanto en planta como en alzado de la actual CV-156, que discurre entre los términos municipales de Benlloch y Vall d'Alba, ajustándolo a una velocidad de proyecto de 80 km/h, eliminando los tramos de curvas peligrosas y mejorando el drenaje transversal y longitudinal.
  
Para ello se ampliará la plataforma de los actuales 5 y 5,50 m de anchura a los 7,70 m, formada por dos carriles de 3,50 m (uno por cada sentido de circulación), y bermas de 0,35 m y se eliminarán los tramos de curvas peligrosas.
  
El firme que se proyecta responderá a la siguiente secuencia de capas:
  
- Capa de base granular con zahorra artificial de 30 cm.
  
- Capa intermedia, con mezcla bituminosa en caliente tipo G-20 de 6 cm.
  
- Capa de rodadura, con mezcla bituminosa en caliente tipo S-12 de 4 cm. de espesor.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 31 de octubre de 2003 la Diputación de Castellón remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al Proyecto de Construcción, ?Ampliación y mejora de la carretera CV-156 de Benlloch a Vall d'Alba?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del Proyecto de Construcción, ?Ampliación y mejora de la carretera CV-156 de Benlloch a Vall d'Alba?, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el DOGV nº 4.777 de fecha 17 de junio de 2004, no habiéndose presentado alegaciones e informes correspondientes.
  
Afecciones legales
  
Según los informes recibidos, el Estudio de Impacto Ambiental y de las investigaciones realizadas, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a
  
- Según el Art. 2 del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas, existe afección al:
  
- Barranco de Juncosa en el p.k. 3+180.
  
- Barranco del Regall en el p.k. 4+060.
  
- En virtud de la Ley 3/95, de Vías Pecuarias, el trazado afecta al:
  
- Cordel del Arco Romano de Cabanes en el p.k. 5+660.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
El área objeto de estudio presenta un relieve llano delimitado por las estribaciones de las alineaciones montañosas de la cadena litoral, donde la vegetación representativa de esta zona formada por la encina carrasca, la hiedra o la coscoja entre otras, ha sido sustituida por los cultivos de secano, principalmente olivos y almendros.
  
De esta manera, no sólo ha desaparecido la vegetación natural, sino que además la morfología del terreno ha sido modificada, produciéndose nivelaciones, aportaciones de suelo modificaciones de cauces y escorrentías naturales.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.
  
- Durante la fase de obras se producirá un deterioro de la calidad del aire, principalmente por el polvo y partículas en suspensión, originadas por los movimientos de tierra.
  
- También durante la fase de construcción se producirá un impacto sobre el medio ambiente sonoro debido al movimiento de maquinaria pesada.
  
- Un impacto indirecto será la ocupación de suelo y la destrucción de la cubierta vegetal producido por las instalaciones auxiliares como casetas de obra, vestuario o almacenes y por la creación de caminos de acceso a la obra para el tránsito de maquinaria pesada.
  
- Como consecuencia de la realización de las obras y de la ejecución de los trabajos de movimientos de tierras, se producirá una alteración de las escorrentías superficiales.
  
- Otro de los impactos potenciales producidos por las obras lineales son la contaminación, tanto de las aguas superficiales como de las aguas subterráneas, debido, básicamente al movimiento de tierras que provocaría la producción de sólidos en suspensión, y al movimiento de maquinaria, que provocará vertidos de aceites y grasas.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción y explotación de este tipo de infraestructuras viarias.
  
A continuación, sólo se hará referencia a aquellas más significativas.
  
- Las instalaciones auxiliares de obra (casetas, vestuarios, almacenes etc.) no podrán emitir vertidos de aguas residuales de forma directa, debiendo, bien conectarse al alcantarillado, bien tratarse previamente.
  
- Quedará terminantemente prohibido efectuar vertidos de cualquier tipo de residuos de obra en los cauces (hormigón, restos de cimbra o encofrados, líquido desencofrante, etc.).
  
- Los tramos de calzada abandonados se integrarán al medio mediante su escarificado y retirada de materiales hasta llegar al terreno natural, para posteriormente extender 20 cm de tierra vegetal y proceder a su revegetación.
  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:
  
- Control de la ocupación de suelo por las obras y sus elementos auxiliares con el fin de evitar la afección a superficies mayores o distintas de las previstas en el proyecto.
  
- Control de las emisiones de polvo a la atmósfera y su afección a la vegetación circundante.
  
- Control de la retirada y acopio de tierra vegetal durante tendentes a la conservación de la calidad de las tierras acopiadas.
  
- Control de la calidad de las aguas de los cauces próximos durante las obras.
  
- Vigilar el estado de los taludes, con el fin de comprobar si fuera necesario efectuar alguna nueva hidrosiembra.
  
Por último, el Programa de Vigilancia Ambiental deberá fijar con una cierta periodicidad la realización de informes en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-a) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Ampliación y mejora de la carretera CV-156 de Benlloch a Vall d'Alba desde el p.k. 3+000 al p.k. 6+175, promovido por la Diputación de Castellón, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del Proyecto de Construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.
  
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del Programa de Vigilancia Ambiental.
  
2. Se incluirán tanto las labores de restauración y revegetación, como el seguimiento del Programa de Vigilancia Ambiental en el Plan de Obra, adecuándose y reestructurándose con el desarrollo de la misma.
  
El director de las Obras deberá estar informado de la ejecución de las unidades de obra que puedan tener repercusiones ambientales. Asimismo, se le debe notificar con antelación la situación de los tajos o lugares donde se actuará y el período previsto de permanencia, de forma que sea posible establecer los puntos de inspección oportunos, de acuerdo con los indicadores a controlar establecidos en este Programa.
  
3. Se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán a lo largo de la traza en montones, cuya altura deberá definirse en el pliego de prescripciones técnicas particulares del Proyecto de Construcción, de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales. En ningún caso estos acopios temporales se realizarán cortando la red de drenaje superficial o los sistemas de riego existentes De igual forma, al finalizar los trabajos, se procederá a la descompactación por subsolado de cuantos terrenos se hubiesen visto afectados por las obras y la maquinaria empleada en las mismas.
  
4. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental.
  
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental.
  
5. La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.
  
Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
6. La Dirección de Obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental así como de los condicionantes de la presente Declaración de Impacto Ambiental, para lo cual se establecerán en el presupuesto del Proyecto de Construcción, como ya se ha indicado, las partidas presupuestarias necesarias.
  
7. Dado que existe afección a vías pecuarias, deberá iniciarse, previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de modificación o reposición de paso ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
  
8. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 26 de noviembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 406/03-AIA
  
Título: Ampliación y mejora de la carretera CV-166 de Torre Embesora a San Pablo.
  
Promotor: Diputación de Castellón.
  
Autoridad sustantiva: Diputación de Castellón.
  
Objeto: Ampliación y mejora del firme de la CV-166.
  
Localización: Términos municipales de Albocácer, Culla y Torre Embesora.
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del presente proyecto consiste en la ampliación y mejora del trazado tanto en planta como en alzado de la actual CV-166, eliminando los tramos de curvas peligrosas y mejorando el drenaje transversal y longitudinal.
  
Para ello se ampliará la plataforma a una anchura de 7 m, formada por dos carriles de 3,50 m (uno por cada sentido de circulación), y bermas de 0,25 m.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 31 de octubre de 2003 la Diputación de Castellón remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al Proyecto de Construcción, ?Ampliación y mejora de la carretera CV-166 de Torre Embesora a San Pablo?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del Proyecto de Construcción, ?Ampliación y mejora de la carretera CV-166 de Torre Embesora a San Pablo?, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el DOGV nº 4.777 de fecha 17 de junio de 2004, no habiéndose presentado alegaciones e informes correspondientes.
  
Afecciones legales
  
Según los informes recibidos, el Estudio de Impacto Ambiental y de las investigaciones realizadas, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a
  
- Según el Art. 2 del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas, existe afección a la:
  
- Rambla Carbonera.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
A escala local cabe destacar la inestabilidad de la ladera rocosa junto a la que discurre la carretera en el tramo en que circula paralela a la rambla de los Estrechos. Se trata de laderas compuestas de roca muy diaclasada, con presencia de bloques de diversos tamaños con riesgo de vuelco y caída. Este riesgo se aprecia en los bloques caídos sobre el fondo del barranco.
  
La ausencia de cursos continuos de agua es una de las notas predominantes de la zona, realizándose el drenaje a través de las ramblas y barrancos, los cuales son atravesados por la traza de la carretera.
  
En cuánto a la flora, las zonas más planas están ocupadas por almendros y olivos, y las más escarpadas por carrascas, masas de coscoja o garriga, con presencia de especies aromáticas como el romero o el tomillo.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.
  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.
  
- Un impacto indirecto será la ocupación de suelo y la destrucción de la cubierta vegetal producido por las instalaciones auxiliares como casetas de obra, vestuario o almacenes y por la creación de caminos de acceso a la obra para el tránsito de maquinaria pesada.
  
- Como consecuencia de la realización de las obras y de la ejecución de los trabajos de movimientos de tierras, se producirá una alteración de las escorrentías superficiales
  
- Otro de los impactos potenciales producidos por las obras lineales son la contaminación, tanto de las aguas superficiales como de las aguas subterráneas, debido, básicamente al movimiento de tierras que provocaría la producción de sólidos en suspensión, y al movimiento de maquinaria, que provocará vertidos de aceites y grasas.
  
- La geomorfología también se verá afectada por la creación de desmontes y terraplenes, en general de poca magnitud, siendo únicamente reseñable el desmonte existente en el recorte de una curva de herradura situado en el p.k. 4+400, donde el trazado proyectado elimina la curva realizando un desmonte en terreno rocoso de aproximadamente 7 m de altura.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción y explotación de este tipo de infraestructuras viarias.
  
A continuación, sólo se hará referencia a aquellas más significativas.
  
- Debido al riesgo de desprendimientos, en los tramos más críticos, se realizará un saneo de los bloques de roca que queden sueltos o poco sujetos.
  
- Las instalaciones auxiliares de obra (casetas, vestuarios, almacenes etc.) se ubicarán en zonas de escaso valor ecológico y siempre evitando los suelos permeables por el riesgo de vertidos, y alejados de los cursos de agua. Una vez acabadas las obras se integrará paisajísticamente la zona mediante la descompactación del terreno y limpieza del mismo.
  
- Los tramos de calzada abandonados se integrarán al medio mediante su escarificado y retirada de materiales hasta llegar al terreno natural, para posteriormente extender 20 cm de tierra vegetal y proceder a su revegetación.
  
- Realización de estructuras u obras de fábrica de amplitud suficiente para superar las ramblas y mantener suficientes líneas de drenaje para asegurar el flujo normal de las aguas de escorrentía.
  
- El acopio de materiales que se produzca durante el movimiento de tierras se realizará lo más alejado posible de ramblas y cursos de drenaje superficial, asegurando el correcto desagüe de las aguas superficiales, y evitando su contaminación por partículas en suspensión.
  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:
  
- Control de la ocupación de suelo por las obras y sus elementos auxiliares con el fin de evitar la afección a superficies mayores o distintas de las previstas en el proyecto.
  
- Control de las emisiones de polvo a la atmósfera y su afección a la vegetación circundante.
  
- Control de la retirada y acopio de tierra vegetal, tendentes a la conservación de la calidad de las tierras acopiadas.
  
- Control de la calidad de las aguas de los cauces próximos durante las obras.
  
- Vigilar el estado de los taludes, con el fin de comprobar si fuera necesario efectuar alguna nueva hidrosiembra.
  
Por último, el Programa de Vigilancia Ambiental deberá fijar con una cierta periodicidad la realización de informes en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-a) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Ampliación y mejora de la carretera CV-166 de Torre Embesora a San Pablo, promovido por la Diputación de Castellón, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del Proyecto de Construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.
  
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del Programa de Vigilancia Ambiental.
  
2. Se incluirán tanto las labores de restauración y revegetación, como el seguimiento del Programa de Vigilancia Ambiental en el Plan de Obra, adecuándose y reestructurándose con el desarrollo de la misma.
  
El director de las Obras deberá estar informado de la ejecución de las unidades de obra que puedan tener repercusiones ambientales. Asimismo, se le debe notificar con antelación la situación de los tajos o lugares donde se actuará y el período previsto de permanencia, de forma que sea posible establecer los puntos de inspección oportunos, de acuerdo con los indicadores a controlar establecidos en este Programa.
  
3. Se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán a lo largo de la traza en montones, cuya altura deberá definirse en el pliego de prescripciones técnicas particulares del Proyecto de Construcción, de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales. En ningún caso estos acopios temporales se realizarán cortando la red de drenaje superficial o los sistemas de riego existentes De igual forma, al finalizar los trabajos, se procederá a la descompactación por subsolado de cuantos terrenos se hubiesen visto afectados por las obras y la maquinaria empleada en la mismas.
  
4. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental.
  
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental.
  
5. La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.
  
Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
6. La Dirección de Obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental así como de los condicionantes de la presente Declaración de Impacto Ambiental, para lo cual se establecerán en el presupuesto del Proyecto de Construcción, como ya se ha indicado, las partidas presupuestarias necesarias.
  
7. Dado que existe afección a vías pecuarias, deberá iniciarse, previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de modificación o reposición de paso ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
  
8. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
9. Igualmente, si durante la fase de ejecución de las obras apareciesen cuevas, simas u otras cavidades subterráneas, el hecho se comunicará a la Conselleria de Territorio y Vivienda, dado que este tipo de formaciones se hallan protegidas por el artículo 16 de la Ley 11/94, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunicad Valenciana.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 26 de noviembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 407/03-AIA
  
Título: Variante de Catí en la carretera CV-128.
  
Promotor: Diputación de Castellón.
  
Autoridad sustantiva: Diputación de Castellón.
  
Objeto: Construcción de variante a la CV-128 a su paso por Catí.
  
Localización: Términos municipal de Catí.
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del presente proyecto consiste en la construcción de la variante a la CV-128 a su paso por Catí, con el fin de desviar el tráfico que atraviesa el casco urbano. Mejorando las condiciones de sosiego público y calidad de vida de sus habitantes.
  
En líneas generales, las actuaciones previstas son las siguientes:
  
- Ejecución de la variante con una plataforma de 9 m, siendo la calzada de dos carriles de 3,5 m y los arcenes de 1 m a cada lado.
  
- Realización de las conexiones de dicha variante con la carretera actual mediante la ejecución de dos rotondas, una situada al norte de la población y la otra al sur.
  
- La sección de firme está compuesta por:
  
- 50 cm de suelo seleccionado.
  
- 40 cm de zahorra artificial.
  
- 17 cm de material bituminoso.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 31 de octubre de 2003 la Diputación de Castellón remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al Proyecto de Construcción, ?Variante de Catí en la carretera CV-128?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del Proyecto de Construcción, ?Variante de Catí en la carretera CV-128?, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el DOGV nº 4.777 de fecha 17 de junio de 2004, no habiéndose presentado alegaciones e informes correspondientes.
  
Afecciones legales
  
Según los informes recibidos, el Estudio de Impacto Ambiental y de las investigaciones realizadas, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a
  
- Según el Art. 2 del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas, existe afección al:
  
- Barranco de la Canaleta.
  
- Barranco Fontanella.
  
- Barranco del Molí de la Galià.
  
- Barrnaco de la Ferradura.
  
- Barranco de Racó.
  
- En virtud de la Ley 3/95, de Vías Pecuarias, el trazado afecta a:
  
- Vereda de Catí.
  
- Colada de la Fuente de las Ortigas.
  
- Colada del Bolavar.
  
- Colada de la Ermita de San Vicente al pueblo.
  
- Colada de Santa Ana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
La zona donde se ubica la actuación se sitúa en un valle entre montañas de materiales rocosos y arcillosos, que además sufren una importante deforestación. El terreno está formado por gravas y arenas, con intercalaciones arcillosas de espesor variable de gran potencia.
  
La ausencia de cursos continuos de agua es una de las notas predominantes de la zona, realizándose el drenaje a través de las ramblas y barrancos, los cuales son atravesados por la traza de la carretera.
  
El paisaje actual está formado por estadios de vegetación originaria, como las encinas, pasando a vegetación más degradada debido a la presencia humana como la garriga o los pastizales.
  
Más concretamente, en la zona en la que se ubicará la traza, se ha identificado la vegetación como masa forestal clara y algunas plantaciones en hilera (olivar y almendro), en zonas abancaladas y con labores de cultivo según líneas de nivel.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.
  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.
  
- La ocupación de suelo y la destrucción de la cubierta vegetal producido por las instalaciones auxiliares como casetas de obra, vestuario o almacenes y por la creación de caminos de acceso a la obra para el tránsito de maquinaria pesada.
  
- Como consecuencia de la realización de las obras y de la ejecución de los trabajos de movimientos de tierras, se producirá una alteración de las escorrentías superficiales.
  
- Otro de los impactos potenciales producidos por las obras lineales son la contaminación, tanto de las aguas superficiales como de las aguas subterráneas, debido, básicamente al movimiento de tierras que provocaría la producción de sólidos en suspensión, y al movimiento de maquinaria, que provocará vertidos de aceites y grasas.
  
- La traza de la variante atraviesa cinco vías pecuarias, anteriormente señaladas, cuya continuidad y características se deberán garantizar, así como sus usos compatibles.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción y explotación de este tipo de infraestructuras viarias.
  
A continuación, sólo se hará referencia a aquellas más significativas.
  
- Las instalaciones auxiliares de obra (casetas, vestuarios, almacenes etc.) se ubicarán en zonas de escaso valor ecológico y siempre evitando los suelos permeables por el riesgo de vertidos, y alejados de los cursos de agua. Una vez acabadas las obras se integrará paisajísticamente la zona mediante la descompactación del terreno y limpieza del mismo.
  
- Todas las aguas residuales procedentes de las instalaciones, parques de maquinaria, zonas de almacenamiento de materiales, instalaciones provisionales de obra y plantas de aglomerado asfáltico, se someterán a un sistema de desbaste y decantación de sólidos. En ningún caso los vertidos de aceites, combustibles, cementos y otros sólidos en suspensión procedentes de las zonas de instalaciones se verterán directamente al terreno o a los cursos de agua.
  
- Los taludes se diseñarán en función de los elementos de seguridad y paisajísticos, junto con esto se procederá a la revegetación con especies adecuadas a los taludes, superficies desnudas y glorietas a fin de crear una mejor integración paisajística. Esta repoblación se hará con especies de secano, que resultan adecuadas para el clima de la zona y además exigen poco mantenimiento.
  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:
  
- Control de la ocupación de suelo por las obras y sus elementos auxiliares con el fin de evitar la afección a superficies mayores o distintas de las previstas en el proyecto.
  
- Control de las emisiones de polvo a la atmósfera y su afección a la vegetación circundante.
  
- Control de la retirada y acopio de tierra vegetal, tendentes a la conservación de la calidad de las tierras acopiadas.
  
- Control de la calidad de las aguas de los cauces próximos durante las obras.
  
- Vigilar el estado de los taludes, con el fin de comprobar si fuera necesario efectuar alguna nueva hidrosiembra.
  
Por último, el Programa de Vigilancia Ambiental deberá fijar con una cierta periodicidad la realización de informes en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-a) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de la Variante de Catí en la carretera CV-128, promovido por la Diputación de Castellón, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del Proyecto de Construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.
  
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del Programa de Vigilancia Ambiental.
  
2. En el anejo referente a Reposición de Servicios Afectados, se tienen en cuanto las reposiciones de muros a base de mampuesto de piedra seca afectados por la traza de la variante. Estos muros se consideran de gran importancia a efectos culturales y de integración paisajística, cumpliendo además funciones de estabilización de laderas frente a procesos erosivos de escorrentía. Por lo tanto su reposición deberá ser presupuestada y especificada en el pliego de Prescripciones Técnicas Particulares, así como reflejada en el correspondiente Plano.
  
3. Se incluirán tanto las labores de restauración y revegetación, como el seguimiento del Programa de Vigilancia Ambiental en el Plan de Obra, adecuándose y reestructurándose con el desarrollo de la misma.
  
El director de las Obras deberá estar informado de la ejecución de las unidades de obra que puedan tener repercusiones ambientales. Asimismo, se le debe notificar con antelación la situación de los tajos o lugares donde se actuará y el período previsto de permanencia, de forma que sea posible establecer los puntos de inspección oportunos, de acuerdo con los indicadores a controlar establecidos en este Programa.
  
4. Se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán a lo largo de la traza en montones, cuya altura deberá definirse en el pliego de prescripciones técnicas particulares del Proyecto de Construcción, de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales. En ningún caso estos acopios temporales se realizarán cortando la red de drenaje superficial o los sistemas de riego existentes De igual forma, al finalizar los trabajos, se procederá a la descompactación por subsolado de cuantos terrenos se hubiesen visto afectados por las obras y la maquinaria empleada en la mismas.
  
5. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental.
  
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental.
  
6. La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.
  
Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
7. La Dirección de Obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental así como de los condicionantes de la presente Declaración de Impacto Ambiental, para lo cual se establecerán en el presupuesto del Proyecto de Construcción, como ya se ha indicado, las partidas presupuestarias necesarias.
  
8. Dado que existe afección a vías pecuarias, deberá iniciarse, previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de modificación o reposición de paso ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
  
9. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 26 de noviembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 232/2004-AIA
  
Título: Homologación y Plan Parcial del sector 5 ?El Rincón-
  
Promotor: Ayuntamiento de Buñol
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV
  
Localización: Al nordeste del casco urbano y al sur del polígono industrial El Llano, en la partida conocida como Rincón de Mahoma.
  
Objeto del proyecto evaluado y descripción de sus características más relevantes
  
El objeto del proyecto es la creación de un nuevo sector de suelo urbanizable de uso industrial en el término municipal de Buñol, identificado como sector 5 ?El Rincón?, para la implantación de una actividad industrial relacionada con el sector de la alimentación, así como la de sus instalaciones e industrias auxiliares. Para ello, se reclasifica suelo no urbanizable común a suelo urbanizable industrial.
  
Las características y naturaleza de la actividad propuesta, unido a las dimensiones de la misma y de la parcela neta necesaria para su implantación, hacen que esta actividad no tenga cabida en el suelo urbanizable industrial clasificado por la Normas Subsidiarias vigentes, que se encuentra en fase de revisión por una Homologación Modificativa pendiente de aprobación definitiva por la Comisión Territorial de Urbanismo, y destinado principalmente a la ampliación de las industrias actualmente instaladas en él.
  
Los terrenos elegidos para la implantación del nuevo sector de suelo urbanizable se encuentran ubicados al nordeste del casco urbano de Buñol y al sur del polígono industrial El Llano y del suelo urbanizable La Solana, separado de éstos por la línea del ferrocarril. Se encuentran, por tanto, próximos a los suelos industriales del municipio y a la autovía A-3 Valencia-Madrid, lo que facilita el acceso al sector y el transporte de mercancías.
  
La ejecución del nuevo sector de suelo urbanizable lleva aparejada la construcción de un nuevo vial de acceso rodado, identificado como PRV 5.2, que permite el acceso al sector desde la rotonda de enlace entre la carretera CV-425 y la variante de Buñol. Este vial discurrirá entre el suelo urbano industrial El Cerrito, situado al sur de la citada carretera, y la ciudad deportiva del Levante U.D.
  
El sector se ordena basándose en dos manzanas centrales de uso industrial de grandes dimensiones, que se encuentran rodeadas por el vial perimetral de la actuación. Las zonas verdes se concentran principalmente al oeste y al sur del sector. Las zonas verdes ubicadas al sur actúan como zona de transición entre el ámbito urbanizado y las laderas forestales que delimitan los terrenos de cultivo. En el extremo este del sector se crea una parcela para equipamiento dotacional, identificada como SID 3, destinada a la construcción de una estación depuradora para tratar las aguas residuales generadas en el sector.
  
La superficie total del sector es de 392.792 m² y la del área de reparto es de 402.374 m².
  
El uso global es el uso industrial agroalimentario, relacionado con el sector de la alimentación humana en general, así como todos aquellos relacionados con el principal, como pueden ser transformaciones de materias primas, envasado, distribución y transporte.
  
Los usos prohibidos son:
  
- Industrias de alimentación con destino no humano.
  
- Residencial, excepto vivienda ligada a la actividad industrial para personal de vigilancia.
  
- Almacenamiento o utilización en el proceso industrial de residuos tóxicos.
  
- Uso Dotacional destinado a cementerio o infraestructuras.
  
- Desguaces de vehículos y maquinaria.
  
- Ecoparques o instalaciones similares.
  
El proyecto contempla el desvío de una conducción de gas y de dos líneas eléctricas aéreas que atraviesan el ámbito del sector.
  
En los que respecta al estudio de alternativas, no se han analizado emplazamientos distintos al elegido para la implantación del sector, aunque se afirma que la zona donde se pretende actuar es aquella que las Normas Subsidiarias consideran como más idónea para la implantación de actuaciones urbanísticas de carácter industrial, motivo por el cual el sector 5 está próximo al suelo industrial del municipio.
  
Los límites del sector son:
  
Al norte la línea del ferrocarril Valencia-Madrid
  
Al sur y al oeste las laderas forestales de la loma de Farrajón
  
Al este coincide parcialmente con un camino agrícola y con terrenos de cultivo.
  
Las alternativas estudiadas giran en torno al trazado del acceso rodado al sector 5 desde la red viaria principal, en concreto desde la autovía A-3. Se han estudiado tres alternativas de proyecto. Éstas son:
  
- La primera de ellas plantea un vial que partiría de la rotonda situada al sur de la autovía, desde la que se accede al polígono industrial El Llano, y que cruzaría la vía del tren con un paso elevado. Esta alternativa ha sido descartada por la elevada pendiente existente en el acceso al polígono El Llano, la complejidad en el funcionamiento de la rotonda, la nula capacidad portante de los terrenos colindantes a la vía del ferrocarril, así como la existencia de un proyecto previsto para el desdoblamiento de la misma.
  
- La segunda plantea la conexión con el enlace existente entre los términos municipales de Buñol y Chiva. Presenta problemas por su proximidad a la vía del tren y por estar alejada del casco urbano, lo que obligaría a utilizar el actual camino de Farrajón, claramente insuficiente para albergar el tráfico previsto para zona. Por estos motivos, también se descarta esta alternativa.
  
- La tercera de las alternativas estudiadas, que se corresponde con la opción elegida, plantea un vial que parte de la rotonda existente entre la CV-425 y la variante de la citada carretera, aprovechando un vial de acceso a las instalaciones del Levante, UD. Se plantea así un acceso alternativo al actual camino de Farrajón, siendo prácticamente coincidentes en las proximidades del sector 5.
  
Tramitación administrativa
  
1. Admisión a trámite
  
En fecha 23 de julio de 2004 el Ayuntamiento de Buñol remitió una copia del Programa de Actuación Integrada del sector 5 de suelo urbanizable de uso industrial, El Rincón, en el término municipal de Buñol, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental. El Programa de Actuación Integrada remitido consta de plan parcial modificativo, documento de homologación, estudio de impacto ambiental, alternativa técnica y proyecto de urbanización.
  
2. Información pública
  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Levante-EMV, de fecha 12 de mayo de 2004 y en el DOGV nº 4.762, de 27 de mayo de 2004.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron tres alegaciones y dos proposiciones jurídico económicas, según consta en los certificados emitidos por la secretaría del Ayuntamiento de Buñol, en los cuales se incluía la aprobación provisional, el informe del trámite de información al público realizado y un resumen de las alegaciones presentadas.
  
3. Resumen de las alegaciones
  
Ninguna de las alegaciones presentadas es de carácter ambiental. La alegación presentada por D. Francisco Martínez Rodríguez, en nombre y representación de Martínez Loriente SA., es una corrección del artículo 3.59 de las normas urbanísticas del sector, en relación con las condiciones de las aguas residuales, tras haberse detectado discordancias entre los distintos documentos presentados.
  
4. Peticiones de información o documentación complementaria
  
No se ha solicitado información o documentación complementaria.
  
5. Solicitud de informes sectoriales
  
El expediente administrativo remitido por el Ayuntamiento incorpora una copia de la resolución administrativa emitida por el director general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, mediante la cual autoriza la realización de una prospección arqueológica en los terrenos objeto de estudio, en la zona conocida como Rincón de Mahoma.
  
Afecciones legales
  
1. No se afecta de manera directa a espacios protegidos por una legislación sectorial propia en materia ambiental.
  
2. La actuación no afecta de manera directa a cauces de ríos o barrancos, ni se encuentra dentro de la zona de policía de los mismos. El más próximo a la actuación es el barranco del Gallo, situado al norte de la actuación, al otro lado de la vía férrea y junto al suelo urbano industrial. Actúa como elemento drenante natural de la zona, llevando las aguas pluviales hasta el barranco del Poyo, que desemboca en la Albufera.
  
En este sentido, el término municipal de Buñol se encuentra incluido en el ámbito del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) de la Albufera, puesto que los ríos y barrancos del municipio forman parte de la cuenca hidrográfica de la misma.
  
Por este motivo, los vertidos de aguas, residuos o sustancias contaminantes al barranco del Gallo, podrían afectar indirectamente a la lámina de agua de la Albufera.
  
3. No se afecta a las vías pecuarias clasificadas en el término municipal.
  
4. En el ámbito de actuación no se conoce la existencia de yacimiento arqueológico alguno que se encuentre catalogado por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.
  
Con carácter previo al periodo de información pública, la citada Conselleria autorizó la realización de una prospección arqueológica previa, con el fin analizar en detalle la posible existencia en la zona de restos o elementos desconocidos susceptibles de ser protegidos. Se desconoce el resultado de dicha prospección.
  
No se han propuesto medidas preventivas para evitar la afección de bienes patrimoniales desconocidos que pudieran aparecer durante la ejecución de la obra de urbanización.
  
5. Se afecta a dos líneas eléctricas aéreas que pasarán a ser soterradas durante las obras de urbanización.
  
Consideraciones ambientales
  
1. La zona donde se emplaza el sector presenta un relieve prácticamente llano, con una ligera pendiente descendente oeste-este. Está constituida por materiales cuaternarios, procedentes del arrastre de materiales de las laderas que limitan la actuación y por el barranco del Gallo, mientras que el nuevo acceso al sector afecta a materiales de origen terciario.
  
En el límite sudeste del sector encontramos limos y arenas, mientras que en el resto del área de actuación los materiales que aparecen son cantos, gravas y limos. En los relieves terciarios del sur predominan las margas y arcillas.
  
La totalidad de los terrenos pertenecientes al sector poseen un riesgo de grado medio a la contaminación de las aguas subterráneas. Este nivel de riesgo presenta limitaciones a la implantación de usos industriales intensivos, debido a la elevada carga contaminante que pueden llegar a tener los vertidos generados. No obstante, puesto que la actividad industrial se desarrolla en el marco de un polígono industrial que poseerá red de saneamiento y estación depuradora propia, no se presupone que se produzca una contaminación de las aguas subterráneas, salvo en el caso de vertidos o fugas accidentales. Ahora bien, las actividades industriales deberán adoptar medidas preventivas dentro de las propias instalaciones para evitar la contaminación de las aguas subterráneas por arrastre de partículas contaminantes empleadas en los procesos industriales.
  
El futuro enclave industrial está limitado al oeste, sur y sudeste por las faldas de la loma de Farrajón, de fuerte pendiente en relación con el relieve llano de la zona de cultivos donde se emplaza el sector.
  
La zona de actuación y los terrenos de sus inmediaciones no se ven afectados por riesgo de deslizamiento ni de desprendimiento.
  
2. La cartografía publicada por la COPUT establece para la zona de actuación una capacidad de uso agrario moderada. En relación con esta capacidad de uso, los terrenos afectados por la actuación están dedicados en su totalidad a la agricultura, salvo una pequeña zona afectada por el vial de acceso al sector, que presenta vegetación de carácter forestal. Predomina el cultivo de secano, principalmente de algarrobo, olivo y almendro, aunque también aparecen parcelas aisladas sin cultivar y otras con frutales y cultivos de regadío. Como se ha dicho, la única vegetación forestal afectada es la existente junto al extremo oeste del sector, en las primeras pendientes de la loma de Farrajón, y que se ve afectada por el vial de acceso al mismo. Las laderas de dicha loma poseen vegetación forestal, que no se ve afectada directamente por el proyecto, aunque es colindante al mismo.
  
La zona verde identificada como SJL3 se concibe como una zona de transición entre la zona urbanizada y la ladera forestal, reduciendo así la presión urbanística sobre la misma. Esta zona de protección no se hace extensiva al límite sudeste del sector, junto al suelo dotacional donde se construirá la estación depuradora. Sin embargo, se proyecta la zona verde SJL4 como zona de borde al sur de la zona de aparcamiento SAV3 cuando el sector limita en esta zona con un campo de cultivo.
  
En lo que respecta a la fauna presente en la zona de actuación, se indica que se trata de fauna oportunista adaptada a los ambientes transformados que constituyen los campos de cultivo. Se citan algunas de las especies animales propias de los campos de cultivos y de las zonas de matorral, destacando que no se han detectado especies protegidas o en peligro de extinción.
  
3. Se realiza una descripción climática de la zona, tomando para ello los datos obtenidos del observatorio termopluviométrico de Turís, localidad próxima a Buñol, destacando que se trata de un clima propio de las tierras de transición entre la zona litoral y las tierras del interior.
  
No se ha realizado una descripción de los vientos dominantes de la zona. Si bien la actividad que se pretende instalar en el polígono industrial no será un foco potencial de emisiones atmosféricas, el nuevo sector se sitúa próximo a los suelos industriales del municipio, donde se encuentran implantadas actividades que generan emisiones atmosféricas de importancia, que indirectamente pueden afectar a la actividad propuesta.
  
En relación con la pluviometría de la zona, el ámbito de actuación no presenta riesgo de inundación, aunque la cartografía presentada reconoce la existencia de riesgo de inundación aguas abajo de la zona de actuación, en el cauce y márgenes del citado barranco al sur del núcleo urbano de Chiva, por lo que deberán analizarse las repercusiones ambientales que puede generar la actuación propuesta sobre la zona con riesgo de inundación.
  
4. Se realiza una descripción muy somera del paisaje, distinguiendo tres zonas diferenciadas, la zona industrial del polígono el Llano, el pie de monte de la loma de Farrajón, y la loma propiamente dicha. La actuación se emplazará en la zona de pie de monte, para la cual se define una calidad y fragilidad paisajística media.
  
El estudio de impacto ambiental afirma que el impacto paisajístico será moderado, que pasará a leve con la adopción de medidas correctoras.
  
La actuación se emplaza sobre unos terrenos de relieve plano que son colindantes al suelo industrial del municipio, situación que facilitará su integración en el conjunto industrial. Ahora bien, la actuación será muy visible desde las cotas más elevadas de la loma de Farrajón, por lo que el impacto paisajístico de la actuación, vista desde esta zona elevada, será mayor.
  
5. El suministro de agua potable al sector se realizará desde la red de distribución de agua potable al suelo industrial, que capta el agua subterránea en el Pozo de Vallejo. Se plantea la sustitución de la conducción de abastecimiento que parte desde el punto de acometida de la empresa CEMEX, en el barranco del Gallo, hasta el punto de conexión del sector, en el extremo oeste del mismo. La acometida al sector deberá atravesar la vía férrea Valencia-Madrid. El estudio de impacto ambiental pospone la evaluación ambiental del trazado definitivo de la nueva conducción a la redacción del proyecto de sustitución de la conducción preexistente.
  
En cuanto a la disponibilidad de caudal de agua potable para atender la demanda prevista por las actividades del sector, el estudio de impacto ambiental afirma que se prevé un consumo de 1.000 m3/día, que queda garantizado con la capacidad del pozo, aunque lo deja pendiente de confirmación por parte del Ayuntamiento de Buñol. A este respecto, no se ha aportado documento alguno que acredite dicha afirmación.
  
6. Dentro del sector, se crea una parcela de 13.334 m² de suelo dotacional para la construcción de una estación depuradora de aguas residuales, que será de uso exclusivo para el sector. El caudal de agua residual generado se estima en 1.000 m3/día. La futura estación depuradora que se construya en dicho suelo deberá dimensionarse con capacidad suficiente para tratar todo el volumen de agua residual generado en el sector. El proyecto de urbanización incorpora un esquema en planta de la EDAR a construir y un esquema del proceso de las aguas residuales tratadas.
  
Se propone la redacción de una ordenanza de vertido adaptada a las características de la EDAR que se construya, en función de la naturaleza de las aguas residuales que se tratarán en la misma, pudiendo adoptar en su caso el Modelo de Ordenanza de vertido al alcantarillado publicado por la Federación Valenciana de Municipios y Provincias y por la Entidad de Saneamiento. La normativa urbanística define las características de las aguas residuales generadas, fijando unos límites de vertido, en general, menos restrictivos que los recogidos por el Modelo de ordenanza de vertido a la red de alcantarillado.
  
Según la ficha de planeamiento, la red de alcantarillado del sector será separativa, aunque el estudio de impacto ambiental presenta indefinición en cuanto al tipo de red ejecutar. La documentación urbanística no indica el trazado del colector de evacuación de las aguas pluviales ni el punto de vertido de las mismas, aunque el proyecto de urbanización si que define el trazado de los colectores proyectados y el punto de vertido al barranco del Gallo.
  
El proyecto de urbanización contempla la ejecución de una acequia situada al sur del sector para la recogida de las aguas de escorrentía de las laderas colindantes.
  
Las aguas residuales depuradas serán vertidas al barranco del Gallo. Tras su depuración serán vertidas al colector de evacuación de las aguas pluviales, que partirá desde la rotonda este del sector y discurrirá por los caminos agrícolas hasta el punto de vertido en el barranco del Gallo. La documentación gráfica del plan parcial recoge parcialmente dicho trazado. No se representa el cruce con la vía del tren, el paso por la zona donde están las extracciones de áridos al otro lado de la vía, ni el punto de vertido a la rambla, aspectos que vienen recogidos en el proyecto de urbanización.
  
Las aguas residuales depuradas serán evacuadas por el colector de vertido de las aguas pluviales hasta su punto de vertido en el barranco del Gallo, haciendo coincidir el punto de vertido de las aguas pluviales y el de las aguas residuales depuradas.
  
7. Respecto de la gestión de los residuos generados, se indica que los residuos de obra, los residuos sólidos urbanos y los residuos industriales serán depositados en contenedores y transportados a vertedero controlado o a instalaciones autorizadas.
  
También se indica que los residuos inertes y la biomasa serán depositados por el agente urbanizador en vertederos controlados existentes en el propio municipio o en los alrededores, o serán entregados a gestor autorizado.
  
Se realiza una estimación de los residuos sólidos y de los residuos inertes generados durante las obras de urbanización.
  
8. Está previsto que Iberdrola proceda a la mejora de la subestación eléctrica de Buñol y a la ejecución de una línea eléctrica aérea de suministro al sector, cuyo punto de entronque se realizará en el límite sudeste del sector, junto a la ladera forestal próxima. No se grafía el trazado de la línea eléctrica propuesta, que se definirá en el correspondiente proyecto técnico de la misma.
  
9. Buñol cuenta con una población actual de 9.224 habitantes, con una ligera tendencia decreciente en los últimos años.
  
El principal sector económico del municipio es el industrial, destacando las actividades relacionadas con la fabricación de cemento, los materiales de construcción, el papel, y la maquinaria industrial. También posee un papel destacado en la economía municipal el sector servicios.
  
El estudio de impacto ambiental destaca la localización privilegiada del municipio en relación con las principales vías de comunicación, que lo hacen ser un foco con un potencial económico muy elevado.
  
10. Se realiza una descripción de las acciones susceptibles de generar impacto ambiental, tanto en fase de urbanización y construcción como en fase de funcionamiento.
  
La identificación y valoración de impactos realizada se centra en la fase de urbanización y en la fase de funcionamiento.
  
La creación del nuevo sector de suelo urbanizable provocará la transformación del territorio y la sustitución de los usos actuales del mismo por una actuación urbanística de naturaleza industrial, que llevará aparejada la construcción de un vial de acceso y las oportunas conducciones de los servicios urbanos necesarios para el correcto funcionamiento del sector.
  
11. El estudio de impacto ambiental concluye que la actuación propuesta se considera ambientalmente admisible siempre que se ejecuten las medidas preventivas y correctoras propuestas en dicho documento. Estas medidas están encaminadas a eliminar o minimizar cada uno de los impactos ambientales descritos en el documento. Se propone un Programa de Vigilancia Ambiental cuyo objeto es realizar un seguimiento sobre el cumplimiento de las medidas preventivas y correctoras propuestas, de acuerdo a las previsiones descritas en el estudio de impacto ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan Parcial modificativo y Homologación del sector 5, ?El Rincón?, de suelo urbanizable industrial de las Normas Subsidiarias de Buñol (Valencia), promovido por el Ayuntamiento de Buñol, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
- Se deberá acreditar ante la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia la disponibilidad de recursos hídricos para atender el caudal requerido por el nuevo sector propuesto, estimado en 1.000 m3/día.
  
- Tal y como recoge la ficha de planeamiento del sector y se define en el proyecto de urbanización, la red de saneamiento proyectada deberá ser separativa, evitando la evacuación de las aguas pluviales por escorrentía. El colector común para la evacuación de las aguas pluviales y de las aguas residuales depuradas, hasta su punto de vertido en el barranco del Gallo, deberá discurrir por caminos agrícolas existentes. Se deberá estudiar con detalle el trazado del citado colector a su paso por la zona intermedia entre la vía del tren y el barranco del Gallo, en relación con la existencia de antiguas extracciones de áridos que han sido rellenadas. Se ejecutará un único colector para la evacuación de las aguas pluviales y de las aguas residuales depuradas siempre que la Confederación Hidrográfica del Júcar autorice un vertido único para aguas de distinta procedencia.
  
Por otra parte, se propone que se estudie la posibilidad de ejecutar distintos puntos de vertido al barranco del Gallo, con el fin de asemejar la solución propuesta para la evacuación y vertido de las aguas pluviales a la situación real de drenaje de la zona en el momento actual, que se lleva a cabo por laminación de las aguas de escorrentía, y de reducir el elevado caudal de vertido por la suma del caudal de las aguas pluviales y de las aguas residuales depuradas. El reparto del caudal de vertido en varios puntos permitiría reducir los impactos ambientales originados por el vertido de las aguas al cauce y reduciría los efectos de las aguas vertidas aguas abajo de la actuación.
  
- Se deberá solicitar a la Confederación Hidrográfica del Júcar autorización de vertido al barranco del Gallo, tanto para las aguas pluviales como para las aguas residuales depuradas, teniendo en cuenta que dicho barranco forma parte de la cuenca hidrográfica de la Albufera.
  
El estudio de impacto ambiental afirma que en el momento de solicitar la autorización de vertido al barranco del Gallo se realizará un estudio hidrológico e hidráulico con el fin de comprobar que no se modifica el hidrograma del cauce, como consecuencia de la modificación de la escorrentía de la zona y de la generación de un caudal importante de agua residual depurada y de aguas pluviales que serán vertidas al citado cauce.
  
A este respecto, se considera más adecuado realizar los estudios correspondientes a la capacidad de drenaje del cauce, incidencia sobre las zonas inundables al sur del núcleo urbano de Chiva, etc., antes de la aprobación definitiva del plan, puesto que una vez urbanizado el sector, en caso de que no fuera posible verter al barranco del Gallo, sería necesario buscar una alternativa ambientalmente viable que permitiera, a posteriori, solucionar el problema de vertido existente originado por la previa urbanización del sector.
  
- Se deberá solicitar a RENFE autorización en relación con el paso de los colectores de aguas pluviales y de agua residual depurada a través de la vía férrea existente, así como para la conducción de agua potable al sector, que también atravesará la vía del tren.
  
- Antes de que se produzca la recepción de la urbanización por parte del Ayuntamiento de Buñol, se comprobará que la estación depuradora prevista se encuentra totalmente ejecutada, dimensionada con capacidad suficiente para tratar la totalidad de las aguas residuales generadas, y preparada para entrar en servicio.
  
- Será de aplicación el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la red municipal de alcantarillado editado por la Entidad de Saneamiento y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias, excepto en aquello relativo a los límites de vertido de las aguas residuales generadas, ya que las normas urbanísticas redactadas establecen unos límites, en general, menos restrictivos que los recogidos por el citado modelo, presumiblemente por la naturaleza de la actividad principal que se instalará en el sector.
  
Por otra parte, las aguas residuales procedentes de industrias relacionadas con el sector alimentario deben ser depuradas mediante tratamientos biológicos, puesto que presentan niveles elevados de carga orgánica.
  
Por todo ello, la estación depuradora que se construya en el suelo dotacional reservado al efecto deberá estar diseñada para admitir los límites de vertido fijados por las normas urbanísticas y para depurar las aguas residuales generadas mediante un tratamiento biológico. En cualquier caso, el proyecto técnico para la construcción de dicha infraestructura quedará sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.
  
- Todos los residuos generados durante las fases de urbanización y de construcción serán gestionados segregados en función de su naturaleza, sean residuos peligrosos, residuos sólidos asimilables a urbanos o residuos de la construcción y demolición, a través de gestores autorizados para ello.
  
- Los residuos vegetales generados tras el desbroce y la tala del arbolado no serán depositados en vertedero autorizado. Deberán ser entregados a empresas autorizadas para su correcta gestión, como puede ser el compostaje de los mismos.
  
- Las zonas verdes proyectadas, y en especial las colindantes a la zona forestal próxima, deberán conservar la vegetación actual de las mismas, tanto la vegetación forestal que haya invadido los cultivos existentes como los propios cultivos, debiendo ser completadas con la plantación de aquellos ejemplares de olivos y algarrobos de buen porte que hayan sido afectados por los viales y parcelas privadas de la actuación.
  
Estos ejemplares también serán utilizados para el ajardinamiento de las rotondas existentes en el polígono o para el ajardinamiento de otras zonas externas al mismo.
  
- Deberían proponerse medidas preventivas tendentes a proteger y conservar los posibles elementos o restos arqueológicos desconocidos que pudieran aparecer durante la ejecución de los trabajos preliminares a la urbanización del sector.
  
No obstante, se estará a los criterios que la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte establezca en el marco de sus funciones y competencia en la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia.
  
- Se debe completar el Programa de Vigilancia Ambiental con los siguientes controles:
  
- En fase de urbanización:
  
- Antes de la entrega de la urbanización al ayuntamiento de Buñol se comprobará que la estación depuradora se encuentra totalmente ejecutada y preparada para entrar en funcionamiento.
  
- A falta de conocer el criterio que sobre el plan tiene la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, se deberán realizar controles encaminados a evitar afecciones al patrimonio cultural desconocido que pudiera haber en la zona objeto de estudio.
  
- Se deberán realizar controles sobre el ruido generado durante las obras de urbanización y construcción.
  
- Se deberá realizar un control sobre el adecuado tratamiento de las zonas verdes.
  
- En fase de funcionamiento:
  
- El control sobre consumo de agua potable conllevará, además, un seguimiento sobre los caudales demandados por el sector en relación con la disponibilidad de recursos hídricos en el pozo de captación.
  
- Se deberá realizar un seguimiento sobre el correcto funcionamiento de la estación depuradora prevista.
  
- Se deberá realizar un seguimiento sobre la capacidad de drenaje de la red de evacuación de aguas pluviales.
  
- En caso de realizarse definitivamente el vertido de aguas pluviales y aguas residuales depuradas al barranco del Gallo, independientemente del resultado del estudio hidrológico e hidráulico previsto, se realizará un seguimiento sobre la posible aparición de inundaciones al sur del término municipal de Chiva o en otras zonas aguas abajo del punto de vertido.
  
- Presentación de documentos acreditativos de gestión de residuos sólidos urbanos por empresa autorizada y depósito en vertedero autorizado.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 29 de noviembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 213/04-AIA
  
Título: Explotación porcina de cebo
  
Promotor: Nieves Latorre Escamilla
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Fuenterrobles (Valencia)
  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para iniciar la actividad porcina de cebo
  
Localización: Paraje ?Hoya Farrero?, polígono 8, parcela 44, del término municipal de Fuenterrobles (Valencia)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para establecer la actividad porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación se dedicará al cebo de cerdos desde los 20 kg, hasta 100 kg p.v., momento en que se destinarán a matadero.
  
Los animales se albergarán en una nave rectangular con cubierta a dos aguas, de 1011 m², con capacidad para 1.248 cerdos. Además, existirá otra nave, destinada a local técnico.
  
Se genera un total de 2.683,2 m3 de purín/año. El purín quedará retenido en fosa de purines, con capacidad de fosa de 707,6 m3, lo que supone una capacidad de almacenamiento superior a los tres meses exigidos en el Real Decreto 324/00 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas. El purín se someterá en fosas a tratamiento biológico que degrade los purines y que actúe como desodorante. A los dos meses máximo serán transportados hasta los campos donde serán distribuidos como abono orgánico. Se necesitará un total de 53,2 ha de superficie agrícola donde aplicar el purín como abono orgánico, para no sobrepasar los 170 kg de N/año y ha.
  
Los cadáveres será retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto. Se dispondrá de contenedor homologado en la explotación, donde se depositarán los cadáveres de los animales muertos hasta su retirada de la explotación.
  
La nave contará con un muelle de descarga y la explotación estará diseñada de forma que los camiones encargados del transporte del pienso y de los animales no necesitarán entrar en la explotación.
  
Entre las medidas higiénico-sanitarias proyectadas, se incluye la colocación de malla metálica pajarera para evitar la entrada de animales al interior de la granja tanto en las ventanas como en el caballete corrido de la cubierta, se dispondrá de vallado perimetral de la explotación, además de sistema a presión en la entrada de la explotación, para la desinfección de las ruedas de los vehículos que accedan a la misma.
  
El suministro de agua procede de la red municipal de abastecimiento de agua potable.
  
La explotación se localiza a 2,25 km. del núcleo de población.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública. Remisión del Expediente
  
El expediente se inició el 27 de julio de 2004, con la remisión por la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda, del Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal.
  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 85, de 10 de abril de 2004, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.
  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria
  
En fecha 2 de noviembre de 2004 se solicita al promotor a través del Ayuntamiento justificación del tratamiento de purines, ya que según el Estudio de Impacto Ambiental, ?se realizará la neutralización de la actividad de las bacterias que intervienen en las fermentaciones anaerobias y que son las que provocan los olores, con la incorporación al estiércol de cal, superfosfato de cal, cloro, etc?. El efecto de los primeros es crear un medio alcalino desfavorable para el desarrollo de las bacterias, mientras que el cloro tiene una acción bactericida?. Por otro lado, se indica que ?previo a su aplicación en campo es necesario que los purines reciban un tratamiento con un complejo enzimático o cualquier otro que permita reducir su carga contaminante y lo estabilice. En nuestro caso se utilizará superfosfato simple por su efecto bacteriostático y bactericida, además se aplicará un tratamiento de microorganismos, enzimas y tensioactivos, con el objetivo de aumentar la concentración de sólidos, que reducirá considerablemente la carga orgánica y contaminante de los purines a aplicar?.
  
Se considera que los tratamientos propuestos pudieran no ser complementarios, por lo que se solicita justificar detalladamente el tratamiento a que se someterá el purín, de manera que quede claramente descrito el sistema de gestión y los resultados esperados, considerando en todo momento que la finalidad propuesta para el purín es la de su utilización como abono orgánico, por lo que sus propiedades deberán ser óptimas para tal uso tras el tratamiento al que sea sometido. La documentación solicitada se recibe en fecha 23 de noviembre de 2004, en la que se indica que el tratamiento a que se someterá el purín en fosas consistirá en la aplicación de un activador biológico degradador de purines y desodorante, aplicándose generalmente una vez cada ciclo, periodicidad que se modificará en base a las indicaciones de uso del tratamiento seleccionado.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:
  
- Informe favorable Arquitecto Municipal.
  
- Informe favorable del Ingeniero Técnico Industrial.
  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.
  
- Autorización Previa de la COPUT. El informe favorable de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, queda condicionado al cumplimiento de no superar la capacidad productora del grupo al cual pertenece la explotación (2º) y siempre que no existan solicitudes de otros interesados, en cuyo caso se tendrá por caducidad (tras requerimiento previo) su autorización transcurrido un año sin ejercer su derecho.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como Suelo No Urbanizable Común, según Normas Subsidiarias municipales.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha realizado una sucinta descripción del medio biótico y abiótico del entorno donde se desarrolla la actividad, pasando a describir los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por le proyecto, entre los que se incluye: Aire, Agua, Suelo, Vegetación, Fauna, Paisaje y Medio Socioeconómico.
  
La explotación se localiza en una zona agrícola de secano, con predominio de vid, cereales, olivos y almendros y explotaciones ganaderas.
  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de purines o durante su utilización como abono orgánico; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.
  
Según la Cartografía Temática de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superficie donde se desarrolla la actividad se localiza en un suelo con una elevada vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos, por lo que deberán extremarse las medidas que eviten la contaminación del agua por escorrentía superficial o percolación de purines.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
Los impactos más relevantes que puede causar la actividad, identificados en el Estudio de Impacto Ambiental son:
  
- Sobre el Aire, por contaminación física asociada a la emisión de gases, emisión de partículas sólidas en suspensión, o por contaminación química, asociada a la emisión de compuestos contaminantes relacionados con la combustión en vehículos en la fase de construcción, o por fermentación del purín.
  
- Sobre el agua, por modificación de sus características físicas, químicas y biológicas del agua superficial y subterránea, como consecuencia de la presencia de materiales sueltos fácilmente erosionables, lixiviación del estiércol o purín y vertidos incontrolados de cualquier tipo de residuos.
  
- Sobre el suelo, por alteración de sus propiedades físicas, químicas y biológicas, por compactación, erosión, pérdida de permeabilidad, etc., que tienen lugar durante la fase de obras.
  
- Sobre la vegetación, por pérdida de la misma, que en la parcela donde se ubicará la explotación, corresponde actualmente a cultivo de vid.
  
- Sobre la fauna, por degradación de hábitats y alteración de pautas de comportamiento.
  
La valoración de impactos se ha realizado a partir de la elaboración de una matriz de importancia, que permite obtener una valoración cualitativa de los diferentes impactos, obteniéndose una valoración general de los impactos, positiva. A continuación, se han propuesto las medidas correctoras necesarias.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha propuesto medidas correctoras tanto en la fase de construcción como en la de funcionamiento, entre estas últimas se incluye las siguientes:
  
- Se someterá al purín a tratamiento microbiológico, aplicado directamente en fosas, de manera que disminuya su carga contaminante, disminuya la emisión de olores, y mejore sus propiedades como abono orgánico.
  
- Se dispondrá de vallado perimetral en la explotación.
  
- Se colocará en huecos de ventanas tela pajarera, de manera que se impida el acceso de vectores en su interior.
  
- Se dispondrá de sistema a presión para la desinfección de las ruedas de los vehículos que accedan a la explotación, basado en el uso de una mochila con desinfectante.
  
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental deberán ampliarse con la adopción de los condicionantes expuestos en esta Declaración de Impacto Ambiental.
  
El programa de Vigilancia Ambiental, dirigido a controlar los posibles impactos sobre el medio, mediante la comprobación periódica del cumplimiento y la efectividad de las medidas correctoras propuestas, hará especial hincapié en revisar periódicamente el estado del vallado perimetral y puertas de acceso a la explotación, comprobación del estado y posibles roturas de la tela pajarera colocada en las ventanas, con el fin de evitar la entrada de animales como las ratas, vectores de enfermedades, asegurar la correcta y constante ventilación y renovación del aire interior de la nave, comprobación de la estanqueidad de los canales de recogida de purines, viendo que no existan fisuras en los muros.
  
Consideraciones jurídicas
  
- El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
- En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
- El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la granja porcina, situada en el término municipal de Fuenterrobles (Valencia), promovida por Nieves Latorre Escamilla, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- Se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga los animales, así como de las fosas de purines.
  
- Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar, con luz de malla reducida de manera que cumpla las funciones para las que se destina.
  
- Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.
  
- Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación, correctamente diseñado y localizado, de manera que pueda ofrecer garantías de desinfección de los vehículos que accedan a la explotación.
  
- El purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mímino: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.
  
- Se deberá realizar un balance de nutrientes en las parcelas donde se aplica el purín como abono orgánico, de manera que se evite la contaminación de suelos y/o acuíferos.
  
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.
  
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 29 de noviembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martí.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 144/04-AIA.
  
Título: Plan de Reforma Interior Almarch de Colomer del término municipal de Xixona.
  
Promotor: Ayuntamiento de Xixona.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda y Ayuntamiento de Xixona.
  
Localización: Al nordeste del casco urbano, limitando al norte con el camino del cementerio, al este por el sector IV del SUNP, al sur por la calle médico Manuel Mariana Uriarte del suelo urbano y al oeste por la prolongación de la C/José María Samper resto del suelo urbano del barrio del Almarch.
  
Descripción del Proyecto
  
1. Objeto del Proyecto
  
El objeto del proyecto es crear un nuevo sector de suelo urbanizable de uso residencial, con una superficie que asciende a 33.527 m².
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
El sector presenta ordenación pormenorizada, incluyendo un equipamiento educativo y una previsión de 132 nuevas viviendas, resultando compatibles los usos comerciales, hoteleros, terciarios y dotacionales. La edificabilidad máxima para el uso característico asciende a 16.462 m²t (1'99 m²t/ m²s). La densidad máxima es de 68 viviendas por hectárea.
  
El ámbito de afección se corresponde, según el documento de homologación, en parte con suelo urbano de uso dotacional, parte con suelo urbanizable de uso global residencial, y parte con una pequeña isla de suelo no urbanizable rodeada de infraestructuras y tejido urbano, por el vigente instrumento de planeamiento, del cual no se indica cuando fue aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante.
  
La red primaria a cargo del sector asciende a 18.583 m², todos ellos destinados a zona dotacional educativa. La red secundaria la constituyen la zona verde con 2.537 m² y el viario con 4.147 m².
  
3. Alternativas
  
El Plan de Reforma Interior tramitado no presenta alternativas técnicas.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información Pública
  
El Ayuntamiento de Xixona remitió en fecha 11 de mayo de 2004 el Estudio de Impacto Ambiental, la documentación urbanística, informe del arquitecto municipal y copia de los edictos de información pública referente al Plan de Reforma Interior Almarch de Colomer del término municipal de Xixona, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
En fecha 28 de julio de 2004, el Ayuntamiento remitió certificado de aprobación provisional y el resultado del trámite de información pública.
  
El Estudio de Impacto Ambiental del Plan de Reforma Interior Almarch de Colomer, junto al resto de la documentación técnica, se sometieron al correspondiente trámite de información al público mediante anuncios publicados en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº4.711, de fecha 12 de marzo de 2004 y en el Diario Información, de fecha 13 de marzo de 2004, no habiéndose presentado alegaciones al respecto durante el plazo de información pública, según consta en el certificado emitido por la Secretaria del Ayuntamiento de Xixona.
  
2. Peticiones de informes y documentación complementaria
  
Durante la tramitación del expediente se ha requerido al Ayuntamiento de Xixona, en fecha 7 de julio de 2004, la remisión del certificado de aprobación provisional y el resultado del trámite de información pública, incluyendo copia de las alegaciones que hubiere en su caso, para poder proceder a la tramitación del expediente de Evaluación de Impacto Ambiental.
  
En fecha 29 de noviembre de 2004 el Ayuntamiento remitió a esta Conselleria informes emitidos por el Jefe de Distribución de Aquagest Levante, SA., como empresa concesionaria del Servicio Municipal de Abastecimiento de agua potable y Alcantarillado de Xixona, todo ello a efectos de justificación de disponibilidad de recursos hídricos suficientes y capacidad de tratamiento de las aguas residuales.
  
Afecciones legales
  
La vía pecuaria nº24 €Colada de Jijona al Avió?, de achura legal 10 m, se encuentra afectada por la actuación al incorporarla dentro del sector y considerarla como superficie de viales de la red secundaria. Será de aplicación la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, debiéndose representar gráficamente la vía pecuaria y no computando a efectos urbanísticos.
  
Consultadas otras posibles afecciones legales del proyecto no se ha observado relación directa del mismo sobre lugares de interés comunitario, microrreservas, cauces naturales de agua, cavidades, montes de utilidad pública y yacimientos arqueológicos.
  
Consideraciones ambientales
  
La actuación que se pretende desarrollar se enclava en un paraje agrícola de secano con la presencia de invernaderos y edificaciones que han transformado severamente el ámbito del sector. Asimismo, se encuentra junto a sectores urbanos y urbanizables, por lo que el nuevo sector es el resultado de un crecimiento natural del casco urbano.
  
Las principales afecciones ambientales que se generan con el desarrollo propuesto serán el consumo de suelo agrícola, que se encuentra en estado de abandono, el consumo de recursos y la generación de residuos. Dado el crecimiento moderado que prevé el sector y las condiciones de conexión previstas con el suelo urbano colindante, las afecciones ambientales se consideran moderadas siendo fácilmente corregidas mediante medidas sencillas que prevé el estudio de impacto ambiental.
  
La zona verde que prevé el sector será revegetada parcialmente por olivos existentes en las parcelas afectadas por la actuación.
  
La vía pecuaria nº24 €Colada de Jijona al Avió?, de achura legal 10 m, se verá afectada y se deberán tener en cuenta las consideraciones que al respecto estime la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
El proyecto supone un incremento de la demanda hídrica para consumo humano respecto de la situación actual. En la documentación presentada se ha aportado informe expedido por órgano con competencias en la materia de distribución de recursos hídricos informando favorablemente la suficiencia de abastecimiento de agua potable para los desarrollos urbanísticos previstos.
  
Respecto de la depuración de las aguas residuales, se desprende finalmente la intención de conectar con la red de saneamiento del suelo urbano colindante, informándose favorablemente por Aquagest Levante, SA., al considerar que las infraestructuras de saneamiento proyectadas son suficiente para absorber los caudales de aguas residuales que se puedan generar.
  
Entre la documentación tramitada no se encuentra el informe favorable de la Dirección General de Promoción Cultural y Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia.
  
El Estudio de Impacto Ambiental contiene un programa de vigilancia ambiental, que deberá ser controlado por el Ayuntamiento. Dicho programa establece los indicadores que permitan evaluar el impacto, sin embargo se desconocen los valores umbrales, frecuencia del control medioambiental y medidas a adoptar en caso de ser necesario.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento (Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/90).
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, aprobado mediante Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Declaración de Impacto Ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos medioambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan de Reforma Interior Almarch de Colomer del término municipal de Xixona (Alicante), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental llevándose a cabo las medidas correctoras contenidas en éste y en su Programa de Vigilancia Ambiental, todo ello siempre y cuando no entren en contradicción con los condicionantes de obligado cumplimiento establecidos en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1. El tratamiento urbanístico de la vía pecuaria nº 24 denominada ?Colada de Jijona al Avió?, de anchura legal 10 metros, bien de dominio público de la Generalitat Valenciana, se ajustará a lo regulado por la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, debiendo ser respetada en todo su trazado y anchura, siendo los usos sobre la misma los definidos en la citada disposición. En ningún caso podrá computarse a efectos de dotaciones.
  
2. Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la no afección del proyecto a bienes culturales y/o patrimoniales de acuerdo con la información que posee la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte obteniendo el informe favorable en relación con el cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio.
  
3. Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la existencia de agua potable y la capacidad de depuración de la EDAR a la que se pretende conectar los colectores de aguas residuales.
  
4. Los residuos que se generen de cualquier tipología deberán ser gestionados de acuerdo a su legislación sectorial y en su caso a la planificación que en desarrollo del Plan Integral de Residuos se establezca por la Generalitat Valenciana.
  
5. Deberán preverse, en la urbanización, lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunidad Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al Plan Integral de Residuos.
  
6. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de la zona verde prevista en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.
  
7. Serán de aplicación todas y cada una de las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental que no entren en contradicción con las propuestas en los epígrafes anteriores de la presente Declaración, debiéndose incorporar las mismas en las Normas Urbanísticas y en los planos de ordenación.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML