Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6202, del 09-02-2010 (2010/1120)

Informació pública de les bases particulars reguladores del concurs en procediment obert per a l'adjudicació del programa d'actuació integrada per gestió indirecta dels sectors ZO5 i ZO6, del sòl urbanitzable del Pla General d'Ordenació Urbana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6202

Data del DOGV
:   09-02-2010

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - B) LICITACIÓ I ADJUDICACIÓ DE CONTRACTES

Número del document
:   2010/1120

CVE


Data del document
:   21-01-2010

Organisme emissor
:   Ajuntament de Guardamar del Segura

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * [Guardamar del Segura](javascript:void(0))
    * [contracte administratiu](javascript:void(0))

Informació pública de les bases particulars reguladores del concurs en procediment obert per a l'adjudicació del programa d'actuació integrada per gestió indirecta dels sectors ZO5 i ZO6, del sòl urbanitzable del Pla General d'Ordenació Urbana. [2010/1120]
Maria Elena Albentosa Ruso, alcaldessa presidenta de l'Ajuntament de Guardamar del Segura, fa saber:
Que el Ple de l'Ajuntament en la sessió celebrada el 29 de desembre de 2009, va adoptar entre altres l'Acord següent:
Primer. Acordar l'inici del procediment de concurs per a l'adjudicació del programa d'actuació integrada per gestió indirecta dels sectors ZO-5 i ZO-6 del Sòl Urbanitzable del pla general d'Ordenació Urbana.
Segon. Aprovar les bases particulars reguladores del programa d'actuació integrada, que diu literalment el següent:
Bases particulars reguladores del concurs en procediment obert per a l'adjudicació del programa d'actuació integrada per gestió indirecta dels sectors ZO5 I ZO6 del sòl urbanitzable del pla general d'Ordenació Urbana de Guardamar del Segura.
Base I. Objecte del contracte
El present contracte té com a objecte el desplegament i execució del programa d'actuació integrada que s'especifica en les presents bases particulars, en les quals es regulen les condicions de caràcter tècnic, jurídic, econòmic i administratiu, per a la selecció d'una proposta de programa d'actuació integrada i d'un urbanitzador per al desenvolupament urbanístic dels sectors ZO5 i ZO6 del sòl urbanitzable ordenat detalladament del pla general. Especificant-se en l'annex I, apartat A.
Base II. Règim jurídic
(Art. 286.1.d del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística).
El present contracte té naturalesa jurídica especial, i en tot el no previst en les presents bases particulars, seran aplicables la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana i el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat per decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell de la Generalitat, i les bases generals per a l'adjudicació de programes d'actuació integrada, de caràcter supletori, aprovades per Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.
Seran aplicables supletòria les disposicions contingudes en la legislació de contractes de les administracions públiques; Llei 30/2007, de 30 d'octubre, de Contractes del Sector Públic, (d'ara en avant LCSP) i en el Reglament General de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques, aprovat per Reial Decret 1098/2001, de 12 d'octubre, (d'ara en avant RGLCAP) així com les normes que regulen la contractació administrativa de les entitats locals que se li apliquen.
En cas de contradicció entre els documents contractuals abans citats, l'orde de prelació serà el següent: bases particulars de programació, bases generals de programació i contracte per al desplegament i execució del programa d'actuació integrada.
Base III. Ordenació urbanística vigent
(Art. 131.2.a de la Llei Urbanística Valenciana).
L'ordenació urbanística vigent en l'àmbit d'actuació és la que figura en l'apartat B de l'annex I.
1) L'ordenació urbanística dels sectors ZO5 i ZO6, està definida pel Pla General de Guardamar del Segura, en la seua revisió aprovada el 20 novembre 2006 i publicada en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant l'11 de gener 2007 i d'acord amb les fitxes de condicions de planejament i gestió dels sectors ZO5 i ZO6 corresponents del pla general, a les que ens remetem.
S'adjunta com a plànol número 1, l'ordenació segons el pla general d'ordenació urbana (plànols OP-40).
Base IV. Memòria de necessitats i objectius del programa d'actuació integrada.
(Art. 131.2.b de la Llei Urbanística Valenciana).
1. Memòria de necessitats
La proposta de programació serà d'acord amb l'objectiu prioritari de l'ordenació que consistix a dotar de les infraestructures necessàries a uns sòls classificats com urbanitzables.
2. Objectius de la programació
a) Gestionar la transformació jurídica de les finques afectades pel programa. En aquest sentit l'urbanitzador estarà obligat a:
· Demanar, dels corresponents registres (de la Propietat i Cadastre), tota la informació de les finques i titulars de drets i deures inclosos en l'actuació.
· Fitar i delimitar les parcel·les aportades a la reparcel·lació amb caràcter previ a la redacció del projecte.
· En cas d'existir, efectuar un estudi fefaent de les parcel·les semiconsolidades, amb proposta de solució en els termes que preveu el capítol III, del títol I, de la Llei Urbanística Valenciana.
· Presentar per a la seua aprovació el projecte de reparcel·lació.
· Pagar als creditors nets abans que la reparcel·lació accedisca al Registre de la Propietat.
· Inscriure en el Registre de la Propietat les noves finques resultants, especialment les destinades al domini públic.
· Fer constar en el Registre de la Propietat les afeccions existents (carreteres, muntanya pública, barrancs i altres).
· Cancel·lar les finques cadastrals aportades a la reparcel·lació i inscriure les resultants en el Cadastre.
· Qualssevol altres actuacions necessàries per a la transformació jurídica de les finques afectades.
b) Urbanitzar completament les dos unitats d'execució que constituïx l'objecte del programa i realitzar les obres públiques addicionals que es precisen, amb subjecció a les previsions temporals i econòmiques del programa (es definiran, a nivell general, aquelles obres necessàries per a garantir els servicis urbanístics i la seua connexió amb les infraestructures generals).
Si altres actuacions es veren beneficiades per l'execució d'obres previstes en les presents bases, i en funció del grau de desenrotllament d'aquestes a la data de l'aprovació del programa de actuació integrada dels sectors ZO5 i ZO6, serà aplicable pel que fa a les compensacions que corresponguen el que disposa la legislació urbanística valenciana a aquest efecte.
c) Connectar i integrar adequadament la urbanització amb les xarxes d'infraestructures d'energia, comunicacions i servicis públics existents, devent per a això:
· Aportar informes de les administracions sectorials les competències de les quals resulten afectades per l'actuació (Ministeri de Foment i altres).
· Presentar, si és el cas, estudis i informes favorables per a realitzar les connexions amb les corresponents companyies subministradores (llum, aigua, gas, telefonia i altres).
· En relació amb l'informe tècnic emés sobre les condicions de connexió dels sectors ZO5 i ZO6 del Pla General d'Ordenació Urbana de Guardamar del Segura, així com de les infraestructures necessàries comunes amb mes sectors, i percentatge de participació del sector en les dites infraestructures, es deurà:
«Enllaç de servicis urbanístics amb la xarxa primària, connexió i integració en l'entorn territorial
Segons l'article 157 de la Llei Urbanística Valenciana (LUV), els projectes d'urbanització per a actuacions integrades han de resoldre totes les necessitats connexió i integració de l'actuació en el seu entorn territorial o urbà i les altres exigències establides en el corresponent programa; a més han de resoldre l'enllaç dels servicis urbanístics amb els de la xarxa primària i acreditar que tenen capacitat suficient per a atendre'ls.
Segons les previsions del pla general d'ordenació urbana, els plans directors d'aigües, en tràmit per a la seua aprovació, i una altra documentació municipal, les infraestructures en què han de participar el ZO-5 i ZO-6 són les següents:
Aigua potable, ha de col·laborar en el finançament de les infraestructures següents:
Sistema de depòsits format per un depòsit de 10000 m³ en les Raboses i un de 7000 m³ previst a cota 75 junt a la base militar, a més dels seus elements accessoris (alimentació des de conducció del Taibilla i connexió als sectors). Participen en 1,93% el ZO-5 i en 19,66% el ZO-6, 21,59% en total
Canonada de fosa dúctil de 400 mm en el sector ZO-6 des del depòsit a cota 75 fins al ZO-3 (1130 m). Participa només el ZO-6 en 50,3%.
Canonada de fosa dúctil de 600 mm en el sector ZO-6 (tram depòsit Raboses - N-332, 800 m). Participa només el ZO-5 en 6,77%.
Sanejament d'aigües residuals, ha de col·laborar en el finançament de les infraestructures següents:
Estació de bombament centre i conducció d'impulsió de la mateixa fins a la depuradora. Participa en 13,82% el ZO-6.
Connexió de la xarxa de residuals del vessant oest del sector ZO-6 amb el bombament centre. Participa el ZO-6 en el 17,67%.
Evacuació d'aigües pluvials, ha de col·laborar en el finançament de les infraestructures següents:
Col·lector de pluvials de la conca A, tram des de ZO-6 al riu. Participa el ZO-6 en el 63,82%.
Col·lector de pluvials de la conca A, tram interior al ZO-6. Participa en el 87,82%
Col·lector de pluvials de la conca E, tram ZO-6-Camí de l'Estany. Participa el ZO-6 en el 17,67%.
Canal col·lector de pluvials de la conca E, tram Camí de l'Estany-Riu Segura. Participa el ZO-6 en el 15,51%.
Xarxa viària:
Segons les fitxes de planejament i gestió dels sectors, el ZO-5 i ZO-6 han de finançar conjuntament una rotonda i un pont amb pas rodat i de vianants sobre la N-332, valorats respectivament en 721215 euros i 1502530 euros. La rotonda està inclosa, no obstant això, en el projecte de desdoblament de la N-332 (via Parc), per la qual cosa la partida prevista per a aquesta es pot destinar a altres elements de les infraestructures de connexió i integració, com l'abonament de la part proporcional corresponent del cost d'execució de la rotonda de l'avinguda del Perú (44,41% participació), millores en el pont o altres.
El projecte d'urbanització ha d'incloure el projecte i valoració del pont sobre la N-332 que mencionen les fitxes.
Perquè el sector dispose dels servicis urbans indispensables, de totes les infraestructures comunes enumerades, és imprescindible que siguen executades prèvia o simultàniament al desenrotllament dels sectors ZO-5 i ZO-6 les que s'enumeren a continuació, per la qual cosa es requerix el seu projecte d'execució:
Depòsit de 7000 m³ a cota 75 m s.n.m. en les proximitats de la base militar, inclosa impulsió, D 400 mm, i equip d'elevació des de les conduccions de la Mancomunitat del Taibilla i la connexió D 500 mm, d'eixida.
Canonada de fosa dúctil de 400 mm en el sector ZO-6 des del depòsit a cota 75 fins al ZO-3.
Canonada de fosa dúctil de 600 mm en el sector ZO-6 (tram depòsit Raboses-N-332, 800 m). No és imprescindible per al sector, però no es pot diferir la seua execució, ja que discórre pels carrers d'aquest.
Col·lector de pluvials de la conca A (segons pla director), tram des de ZO-6 al riu.
Estació de bombament Centre i conducció d'impulsió d'aquesta fins a la depuradora.
Connexió de la xarxa de residuals del vessant oest del sector ZO-6 amb el bombament centre o solució provisional autoritzada per l'Ajuntament.
Col·lector de pluvials de la conca A (segons pla director), tram interior al ZO-6.
Col·lector de pluvials de la conca E des del sector ZO-6 fins al riu o una solució provisional per a evacuar fins a llit públic les aigües pluvials del vessant oest del sector.Pont sobre la N-332.
De la resta d'infraestructures en què participen estos sectors hi ha la possibilitat que siguen executades amb posterioritat, mentre no siguen imprescindibles pel desenrotllament de nous sectors.
Les obres d'infraestructures comunes a diversos sectors enumerades anteriorment es poden incloure en el projecte d'urbanització o en documents independents, encara que coordinats amb el projecte d'urbanització, però en tot cas hauran d'estar valorades de manera independent de la resta de l'obra, perquè es puga repartir el cost entre els distints sectors afectats. Al projecte d'urbanització caldrà adjuntar una valoració amb tots els costos d'urbanització, en la que s'incloga la part proporcional de les obres d'infraestructures comunes a diversos sectors.
A continuació s'inclou una taula amb els costos estimats per a les obres d'infraestructures comunes. Els costos indicats són simplement orientatius, havent de determinar el cost real amb la redacció del projecte d'execució i la baixa en l'adjudicació del mateix, si és procedent.
En la taula s'indica el preu d'execució material de cada obra (PEM), el de licitació (PL) IVA inclòs, el percentatge de participació de cada sector en cada infraestructura i la part del cost resultant a suportar per cada sector:
A més de l'anterior, els costos d'urbanització han d'incloure l'aportació per ampliació d'infraestructura de depuració, que ha de ser valorada en un informe emés per l'entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana.
d) Suplementar les infraestructures i espais públics o reserves dotacionals en el que és necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servicis existents i exigibles reglamentàriament.
e) Obtindre els sòls dotacionals públics de l'àmbit de l'actuació a favor de l'administració gratuïtament. A estos efectes:
· L'urbanitzador efectuarà la seua inscripció en el Registre de la Propietat i en traslladarà a l'administració la corresponent certificació acreditativa.
· Les entregarà en perfectes condicions, una vegada concloses les obres d'urbanització.
f) Cedir l'aprofitament que legalment corresponga, amb destinació al patrimoni públic de sòl a favor de l'administració actuant de forma gratuïta.
g) Ordenar el repartiment equitatiu de les càrregues i beneficis de l'actuació entre els afectats.
h) Establir terminis per a edificar els solars resultants de l'actuació urbanitzadora, incloent un cronograma en què s'indique expressament el termini d'edificació dels terrenys propietat de l'urbanitzador o d'altres propietaris adherits a la seua iniciativa de programa.
Tot això de conformitat amb allò que s'ha establit en apartat C de l'annex I.
i) El programa podrà incloure altres objectius complementaris el cost del qual serà assumit per l'urbanitzador sense repercutir-ho als propietaris de terrenys afectats, com ara la realització, baix condicions i terminis específics, d'obres particulars que revisten especial interés social, restauració paisatgística, o d'obres públiques accessòries susceptibles de concessió i que, per raons tècniques, hagen d'executar-se junt amb les principals del programa. L'edificació dels terrenys propietat de l'urbanitzador o d'altres propietaris adherits a la seua iniciativa en terminis més breus que els establits pel programa amb caràcter general es considera sempre objectiu.
Base V. Paràmetres urbanístics
(Art. 131.2.c de la Llei Urbanística Valenciana).
Els paràmetres urbanístics són els establits en les fitxes de planejament i gestió del pla general per als sectors ZO-5 i ZO-6, fent l'excepció que al tractar-se de sectors ordenats detalladament i no hi estar permeses variants, d'acord amb l'apartat IX de les presents bases, alguns apartats d'aquestes no resulten d'aplicació, en especial quant a la necessitat estudi d'impacte ambiental.
Base VI. Criteris i objectius territorials
(Art. 131.2.d de la Llei Urbanística Valenciana).
a) L'actuació integrada vindrà referida a la programació de les unitats d'execució dels sectors ZO5 i ZO6.
Base VII. Criteris d'ordenació urbanística
(Art. 131.2.d de la Llei Urbanística Valenciana).
Els criteris d'ordenació urbanística són els que s'establixen en l'apartat F de l'annex I.
Base VIII. Objectius d'edificació privada
(Art. 131.2.e) Llei Urbanística Valenciana).
1. Les condicions de les parcel·les edificables, el volum i forma dels edificis, les condicions estètiques de l'edificació, així com la reserva d'aparcaments, són els establits en el pla general que siguen aplicables i en concret en a l'apartat G de l'annex I.
2. S'establix l'obligació de simultaniejar la urbanització i l'edificació en el percentatge mínim establit en l'apartat J de l'annex I.
Base IX. Prescripcions tècniques dels documents d'ordenació i gestió
(Art. 131.2.f de la Llei Urbanística Valenciana).
· Amb caràcter general.
Es consideren prescripcions tècniques mínimes que hauran de respectar-se en la redacció dels documents d'ordenació i gestió les establides en la Llei Urbanística Valenciana i Reglament de desplegament, així com les establides en el pla general.
1. Informes bàsics a tindre en compte
Abans de l'adjudicació del programa els licitadors hauran de presentar a l'Ajuntament informe o resguard acreditatiu de la seua sol·licitud de:
a) D'acord amb el que disposa el pla general, «tots els sectors hauran d'acreditar la disponibilitat d'aigua abans de la programació del sòl».
b) Informe de l'Entitat Publica de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana, relatiu a la capacitat suficient del servici de depuració per a assumir els cabals ocasionats amb l'actuació urbanística i, si és el cas, millores o ampliacions que hagen d'escometre's amb caràcter previ a la connexió, d'acord amb la Llei 2/1992, de 26 de març, de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana.
d) Autorització de Carreteres del Ministeri de Foment.
f) Altres informes, permisos i autoritzacions necessaris per a l'adequat desenvolupament del programa.
Els documents que presente el licitador hauran d'atendre al contingut dels dits informes i autoritzacions
2. Sobre el document de planejament
No es permeten variants a l'ordenació detallada, excepte en la necessària adaptació a la rotonda sud del traçat definitiu de la Via parc, en execució pel Ministeri de Foment, segons pla aportat per l'esmentat Ministeri, que s'adjunta com a annex II.
3. Sobre el document de gestió
3.1. La reparcel·lació per a la nova divisió de finques ajustada al planejament respectarà els principis següents:
«Són principis inspiradors de la reparcel·lació els següents:
1. La llibertat de pactes entre els propietaris i l'urbanitzador, a l'efecte de consensuar reparcel·lacions voluntàries. Estos pactes tindran com a únic límit l'observança de la normativa aplicable i del planejament.
2. La justa valoració dels béns i drets aportats.
3. L'adjudicació d'aprofitament subjectiu als propietaris serà directament proporcional a la superfície de les finques d'origen que aquells aporten a la reparcel·lació. Aquest principi es traduirà en les regles següents:
b) En cas de discordança entre els títols i la realitat física prevaldrà esta sobre aquells en l'expedient de reparcel·lació, en els termes que preveu el ROGTU.
c) Si és el cas, el dret dels propietaris serà equivalent a l'aprofitament que haja sigut objecte de reserva. En el cas que la reserva d'aprofitament s'haja constituït en virtut de conveni per a la determinació del preu just d'una expropiació, l'eficàcia del conveni no requerirà aprovació municipal. En cap cas, l'administració pot oposar-se a la materialització de l'aprofitament corresponent a reserves que van ser en el seu moment aprovades per ella.
4. Quan un propietari aporta diverses finques a la reparcel·lació, independentment de la seua localització, es tractarà d'agrupar l'aprofitament generat per totes elles i es procurarà concentrar la seua adjudicació en el menor nombre de finques possible, localitzant-les de forma contigua o, almenys, pròxima entre si, en la mesura que siga tècnicament viable i no es perjudique l'interés públic o el dret de tercers.
5. El projecte de reparcel·lació procurarà el manteniment en el procés urbanitzador del nombre més gran de propietaris possible, i se reduirà al màxim els supòsits d'indemnització substitutòria d'adjudicació. Per això, es procurarà que l'ordenació detallada establisca, en la mesura que ho permeten les característiques constructives de les tipologies edificatòries previstes, una parcel·la mínima d'acord amb els drets derivats de les superfícies de les finques originàries. La consecució d'aquest principi no pot comportar, en cap cas, el menyscabament de la millor ordenació urbanística, en funció de l'interés públic».
3.2. Els aspectes bàsics a tindre en compte en la reparcel·lació són:
a. El projecte de reparcel·lació amb la memòria de quotes que presente l'urbanitzador vindrà acompanyat dels documents que acrediten haver complit el deure d'informació als propietaris, regulat en l'article 166 de la Llei Urbanística Valenciana.
Tal acreditació, s'efectuarà per mitjà de còpia de les comunicacions remeses als propietaris i del document acreditatiu de la recepció d'aquelles pels seus destinataris. A tals efectes, la comunicació es remetrà al domicili dels propietaris que conste en el Cadastre.
b. Al projecte de reparcel·lació s'acompanyarà còpia de les sol·licituds de pagament en metàl·lic que reba l'urbanitzador, d'acord amb l'article 167.3 de la Llei Urbanística Valenciana i de la certificació registral de domini i càrregues.
c. Per mitjà del projecte de reparcel·lació s'ajustarà la delimitació de l'Àrea de Repartiment i l'aprofitament tipus, establits pel planejament d'aplicació.
Es garantirà als propietaris inclosos en la mateixa Àrea de Repartiment un aprofitament tipus subjectiu igual o semblant, amb independència de l'aprofitament objectiu que permeta el pla.
d. En el projecte de reparcel·lació es definirà l'àrea reparcelable.
e. Els béns de titularitat pública tindran la consideració prevista en l'article 399 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, en relació amb l'article 171 de la Llei Urbanística Valenciana.
3.3. La documentació mínima del projecte de reparcel·lació serà l'establida en els articles 175 i 176 de la Llei Urbanística Valenciana i article 411 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.
Base X. Prescripcions tècniques del projecte urbanització
(Art. 131.2.h de la Llei Urbanística Valenciana).
El projecte d'urbanització ha de definir i valorar totes les obres necessàries per a dotar a totes les parcel·les del sector dels servicis urbans d'accés rodat i de vianants, subministrament d'aigua potable, sanejament d'aigües, tant residuals com pluvials, subministrament d'energia elèctrica, telecomunicacions i gas; així mateix, haurà de contemplar la pavimentació dels vials, l'enllumenat de vials i espais públics, jardineria, reg, mobiliari urbà i senyalització i abalisament per a ordenació del tràfic. Les obres a definir inclouran les exteriors al sector necessàries per a assegurar el funcionament correcte de les xarxes de servicis urbans, amb la connexió a les xarxes externes al sector i assegurant la seua integració territorial.
Les infraestructures existents que discórreguen pel sector s'hauran de reposar en canalitzacions subterrànies que discórreguen per espais amb qualificació de viari públic.
El projecte d'urbanització haurà de definir els detalls tècnics amb precisió suficient perquè puga ser executat, eventualment, sota la direcció de tècnic diferent del seu redactor original, havent de complir el que establix l'article 101 de la LCSP. No podrà modificar les previsions del pla que desenrotlla. En cap cas, podrà contindre determinacions sobre ordenació, règim del sòl o de l'edificació.
Comprendrà tots i cada un dels documents assenyalats en l'article 156.1 de la Llei Urbanística Valenciana i en l'article 350 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.
Hauran de respectar-se, amb caràcter mínim en la redacció del projecte de les obres d'urbanització, les establides en la Llei de Contractes del Sector Públic, Llei 30/2007, de 30 d'octubre, de Contractes del Sector Públic, d'ara en avant LCSP, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 2/2000, de 16 de juny.
Així mateix, i en el no regulat en les presents bases particulars, el projecte d'urbanització s'ajustarà al que disposa l'article 349 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística (en relació amb el 157 de la LUV) respecte a les obres incloses en el projecte d'urbanització. Quant a la documentació del projecte d'urbanització, caldrà ajustar-se al que disposa l'article 350 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística (en relació amb l'article 156 de la LUV) sobre la documentació integrant d'aquest.
1. Projecte d'urbanització
En la memòria es descriurà i justificarà l'àmbit de l'actuació i així mateix s'inclourà la justificació del compliment de les condicions d'integració de l'actuació amb el seu entorn.
El pressupost haurà de desglossar-se en les partides relacionades en l'article 303.1 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística (ROGTU), i s'indicarà, per a cada una d'aquestes, els mesuraments corresponents, preus unitaris i preus descompostos, amb la fixació expressa del pressupost d'execució material de les obres d'urbanització (PEM).
El projecte d'urbanització es redactarà amb el contingut mínim exigit en la normativa urbanística valenciana, incloent en tot cas els mesuraments parcials i el detall de les unitats d'obra.
El projecte ha d'incloure: demolicions, xarxa viària (amb moviments de terres, formació d'esplanades, ferms i paviments), xarxes de distribució d'aigua potable, sanejament d'aigües residuals i evacuació d'aigües pluvials, xarxa d'enllumenat públic, xarxes de subministrament d'energia elèctrica, xarxa de telecomunicacions, mobiliari urbà, senyalització (horitzontal i vertical), sistema d'arreplega de residus sòlids i jardineria.
El pressupost ha d'incloure els costos de les obres de connexió i integració, inclòs el suplement per ampliació de la infraestructura de depuració, que ha de ser determinat per l'entitat de sanejament.
El pressupost de licitació serà el resultat d'aplicar sobre el pressupost d'execució material els gastos generals (com a màxim, el 13% del PEM) i el benefici industrial de l'empresari constructor (com a màxim, el 6% del PEM), més l'impost sobre el valor afegit.
2. Annexos
El projecte ha d'incloure com a mínim els següents annexos:
2.1. Justificació d'aparcaments.
2.2 Alçament topogràfic específic, subscrit per tècnic competent, en el que se definiran les característiques de l'espai físic sobre el qual es desenrotlla l'actuació i els seus elements més significatius. En el projecte es grafiarà l'alçament topogràfic a escala 1:1.000 o superior, amb les cotes de rasant en l'àmbit de programació i el seu entorn incloent les cotes de la carretera N-332, així com el traçat de cada un dels servicis fins a la seua connexió amb la xarxa existent. Les cotes estaran referides al nivell del mar (nivell mitjà del mediterrani a Alacant).
2.3. Programa de treballs: Inclourà el programa previst per a l'execució de l'obra urbanitzadora des del seu inici fins que es finalitze, amb desglossament mensual referit a l'execució parcial de cada un dels capítols, conforme al termini proposat per a la seua execució.
2.4. Programa de control de qualitat: desenrotllarà el programa de les proves a realitzar per a controlar la qualitat d'execució de les distintes unitats d'obra. El seu desglossament s'efectuarà de manera coherent amb el programa de treballs, determinant el cost mensual per aquest concepte i la definició de les proves a realitzar desagregades per capítols, i es distingirà si són assajos previs, de control de materials, d'execució o de recepció.
2.5. Estudi geotècnic i estudi d'identificació de sòls: els distints tipus de sòl s'identificaran, catalogaran i grafiaran sobre l'alçament topogràfic en funció dels usos previstos en el projecte d'urbanització, distingint entre terra vegetal, farciments i sòls urbanitzats (en aquest últim cas s'identificarà el tipus de ferm, la seua composició i estat de conservació). S'indicarà la seua aptitud per a integrar-se en les unitats d'obra definides en el projecte i els tractaments que precisen durant l'execució de les obres, i se'n prioritzarà la reutilització sempre que siga possible; el tractament a realitzar es justificarà i definirà la qualitat del producte obtingut i els assajos que fan falta per al seu control.
2.6. Càlculs justificatius de les xarxes de distribució de servicis públics: de cada una d'elles es presentarà el corresponent annex de càlcul, la solució adoptada serà justificada, així com el dimensionament. Es determinarà la legislació aplicable en cada cas.
2.7. Inventari preliminar de construccions, plantacions i instal·lacions la demolició de la qual, destrucció o eradicació exigisca la urbanització, havent d'estar previst en el projecte d'urbanització el procés de demolició així com en l'estudi de seguretat i salut.
2.8. Estudi de seguretat i salut que haurà de preveure el tancament i la senyalització exterior de tot el sector mentre dure l'execució de la urbanització.
2.9. Annex que contemple les desviacions i obres provisionals necessàries durant l'execució de les obres, així com els accessos provisionals a les obres, camins a utilitzar per la maquinària d'obra en l'entorn del sector i zones d'arreplega.
2.10. Estudi de tràfic.
2.11. Càlculs estructurals de les obres de pas i de les edificacions i estructures que formen part de la infraestructura urbana.
3. Xarxa viària
Els vials tindran voreres amb un una amplària mínima de 2 metres, dels quals haurà de quedar lliure per al pas almenys 1,5 metres, que no han de ser ocupats amb elements de mobiliari urbà, fanals o escocells.
Haurà de contemplar-se una xarxa de carrils bici tal com s'exposa en el pla adjunt corresponent, amb ample mínim de 2 metres, quan s'integre en la secció dels vials, i de 2,5 metres quan travesse zones verdes. Els carrils bici aniran pavimentats, amb el mateix tractament en tot el sector quant a pavimentació, color (roig o verd), i senyalització.
En els vials de 12 metres d'amplària, la secció transversal estarà composta per:
Si tenen carril bici: una vorera de 4'5 metres (que incloga el carril bici), una calçada de 5'5 metres per a tràfic rodat, i una altra vorera de 2 metres.
Si no tenen carril bici: dos voreres de 2,5 metres i una calçada de 7 metres per a tràfic rodat i aparcament.
En els vials de 14 metres d'amplària la secció transversal estarà composta per dos voreres de 2,55 metres i una calçada de 8,9 metres, que incloga dos bandes d'aparcament i un carril de circulació.
En els vials de 16 metres del ZO-6:
Si no tenen carril bici: dos voreres, dos bandes d'aparcament i dos carrils de circulació
Si tenen carril bici una de les bandes d'aparcament mencionades se substituirà per carril bici.
Del vial que discorre junt amb la carretera N-332 en el ZO6, l'últim tram del nord ha de ser de doble sentit de circulació, fins a connectar amb el camí de l'Estany (en l'entrada del complex esportiu les Raboses, de manera que s'assegure la connexió en ambdós sentits des del dit camí a la resta del sector. El mateix s'ha d'aplicar al tram de vial que discorre junt amb l'esmentada carretera en el ZO5 des del pont fins a l'extrem sud del sector, connectant amb doble sentit amb la trama viària del nucli urbà.
El tram de vial perimetral del ZO5 que discorre junt amb el nucli urbà entre el pont i l'extrem sud del sector ha de tractar com a espai d'ús exclusivament de vianants, tractat amb plantació d'espècies vegetals, de manera que s'evite en la mesura que es puga l'excavació en el talús limítrof amb nucli urbà i l'afecció als edificis contigus existents.
El vial que discorre pel límit entre el ZO6 i el ZO8 tindrà una secció formada per una calçada central de 8 metres d'amplària i dos franges laterals de 8,5 metres d'amplària. S'haurà d'executar la franja lateral que queda dins del sector ZO6 i la calçada central. La calçada central haurà de mantindre la continuïtat del camí actual i tindrà dos carrils de 3,5 metres per a la circulació de vehicles en ambdós sentits i dos voreres d'emergència de 0,5 metres. La franja lateral de 8,5 metres que queda dins del sector ZO6 integrarà una banda de vianants de 2 metres junt amb la línia de fatxada, un carril bici de 2,5 metres i espècies arbòries i arbustives, i es cuidarà que estes no perjudiquen la visibilitat als encreuaments. Entre la calçada central i la franja lateral es disposarà un element de separació que impedisca l'entrada de vehicles i dissuadisca l'encreuament de vianants fora dels passos habilitats. S'haurà de justificar una solució per al tractament de les superfícies que impedisca l'erosió en zones amb pendents majors de l'1,5%.
Els ferms estaran dimensionats per a una categoria mínima de tràfic pesat T31 en els vials principals i T41 en la resta, tal com es definix en la norma 6.1-IC de seccions de ferm, o equivalents.
4. Xarxa d'aigua potable
4.1. Canonades d'aigua potable:
Els diàmetres nominals a utilitzar en canonades d'abastiment estaran inclosos dins de la gamma següent: 100, 150, 200, 250, 300, 400, 500, 600, 700, 800, 1000 mm. Queden descartats els 125 i 175 mm i seran de fosa dúctil. Per a canonades de polietilé, els diàmetres exteriors seran: 25, 32, 40, 50, 63, 75 i 90.
Vàlvules de sectorització de la xarxa d'aigua potable
Vàlvules de comporta per a diàmetre > 200 mm.
Vàlvula de palometa per a diàmetres > 200 mm.Obra civil
Rases.
Per a canonades de diàmetres iguals o superiors a 100 mm hauran de respectar-se les següents dimensions, amb la consideració que en els nínxols per a les unions entre tubs haurà d'ampliar-se la profunditat i amplària de la rasa en funció del tipus de junta empleada.
Arquetes.
Les arquetes podran ser prefabricades o realitzades en obra, i en aquest últim supòsit podran ser d'encofrat perdut o no.
S'hauran de realitzar de formigó armat sempre que hagen d'ubicar-se davall calçada, i disposaran de marcs i trapes de fosa per a suportar les càrregues corresponents segons norma Europea EN124. Si no és davall calçada podrà realitzar-se en formigó sense armar o en rajola.
Farcit de les rases i reposició del ferm
Una vegada acabada l'obra i realitzada les proves i comprovacions pertinents es procedirà al tapat de les rases amb els materials i procediments descrits en els plans tipus de rasa d'aigua, ja siga per a vorera, calçada normal, protecció en encreuament, i encreuament de carretera nacional. El tipus, material, color i aparença de vorera, asfalt o llamborda haurà de ser el normalitzat per l'Ajuntament i que guarde homogeneïtat amb les zones limítrofs.
En cas de realitzar excavacions amb demolició del ferm asfàltic, es procedirà prèviament a tallar el paviment amb màquina talladora de disc, per a posteriorment executar l'excavació.
Una vegada realitzada l'excavació, es procedirà a la reposició del ferm asfàltic, per a això es realitzarà un reg d'emprimació, per a posteriorment reposar el ferm asfàltic amb una capa d'un centímetre de grossària de betum fluidificat en calent, amb una dosificació mitjana de 25 kg/cm². Posteriorment a l'estesa del betum, es compactarà lasuperfície a fi de crear una zona consistent i al mateix nivell que l'adjacent.
Marcs i tapes de fosa.
Les tapes de registre que s'instal·laran hauran de complir les normes EN-124 i UNE 36-118 Fosa de grafit esferoïdal. Tipus i condicions de recepció i subministrament de peces modelades, ISO 1083 (1/76), UNE 41-300 Dispositius de cobriment i tancament per a zones de circulació utilitzades per vianants i vehicles i fabricades amb ampliació de la normativa de control de qualitat ISO-9002. Com a cas excepcional es podran col·locar tapes de registre de ferro colat de 12,5 tn de resistència per a instal·lar en voreres, zones de vianants o jardins on estiga garantit que no existisca trànsit.
Registre redó de ø 800 mm de 12,5 tn i pas de ø 600 mm: Registre d'inspecció circular en fosa dúctil segons la norma UNE 36-118 amb resistència a la ruptura major o igual a 12'5 tn; amb cota de pas de 600 mm, marcat segons la norma UNE 41-300, classe B-125, amb revestiment de pintura bituminosa i constituïda per:
Marc redó de 800 mm, d'altura 35 mm.
Tapa circular amb relleu antilliscant en la part superior.
Registre redó ø 850 mm de 40 tn i pas de ø 600 mm: registre d'inspecció circular en fosa dúctil segons la norma UNE 36-118 amb resistència a la ruptura major o igual a 40 tn, amb cota de pas de 600 mm, marcat segons la norma UNE 41-300, classe D-400, amb revestiment de pintura bituminosa i constituïda per:
Marc redó de 850 mm, d'altura 100 mm, proveït de quatre orificis de 20 mm de diàmetre d'ancoratge, situat en un circule de trepant de 740 mm de diàmetre. Dotat d'una junta de polietilé, que evite soroll i impedisca el contacte directe metall-metall.
Tapa circular proveïda de clau de bloqueig sobre marc, amb relleu antilliscant en la part superior, proveïda de superfície de suport mecanitzada. El tancament es realitzarà per mitjà de la randa de tres pestanyes situades en la superfície interior de la tapa, en les corresponents guies del marc.
3.2. Connexions d'aigua potable:
Esquema general d'una connexió tipus per a edifici de vivendes
Les connexions en xarxes en servici seran sempre de presa en càrrega per a no afectar a la resta d'usuaris.
4. Xarxa de sanejament d'aigües residuals
La xarxa d'aigües residuals haurà de ser dissenyada de manera que totes les connexions de clavegueram es realitzen a col·lectors secundaris, no es podrà realitzar cap connexió directament al col·lector principal existent junt amb el traçat de la carretera N-332.
4.1. Connexions de clavegueram
Seran de propietat privada i els elements que la formen són:
a) Arqueta d'arrancada. Estarà situada dins del límit de fatxada sempre que siga possible i no serà competència del servici; les comeses de l'arqueta seran:
Localització i registre de l'arrancada de la connexió i boca d'accés per a neteja.
Ubicació d'elements de sifó que impedisquen el pas de males olors cap a l'interior de la propietat.
b) Conducte: tram de canonada que discorre des de l'arqueta d'arrancada, fins a la xarxa de clavegueram.
c) Entroncament: és el punt d'unió del conducte de la connexió amb la xarxa de clavegueram i s'efectuarà per mitjà de:
1) A un pou de registre de la xarxa de clavegueram.
2) Directament al col·lector de la xarxa de clavegueram per mitjà d'unió elàstica al col·lector per mitjà de broca i junta.
Amb independència de l'anterior, i a fi d'evitar obstruccions i facilitar les labors de neteja i manteniment, s'establix com el diàmetre mínim de connexió de sanejament el següent (segons manuals)
Material canonada de connexió Diàmetre mínim
PVC (sanejament) 200
200 Una connexió de sanejament no podrà ser de diàmetre superior al del col·lector de la xarxa de clavegueram a què aboque. En l'execució de connexions de sanejament (i amb les limitacions de diàmetre mínim segons manuals), es normalitzen els següents diàmetres (en mm):

Relació d'altres servicis (encreuaments i paral·lelisme)
En el traçat, la connexió de sanejament haurà de mantindre, respecte de les conduccions de la resta de servicis, les distàncies d'encreuament i paral·lelisme que la legislació i les ordenances municipals contemplen en cada moment.
En tot cas les connexions de sanejament hauran de creuar per davall de les conduccions d'aigua potable, amb una separació entre arestes de 0,40 m com a mínim. Així mateix, les connexions de sanejament hauran de mantindre una separació de paral·lelisme respecte de les connexions d'aigua potable de 0,40 m. com a mínim.
Arquetes d'arrancada
In situ
Les arquetes a instal·lar seran del tipus sifòniques, segons el plànol.Connexions a la xarxa de clavegueram
L'entroncament d'una connexió a la xarxa de clavegueram es procurarà que siga sempre a través de pou de registre; no obstant, aquesta no haurà de condicionar l'increment de nombre de pous a la xarxa.
El entroncament indicat haurà de reunir les condicions d'estanqueïtat i elasticitat, per a qualsevol de les solucions que s'adopten (excepte en els casos de connexions a col·lectors existents en què es puga aplicar una unió elàstica/estanca)
Els tipus d'entroncaments en la xarxa de clavegueram seran:
Amb entroncament en pou
Excepte en pous prefabricats que disposen dels corresponents orificis, la perforació dels pous, haurà d'efectuar-se per mitjà de perforació amb maquinària adequada de gran broca. La incorporació del conducte de connexió del pou s'efectuarà de manera que s'igualen les cotes de clau del dit conducte amb la del col·lector de la xarxa de clavegueram. En qualsevol cas es recomana que la cota hidràulica del conducte de connexió no quede a una altura de més de 0,80 m respecte de la base del pou.
La unió del pou de registre i de la canonada es realitzarà per mitjà de junta elàstica/estanca. Per mitjà de la perforació de la paret del pou i la col·locació d'un cércol o peça elàstica a través de la qual s'incorpora el conducte de connexió (l'orifici en la paret del pou pot vindre preparat en pous prefabricats). Per mitjà de la introducció del conducte de connexió en el pou a través d'un maniguet amb junta elàstica embotit en la paret del pou.
En el cas que el conducte de connexió tinga una rasant obligada tal que la incorporació al pou haguera d'efectuar-se a una altura sobre el fons del pou superior a 0,80 m, s'haurà de realitzar un pou de ressalt adossat de manera que es force l'entrada de la connexió per davall de 0,80 m sobre fons de pou.
Amb entroncament a col·lector
Quan s'efectua directament a la canonada del col·lector de la xarxa de clavegueram, sense passar per un pou de registre sempre s'haurà de perforar la paret del col·lector trepant amb maquinària adequada, de broca gran. En funció del diàmetre del col·lector a què s'incorpora la connexió, s'establix la següent relació de diàmetres.
Diàmetre col·lector Diàmetre màxim de connexió
D 300 mm D 200 mm
D 350 mm D 200 mm
D 400 mm D 200 mm
D 500 mm D 250 mm
En el cas que no puga aplicar-se esta relació de diàmetres, la incorporació a la connexió haurà d'efectuar-se a través de pou. La unió de la connexió al col·lector ha de realitzar-se per mitjà de:
Junta elàstica/estanca: per mitjà del trepant de la paret del col·lector i la col·locació d'un cércol o peça elàstica a través de la qual s'introduïx el conducte de connexió.
4.2. Conduccions de clavegueram
Tubs i accessoris per a albellons i col·lectors (BD7).
Tubs de PVC llis.
Tubs de PVC per a l'execució d'obres de drenatge. S'han considerat els tipus següents:
- Tub de PVC injectat per a unió elàstica amb anella elastomérica.
- Tub de PVC de formació helicoïdal per a anar formigonat i per a unió elàstica amb massilla.
- Tub de PVC de formació helicoïdal per a unió elàstica amb massilla.
La superfície ha de ser de color uniforme i no ha de tindre fissures. Els extrems han d'acabar amb un tall perpendicular a l'eix i sense rebaves.
Tub de PVC injectat: tub rígid, injectat, de clorur de polivinil no plastificat, amb un extrem llis i bisellament i un altre embocat. Les juntes han de ser estanques segons els assajos prescrits en la UNE 53-332. Han de superar els assajos de resistència a l'impacte, a la tracció i de pressió interna descrits en la UNE 53-112. Cada tub ha de portar marcades com a mínim cada 3 m, de forma indeleble i ben visible les dades següents:
- Designació comercial.
- Sigles PVC.
- Diàmetre nominal en mm.
- UNE 53-332.
Grossària de la paret:Diàmetre nominal Gruix nominal
(mm) (mm)
110 3,0
125 3,1
160 4,0
200 4,9
250 6,1
315 7,7
400 9,8
500 12,2
630 15,4
710 17,4
800 19,6
Densitat > 1.350 kg/m³
< 1.460 kg/m³
Temperatura de reblaniment VICAT > 79°C
Comportament front la calor (variacions en sentit longitudinal) < 5%
Allargament fins a la ruptura > 80%
Resistència a la tracció > 45 MPa
Toleràncies:
- Diàmetre exterior mitjà:
- 110 mm < DN < 250 mm + 0,3% DN mm
- 315 mm < DN < 800 mm + 1 mm
- Grossària de la paret:
Gruix nominal Tolerància en el gruix
(mm) (mm)
3,0 + 0,5 - 0,0
3,1 + 0,5 - 0,0
3,9 + 0,6 - 0,0
4,9 + 0,7 - 0,0
6,1 + 0,9 - 0,0
7,7 + 1,0 - 0,0
9,8 + 1,2 - 0,0
12,2 + 1,5 - 0,0
15,4 + 1,8 - 0,0
17,4 + 2,0 - 0,0
19,6 + 2,2 - 0,0
- Longitud + 10 mm
La verificació de les mesures s'ha de fer d'acord amb la norma UNE 53-332.
Tub de PVC injectat per a unió amb anella elastomérica: en l'interior de l'embocadura ha d'haver-hi una junta de goma. (DN = diàmetre nominal en mm) longitud mínima de l'embocadura, sense comptar l'allotjament de l'anella elastomèrica:
Diàmetre nominal Longitud mínima de l'embocadura
(mm) (mm)
110 46
125 50
160 59
200 70
250 86
315 101
400 122
500 146
630 178
710 199
800 222
Tub de formació helicoïdal: tub rígid, format amb l'enrotllament d'una banda nervada amb les vores conformades. La unió del costat ha d'estar soldada químicament. La cara interior del tub ha de ser llisa. La cara exterior del tub ha de ser nervada. En els tubs per a anar formigonats, els nervis han de tindre forma de T. El tub, quan siga autoportant, ha de resistir sense deformacions les càrregues interiors i exteriors que rebrà quan estiga en servici.
Característiques del costat de PVC:
- Densitat > 1.350 kg/m³
< 1.460 kg/m³
- Coeficient de dilatació lineal a 0°C > 60 milionèsimes/°C
< 80 milionèsimes/°C
- Temperatura de reblaniment Vicat > 79°C
- Resistència a la tracció simple 500 kp/cm²
- Allargament a la ruptura > 80%
- Absorció d'aigua < 1 mg/cm²
- Opacitat 0,2%
Normativa de compliment obligatori:
Tub de PVC injectat per a unió amb anella elastomèrica o per a unió encolada de DN < 315 mm:\* UNE 53-332-90 «Plàstics. Tubs i accessoris de poli (clorur de vinil) no plastificat per a canalitzacions subterrànies, soterrades o no i empleades per a l'evacuació i desaigües. Característiques i mètodes d'assaig».
Tub de formació helicoïdal o tub injectat per a unió encolada de DN > 315 mm:
Pous de registre prefabricats de PVC
Les especificacions dels elements que ho componen són les següents:
Con de reducció
Material: polietilé d'alta densitat (PEAD)
Color: negre
Càrrega de compressió: 130 kN
Resistència química: conforme ISO/TR 10358
Estructura: reforçada amb nervis multidireccionales.
Junta d'estanqueïtat
Material: EPDM.
Color: negre.
Pes: 8 kg.
Normativa de referència: UNE-EN-681-1.
Duresa. 55 Shore.
Densitat: 1,1 kg/cm³
Resistència tracció: 9 Mpa.
Allargament ruptura: > 375%.
Unió: vulcanitzada
Cos
Material: PVC-U.
Color: teula.
RCE: 8 kN/m²
Resistència a l'impacte: PRR<10%, UNE EN 744.
Normativa referència: prEN 13476.
Resistència diclorometano: 15º C, 30 minuts UNE EN 580.Punt Vicat: > 78 ºC, UNE 53118.
Estructura: corrugada circumferencial de doble capa.
Barrots
Material: metàl·lics amb protecció anticorrosiva.
Fixació: Sistema tipus penjada a suport injectats en con
Suports: a paret lateral amb protecció de cautxú
El projecte haurà d'incloure i valorar una inspecció per mitjà d'un equip dotat de càmera de televisió per a comprovar els pendents i l'estat interior de les conduccions de sanejament, a més de la neteja prèvia.
Rasa
5. Distàncies entre servicis
Taula de recopilació normativa:
Paral·lel (P). S'entén per separació horitzontal o distància en paral·lel entre dos canonades a la mesura entre la projecció en planta de les generatrius exteriors més pròximes d'ambdós.Encreuament (C). S'entén per separació vertical o distància en l'encreuament entre dos canonades a la mesura entre la projecció en perfil o frontal de les generatrius exteriors més pròximes d'ambdós.
Ubicació canalització
1. Profunditat: per a la protecció de les canonades contra els efectes de les càrregues mecàniques, s'adopten diferents profunditats de rasa amidades respecte a la generatriu superior del tub, i que oscil·len entre 0,7 i 1,3 metres. No ha de canalitzar-se a excessiva profunditat, ja que dificultarà l'accessibilitat a vàlvules, la derivació de noves connexions i el manteniment o reparació. En general es considera una profunditat adequada en voreres d'1 metre, i en calçades d'1,15 o superior.
2. Disposició relativa: quant a la correlació de les canalitzacions en l'ample de vorera, es disposen, en general, les canalitzacions elèctriques pròximes a fatxades i les d'enllumenat públic, semàfors i altres d'habitual gestió municipal pròximes a la línia de rastell. Les xarxes d'aigua i gas quedaran en posició intermèdia, aquesta última a menor profunditat. Les xarxes de distribució d'aigua no han de quedar massa pròximes a fatxades, per les dificultats d'instal·lació d'arquetes i la derivació de connexions, així com per la interferència amb fonamentacions, i també per a minimitzar els riscos sobre les edificacions en cas de ruptures.
Es considera, per a xarxes de distribució fins a diàmetre 300 mm inclusivament, i en casos en què la distribució d'espais ho permeta, adoptar el següent criteri respecte a la distància horitzontal entre la generatriu més pròxima de la canonada i la línia d'edificació corresponent, fatxada o fonamentació, per mitjà de la fórmula:
d = 0,5 + 1,5 D
d = distància a fatxada
D = diàmetre de la canonada en metres
3. Distàncies entre servicis: en urbanitzacions noves, les distàncies de les xarxes d'aigua respecte a altres servicis han de ser: Encreuament (C) = 40 cm. Paral·lel (P) = 40 cm.
En cas d'encreuaments amb la xarxa de clavegueram, es recomana efectuar-ho per damunt d'aquesta. Si comporta una excessiva complicació, ha d'estudiar-se la modificació de la secció de col·lector, mantenint-ne les condicions de funcionament hidràulic, i d'acord amb els responsables del servici de sanejament.
En el cas que l'encreuament entre servicis no es realitze perpendicularment, ha d'evitar-se el cavalcament entre canalitzacions en més de 3 metres, ja que invadiria l'espai lliure vertical.
Nota: s'entén per cavalcament tota la longitud (L), en la que ambdós canalitzacions estan situades a menor distància que la de seguretat (d):
- 40 cm en noves urbanitzacions.
4. Accés a canalitzacions: és molt important mantindre lliure l'espai comprés entre la generatriu superior de la canonada d'aigua i la cota de terreny, en l'amplària de seguretat definida anteriorment. Ha d'evitar-se la superposició de canalitzacions en voreres de menor amplària de la necessària per a complir les distàncies de seguretat.
En cas necessari és preferible abordar el problema des del punt de vista de proteccions especials, sense abandonar les línies generals de repartiment del subsòl. És de gran importància esta facilitat d'accés per les raons següents:
· Raons d'explotació: els elements singulars de la xarxa, com a vàlvules, desaigües, connexions, així com els diferents diàmetres de les canonades, imposen la necessitat comptar amb espai suficient, ja que requerixen un nombre més gran d'actuacions que altres servicis, i per tant impliquen una necessitat major d'aconseguir un repartiment adequat i un accés directe des de la superfície.
· Raons de seguretat: la senyalització i l'accessibilitat de les xarxes és un factor determinant per la seguretat dels treballadors.
· Interferència en l'excavació amb línies elèctriques.
· Obertura de rases amb apuntalament en el cas de no poder accedir directament per a evitar el despreniment de terres, o d'altres canalitzacions.
6. Xarxa de pluvials
En el disseny de la xarxa de pluvials s'ha de tindre en compte, amb caràcter de mínims, les condicions del pla director de pluvials municipal quant a la determinació de les precipitacions de disseny i la capacitat de desaigüe associada.
El col·lector principal del vessant est, paral·lel a la carretera N-332, ha d'estar dimensionat per a recollir les aigües pluvials del sector ZO-6, ZO-3 i ZO-7, s'ha de prolongar fins al punt d'abocament en el riu Segura. El seu dimensionament haurà de ser coherent, a més de amb el pla director, amb el tram existent aigües dalt (ja executat en el sector ZO-3), de manera que el tram de col·lector del ZO-6 tinga la capacitat suficient per a assumir el cabal de disseny del tram del ZO-3.
Per a la conca oest s'ha de preveure l'evacuació de pluvials fins al riu Segura a través del sector ZO-8. Del col·lector general de la dita conca (que recull les aigües del ZO-9 i ZO-8 i part del ZO-6) s'haurà de completar l'execució del tram que permeta evacuar les aigües del sector ZO-6 fins al riu. En el tram entre el camí de l'Estany i el riu es pot optar per una solució provisional consistent en l'adequació del canal de drenatge existent per als terrenys agrícoles Lladrona de l'Estany de manera que es possibilite l'evacuació d'aigües sense produir perjudicis als terrenys limítrofs.
7. Xarxes de subministrament d'energia elèctrica, telecomunicacions i gas
S'ajustaran a la normativa específica; totes les canalitzacions quedaran davall rasant.
Haurà de contemplar-se els elements de les dites infraestructures que requerisquen l'ocupació de terrenys, com ara centres de transformació, armaris, etc., que no podran ocupar sòl rotacional públic, vials o zones verdes computables.
8. Xarxa d'enllumenat
8.1. Criteris de disseny
El nombre de centres de comandament d'enllumenat que es projecte en una unitat d'execució haurà de ser el mínim possible. En el cas d'unitats d'execució limítrofs, haurà de realitzar-se un estudi per a una instal·lació comuna d'enllumenat públic que s'executarà per fases.

\* \* \* \* \*
El centre de comandament haurà d'ubicar-se en sòl públic, centrat respecte al sector a il·luminar i connectat a la xarxa de distribució en baixa tensió. Cada centre de comandament tindrà capacitat per a la instal·lació de 8 circuits d'eixida, amb una potència total màxima instal·lada de 43,64 kW. La connexió al centre de comandament haurà de projectar-se d'acord amb el reglament de baixa tensió, amb conductors de coure, de 25 mm² de secció, com a mínim, i aïllament de polietilé reticulat de 0,6/1 kV. L'apagada i encesa dels circuits es realitzarà per mitjà de rellotge astronòmic i comandament manual C1 general, u per circuit, excloent-se fotocèl·lula i rellotge elèctric.
Els punts de llum hauran d'emplaçar-se equidistants dels escocells contigus i, en els encreuaments del viari, junt amb els passos de vianants i fora de la corba del rastell.
Els circuits elèctrics hauran de projectar-se de manera que en cada carrer existisquen, almenys, dos circuits alimentant alternativament els punts de llum, a fi de reduir els efectes de l'apagat per avaria. La secció dels conductors haurà de ser de 10 mm², com a màxim. En casos de viari de gran longitud podrà utilitzar-se conductors de major secció, sempre que es justifique adequadament. Les càrregues dels circuits trifàsics hauran de quedar equilibrades. Les zones verdes hauran de tindre circuits independents dels del viari.
Les instal·lacions d'enllumenat públic hauran de dissenyar-se de manera que la contaminació lumínica emesa cap a la volta celeste siga la mínima possible, d'acord amb el pla corresponent.
A l'efecte d'estalvi energètic, haurà de preveure's la reducció del flux lluminós des de les 00:00 hores fins a l'apagat, per mitjà de la instal·lació d'un dispositiu electrònic en totes i cada una de les lluminàries de potència igual o superior a 150 W.
Hauran d'utilitzar-se fonts de llum l'eficàcia o del qual rendiment lluminós siga el més elevada possible, sempre que resulte adequada la temperatura i rendiment de color. En l'enllumenat viari hauran d'utilitzar-se preferentment llums de vapor de sodi d'alta pressió (VSAP) tipus plus, súper o equivalent. En zones verdes i de vianants hauran d'utilitzar-se preferentment llums d'halogenurs metàl·lics (HM) que oferixen una millor reproducció cromàtica.
Els estàndards i nivells mínims de qualitat luminotècnica que s'establixen per a cada tipus de via estan basats en les recomanacions de la Comissió Internacional de l'Enllumenat (CIE) i són els següents:
Em és el nivell mitjà d'iluminancia horitzontal en servici.
L és el nivell de luminancia en servici.
U0 és el quocient entre la luminancia mínima i la mitjana.
UL és el quocient entre la luminancia mínima i la màxima al llarg de línies paral·leles a la circulació de la carretera.TU és la pèrdua de visibilitat causada per l'enlluernament pertorbador procedent de les lluminàries.
En les interseccions i encreuaments de les vies de tràfic rodat, els nivells mínims hauran de ser de l'orde d'un 10% a un 20% superiors als corresponents a la classe de via el nivell lluminós de la qual siga major entre les que confluïxen a l'encreuament.
En carrers amb edificabilitat comercial hauran d'incrementar-se els anteriors nivells de Em en 5 lux. En zones verdes haurà de mantindre's un nivell mínim d'enllumenat de seguretat de Em = 10 lux.
El càlcul dels nivells d'enllumenat en els projectes deurà realitzar-se en dos fases:
1. Càlcul del nivell de luminancia (L, UL, U0 i TU) en la calçada o zona destinada a la circulació d'automòbils, sense tindre en compte les bandes d'aparcament, si és el cas.
2. Càlcul del nivell d'iluminancia (Em, Emín/m'i Emín/Emáx) en tota l'amplària del carrer (calçada, bandes d'aparcament i voreres), excepte el bulevard central, si és el cas.
A títol indicatiu, en la taula següent es detallen els principals paràmetres de la instal·lació d'enllumenat en els carrers amb les seccions transversals indicades en el punt 2.
A és l'amplària del carrer.
h és l'altura del suport, bàcul o columna.
S és la separació entre punts de llum.
w és la longitud del braç del bàcul.
A fi d'augmentar la seguretat viària, hauran de replantejar-se els punts de llum del carrer de manera que, junt amb els passos de vianants, s'implante u, com a mínim. En el cas que el pas de vianants encreuament tres carrils hauran de disposar-se dos punts, com a mínim, o reforçar-se el nivell d'enllumenat amb la instal·lació de punts llum de tipus diferent dels del carrer.
Hauran d'emprar-se lluminàries de distribució asimètrica per a la il·luminació de calçats i carrers en general i lluminàries de distribució simètrica per a l'enllumenat de voreres, zones verdes i carrers de vianants. Podran utilitzar-se projectors per a la il·luminació de rotondes i elements singulars.
Quan els punts de llum se situen entre escocells, hauran d'utilitzar-se preferentment suports tipus bàcul, a fi de reduir l'efecte de pantalla dels arbres.
8.2. Materials
8.2.1. Lluminàries.
Hauran de projectar-se lluminàries de primera qualitat, de fabricants que disposen de certificació de sistema de qualitat ISO 9000. A més, els models concrets de lluminàries hauran de disposar del corresponent certificat d'homologació d'AENOR, o organisme comunitari equivalent, del compliment de la norma constructiva EN 60598.
Per a altures de muntatge (h) iguals o superiors a 8 m hauran de projectar-se lluminàries asimètriques o projectors, de les següents característiques:
Grau de protecció del bloc òptic (norma EN 60598): IP 66 (IP 65 per a projectors).

Grau mínim de protecció del conjunt: IP 447 (IP 557 per a projectors).
Resistència als impactes (norma EN 50102): IK 08.
Seguretat elèctrica: classe II. (classe I per a projectors).
Carcassa d'alumini injectat.
Reflector d'alumini electroabrillantado o metal·litzat al buit.
Difusor de vidre temperat.
Portalàmpades de porcellana reforçada.
Per a altures de muntatge inferiors a 8 m hauran de projectar-se lluminàries simètriques, de les següents característiques:
Grau mínim de protecció del bloc òptic: IP 65.
Grau mínim de protecció del conjunt: IP 439.
Seguretat elèctrica: classe II.
Carcassa metàl·lica, de policarbonato o polièster reforçat amb fibra de vidre.
Difusor de policarbonato.
Reflector d'alumini electroabrillantado o metal·litzat al buit.
Podran projectar-se lluminàries diferents de les especificades anteriorment en casos especials i sempre que estiga degudament justificat.
8.2.2. Làmpades.
Les làmpades hauran de ser de descàrrega, de vapor de sodi a alta pressió (VSAP) en les lluminàries asimètriques i de vapor de sodi a alta pressió (VSAP) o halogenurs metàl·lics (HM) en les simètriques. Hauran de procedir de fabricants amb certificació de sistema de qualitat ISO 9000. Les làmpades de vapor de sodi a alta pressió hauran de complir amb la norma UNE 20.449.
8.2.3. Equips auxiliars.
Els equips auxiliars utilitzats per al funcionament dels llums de descàrrega s'entenen com un conjunt únic amb la lluminària. Les seues característiques de funcionament són interdependents, per la qual cosa no s'admetrà el subministrament separat d'estos equips i les lluminàries.
Les reactàncies o estabilitzadors hauran de ser, en general, del tipus de xoc, instal·lades en sèrie amb la làmpada. Hauran de ser de doble nivell, amb accionament per mitjà de dispositiu electrònic, i complir les normes UNE 60.922 i 60.923.
Els condensadors hauran d'instal·lar-se en paral·lel amb la làmpada per a limitar el corrent i aconseguir un factor de potència superior a 0,95. Hauran de complir les normes UNE 61.048 i 61.049.
Els arrancadors o ignitors podran ser de dos tipus: de superposició o independent i de reactància amb transformador d'impulsos. Hauran de complir les normes UNE 60.926 i 60.927.
Les lluminàries de doble nivell hauran d'incloure un element electrònic programable que realitze la commutació.
8.2.4. Suports.
Els suports hauran de complir amb les especificacions del Reial Decret 2642/1.985 i les del Reglament particular dels certificats de conformitat per a canelobres metàl·lics d'acer per a enllumenat exterior i senyalització de tràfic, d'AENOR. Hauran de procedir de fabricants que disposen de certificació de sistema de qualitat ISO 9000.
Hauran d'utilitzar-se preferentment suports de model AM-10, de les característiques dimensionals definides en la taula següent:
\* \* \* \* \*

h és l'altura nominal del suport
e és la grossària de la xapa
d és el diàmetre en punta del suport
w és la longitud del braç del bàcul
A fi d'obtindre una bona uniformitat de l'enllumenat, la relació que ha d'haver-hi entre l'altura del suport i la potència del llum és la següent:
Potència de la làmpada (W) Altura del suport (m)
150 = 9
250 10
400 = 12
L'angle d'inclinació del braç dels bàculs haurà de ser de 5º. L'angle d'inclinació de les creus que s'utilitzen en les columnes podrà ser de 0º a 15º.
La utilització de suports, materials i/o dimensions diferents de les especificades anteriorment s'haurà de justificar degudament en cada cas.
8.2.5. Conductors.
Els conductors de força hauran de ser de coure recuit, amb aïllament de polietilé reticulat, tipus RV 0,6/1 KV, fabricats segons la norma UNE 21.123. Hauran de projectar-se cables multipolars per a les seccions de 6 i 10 mm² i unipolars per a seccions iguals o superiors a 16 mm². Els conductors de connexió de les lluminàries amb la caixa de borns dels suports hauran de ser de les mateixes característiques que els de força, de 2,5 mm² de secció.
El conductor de protecció hauran de ser de coure recuit, amb aïllament tipus RH 0,75 kV, de 16 mm² de secció, fabricat segons la norma UNE 20434. Tots els conductors hauran de procedir de fabricants que disposen de certificació de sistema de qualitat ISO 9000.
8.2.6. Caixes de connexió.
Hauran de ser de polièster reforçat amb fibra de vidre o de fosa, grau de protecció IP 43, com a mínim. Hauran de disposar de bases portafusibles, fusibles i borns de connexió de llautó. Els fusibles hauran de ser de 4 A per a les làmpades de 150 W i de 6 A per a les de 250 i 400 W.
8.2.7. Connexió i caixa general de protecció.
La caixa general de protecció (CGP) haurà d'estar formada per un contenidor de polièster reforçat amb fibra de vidre normalitzat, amb una envoltant formada per una fornícula d'obra. L'equip de protecció haurà d'estar format per fusibles d'alt poder de ruptura, de 250 A d'intensitat nominal, muntats en esquema normalitzat tipus 10.
L'equip de mesura haurà de ser de mesura directa, fins una potència total de 43,64 kW i estar format per un comptador d'energia activa, un comptador d'energia reactiva, un interlínia de verificació, una base amb cartutxos fusibles calibrats i una fulla de neutre.
8.2.8. Quadro de protecció i maniobra.
El quadre de protecció i maniobra (CPM) haurà d'ubicar-se junt amb la CGP corresponent. L'envoltant del CPM haurà d'estar formada per un armari de polièster reforçat amb fibra de vidre, amb teuladell per a ventilació i una porta, muntat el conjunt sobre sòcol de formigó prefabricat o de polièster reforçat amb fibra de vidre. Haurà de tindre un índex de protecció IP 55. Hauran d'utilitzar-se envoltants de fabricants amb certificació de sistema de qualitat ISO 9000. En cas de quedar exempt el conjunt, haurà de quedar cobert per tancament d'obra.
8.2.9. Canalitzacions.
Les canalitzacions aniran com a mínim a 60 centímetres de profunditat i hauran d'estar formades per dos tubs polietilé de doble capa, corrugada l'exterior i llisa la interior, fabricats d'acord amb la norma EN 50.086-2-4, classe 450 N grau Normal, de 90 mm de diàmetre nominal com a mínim, protegits amb prisma de formigó en massa tipus HM 20/P. En els encreuaments de calçada les canalitzacions aniran formigonades i estaran formades per tres tubs.
S'instal·larà una cinta senyalitzadora que advertisca de l'existència de cables d'enllumenat exterior, situada a una distància mínima del nivell del sòl de 0,10 metres i a 0,25 metres per damunt del tub.
Les arquetes de registre de punt de llum i d'encreuament hauran de ser de formigó en massa tipus HM 200/P. El marc i la tapa hauran de ser de fosa dúctil, de 12,5 t de resistència (classe B) i fabricades segons la norma EN-124. Les arquetes de registre seran de 40 × 40 centímetres i una profunditat mínima de 40 centímetres. Les arquetes dels canvis de direcció i encreuament seran de 50 × 50 centímetres com a mínim. Es col·locarà almenys una arqueta per bàcul o columna i en cada canvi de direcció
8.2.10. Fonamentacions.
La fonamentació dels suports es realitzarà amb formigó en massa tipus HM 20/P.
Per a altures de muntatge nominals superiors a 12 m s'haurà de calcular i dimensionar la fonamentació en cada cas.
Els perns d'ancoratge hauran de ser d'acer, classe F.111, complint les especificacions de la norma UNE 36011.
9. Jardineria i reg
La topografia de les zones verdes ha de quedar totalment definida, tant en planta com en altimetria, amb un nivell de detall semblant al de la topografia base del terreny natural utilitzada en el projecte. La topografia final de les zones verdes ha de respectar l'estructura abancalada del terreny natural i s'aprofitarà esta per a delimitar espais distints en els distints bancals, zones amb distint tipus d'enjardinament, zones de joc, etc. També es respectarà les espècies vegetals d'interés i s'integraran en l'enjardinament. S'haurà de dissenyar un tractament adequat per als bords de les zones verdes que resolga la seua connexió amb els vials (entrades per diversos punts) i de manera que els desnivells entre la zona verda i el vial queden protegits contra l'erosió (murets, plantacions) i s'evite el perill de caigudes en desnivells majors d'1,5 metres, escalonant-los, amb berma intermèdia. Si queden zones dins de la parcel·la verda amb el terreny natural per davall de l'altura dels vials limítrofs caldrà resoldre l'evacuació d'aigües pluvials, amb embornals connectats a la xarxa o omplint amb terres fins al nivell del carrer inferior.
A part dels itineraris ciclistes de la xarxa proposada, es disposarà itineraris de vianants.
En les zones de PJL limítrofs amb muntanya pública el projecte ha de contemplar la plantació d'arbratge autòcton (pins, alzines, garroferes, oliveres, etc.) així com la xarxa de reg corresponent.
En el disseny de les zones verdes es buscarà que tinguen la màxima capacitat d'infiltració possible (s'ha de reduir al mínim els paviments impermeables, i evitar el tractament amb làmines impermeables...) per a reduir al màxim els volums de pluvials a evacuar.
Es plantejarà el tractament d'algunes zones amb geotèxtils que eviten la proliferació de males herbes que consumisquen aigua de la dotació de reg de les plantacions, però aquest tractament (geotèxtils) ha de ser permeable per a facilitar la infiltració.
S'utilitzarà espècies vegetals autòctones en l'enjardinament de, almenys, les zones verdes contigües a la muntanya pública.
Les superfícies tractades amb grava i geotèxtil han de tindre un grossària de grava de al menys 7 cm.
Es disposarà alineacions d'escocells amb arbres de port suficient per a aconseguir itineraris ombrejats que travessen tot el sector:
L'arbratge disposat a les bandes d'aparcament aniran situats en escocells o jardineres d'1 metre d'ample per 1,8 metres de llarg com a mínim, per a evitar que els arbres siguen danyats pels morros dels cotxes. L'arbratge es disposarà a les bandes d'aparcament en voreres d'amplària menor o igual a 2,5 metres. En cas d'arbratge ubicat a les bandes d'aparcament, els escocells estaran espaiats 18 metres o més.
Les espècies d'arbres que es proposen per a alineacions en vials han de ser alguna de les següents:
Xicranda equisetifolia
Tipuana tipu
Melia acederach
Acer Negundo Pseudoplatano
Schinus terebinthifolius
A les zones verdes, a part d'arbratge, també convé disposar espècies vegetals arbustives.
S'ha de contemplar el cobriment amb vegetació dels talussos en el perímetre del sector, tant en desmunte com en terraplé, així com la xarxa de reg corresponent.
S'ha de disposar zones de jocs per a xiquets en les zones verdes.
Les fonts no es poden abastir de la xarxa de reg, han de tindre connexió independent des de la xarxa d'aigua potable.
S'ha de disposar boques de reg en diversos punts del sector, preferentment un en cada parcel·la destinada a zona verda. Les boques de reg han d'estar protegides de manera que no siguen manipulables per persones alienes al personal de manteniment municipal.
La profunditat de la xarxa de reg davall les voreres ha de ser de 50 cm com a mínim.
La xarxa de reg general es projectarà amb canonada de 10 atmosferes de pressió nominal. En els punts de reg les connexions es faran amb T mixtes i goters autocompensants.
Es projectarà i s'executarà les canalitzacions necessàries per a abastir a totes les xarxes de reg amb aigua de la depuradora, amb les arquetes necessàries per a fer les connexions. Segons les previsions dels servicis tècnics municipals, la xarxa principal d'abastiment d'aigua de reg procedent de la depuradora ha de travessar el sector segons el pla en l'annex 2, amb canonades diàmetres de 250 i 200 mm, el material d'aquesta podrà ser de polietilé o PVC. Mentres no estiga disponible l'abastiment d'aigua depurada, la xarxa de reg s'abastirà de connexions de la xarxa d'aigua potable i les connexions indicades estaran situades junt a la conducció general d'aigua depurada, per a facilitar el canvi d'un abastiment a l'altre.
El reg es disposarà en sectors, l'obertura i tancament dels quals es controlarà per mitjà d'electrovàlvula amb programador. Cada electrovàlvula tindrà un bypass amb claus de tancament per a possibilitar la manipulació manual en cas necessari.
Es dissenyarà la xarxa de reg de manera que cada rotonda, tram de carrer o jardí constituïsca un sector manipulable (almenys a mà) de manera independent dels altres.
9. Mobiliari urbà
Entre altres coses ha de contemplar la dotació de contenidors de residus sòlids urbans (de càrrega lateral, de 3200 litres de capacitat de color gris), de reciclatge de paper (de 3200 litres de color blau) i d'envasos (de 3200 litres de color groc) en les quantitats següents:
ZO5: 10 de residus sòlids urbans, 5 de paper i 5 d'envasos.
ZO6: 42 de residus sòlids urbans, 21 de paper i 21 d'envasos.ANNEX 1
Plànol de carrils bici proposats (en roig)
En blau, el carril bici previst pel projecte de Via ParcANNEX 2
Xarxa general d'aigües depurades per a reg
En blau: diàmetre interior 250 mm
En verd: diàmetre interior 200 mm
Base XI. Preu de licitació
(Art. 286.1.h del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística).
El preu de licitació, que tindrà caràcter de màxim, i que servirà de base per al càlcul de la garantia provisional, d'acord amb el que preveu l'article 140.1 de la Llei Urbanística Valenciana, s'establix en la quantitat de 30.180.931 euros més IVA, de conformitat amb l'annex I, apartat I.
Base XII. Terminis de desplegament i execució del programa
(Art. 131.2.i de la Llei Urbanística Valenciana i art. 286.1.i del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística).
S'establixen, en l'apartat J de l'annex I, els següents terminis màxims per a l'execució de les següents actuacions per part de l'urbanitzador:
a) La presentació del text refós corresponent al projecte d'urbanització haurà de produir-se en el termini màxim de dos mesos des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de l'adjudicació, o si és el cas de les modificacions que s'imposen en l'acord d'adjudicació.
b) L'inici del procediment de pública concurrència per a la selecció de l'empresari constructor haurà de tindre lloc en el termini d'un mes des de la formalització del contracte entre l'urbanitzador i l'administració actuant.
c) El projecte de reparcel·lació haurà de sotmetre's a informació al públic per l'urbanitzador en el termini màxim de sis mesos des de la finalització del termini per a l'opció per modalitat de retribució previst en els articles 166 de la Llei Urbanística Valenciana i Reglament. A aquest efecte, l'urbanitzador haurà de presentar davant de l'administració actuant acreditació justificativa de la pràctica de les comunicacions regulades exigibles.
d) La presentació dels textos refosos corresponents al projecte de reparcel·lació haurà de produir-se en el termini màxim de dos mesos des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de les modificacions a introduir en el projecte inicialment formulat.
e) L'inici de les obres d'urbanització haurà de produir-se en el termini de tres mesos des de l'aprovació definitiva del projecte de reparcel·lació, acreditant-se per mitjà d'acta de replantejament subscrita per la direcció de les obres i, almenys per un tècnic municipal. A estos efectes, l'urbanitzador haurà d'acreditar, en l'acta de replantejament, el pagament als creditors nets del compte de liquidació o bé la consignació de la dita quantitat en la Tresoreria Municipal.
f) Les obres d'urbanització hauran de finalitzar en el termini màxim de trenta-sis mesos des del seu inici. La finalització de les obres s'acreditarà per mitjà del corresponent certificat final d'obres expedit pel director facultatiu.
Base XIII. Capacitat per a ser urbanitzador
1. Podran participar en el concurs per a la selecció i adjudicació del present programa d'actuació integrada totes les persones, naturals o jurídiques, espanyoles o estrangeres, que tinguen plena capacitat d'obrar, siguen o no propietàries dels terrenys afectats i reunisquen les condicions de solvència econòmica i financera, tècnica i professional exigibles segons aquestes bases.
2. En cap cas podran ser urbanitzadors ni promoure programes d'actuació integrada les persones en què concórrega alguna prohibició de contractar de les previstes en l'article 49 de la LCSP.
Base XIV. Solvència econòmica i financera
(Art.122 de la Llei Urbanística Valenciana).
La justificació de la solvència econòmica i financera de l'urbanitzador s'acreditarà per un o alguns dels mitjans següents:
a) informe d'institucions financeres o, si és procedent, justificant l'existència d'una assegurança d'indemnització per riscos professionals.
b) Si es tractara de persones jurídiques, presentació dels comptes anuals o d'un extracte en el cas en què la publicació d'aquestes siga obligatòria en la legislació del país on l'aspirant a urbanitzador estiga establit.
c) Declaració sobre el volum global de negocis i, si és procedent, sobre el volum de negocis relacionat amb el desenrotllament i la promoció d'actuacions semblants que són objecte de concurs, corresponent com a màxim als tres últims exercicis.
2. Si per raons justificades l'urbanitzador no estiguera en condicions de presentar les referències sol·licitades per l'Ajuntament, podrà acreditar la seua solvència econòmica i financera per mitjà de qualsevol altre document que l'administració considere suficient, podent basar-se en la solvència d'altres entitats, amb independència dels vincles jurídics que tinguen establits entre ells. A aquests efectes, les agrupacions d'interés urbanístic podran acreditar la seua solvència econòmica i financera amb l'acreditació de la titularitat registral dels drets sobre els terrenys que van servir de base per a la seua constitució.
3. La justificació de la solvència econòmica i financera de les agrupacions d'interés econòmic, unions temporals d'empreses o altres agrupacions de persones naturals o jurídiques que decidisquen concórrer conjuntament al concurs podran basar-se en els requisits de solvència de, almenys, un dels seus membres.
Base XV. Solvència tècnica i professional
(Art. 123 de la Llei Urbanística Valenciana).
La justificació de la solvència tècnica i professional de l'urbanitzador s'acreditarà per un o més dels mitjans següents:
a) Presentació d'una relació dels programes d'actuació integrada, o instruments o contractes relacionats amb el planejament i la gestió urbanística semblants, promoguts i gestionats pel concursant.
b) Indicació de l'equip tècnic, estiga o no integrat en l'estructura organitzativa de l'urbanitzador, que vaja a participar en la gestió del programa d'actuació integrada, i especialment dels responsables del control de qualitat.
c) Titulacions acadèmiques i professionals del personal de direcció de l'urbanitzador.
d) Declaració que indique la mitjana anual de personal, amb menció, si és el cas, del grau d'estabilitat en l'ocupació i la plantilla del personal directiu durant els tres últims anys.
e) Declaració del material, instal·lacions i equip tècnic amb què compte l'urbanitzador per al compliment dels seus compromisos.
f) Declaració de les mesures adoptades per a controlar la qualitat durant el desplegament i l'execució del programa d'actuació integrada, amb inclusió dels mitjans d'estudi i investigació de què es dispose.
g) Declaració de les mesures de gestió mediambiental que el concursant està disposat a aplicar durant el desplegament i execució del programa d'actuació integrada.
2. Si per raons justificades en cada cas concret, l'urbanitzador no estiguera en condicions de presentar la documentació sol·licitada per l'Ajuntament, podrà acreditar la seua solvència tècnica i professional basant-se en la solvència d'altres entitats, amb independència dels vincles jurídics que tinguen establits entre ells, hauran de demostrar en aquest cas davant de l'Ajuntament que comptarà amb els mitjans necessaris per a l'execució del programa d'actuació integrada, i presentaran els compromisos o el documents de naturalesa anàloga que hagen subscrit entre ambdós. L'anterior s'aplicarà, en tot cas, quan concórrega a la licitació una agrupació d'interés urbanístic.
3. La justificació de la solvència tècnica i professional de les agrupacions d'interés econòmic, unions temporals d'empreses o altres agrupacions de persones naturals o jurídiques que decidisquen concórrer conjuntament al concurs podrà basar-se en els requisits de solvència de, almenys, un dels seus membres.
Base XVI. Garanties
1. Els que desitgen participar en el procediment de licitació d'un programa d'actuació integrada hauran de constituir en la forma i als efectes previstos en el Text Refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques, una garantia provisional equivalent al 2% de l'estimació aproximada de les càrregues del programa, IVA no inclòs, la qual puja a la quantitat de sis-cents tres mil sis-cents díhuit euros(603.619 euros) que s'establix en l'apartat K de l'annex I.
2. La garantia provisional respondrà del manteniment de les propostes de programa pels licitadors fins a l'adjudicació, i de la proposta de l'adjudicatari fins a la formalització del contracte per al desplegament i execució dels programes d'actuació integrada.
3. Les proposicions que es retiren, sense causa justificada, amb anterioritat al transcurs del termini de què disposa l'Ajuntament per a l'adjudicació del programa d'Actuació sense que esta s'haja resolt, no tindran dret a la devolució de la garantia provisional. La renúncia de l'adjudicatari a la formalització del contracte per al desplegament i execució del Programa comportarà la pèrdua de la garantia provisional.
3. La garantia provisional serà confiscada a aquells licitadors que retiren injustificadament la seua proposició abans de l'adjudicació definitiva.
4. La prestació de la garantia provisional s'acreditarà de la manera següent:
Per mitjà de resguard de la Tresoreria Municipal, quan s'haja constituït en diners, en valors públics o en valors privats.
Per mitjà d'aval o pòlissa d'assegurança de caució, ingressat en la Tresoreria Municipal
5. La garantia definitiva, a constituir en la forma i als efectes previstos en la LCSP, s'establix en un 10% del valor de les càrregues d'urbanització, IVA no inclòs, del programa d'actuació integrada aprovat. S'ingressarà en termini màxim de 15 dies a comptar de la notificació de l'acord d'aprovació i adjudicació del programa.
6. Procedirà elevar la garantia definitiva al 20% en els supòsits d'aprovació de programes d'actuació integrada en els que el pressupost trobe incurs en presumpció de temeritat calculada en els termes establits en la legislació de contractes de les administracions públiques.
7. Transcorregut el termini de dotze mesos des que s'entenguen rebudes les obres d'urbanització de conformitat amb allò que s'ha previst en aquestes bases, procedirà la devolució de la garantia definitiva.
Base XVII. Presentació de proposicions
1. Els que desitgen prendre part en la licitació hauran de presentar en el Registre General de l'Ajuntament de Guardamar del Segura, en el termini de tres mesos, a comptar de la data d'enviament de l'anunci de licitació al Diari Oficial de la Unió Europea, data que constarà en la publicació de l'anunci de concurs, les seues proposicions, integrades per tres sobres, identificats en l'exterior amb la indicació de la licitació a què concórreguen i firmats pel licitador o persona que ho represente i amb indicació del nom i dels cognoms o de la raó social del proponent amb la següent documentació en idioma castellà o valencià:
Sobre número 1 relatiu a la documentació personal.
Sobre número 2 relatiu a la proposició juridicoeconòmica.
Sobre número 3 relatiu a l'alternativa tècnica.
2. El Sobre número 1 relatiu a la documentació personal, que es presentarà tancat, contindrà els següents documents, originals o còpies dels mateixos que tinguen caràcter d'autèntiques d'acord amb la legislació vigent:
Aquells que acrediten la personalitat jurídica del concursant i, si és procedent, la seua representació.
Els documents que acrediten els requisits de solvència tècnica i professional, econòmica i financera, d'acord amb allò que s'ha exigit en les presents bases i en les particulars reguladores del concurs.
Declaració responsable de no trobar-se sotmés a cap de les prohibicions per a contractar establides per la legislació reguladora de la contractació administrativa, incloent expressament la circumstància de trobar-se al corrent en el compliment de les obligacions tributàries i amb la Seguretat Social imposades per les disposicions vigents.
Resguard acreditatiu de la garantia provisional.
Acreditació d'haver satisfet la taxa per la tramitació de programes i documents que els integren, de conformitat amb el que establix l'ordenança fiscal reguladora corresponent.
Els concursants estrangers hauran d'adjuntar una declaració de sotmetiment expresse a la jurisdicció dels jutjats i tribunals espanyols de qualsevol orde, per a totes les incidències que, de manera directa o indirecta, pogueren sorgir durant el procediment d'adjudicació i durant el desplegament i execució del programa d'actuació integrada, amb renúncia expressa, si és procedent, al fur jurisdiccional estranger que poguera correspondre-li.
Declaració jurada o acta notarial acreditativa d'haver-se practicat o intentat practicar els avisos a què es referix l'article 134.4 de la Llei Urbanística Valenciana (LUV).
Si concorreguera una societat mercantil, haurà de presentar escriptura de constitució inscrita en el Registre Mercantil. Si es tractara d'una agrupació d'interés urbanístic, es presentarà escriptura pública de constitució, així com inscripció en el Registre d'agrupacions d'Interés Urbanístic dependent de la Conselleria competent en Urbanisme.
Els que compareguen o firmen proposicions en nom d'un altre o en representació de societat o persona jurídica, presentaran escriptura de poder inscrita, si és el cas, en el Registre Mercantil o registre públic corresponent.
Quan l'oferent actue en nom propi i siga empresa individual, haurà de presentar DNI o una fotocòpia legalitzada d'aquest.
En cas de concórrer a la licitació diverses empreses, compromeses a la constitució d'una unió temporal, cada una d'aquestes haurà d'acreditar la seua personalitat jurídica i capacitat, amb l'indicació dels noms i de les circumstàncies dels empresaris que subscriuen les proposicions, la participació de cada una, i amb la designació de la persona o de l'entitat que, durant la vigència del contracte, ha d'ostentar la representació de la unió davant de l'administració, així com el compromís formal de constituir-se en unió temporal d'empreses en cas de resultar adjudicataris.
Cada concursant no podrà presentar més d'una proposició, ni formular variants. Tampoc podrà subscriure cap proposta en unió temporal amb altres si ho ha fet individualment o figurar en més d'una agrupació. L'incompliment d'estes normes donarà lloc a la no-admissió de totes les propostes de programa presentades per aquest.
Així mateix, els licitadors hauran d'incorporar a les seues propostes de programa una acta notarial acreditativa del sotmetiment a informació pública pel termini d'un mes dels documents establits en l'article 293.1 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística. A aquest efecte, els concursants protocol·litzaran els documents assenyalats anteriorment per mitjà d'acta autoritzada per un notari amb competència territorial en el municipi afectat i depositarà una còpia d'aquests en la seu de l'Ajuntament, i els exposaran al públic pels seus propis mitjans, inserint un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i en un diari no oficial d'àmplia difusió a la localitat, només a l'efecte de la presentació d'al·legacions.
Base XVIII. Contingut mínim de l'alternativa tècnica
El sobre número 3, relatiu a l'alternativa tècnica, que es compondrà al seu torn en dos sobres: en obert documents de l'alternativa tècnica sotmesos a exposició publica en relació al que disposa l'article 134 de la LUV (elements assenyalats amb la lletra a i f de l'art.126 de la LUV) i 293 del ROGTU; en sobre tancat, restants documents de l'alternativa tècnica que siguen objecte de valoració i puntuació. Contindrà la documentació següent, i es presentaran tres còpies en paper i una en suport informàtic:
a) Identificació del document de planejament que regule l'ordenació detallada a desenrotllar.
b) Àmbit de l'actuació integrada: consistirà en un pla de l'ordenació sobre la base de l'alçament topogràfic que inclourà tots els sòls limítrofs de l'entorn, inclús pertanyents a un altre sector, àrea de repartiment, o classe de sòl, la inclusió del qual és necessària en l'execució de la urbanització per a fer viable l'actuació. Aquest plànol estarà inclòs en el CD del document de planejament i servirà per al replantejament de les alineacions, a l'efecte del que disposa la LCSP i el seu reglament.
c) Justificació del compliment de les condicions d'integració de l'actuació amb l'entorn.
d) Existència o no d'agrupació d'interés urbanístic i, si és el cas, estatuts i acords socials d'aquesta.
e) Terminis que es proposen per al desenrotllament de l'actuació integrada, i es determinarà tant el corresponent a les obres d'urbanització com a les obres d'edificació dels solars resultants.
f) Projecte d'urbanització, amb el contingut i forma detallats en estes bases.
A més, s'haurà d'aportar un projecte d'edificació quan l'urbanitzador oferisca com a compromís voluntari l'edificació simultània a la urbanització.
g) Enunciat dels objectius complementaris que es proposen conforme a l'article 124.2, amb indicació expressa, si és el cas, dels compromisos d'edificació simultània a la urbanització que estiga disposat a assumir per damunt del mínim legal.
h) Mesures de control de qualitat i compliment de les normes de qualitat ambiental, si és el cas.
i) Inventari preliminar de construccions, plantacions i instal·lacions la demolició del qual, destrucció o eradicació exigisca la urbanització.
j) Estimació preliminar i general d'aquells gastos d'urbanització variables l'import del qual, inclús sent repercutible els propietaris, no es puga determinar per la concurrència d'ofertes.
Haurà de contindre's el compromís del licitador d'edificar de forma simultanieja a l'execució de la urbanització un percentatge mínim establit en l'apartat J de l'annex I
Base XIX. Proposició juridicoeconòmica
El sobre número 2 relatiu a la proposició juridicoeconòmica, el qual es presentarà tancat, contindrà la documentació següent:
Regulació de les relacions de l'urbanitzador amb els propietaris i, en particular, la modalitat de retribució al promotor, així com la informació suficient que permeta als propietaris conéixer les conseqüències econòmiques que els comporte la proposta i l'elecció de cada modalitat de retribució, i en concret:
Expressió de les magnituds urbanístiques rellevants establides pel planejament que incidisquen en la determinació dels drets d'adjudicació, com ara dimensions de parcel·la mínima de resultat, aprofitament subjectiu i superfície mínima de terreny d'origen necessaris per a resultar adjudicatari de parcel·la resultant o de quota indivisa.
Import global de les càrregues d'urbanització i del coeficient de canvi.
Informació sobre la possibilitat d'optar per la modalitat de retribució en diners, i mode, condicions i termini per a l'exercici d'eixa opció de retribució.
Estimació preliminar de la repercussió unitària per metre quadrat dels gastos variables i de la indemnització individualitzada que corresponga als interessats per construccions i plantacions que hagen de desaparéixer o per altres conceptes.
Acreditació de la titularitat i identificació gràfica i registral dels terrenys, dins de l'àmbit de l'actuació i a disposició de l'urbanitzador, siguen de la seua propietat o d'altres propietaris amb què tinga contracte suficient, que hagen de quedar afectes, amb garantia real inscrita en el Registre de la Propietat, al compliment de les obligacions pròpies de l'urbanitzador indicat, en ocasió de la firma del contracte, per a assegurar l'execució dels objectius imprescindibles o complementaris del programa, i s'haurà d'incloure la següent documentació referida a eixos terrenys:
Certificació registral de domini i càrregues de data no anterior a 15 dies a la data de presentació de la proposició juridicoeconòmica.
En el cas que els terrenys no estiguen inscrits en el Registre de la Propietat a nom de l'aspirant a urbanitzador, haurà d'aportar els títols que acrediten el seu dret de propietat o les escriptures públiques atorgades amb tercers que li legitimen o li atorguen poder prou per a afectar les finques amb caràcter real i inscriure eixa afecció en el Registre de la Propietat.
Identificació gràfica de les finques a afectar per mitjà de plànol cadastral.
Full resum de les dades econòmiques rellevants.
Documentació necessària per a determinar amb claredat les magnituds econòmiques del programa, diferenciant els aspectes següents:
Pressupost d'execució material i de licitació de l'obra d'urbanització, amb l'abast previst en l'article 168.1.a i b de la LUV, el qual haurà de desglossar-se en les següents partides, en les quals s'indicarà els mesuraments i els preus unitaris:
Pavimentació de calçades, aparcaments, voreres i xarxa de vianants.
Tractament dels espais lliures, amb inclusió de la jardineria, l'arbratge i l'ornamentació.
Mobiliari urbà.
Senyalització.
Xarxes de distribució d'aigua potable, de reg i d'hidrants contra incendis.
Xarxa de clavegueram per a aigües residuals i sistema de depuració.
Sistema d'evacuació d'aigües pluvials.
Xarxa de distribució d'energia elèctrica, gasificació i comunicacions.
Xarxa d'enllumenat públic.
Obres d'enllaç dels servicis urbanístics amb els de la xarxa primària de dotacions públiques i la resta d'obres de connexió i integració de l'actuació en el seu entorn territorial o urbà.
Seguretat i salut.
Gastos generals.
Benefici industrial.
Impost sobre el valor afegit.
Quadro de preus descompostos.
Gastos de gestió: gastos de gestió de l'urbanitzador, calculats en un percentatge del que represente la suma de les partides corresponents a conceptes anteriors.
Benefici de l'urbanitzador: benefici empresarial de l'urbanitzador, calculat en un percentatge de la suma dels conceptes expressats en els apartats anteriors, que en cap cas podrà superar el 10%.
Altres càrregues d'urbanització: de conformitat amb el que disposa l'article 168 de la LUV.
No s'inclouran les indemnitzacions que procedisquen ni els gastos variables a què es referix l'article 126.j de la llei indicada, l'estimació del qual preliminar ha de constar en l'alternativa tècnica i fixar-se amb caràcter definitiu en el projecte de reparcel·lació.
S'haurà d'incloure dins d'aquest concepte la valoració dels sòls limítrofs externs afectats pel desenrotllament del programa.
Coeficient de canvi: part alíquota de l'aprofitament objectiu, expressada en tant per u, que correspon a l'urbanitzador en concepte de retribució en sòl per les càrregues d'urbanització, aplicable respecte als propietaris acollits a la dita modalitat de retribució. Havent d'expressar-se el càlcul del coeficient d'acord amb les fórmules contingudes en l'article 306 del Reglament de la LUV.
Preu del sòl a l'efecte de canvi: preu del sòl a què, en coherència amb el coeficient de canvi, es descomptaran de les càrregues d'urbanització els terrenys d'aquells propietaris que retribuïsquen amb ells a l'urbanitzador.
Finançament: condicions de finançament oferides per l'urbanitzador per al pagament de les quotes d'urbanització a aquells propietaris que decidisquen acollir-se a elles, recolzades, si és el cas, per una entitat financera degudament registrada.
La proposició juridicoeconòmica es presentarà degudament firmada i datada.
No s'acceptaran aquelles proposicions que tinguen omissions, errors o ratllades que impedisquen conéixer clarament tot allò que l'Ajuntament estime fonamental per a la proposició juridicoeconòmica.
- Cada aspirant a urbanitzador haurà de presentar, a més, les seues propostes i la documentació annexa en suport informàtic en format PDF estructurat de la mateixa manera i amb el mateix contingut establit en l'Orde de la Conselleria de Territori i Vivenda de 26 abril de 2007 (DOGV de 30.05.2007).
El model de proposició a presentar s'ajustarà al següent:
(Nom i cognoms) - amb DNI - en nom propi o representació de la mercantil - amb CIF - i domicili social en - i inscrita en el Registre Mercantil de - amb el número ?, davant de l'Ajuntament de Guardamar del Segura, compareix i com millor procedisca en dret:
Manifesta
Que per acord del Ple de l'Ajuntament, en data - va ser aprovat l'inici del concurs per al desplegament i execució del programa d'actuació integrada dels sectors ZO5 i ZO6 del sòl urbanitzable ordenat detalladament del Pla General del Municipi de Guardamar del Segura per mitjà de gestió indirecta.
Que, d'acord amb el que establix l'article 133 de la Llei 16/2005, Urbanística Valenciana, per la present sol·licitud formule la proposició per a l'adjudicació del programa d'actuació integrada, de conformitat amb l'alternativa tècnica i la proposició juridicoeconòmica que s'acompanyen a la present sol·licitud.
Per allò que s'ha exposat,
Sol·licite
Que es tinga per presentat el present document i s'accepte incondicionalment la totalitat de les clàusules contingudes en les bases generals i particulars de programació, sense cap excepció, s'obliga, per al supòsit de resultar seleccionat urbanitzador, al compliment del contracte indicat d'acord amb la següent oferta econòmica, desglossat per cada unitat d'execució:
Pressupost de licitació (PL) - .
Cost de projectes (CP) - .
Gastos de gestió de l'urbanitzador (GG)- .
Benefici empresarial de l'urbanitzador (BE) - .
Càrregues d'urbanització (CU) - .
Coeficient de canvi - .
Preu del sòl a l'efecte de canvi - .
Finançament - .
Data i firma del proponent - .
(Totes les quantitats aniran quantificades en euros -IVA exclòs- i expressat en lletra i número).
Base XX. Admissibilitat de variants
(Art. 131.2.g, de la Llei Urbanística Valenciana).
D'acord amb el que establix l'article 131.2.g de la Llei Urbanística valenciana, no s'admeten variacions en l'ordenació detallada establida en el pla general, excepte en la necessària adaptació a la rotonda sud, del traçat definitiu de la Via Parc, en execució pel Ministeri de Foment, segons el pla aportat pel Ministeri, que s'adjunta com a annex II (en els servicis tècnics municipals es facilitara en format DWG.).
Base XXI. Criteris d'adjudicació
(Art. 286.1.j del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística).
Els criteris d'adjudicació són els establits en l'apartat O de l'annex I.
1. De conformitat amb el que establix l'article 135 de la LUV i 312 i següent del ROGTU, la puntuació de l'alternativa tècnica representarà un 50% de la valoració en relació amb la proposició juridicoeconòmica, que representarà un 50%.
2. L'adjudicació del programa es realitzarà en favor de la proposició més avantatjosa d'acord amb els criteris establits en l'apartat O de l'annex I que acompanya les presents bases i que són:
Per a l'alternativa tècnica:
La resolució adequada de la integració de l'actuació en el seu entorn. Representarà un 30% de la valoració de l'alternativa tècnica.
La qualitat tècnica de les resolucions proposades per a la urbanització. Aquest criteri representarà un 40%.
Vivendes sotmeses a algun règim de protecció que es comprometa a promoure l'urbanitzador. Aquest criteri suposarà un 5%.
Inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana dins de l'àmbit del programa, com a objectius complementaris d'aquest, d'acord amb les directrius establides en els articles 30 a 35 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. Aquest criteri suposarà un 5%.
Termini d'execució del programa d'actuació integrada. Aquest criteri suposarà un 5%.
Compromís d'edificació simultània a la urbanització dels solars resultants de l'actuació per damunt d'un mínim legalment exigible. Aquest criteri suposarà un 5%.
Compromisos addicionals assumits voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador. Aquest criteri suposarà un 5%.
Mitjans per al control de cada una de les prestacions que constituïxen l'objecte del programa Aquest criteri suposarà un 5%.
- Puntuació mínima de l'alternativa tècnica
La puntuació mínima que hauran de superar l'alternatives tècniques que es presenten als efectes de l'article 286.K del ROGTU serà del 70% de les unitats de valoració atribuïbles a aquesta.
Per a la proposició juridicoeconòmica:
1) La valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie representarà un 20%.
2) Major proporció de terrenys propis o d'associats que hagen de quedar afectes amb garantia real inscrita en el registre de la propietat al compliment de les obligacions especials d'edificació derivats de l'aprovació del programa. Aquest criteri representarà un 45%.
3) Import de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat. Aquest criteri representarà un 25% de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
4) Compromisos financers per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a costa seua per l'urbanitzador. Aquest criteri suposarà un 10%.
Base XXII. Adjudicació del programa
(Art. 286.1.g del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística).
1. El programa d'actuació integrada s'aprovarà condicionat a l'efectiva realització de les obres assenyalades en l'apartat P de l'annex I.
2. Amb anterioritat a la firma del contracte amb l'Ajuntament l'adjudicatari del programa d'actuació integrada haurà de presentar resguard acreditatiu d'haver constituït la garantia definitiva en els termes que preveu la base XVI de les presents bases particulars i aportar certificació positiva de trobar-se al corrent de les seues obligacions tributàries i amb la Seguretat Social i resguard acreditatiu d'haver constituït la garantia definitiva del cost de les indemnitzacions, preus justos i gastos de reallotge necessaris per a realitzar l'actuació, la totalitat del cost de les obres d'urbanització complementàries i un 7% del cost de les obres d'edificació.
Base XXIII. Formalització del contracte
1. En el termini d'un mes, a partir de la notificació de l'acord d'aprovació i adjudicació del programa d'actuació integrada a l'adjudicatari, es procedirà a la formalització en document administratiu del contracte per al desplegament i execució del programa d'actuació integrada. El document de formalització serà firmat per l'alcalde, l'urbanitzador i el secretari de la corporació a l'efecte de fedatari públic; hi s'annexarà un exemplar de les bases particulars de programació.
2. El contracte podrà elevar-se a escriptura pública quan ho sol·licite alguna de les parts. En tot cas, els gastos derivats del seu atorgament seran assumits per l'urbanitzador.
3.Si per causa imputable a l'urbanitzador no poguera formalitzar-se el contracte dins del termini indicat, l'Ajuntament podrà acordar la resolució del mateix, seguint a aquest efecte el procediment establit en el Text Refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques.
Base XXIV. Compliment
1. El contracte s'entendrà complit amb motiu de l'adequada execució de la totalitat de les prestacions hi incloses, extingint-se una vegada l'urbanitzador haja procedit al seu total compliment per mitjà de la recepció de les obres d'urbanització a favor de l'Ajuntament.
2. Una vegada finalitzades les obres d'urbanització, l'urbanitzador realitzarà oferiment formal a l'Ajuntament de la recepció de les obres d'urbanització, prèvia remissió per l'urbanitzador de totes les certificacions d'obres, les factures emeses per l'empresari constructor i la documentació que justifique el pagament efectiu de les obres.
3. Perquè puga operar la recepció definitiva de les obres, de forma tàcita o expressa, haurà d'haver-se liquidat prèvia i definitivament el programa.
4. L'Ajuntament disposarà d'un termini de tres mesos per a inspeccionar les obres d'urbanització i, si és el cas, requerir a l'urbanitzador l'esmena d'aquelles deficiències apreciades, amb indicació del termini per al seu compliment, que es consignarà en una acta de recepció provisional. A l'acte de recepció assistiran, en tot cas, un facultatiu designat per l'Ajuntament, el facultatiu encarregat de la direcció de les obres, l'urbanitzador i el contractista, ambdós assistits, si ho estimen oportú, per un facultatiu.
Una vegada esmenades les deficiències apreciades, l'Ajuntament alçarà una acta de recepció definitiva que acreditarà el compliment del contracte i la seua extinció, començant llavors el termini de garantia.
5. La recepció de les obres d'urbanització s'entendrà produïda als tres mesos del seu oferiment formal a l'Ajuntament sense resposta administrativa expressa, o des que queden obertes a l'ús públic.
6. El termini de garantia serà de dotze mesos des del moment que s'entenguen rebudes per l'Ajuntament. Durant eixe període, el contractista respondrà dels defectes constructius que es manifesten. Finalitzat aquest període, procedirà la devolució de les garanties prestades per l'adjudicatari.
Base XXV. Resolució
1. Són causes de resolució del contracte les previstes en la Llei de Contractes del Sector Públic, així com les derivades de la incapacitat legal sobrevinguda de l'urbanitzador i les altres previstes en la legislació general aplicable a les seues relacions amb l'administració.
2. Són també causes de resolució del contracte les següents:
a) La mort o incapacitat sobrevinguda de l'Urbanitzador o l'extinció de la seua personalitat jurídica.
b) La declaració de fallida, de suspensió de pagaments, de concurs de creditors o d'insolvent fallit en qualsevol procediment o l'acord de lleva i espera.
c) La falta de prestació en termini de la garantia definitiva.
d) La no formalització del contracte en termini.
e) La demora injustificada en el compliment dels terminis fixats en les bases generals i particulars de programació, i la resta de terminis establits en la Llei Urbanística Valenciana i les normes que la despleguen.
f) La inactivitat injustificada de l'Urbanitzador durant un període de sis mesos consecutius o nou alterns en el desplegament i execució del programa d'actuació. S'entendrà produïda la inactivitat o l'abandó quan el desplegament i execució del programa d'actuació haja deixat de desenrotllar-se o no es desenrotlle amb la regularitat adequada o amb els mitjans humans o materials precisos per a la seua normal execució en termini. No obstant això, quan es done aquest supòsit, l'Ajuntament, abans de procedir a la resolució, requerirà a l'urbanitzador perquè regularitze la situació en el termini de cinc dies a comptar del requeriment, llevat que la precisió de la seua execució exigisca un termini major.
g) La imposició d'alguna sanció a l'urbanitzador per infraccions urbanístiques o mediambientals greus o molt greus en relació amb l'àmbit programat serà causa de resolució del contracte. A aquest efecte, es requerirà que la resolució del corresponent expedient sancionador haja guanyat fermesa o lloc fi a la via administrativa.
h) L'obstaculització per l'urbanitzador de l'exercici dels drets i deures urbanístics dels afectats per la programació. S'entén inclòs dins d'esta causa de resolució l'incompliment per l'urbanitzador de l'obligació de facilitar informació perquè els propietaris puguen optar per la modalitat de retribució i perquè estos puguen exercitar plenament els drets que la Llei Urbanística Valenciana els atorga.
i) La resolució anticipada de l'adjudicació per a la seua gestió directa per causa justificada d'interés públic, sense perjuí de les compensacions econòmiques a què això done lloc i que haurà d'avaluar l'acord corresponent.
j) La suspensió de llicències en l'àmbit programat, l'aprovació de plans o projectes incompatibles amb el desenrotllament del programa, així com les resolucions administratives que impedisquen prosseguir-ho o paralitzen el seu desenrotllament material o econòmic per inactivitat de l'administració durant més de sis mesos i de manera rellevant, tenint dret l'urbanitzador a instar la resolució amb les compensacions procedents.
k) La renúncia de l'urbanitzador davant d'una retaxació de càrregues fundada en causa legal que implique un increment de l'import de les càrregues previst en la proposició juridicoeconòmica superior al 20%.
l) La realització per l'urbanitzador de pràctiques manifestament restrictives de la competència en el mercat immobiliari relacionades amb el programa d'actuació. S'entendrà per pràctiques manifestament restrictives de la competència la inobservança de les regles d'exclusió d'entitats en la selecció de l'empresari constructor, els acords de repartiment de mercat i aquelles altres que, d'alguna altra manera, defrauden o falsegen la lliure competència.
m) El descobriment de condicions territorials no tingudes en compte a l'acordar el programa d'actuació i que facen legalment inviable la prossecució d'aquesta, sense perjudici de les compensacions que procedisquen, si és el cas, o de la possibilitat d'esmenar les seues previsions, si això fóra possible, sense desvirtuar-les substancialment.
n) Incórrer el contractista, durant la vigència del contracte en alguna de les prohibicions de contractar previstes en l'article 20 de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques.
o) Les reiterades deficiències en l'execució del contracte.
p) L'incompliment greu dels deures essencials de l'urbanitzador directament imposats per esta llei.
q) L'incompliment d'alguns dels compromisos oferits.
r) La caducitat del programa per transcurs del termini total per a escometre-ho i, si és el cas, la pròrroga.
s) El mutu acord entre l'Ajuntament i l'urbanitzador, sense perjuí de les indemnitzacions que, si és el cas, procedisquen en benefici dels propietaris de terrenys o altres afectats.
t) La subcontractació total o parcial de prestacions que siguen objecte del contracte sense l'autorització prèvia expressa de l'Ajuntament.
u) La suspensió, per causa imputable a l'Ajuntament, de la iniciació del contracte per un termini superior a sis mesos a partir de la data assenyalada en aquest per al seu començament.
v) El desistiment o la suspensió del contracte per un termini superior a un any acordada per l'Ajuntament.
3. Per a la resolució del Contracte entre l'Ajuntament i l'urbanitzador caldrà ajustar-se al que disposa la Llei Urbanística Valenciana en article 143 i la Llei de Contractes el Sector Públic.
4. L'Ajuntament, al resoldre l'adjudicació, podrà acordar que l'urbanitzador continue l'execució del programa davall les mateixes condicions, durant el temps indispensable per a evitar perjudicis a l'interés públic.
Base XXVI. Prerrogatives de l'administració
(Art. 286.1.e del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística).
Les presents bases particulars s'interpretaran de conformitat amb els principis establits en la legislació urbanística valenciana, i primarà, en qualsevol cas, aquelles interpretacions que redunden en l'interés públic i la utilitat general, així com les que realitze la pròpia administració en l'exercici de les seues potestats.
L'Ajuntament ostenta totes les prerrogatives que, en general, reconeix la legislació de contractes de les administracions públiques, entre elles, les d'interpretar el present contracte administratiu especial, resoldre els dubtes que oferisca el seu compliment, modificar els termes de l'adjudicació per causes imprevistes o no previstes en les presents bases i que siguen d'interés públic, acordar la seua resolució i determinar els efectes d'esta, de conformitat amb les causes, procediment i efectes establits en la Llei Urbanística Valenciana i en el ROGTU.Base XXVII. Jurisdicció competent
(Art. 286.1.f del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística).
És competent l'orde jurisdiccional contenciós-administratiu per a conéixer de les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució, i execució del contracte administratiu especial entre l'administració i l'agent urbanitzador seleccionat en pública concurrència.ANNEX II
Plànols OP-40
Tercer. Publicar anunci de concurs, amb el seu contingut reglamentari, el qual s'inserirà al tauler d'anuncis i en els següents diaris oficials:
Diario Oficial de la Unión Europea, en primer lloc.
Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (aquest anunci no podrà inserir-se abans de la data en què es remeta a la Comissió Europea per a la seua publicació en el Diari Oficial de la Unió Europea).
La publicació s'efectua perquè els interessats puguen presentar les seues proposicions en un termini no inferior a tres mesos, comptadors des de la data d'enviament de l'anunci al Diari Oficial de la Unió Europea.
Data d'enviament al Diari Oficial de la Unió Europea: 21 de gener del 2010
Guardamar del Segura, 21 de gener de 2010.- L'alcaldessa presidenta: Maria Elena Albentosa Ruso.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6202, del 09-02-2010 (2010/1120)

Información pública de las bases particulares reguladoras del concurso en procedimiento abierto para la adjudicación del programa de actuación integrada por gestión indirecta de los sectores ZO5 y ZO6, del suelo urbanizable del Plan General de Ordenación Urbana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6202

Fecha DOGV
:   09-02-2010

Sección del DOGV
:   V. ANUNCIOS - B) LICITACIÓN Y ADJUDICACIÓN DE CONTRATOS

Número del documento
:   2010/1120

CVE


Fecha del documento
:   21-01-2010

Organismo emisor
:   Ayuntamiento de Guardamar del Segura

Tipo de documento
:   Anuncio

Descriptores 

:   * [Guardamar del Segura](javascript:void(0))
    * [contrato administrativo](javascript:void(0))

Información pública de las bases particulares reguladoras del concurso en procedimiento abierto para la adjudicación del programa de actuación integrada por gestión indirecta de los sectores ZO5 y ZO6, del suelo urbanizable del Plan General de Ordenación Urbana. [2010/1120]
María Elena Albentosa Ruso, alcaldesa presidenta del Ayuntamiento de Guardamar del Segura, hace saber:
Que el Pleno del Ayuntamiento, en sesión celebrada el 29 de diciembre de 2009, adoptó, entre otros, el siguiente Acuerdo:
Primero. Acordar el inicio del procedimiento de concurso para la adjudicación del programa de actuación integrada por gestión indirecta de los sectores ZO-5 y ZO-6 del suelo urbanizable del plan general de ordenación urbana (PGOU).
Segundo. Aprobar las bases particulares reguladoras del programa de actuación integrada, cuyo tenor literal es el siguiente:
Bases particulares reguladoras del concurso en procedimiento abierto para la adjudicación del programa de actuación integrada por gestión indirecta de los sectores ZO5 y ZO6 del suelo urbanizable del Plan General de Ordenación Urbana de Guardamar del Segura.
Base I. Objeto del contrato
El presente contrato tiene por objeto el desarrollo y ejecución del programa de actuación integrada que se especifica en las presentes bases particulares, en las que se regulan las condiciones de carácter técnico, jurídico, económico y administrativo, para la selección de una propuesta de programa de actuación integrada (PAI) y de un urbanizador para el desarrollo urbanístico de los sectores ZO5 y ZO6 del suelo urbanizable ordenado pormenorizadamente del plan general, especificándose en el anexo I, apartado A.
Base II. Régimen jurídico
(Art. 286.1.d del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística).
El presente contrato tiene naturaleza jurídica especial, y en todo lo no previsto en las presentes bases particulares, serán de aplicación la Ley 16/2005, de 30 de diciembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana y el Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística, aprobado por decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell de la Generalitat, y las bases generales para la adjudicación de programas de actuación integrada, de carácter supletorio, aprobadas por Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística.
Serán de aplicación supletoria las disposiciones contenidas en la legislación de contratos de las administraciones públicas; Ley 30/2007, de 30 de octubre, de Contratos del Sector Público, (en adelante LCSP) y en el Reglamento General de la Ley de Contratos de las Administraciones Públicas, aprobado por Real Decreto 1098/2001, de 12 de octubre, (en adelante RGLCAP) así como las normas que regulan la contratación administrativa de las entidades locales que le sean de aplicación.
En caso de contradicción entre los documentos contractuales antes citados, el orden de prelación será el siguiente: bases particulares de programación, bases generales de programación y contrato para el desarrollo y ejecución del programa de actuación integrada.
Base III. Ordenación urbanística vigente
(Art. 131.2.a de la Ley Urbanística Valenciana).
La ordenación urbanística vigente en el ámbito de actuación es la que figura en el apartado B del anexo I.
1) La ordenación urbanística de los sectores ZO5 y ZO6, está definida por el Plan General de Guardamar del Segura, en su revisión aprobada el 20 noviembre 2006 y publicada en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante el 11 de enero 2007 y de acuerdo con las fichas de condiciones de planeamiento y gestión de los sectores ZO5 y ZO6 correspondientes del plan general, a las que nos remitimos.
Se adjunta como plano número 1, la ordenación según el plan general de ordenación urbana (planos OP-40).
Base IV. Memoria de necesidades y objetivos del programa de actuación integrada
(Art. 131.2.b de la Ley Urbanística Valenciana).
1. Memoria de necesidades
La propuesta de programación será acorde al objetivo prioritario de la ordenación que consiste en dotar de las infraestructuras necesarias a unos suelos clasificados como urbanizables.
2. Objetivos de la programación
a) Gestionar la transformación jurídica de las fincas afectadas por el programa. En este sentido el urbanizador estará obligado a:
· Recabar de los correspondientes registros, de la propiedad y catastro, toda la información de las fincas y titulares de derechos y deberes incluidos en la actuación.
· Amojonar y deslindar las parcelas aportadas a la reparcelación con carácter previo a la redacción del proyecto.
· En caso de existir, efectuar un estudio fehaciente de las parcelas semi-consolidadas, con propuesta de solución en los términos previstos en el capítulo III del título I de la Ley Urbanística Valenciana.
· Presentar para su aprobación el proyecto de reparcelación.
· Pagar a los acreedores netos antes de que la reparcelación acceda al Registro de la Propiedad.
· Inscribir en el Registro de la Propiedad las nuevas fincas resultantes, especialmente las destinadas al dominio público.
· Hacer constar en el Registro de la Propiedad las afecciones existentes (carreteras, monte público, barrancos y otros).
· Cancelar las fincas catastrales aportadas a la reparcelación e inscribir las resultantes en el Catastro.
· Cualesquiera otras actuaciones necesarias para la transformación jurídica de las fincas afectadas.
b) Urbanizar completamente las dos unidades de ejecución que constituye el objeto del programa y realizar las obras públicas adicionales que se precisen, con sujeción a las previsiones temporales y económicas del programa (definiéndose, a nivel general, aquellas obras necesarias para garantizar los servicios urbanísticos y su conexión con las infraestructuras generales).
Si otras actuaciones se vieran beneficiadas por la ejecución de obras contempladas en las presentes bases, y en función del grado de desarrollo de las mismas a la fecha de la aprobación del PAI de los sectores ZO5 y ZO6, será de aplicación en cuanto a las compensaciones que correspondan lo dispuesto en la legislación urbanística valenciana al efecto.
c) Conectar e integrar adecuadamente la urbanización con las redes de infraestructuras de energía, comunicaciones y servicios públicos existentes, debiendo para ello:
·Aportar informes de las administraciones sectoriales cuyas competencias resulten afectadas por la actuación (Ministerio de Fomento y otros).
·Presentar, en su caso, estudios e informes favorables para realizar las conexiones con las correspondientes compañías suministradoras (luz, agua, gas, telefonía y otras).
·En relación con el informe técnico emitido sobre las condiciones de conexión de los sectores ZO5 y ZO6 del Plan General de Ordenación Urbana de Guardamar del Segura, así como de las infraestructuras necesarias comunes con mas sectores, y porcentaje de participación del sector en dichas infraestructuras, se deberá:
«Enlace de servicios urbanísticos con la red primaria, conexión e integración en el entorno territorial
Según el artículo 157 de la Ley Urbanística Valenciana (LUV), los proyectos de urbanización para actuaciones integradas deben resolver todas las necesidades de conexión e integración de la actuación en su entorno territorial o urbano y las demás exigencias establecidas en el correspondiente programa; además deben resolver el enlace de los servicios urbanísticos con los de la red primaria y acreditar que tienen capacidad suficiente para atenderlos.
Según las previsiones del PGOU, los planes directores de aguas, en trámite para su aprobación, y otra documentación municipal, las infraestructuras en las que deben participar el ZO-5 y ZO-6 son las siguientes:
Agua potable, debe colaborar en la financiación de las siguientes infraestructuras:
Sistema de depósitos formado por un depósito de 10.000 m³ en Les Raboses y uno de 7.000 m³ previsto a cota 75 junto a la base militar, además de sus elementos accesorios (alimentación desde conducción del Taibilla y conexión a los sectores). Participan en 1,93% el ZO-5 y en 19,66% el ZO-6, 21,59% en total.
Tubería de fundición dúctil de 400 mm en el sector ZO-6 desde el depósito a cota 75 hasta el ZO-3 (1130 m). Participa solo el ZO-6 en 50,3%.
Tubería de fundición dúctil de 600 mm en el sector ZO-6 (tramo depósito Raboses-N-332, 800 m). Participa solo el ZO-5 en 6,77%.
Saneamiento de aguas residuales, debe colaborar en la financiación de las siguientes infraestructuras:
Estación de bombeo centro «Centro» y conducción de impulsión de la misma hasta la depuradora. Participa en 13,82% el ZO-6.
Conexión de la red de residuales de la vertiente oeste del sector ZO-6 con el bombeo centro. Participa el ZO-6 en el 17,67%.
Evacuación de aguas pluviales, debe colaborar en la financiación de las siguientes infraestructuras:
Colector de pluviales de la cuenca A, tramo desde ZO-6 al río. Participa el ZO-6 en el 63,82%.
Colector de pluviales de la cuenca A, tramo interior al ZO-6. Participa en el 87,82%.
Colector de pluviales de la cuenca E, tramo ZO-6-Camino de l'Estany. Participa el ZO-6 en el 17,67%.
Canal colector de pluviales de la cuenca E, tramo Camino de l'Estany-Río Segura. Participa el ZO-6 en el 15,51%.
Red viaria:
Según las fichas de planeamiento y gestión de los sectores, el ZO-5 y ZO-6 deben financiar conjuntamente una rotonda y un puente con paso rodado y peatonal sobre la N-332, valorados respectivamente en 721.215 euros y 1.502.530 euros. La rotonda está incluida sin embargo en el proyecto de desdoblamiento de la N-332 (vía Parque), por lo que la partida prevista para la misma se puede destinar a otros elementos de las infraestructuras de conexión e integración, como el abono de la parte proporcional correspondiente del coste de ejecución de la rotonda de la avenida del Perú (44,41% participación), mejoras en el puente u otros.
El proyecto de urbanización debe incluir el proyecto y valoración del puente sobre la N-332 que mencionan las fichas.
Para que el sector disponga de los servicios urbanos indispensables, de todas las infraestructuras comunes enumeradas, es imprescindible que sean ejecutadas previa o simultáneamente al desarrollo de los sectores ZO-5 y ZO-6 las que se enumeran a continuación, por lo que se requiere su proyecto de ejecución:
Depósito de 7.000 m³ a cota 75 m.s.n.m. en las cercanías de la base militar, incluida impulsión, D 400 mm, y equipo de elevación desde las conducciones de la Mancomunidad del Taibilla y la conexión D 500 mm, de salida.
Tubería de fundición dúctil de 400 mm en el sector ZO-6 desde el depósito a cota 75 hasta el ZO-3.
Tubería de fundición dúctil de 600 mm en el sector ZO-6 (tramo depósito Raboses-N-332, 800 m). No es imprescindible para el sector, pero no se puede diferir su ejecución, por discurrir por las calles del mismo.
Colector de pluviales de la cuenca A (según plan director), tramo desde ZO-6 al río.
Estación de bombeo Centro y conducción de impulsión de la misma hasta la depuradora.
Conexión de la red de residuales de la vertiente oeste del sector ZO-6 con el bombeo centro o solución provisional autorizada por el Ayuntamiento.
Colector de pluviales de la cuenca A (según plan director), tramo interior al ZO-6.
Colector de pluviales de la cuenca E desde el sector ZO-6 hasta el río o una solución provisional para evacuar hasta cauce público las aguas pluviales de la vertiente oeste del sector.Puente sobre la N-332.
Del resto de infraestructuras en las que participan estos sectores cabe la posibilidad de que sean ejecutadas con posterioridad, mientras no sean imprescindibles por el desarrollo de nuevos sectores.
Las obras de infraestructuras comunes a varios sectores enumeradas anteriormente se pueden incluir en el proyecto de urbanización o en documentos independientes, aunque coordinados con el proyecto de urbanización, pero en todo caso deberán estar valoradas de manera independiente del resto de la obra, para que se pueda repartir el coste entre los distintos sectores afectados. Al proyecto de urbanización habrá que adjuntar una valoración con todos los costes de urbanización, en la que se incluya la parte proporcional de las obras de infraestructuras comunes a varios sectores.
A continuación se incluye una tabla con los costes estimados para las obras de infraestructuras comunes. Dichos costes son simplemente orientativos, debiéndose determinar el coste real con la redacción del proyecto de ejecución y la baja en la adjudicación del mismo, si procede.
En la tabla se indica el precio de ejecución material de cada obra (PEM), el de licitación (PL) IVA incluido, el porcentaje de participación de cada sector en cada infraestructura y la parte del coste resultante a soportar por cada sector:
Además de lo anterior, los costes de urbanización debe incluir la aportación por ampliación de infraestructura de depuración, que debe ser valorada en informe emitido por la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunidad Valenciana.
d) Suplementar las infraestructuras y espacios públicos o reservas dotacionales en lo necesario para no menguar ni desequilibrar los niveles de calidad, cantidad o capacidad de servicios existentes y exigibles reglamentariamente.
e) Obtener los suelos dotacionales públicos del ámbito de la actuación a favor de la administración gratuitamente. A estos efectos:
· El urbanizador efectuará su inscripción en el Registro de la Propiedad y trasladará a la administración la correspondiente certificación acreditativa de ello.
· Las entregará en perfectas condiciones, una vez concluidas las obras de urbanización.
f) Ceder el aprovechamiento que legalmente corresponda, con destino al patrimonio público de suelo a favor de la administración actuante de forma gratuita.
g) Ordenar el reparto equitativo de las cargas y beneficios de la actuación entre los afectados.
h) Establecer plazos para edificar los solares resultantes de la actuación urbanizadora, incluyendo un cronograma en el que se indique expresamente el plazo de edificación de los terrenos propiedad del urbanizador o de otros propietarios adheridos a su iniciativa de programa.
Todo ello de conformidad con lo establecido en apartado C del anexo I.
i) El programa podrá incluir otros objetivos complementarios cuyo coste será asumido por el urbanizador sin repercutirlo a los propietarios de terrenos afectados, tales como la realización, bajo condiciones y plazos específicos, de obras particulares que revistan especial interés social, restauración paisajística, o de obras públicas accesorias susceptibles de concesión y que, por razones técnicas, hayan de ejecutarse junto a las principales del programa. La edificación de los terrenos propiedad del urbanizador o de otros propietarios adheridos a su iniciativa en plazos más breves que los establecidos por el programa con carácter general se considera siempre objetivo.
Base V. Parámetros urbanísticos
(Art. 131.2.c de la Ley Urbanística Valenciana).
Los parámetros urbanísticos son los establecidos en las fichas de planeamiento y gestión del plan general para los sectores ZO-5 y ZO-6, haciendo la salvedad de que al tratarse de sectores ordenados pormenorizadamente y no estar permitidas variantes en la misma, de acuerdo con el apartado IX de las presentes bases, algunos apartados de las mismas no resultan de aplicación, en especial en lo relativo a la necesidad estudio de impacto ambiental.
Base VI. Criterios y objetivos territoriales
(Art. 131.2.d de la Ley Urbanística Valenciana).
a) La actuación integrada vendrá referida a la programación de las unidades de ejecución de los sectores ZO5 y ZO6.
Base VII. Criterios de ordenación urbanística
(Art. 131.2.d de la Ley Urbanística Valenciana).
Los criterios de ordenación urbanística son los que se establecen en el apartado F del anexo I.
Base VIII. Objetivos de edificación privada
(Art. 131.2.e de la Ley Urbanística Valenciana).
1. Las condiciones de las parcelas edificables, el volumen y forma de los edificios, las condiciones estéticas de la edificación, así como la reserva de aparcamientos, son los establecidos en el plan general que resulten de aplicación y en concreto en al apartado G del anexo I.
2. Se establece la obligación de simultanear la urbanización y la edificación en el porcentaje mínimo establecido en el apartado J del anexo I.
Base IX. Prescripciones técnicas de los documentos de ordenación y gestión
(Art. 131.2.f de la Ley Urbanística Valenciana).
· Con carácter general.
Se consideran prescripciones técnicas mínimas que tendrán que respetarse en la redacción de los documentos de ordenación y gestión las establecidas en la Ley Urbanística Valenciana y Reglamento de desarrollo, así como las establecidas en el plan general.
1. Informes básicos a tener en cuenta
Antes de la adjudicación del programa los licitadores deberán presentar al Ayuntamiento informe o resguardo acreditativo de su solicitud de:
a) De acuerdo con lo dispuesto en el plan general «todos los sectores deberán acreditar la disponibilidad de agua antes de la programación del suelo».
b) Informe de la Entidad Publica de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunidad Valenciana, relativo a la capacidad suficiente del servicio de depuración para asumir los caudales ocasionados con la actuación urbanística y, en su caso, mejoras o ampliaciones que deban acometerse con carácter previo a la conexión, conforme a la Ley 2/1992, de 26 de marzo, de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunidad Valenciana.
d) Autorización de Carreteras del Ministerio de Fomento.
f) Demás informes, permisos y autorizaciones necesarios para el adecuado desarrollo del programa.
Los documentos que presente el licitador deberán atender al contenido de dichos informes y autorizaciones
2. Sobre el documento de planeamiento
No se permiten variantes a la ordenación pormenorizada, excepto en la necesaria adaptación a la rotonda sur del trazado definitivo de la vía Parque, en ejecución por el Ministerio de Fomento, según plano aportado por el citado Ministerio, que se adjunta como anexo II.
3. Sobre el documento de gestión
3.1. La reparcelación para la nueva división de fincas ajustada al planeamiento respetará los siguientes principios:
«Son principios inspiradores de la reparcelación los siguientes:
1. La libertad de pactos entre los propietarios y el urbanizador, a efectos de consensuar reparcelaciones voluntarias. Estos pactos tendrán como único límite la observancia de la normativa aplicable y del planeamiento.
2. La justa valoración de los bienes y derechos aportados.
3. La adjudicación de aprovechamiento subjetivo a los propietarios será directamente proporcional a la superficie de las fincas de origen que aquéllos aporten a la reparcelación. Este principio se traducirá en las siguientes reglas:
b) En caso de discordancia entre los títulos y la realidad física prevalecerá ésta sobre aquéllos en el expediente de reparcelación, en los términos previstos en el ROGTU.
c) En su caso, el derecho de los propietarios será equivalente al aprovechamiento que haya sido objeto de reserva. En el supuesto de que la reserva de aprovechamiento se haya constituido en virtud de convenio para la determinación del justiprecio de una expropiación, la eficacia del convenio no requerirá aprobación municipal. En ningún caso, la administración puede oponerse a la materialización del aprovechamiento correspondiente a reservas que fueron en su momento aprobadas por ella.
4. Cuando un propietario aporte varias fincas a la reparcelación, independientemente de su localización, se tratará de agrupar el aprovechamiento generado por todas ellas y se procurará concentrar su adjudicación en el menor número de fincas posible, localizándolas de forma contigua o, al menos, próxima entre sí, en la medida en que sea técnicamente viable y no se perjudique el interés público o el derecho de terceros.
5. El proyecto de reparcelación procurará el mantenimiento en el proceso urbanizador del mayor número de propietarios posible, reduciendo al máximo los supuestos de indemnización sustitutoria de adjudicación. Por ello, se procurará que la ordenación detallada establezca, en la medida que lo permitan las características constructivas de las tipologías edificatorias previstas, una parcela mínima acorde con los derechos derivados de las superficies de las fincas originarias. La consecución de este principio no puede comportar, en ningún caso, el menoscabo de la mejor ordenación urbanística, en función del interés público».
3.2. Los aspectos básicos a tener en cuenta en la reparcelación son:
a) El proyecto de reparcelación con la memoria de cuotas que presente el urbanizador vendrá acompañado de los documentos que acrediten haber cumplido el deber de información a los propietarios, regulado en el artículo 166 de la Ley Urbanística Valenciana.
Tal acreditación, se efectuará mediante copia de las comunicaciones remitidas a los propietarios y del documento acreditativo de la recepción de aquéllas por sus destinatarios. A tales efectos, la comunicación se remitirá al domicilio de los propietarios que conste en el Catastro.
b) Al proyecto de reparcelación se acompañará copia de las solicitudes de pago en metálico que reciba el urbanizador, de acuerdo con el artículo 167.3 de la Ley Urbanística Valenciana y de la certificación registral de dominio y cargas.
c) Mediante el proyecto de reparcelación se ajustará la delimitación del área de reparto y el aprovechamiento tipo, establecidos por el planeamiento de aplicación.
Se garantizará a los propietarios incluidos en la misma área de reparto un aprovechamiento tipo subjetivo igual o similar, con independencia del aprovechamiento objetivo que permita el plan.
d) En el proyecto de reparcelación se definirá el área reparcelable.
e) Los bienes de titularidad pública tendrán la consideración prevista en el artículo 399 del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística, en relación con el artículo 171 de la Ley Urbanística Valenciana.
3.3. La documentación mínima del proyecto de reparcelación será la establecida en los artículos 175 y 176 de la Ley Urbanística Valenciana y artículo 411 del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística.
Base X. Prescripciones técnicas del proyecto urbanización
(Art. 131.2.h de la Ley Urbanística Valenciana).
El proyecto de urbanización debe definir y valorar todas las obras necesarias para dotar a todas las parcelas del sector de los servicios urbanos de acceso rodado y peatonal, suministro de agua potable, saneamiento de aguas, tanto residuales como pluviales, suministro de energía eléctrica, telecomunicaciones y gas; asimismo deberá contemplar la pavimentación de los viales, el alumbrado de viales y espacios públicos, jardinería, riego, mobiliario urbano y señalización y balizamiento para ordenación del tráfico. Las obras a definir incluirán las exteriores al sector necesarias para asegurar el correcto funcionamiento de las redes de servicios urbanos, conectándolo con las redes externas al sector y asegurando su integración territorial.
Las infraestructuras existentes que discurran por el sector se deberán reponer en canalizaciones subterráneas que discurran por espacios con calificación de viario público.
El proyecto de urbanización deberá definir los detalles técnicos con precisión suficiente para que pueda ser ejecutado, eventualmente, bajo la dirección de técnico distinto a su redactor original, debiendo cumplir lo establecido en el artículo 101 de la LCSP. No podrá modificar las previsiones del plan que desarrolla. En ningún caso, podrá contener determinaciones sobre ordenación, régimen del suelo o de la edificación.
Comprenderá todos y cada uno de los documentos señalados en el artículo 156.1 de la Ley Urbanística Valenciana y en el artículo 350 del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística.
Deberán respetarse, con carácter mínimo en la redacción del proyecto de las obras de urbanización, las establecidas en la Ley de Contratos del Sector Público, Ley 30/2007, de 30 de octubre, (en adelante LCSP) aprobado por el Real Decreto Legislativo 2/2000, de 16 de junio.
Asimismo, y en lo no regulado en las presentes bases particulares, el proyecto de urbanización se ajustará a lo dispuesto en el artículo 349 del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística (en relación con el 157 de la LUV) respecto a las obras incluidas en el proyecto de urbanización. En cuanto a la documentación del proyecto de urbanización se estará a lo dispuesto en el artículo 350 del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística (en relación con el artículo 156 de la LUV) acerca de la documentación integrante del mismo.
1. Proyecto de urbanización
En la memoria se describirá y justificará el ámbito de la actuación y asimismo se incluirá la justificación del cumplimiento de las condiciones de integración de la actuación con su entorno.
El presupuesto deberá desglosarse en las partidas relacionadas en el artículo 303.1 del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística (ROGTU), indicando para cada una de ellas sus correspondientes mediciones, precios unitarios y precios descompuestos, fijándose expresamente el presupuesto de ejecución material de las obras de urbanización (PEM).
El proyecto de urbanización se redactará con el contenido mínimo exigido en la normativa urbanística valenciana, incluyendo en todo caso las mediciones parciales y el detalle de las unidades de obra.
El proyecto debe incluir: demoliciones, red viaria (con movimientos de tierras, formación de explanadas, firmes y pavimentos), redes de distribución de agua potable, saneamiento de aguas residuales y evacuación de aguas pluviales, red de alumbrado público, redes de suministro de energía eléctrica, red de telecomunicaciones, mobiliario urbano, señalización (horizontal y vertical), sistema de recogida de residuos sólidos y jardinería.
El presupuesto debe incluir los costes de las obras de conexión e integración, incluido el suplemento por ampliación de la infraestructura de depuración, que debe ser determinado por la entidad de saneamiento.
El presupuesto de licitación será el resultado de aplicar sobre el presupuesto de ejecución material los gastos generales (como máximo, el 13 por 100 del PEM) y el beneficio industrial del empresario constructor (como máximo, el 6% del PEM), más el impuesto sobre el valor añadido.
2. Anejos
El proyecto debe incluir como mínimo los siguientes anejos:
2.1. Justificación de aparcamientos.
2.2 Levantamiento topográfico específico, suscrito por técnico competente, en el que se definirán las características del espacio físico sobre el que se desarrolla la actuación y sus elementos más significativos. En el proyecto se grafiará el levantamiento topográfico a escala 1:1000 o superior, con las cotas de rasante en el ámbito de programación y su entorno incluyendo las cotas de la carretera N-332, así como el trazado de cada uno de los servicios hasta su conexión con la red existente. Las cotas estarán referidas al nivel del mar (nivel medio del Mediterráneo en Alicante).
2.3. Programa de trabajos: incluirá el programa previsto para la ejecución de la obra urbanizadora desde su inicio hasta su finalización, con desglose mensual referido a la ejecución parcial de cada uno de los capítulos, conforme al plazo propuesto para su ejecución.
2.4. Programa de control de calidad: desarrollará el programa de las pruebas a realizar para controlar la calidad de ejecución de las distintas unidades de obra. Su desglose se efectuará de manera coherente con el programa de trabajos, determinando el coste mensual por este concepto y la definición de las pruebas a realizar desagregadas por capítulos, distinguiendo si son ensayos previos, de control de materiales, de ejecución o de recepción.
2.5. Estudio geotécnico y estudio de identificación de suelos: los distintos tipos de suelo se identificarán, catalogarán y grafiarán sobre el levantamiento topográfico en función de los usos previstos en el proyecto de urbanización, distinguiendo entre tierra vegetal, rellenos y suelos urbanizados (en este último caso se identificará el tipo de firme, su composición y estado de conservación). Se indicará su aptitud para integrarse en las unidades de obra definidas en el proyecto y los tratamientos que precisan durante la ejecución de las obras, priorizando su reutilización siempre que sea posible; justificando el tratamiento a realizar y definiendo la calidad del producto obtenido y los ensayos que se precisan para su control.
2.6. Cálculos justificativos de las redes de distribución de servicios públicos: de cada una de ellas se presentará el correspondiente anejo de cálculo, justificando la solución adoptada y su dimensionamiento. Se determinará la legislación aplicable en cada caso.
2.7. Inventario preliminar de construcciones, plantaciones e instalaciones cuya demolición, destrucción o erradicación exija la urbanización, debiendo estar contemplado en el proyecto de urbanización el proceso de demolición así como en el estudio de seguridad y salud.
2.8. Estudio de seguridad y salud que deberá prever el vallado y señalización exterior de todo el sector mientras dure la ejecución de la urbanización.
2.9. Anejo que contemple los desvíos y obras provisionales necesarias durante la ejecución de las obras, así como los accesos provisionales a las obras, caminos a utilizar por la maquinaria de obra en el entorno del sector y zonas de acopio.
2.10. Estudio de tráfico.
2.11. Cálculos estructurales de las obras de paso y de las edificaciones y estructuras que formen parte de la infraestructura urbana.
3. Red viaria
Los viales tendrán aceras con un una anchura mínima de 2 metros, de los cuales deberá quedar libre para el paso al menos 1,5 metros, que no deben ser ocupados con elementos de mobiliario urbano, farolas o alcorques.
Deberá contemplarse una red de carriles bici tal como se expone en el plano adjunto correspondiente, con ancho mínimo de 2 metros, cuando se integre en la sección de los viales, y de 2,5 metros cuando atraviese zonas verdes. Los carriles bici irán pavimentados, con el mismo tratamiento en todo el sector en cuanto a pavimentación, color (rojo o verde), y señalización.
En los viales de 12 metros de anchura, la sección transversal estará compuesta por:
Si tienen carril bici: una acera de 4,5 metros (que incluya el carril bici), una calzada de 5,5 metros para tráfico rodado, y otra acera de 2 metros.
Si no tienen carril bici: dos aceras de 2,5 metros y una calzada de 7 metros para tráfico rodado y aparcamiento.
En los viales de 14 metros de anchura la sección transversal estará compuesta por dos aceras de 2,55 metros y una calzada de 8,9 metros, que incluya dos bandas de aparcamiento y un carril de circulación.
En los viales de 16 metros del ZO-6:
Si no tienen carril bici: dos aceras, dos bandas de aparcamiento y dos carriles de circulación
Si tienen carril bici una de las bandas de aparcamiento mencionadas se sustituirá por carril bici.
Del vial que discurre junto a la carretera N-332 en el ZO6, el último tramo del norte debe ser de doble sentido de circulación, hasta conectar con el camino de L'Estany (en la entrada del complejo deportivo Les Raboses, de manera que se asegure la conexión en ambos sentidos desde dicho camino al resto del sector. Lo mismo debe aplicarse al tramo de vial que discurre junto a la citada carretera en el ZO5 desde el puente hasta el extremo sur del sector, conectando con doble sentido con la trama viaria del casco urbano.
El tramo de vial perimetral del ZO5 que discurre junto al casco urbano entre el puente y el extremo sur del sector, debe tratar como espacio de uso exclusivamente peatonal, tratado con plantación de especies vegetales, de manera que se evite en lo posible la excavación en el talud colindante con casco urbano y la afección a los edificios contiguos existentes.
El vial que discurre por el límite entre el ZO6 y el ZO8 tendrá una sección formada por una calzada central de 8 metros de anchura y dos franjas laterales de 8,5 metros de anchura. Se deberá ejecutar la franja lateral que queda dentro del sector ZO6 y la calzada central. La calzada central deberá mantener la continuidad del camino actual y tendrá dos carriles de 3,5 metros para la circulación de vehículos en ambos sentidos y dos arcenes de 0,5 metros. La franja lateral de 8,5 metros que queda dentro del sector ZO6 integrará una banda peatonal de 2 metros junto a la línea de fachada, un carril bici de 2,5 metros y especies arbóreas y arbustivas, cuidando que estas no perjudiquen la visibilidad en los cruces. Entre la calzada central y la franja lateral se dispondrá un elemento de separación que impida la entrada de vehículos y disuada el cruce de peatones fuera de los pasos habilitados. Se deberá justificar una solución para el tratamiento de las superficies que impida la erosión en zonas con pendientes mayores del 1,5%.
Los firmes estarán dimensionados para una categoría mínima de tráfico pesado T31 en los viales principales y T41 en el resto, tal como se define en la norma 6.1-IC de secciones de firme, o equivalentes.
4. Red de agua potable
4.1. Tuberías de agua potable:
Los diámetros nominales a utilizar en tuberías de abastecimiento estarán incluidos dentro de la siguiente gama: 100, 150, 200, 250, 300, 400, 500, 600, 700, 800, 1000 mm. descartando el 125 y 175 mm y serán de fundición dúctil. Para tuberías de polietileno, los diámetros exteriores serán: 25, 32, 40, 50, 63, 75 y 90 mm.
Válvulas de sectorización de la red de agua potable
Válvulas de compuerta para diámetro > 200 mm.
Válvula de mariposa para diámetros > 200 mm.Obra civil
Zanjas.
Para tuberías de diámetros iguales o superiores a 100 mm deberán respetarse las siguientes dimensiones, considerando que en los nichos para las uniones entre tubos deberá ampliarse la profundidad y anchura de la zanja en función del tipo de junta empleada.
Arquetas.
Las arquetas podrán ser prefabricadas o realizadas en obra, y en este último supuesto podrán ser de encofrado perdido o no.
Se deberán realizar de hormigón armado, siempre que tengan que ubicarse bajo calzada, y dispondrán de marcos y trapas de fundición para soportar las cargas correspondientes según Norma Europea EN124. Si no es bajo calzada podrá realizarse en hormigón sin armar o en ladrillo.
Relleno de zanja y reposición del firme.
Una vez terminada la obra y realizada las pruebas y comprobaciones pertinentes se procederá al tapado de la zanja con los materiales y procedimientos descritos en los planos tipo de zanja de agua, ya sea para acera, calzada normal, protección en cruce, y cruce de carretera nacional. El tipo, material, color y apariencia de acera, asfalto o adoquín deberá ser el normalizado por el Ayuntamiento y que guarde homogeneidad con las zonas colindantes.
En caso de realizar excavaciones con demolición del firme asfáltico, se procederá previamente a cortar el pavimento con máquina cortadora de disco, para posteriormente ejecutar la excavación.
Una vez realizada la excavación, se procederá a la reposición del firme asfáltico, para ello se realizará un riego de imprimación, para posteriormente reponer el firme asfáltico con una capa de un centímetro de espesor de betún fluidificado en caliente, con una dosificación media de 25 kg/cm². Posteriormente al extendido del betún, secompactará la superficie con objeto de crear una zona consistente y al mismo nivel que la adyacente.
Marcos y tapas de fundición.
Las tapas de registro que se instalarán deberán cumplir las normas EN-124 y UNE 36-118, fundición de grafito esferoidal. Tipo y condiciones de recepción y suministro de piezas moldeadas, ISO 1083 (1/76), UNE 41-300 Dispositivos de cubrición y cierre para zonas de circulación utilizadas por peatones y vehículos y fabricadas ampliando la normativa de control de calidad ISO-9002. Como caso excepcional, se podrán colocar tapas de registro de hierro fundido de 12,5 tm de resistencia para instalar en aceras, zonas peatonales o jardines donde esté garantizado que no exista tráfico.
Registro redondo de ø 800 mm de 12,5 tm y paso de ø 600 mm: Registro de inspección circular en fundición dúctil según la norma UNE 36-118 con resistencia a la rotura mayor o igual a 12,5 tm; con cota de paso de 600 mm, marcado según la norma UNE 41-300, clase B-125, con revestimiento de pintura bituminosa y constituida por:
Marco redondo de 800 mm, de altura 35 mm.
Tapa circular con relieve antideslizante en la parte superior.
Registro redondo ø 850 mm de 40 tm y paso de ø 600 mm: registro de inspección circular en fundición dúctil según la norma UNE 36-118 con resistencia a la rotura mayor o igual a 40 tm, con cota de paso de 600 mm, marcado según la norma UNE 41-300, clase D-400, con revestimiento de pintura bituminosa y constituida por:
Marco redondo de 850 mm, de altura 100 mm, provisto de cuatro orificios de 20 mm de diámetro de anclaje, situado en un circulo de taladro de 740 mm de diámetro. Dotado de una junta de polietileno, evitando ruido e impidiendo el contacto directo metal-metal.
Tapa circular provista de llave de bloqueo sobre marco, con relieve antideslizante en la parte superior, provista de superficie de apoyo mecanizada. El cierre se realizará mediante el encaje de tres pestañas situadas en la superficie interior de la tapa, en sus correspondientes guías del marco.
3.2. Acometidas de agua potable:
Esquema general de una acometida tipo para edificio de viviendas
Las acometidas en redes en servicio serán siempre de toma en carga para no afectar al resto de usuarios.
4. Red de saneamiento de aguas residuales
La red de aguas residuales deberá ser diseñada de manera que todas las acometidas de alcantarillado se realicen a colectores secundarios, no pudiéndose realizar ninguna acometida directamente al colector principal existente junto al trazado de la carretera N-332.
4.1. Acometidas de alcantarillado.
Serán de propiedad privada y los elementos que la forman son:
a) Arqueta de arranque. Estará situada dentro del límite de fachada siempre que sea posible y no será competencia del servicio; las misiones de la arqueta serán:
Localización y registro del arranque de la acometida, y boca de acceso para limpieza.
Ubicación de elementos de sifón que impidan el paso de malos olores hacia el interior de la propiedad.
b) Conducto. Tramo de tubería que discurre desde la arqueta de arranque, hasta la red de alcantarillado.
c) Entronque. Es el punto de unión del conducto de la acometida con la red de alcantarillado y se efectuará mediante:
1. A un pozo de registro de la red de alcantarillado.
2. Directamente al colector de la red de alcantarillado mediante unión elástica al colector mediante taladro y junta.
Con independencia de lo anterior, y en aras de evitar obstrucciones y facilitar las labores de limpieza y mantenimiento, se establece como diametro minimo de acometida de saneamiento el siguiente (según manuales)
Material tuberia de acometida Diámetro mínimo
PVC (saneamiento) 200
Una acometida de saneamiento no podrá ser de diámetro superior al del colector de la red de alcantarillado al que vierta. En la ejecución de acometidas de saneamiento (y con las limitaciones de diámetro mínimo según manuales), se normalizan los siguientes diámetros (en mm):

Relación de otros servicios (cruzamientos y paralelismo)
En el trazado, la acometida de saneamiento deberá mantener, respecto de las conducciones del resto de servicios, las distancias de cruzamiento y paralelismo que la legislación y ordenanzas municipales contemplen en cada momento.
En todo caso las acometidas de saneamiento deberán cruzar por debajo de las conducciones de agua potable, con una separación entre aristas de 0,40 m como mínimo. Así mismo las acometidas de saneamiento deberán mantener una separación de paralelismo respecto de las acometidas de agua potable de 0,40 m como mínimo.
Arquetas de arranque
In situ
Las arquetas a instalar serán del tipo sifónicas, según plano.Acometidas a la red de alcantarillado
El entronque de una acometida a la red de alcantarillado se procurará que sea siempre a través de pozo de registro; no obstante, ésta no deberá condicionar el incremento de número de pozos a la red.
Dicho entronque deberá reunir las condiciones de estanqueidad y elasticidad, para cualquiera de las soluciones que se adoptan (excepto en los casos de acometidas a colectores existentes en los que se pueda aplicar una unión elástica/estanca).
Los tipos de entronques en la red de alcantarillado serán:
Con entronque en pozo
Salvo en pozos prefabricados que dispongan de los correspondientes orificios, la perforación de los pozos, deberá efectuarse mediante taladro con maquinaría adecuada de gran broca. La incorporación del conducto de acometida del pozo se efectuará de forma que se igualen las cotas de clave de dicho conducto con la del colector de la red de alcantarillado. En cualquier caso se recomienda que la cota hidráulica del conducto de acometida no quede a una altura de más de 0,80 m respecto de la base del pozo.
La unión del pozo de registro y de la tubería se realizará mediante junta elastica/estanca. Mediante el taladro de la pared del pozo y la colocación de un aro o pieza elástica a través de la cual se incorpora el conducto de acometida (el orificio en la pared del pozo puede venir preparado en pozos prefabricados). Mediante la introducción del conducto de acometida en el pozo a través de un pasamuros con junta elástica embutido en la pared del pozo.
En el caso de que el conducto de acometida tenga una rasante obligada tal que su incorporación al pozo debiera efectuarse a una altura sobre el fondo del pozo superior a 0,80 m, se deberá realizar un pozo de resalto adosado de forma que se fuerce la entrada de la acometida por debajo de 0,80 m sobre fondo de pozo.
Con entronque a colector
Cuando se efectúa directamente a la tubería del colector de la red de alcantarillado, sin pasar por un pozo de registro siempre se deberá perforar la pared del colector taladrando con maquinaría adecuada, de gran broca. En función del diámetro del colector al que se incorpora la acometida se establece la siguiente relación de diámetros.
Diámetro colector Diámetro máximo de acometida
D 300 mm D 200 mm
D 350 mm D 200 mm
D 400 mm D 200 mm
D 500 mm D 250 mm
En el caso de que no pueda aplicarse esta relación de diámetros, la incorporación a la acometida deberá efectuarse a través de pozo. La unión de la acometida al colector debe realizarse mediante:
Junta elástica/estanca: mediante el taladro de la pared del colector y la colocación de un aro o pieza elástica a través de la cual se introduce el conducto de acometida.
4.2. Conducciones de alcantarillado
Tubos y accesorios para alcantarillas y colectores (BD7).
Tubos de PVC liso.
Tubos de PVC para la ejecución de obras de drenaje. Se han considerado los tipos siguientes:
- Tubo de PVC inyectado para unión elástica con anilla elastomérica.
- Tubo de PVC de formación helicoidal para ir hormigonando y para unión elástica con masilla.
- Tubo de PVC de formación helicoidal para unión elástica con masilla.
La superficie ha de ser de color uniforme y no ha de tener fisuras. Los extremos han de acabar con un corte perpendicular al eje y sin rebabas.
Tubo de PVC inyectado: tubo rígido, inyectado, de cloruro de polivinilo no plastificado, con un extremo liso y biselado y otro embocado. Las juntas han de ser estancas según los ensayos prescritos en la UNE 53-332. Deben superar los ensayos de resistencia al impacto, a la tracción y de presión interna descritos en la UNE 53-112. Cada tubo ha de llevar marcadas como mínimo cada 3 m, de forma indeleble y bien visible los datos siguientes:
- Designación comercial.
- Siglas PVC.
- Diámetro nominal en mm.
- UNE 53-332.
Espesor de la pared:Diámetro nominal Grueso nominal
(mm) (mm)
110 3,0
125 3,1
160 4,0
200 4,9
250 6,1
315 7,7
400 9,8
500 12,2
630 15,4
710 17,4
800 19,6
Densidad > 1.350 kg/m³
< 1.460 kg/m³
Temperatura de reblandecimiento VICAT > 79°C
Comportamiento frente el calor (variaciones en sentido longitudinal) < 5%
Alargamiento hasta la rotura >80%
Resistencia a la tracción > 45 MPa
Tolerancias:
- Diámetro exterior medio:
· 110 mm 1.350 kg/m³
< 1.460 kg/m³
- Coeficiente de dilatación lineal a 0°C > 60 millonésimas/°C
< 80 millonésimas/°C
- Temperatura de reblandecimiento Vicat > 79°C
- Resistencia a la tracción simple 500 kp/cm²
- Alargamiento a la rotura > 80%
- Absorción de agua < 1mg/cm²
- Opacidad 0,2%
Normativa de cumplimiento obligatorio:
Tubo de PVC inyectado para unión con anilla elastomérica o para unión encolada de DN < 315 mm:\* UNE 53-332-90 «Plásticos. Tubos y accesorios de poli (cloruro de vinilo) no plastificado para canalizaciones subterráneas, enterradas o no y empleadas para la evacuación y desagües. Características y métodos de ensayo».
Tubo de formación helicoidal o tubo inyectado para unión encolada de DN > 315 mm:
Pozos de registro prefabricados de PVC
Las especificaciones de los elementos que lo componen son las siguientes:
Cono de reducción
Material: polietileno de alta densidad (PEAD)
Color: negro
Carga de compresión: 130 kN
Resistencia química: conforme ISO/TR 10358
Estructura: reforzada con nervios multidireccionales.
Junta de estanqueidad
Material: EPDM.
Color: negro.
Peso: 8 kg.
Normativa de referencia: UNE-EN-681-1.
Dureza. 55 Shore.
Densidad: 1,1 kg/cm³
Resistencia tracción: 9 Mpa.
Alargamiento rotura: > 375%.
Unión: vulcanizada
Cuerpo
Material: PVC-U.
Color: teja.
RCE: 8 kN/m²
Resistencia al impacto: PRR<10%, UNE EN 744.
Normativa referencia: prEN 13476.
Resistencia diclorometano: 15º C, 30 minutos UNE EN 580.Punto Vicat: > 78 ºC, UNE 53118.
Estructura: corrugada circunferencial de doble capa.
Pates
Material: metálicos con protección anticorrosiva.
Fijación: sistema tipo cuelgue a soporte inyectados en cono.
Apoyos: a pared lateral con protección de caucho.
El proyecto deberá incluir y valorar una inspección mediante equipo dotado de cámara de televisión para comprobar las pendientes y el estado interior de las conducciones de saneamiento, además de la limpieza previa.
Zanja
5. Distancias entre servicios
Tabla de recopilación normativa:
Paralelo (P). Se entiende por separación horizontal o distancia en paralelo entre dos tuberías a la medida entre la proyección en planta de las generatrices exteriores más próximas de ambas.Cruce (C). Se entiende por separación vertical o distancia en cruce entre dos tuberías a la medida entre la proyección en perfil o frontal de las generatrices exteriores más próximas de ambas.
Ubicación canalización
1. Profundidad: para la protección de las tuberías contra los efectos de las cargas mecánicas, se adoptan diferentes profundidades de zanja medidas con respecto a la generatriz superior del tubo, y que oscilan entre 0,7 y 1,3 metros. No debe canalizarse a excesiva profundidad, ya que dificultará la accesibilidad a válvulas, la derivación de nuevas acometidas y el mantenimiento o reparación. En general se considera una profundidad adecuada en aceras de 1 metro, y en calzadas de 1,15 o superior.
2. Disposición relativa: en cuanto a la correlación de las canalizaciones en el ancho de acera, se disponen, en general, las canalizaciones eléctricas próximas a fachadas y las de alumbrado público, semáforos y otras de habitual gestión municipal próximas a la línea de bordillo. Quedando en posición intermedia las redes de agua y gas, esta última a menor profundidad. Las redes de distribución de agua no deben quedar demasiado próximas a fachadas, por las dificultades de instalación de arquetas y la derivación de acometidas, así como por la interferencia con cimentaciones, y también para minimizar los riesgos sobre las edificaciones en caso de roturas.
Se considera, para redes de distribución hasta diámetro 300 mm inclusive, y en casos en que la distribución de espacios lo permita, adoptar el siguiente criterio con respecto a la distancia horizontal entre la generatriz más próxima de la tubería y la línea de edificación correspondiente, fachada o cimentación, mediante la fórmula:
d = 0,5 + 1,5 D
d = distancia a fachada
D = diámetro de la tubería en metros
3. Distancias entre servicios: en nuevas urbanizaciones, las distancias de las redes de agua con respecto a otros servicios deben ser: cruce (C) = 40 cm, paralelo (P) = 40 cm.
En caso de cruces con la red de alcantarillado, se recomienda efectuarlo por encima de ésta. Si conlleva una excesiva complicación, debe estudiarse la modificación de la sección de colector, manteniendo las condiciones de funcionamiento hidráulico del mismo, y de acuerdo con los responsables del servicio de saneamiento.
En caso de que el cruzamiento entre servicios no se realice perpendicularmente, debe evitarse el solape entre canalizaciones en más de 3 metros, ya que invadiría el espacio libre vertical.
Nota: se entiende por solape toda la longitud (L), en la que ambas canalizaciones están situadas a menor distancia que la de seguridad (d):
- 40 cm en nuevas urbanizaciones.
4. Acceso a canalizaciones: es muy importante mantener libre el espacio comprendido entre la generatriz superior de la tubería de agua y la cota de terreno, en la anchura de seguridad definida anteriormente. Debe evitarse la superposición de canalizaciones en aceras de menor anchura de la necesaria para cumplir las distancias de seguridad.
En caso necesario es preferible abordar el problema desde el punto de vista de protecciones especiales, sin abandonar las líneas generales de reparto del subsuelo. Es de gran importancia esta facilidad de acceso por las siguientes razones:
· Razones de explotación: los elementos singulares de la red, como válvulas, desagües, acometidas, así como los diferentes diámetros de las tuberías, imponen la necesidad de contar con espacio suficiente, ya que requieren un mayor número de actuaciones que otros servicios, y por tanto implican una mayor necesidad de lograr un adecuado reparto y un acceso directo desde la superficie.
· Razones de seguridad: La señalización y accesibilidad de las redes es un factor determinante por la seguridad de los trabajadores.
· Interferencia en la excavación con líneas eléctricas.
· Apertura de zanjas con entibación en el caso de no poder acceder directamente para evitar el desprendimiento de tierras, o de otras canalizaciones.
6. Red de pluviales
En el diseño de la red de pluviales se debe tener en cuenta, con carácter de mínimos, las condiciones del plan director de pluviales municipal en cuanto a la determinación de las precipitaciones de diseño y la capacidad de desagüe asociada.
El colector principal de la vertiente este, paralelo a la carretera N332, debe estar dimensionado para recoger las aguas pluviales del sector ZO-6, ZO-3 y ZO-7, se debe prolongar hasta el punto de vertido en el río Segura. Su dimensionamiento deberá ser coherente, además de con el plan director, con el tramo existente aguas arriba (ya ejecutado en el sector ZO-3), de manera que el tramo de colector del ZO-6 tenga la capacidad suficiente para asumir el caudal de diseño del tramo del ZO-3.
Para la cuenca oeste se debe prever la evacuación de pluviales hasta el río Segura a través del sector ZO-8. Del colector general de dicha cuenca (que recoge las aguas del ZO-9 y ZO-8 y parte del ZO-6) se deberá completar la ejecución del tramo que permita evacuar las aguas del sector ZO-6 hasta el río. En el tramo entre el camino de L'Estany y el río se puede optar por una solución provisional consistente en la adecuación del canal de drenaje existente para los terrenos agrícolas Ladrona de L'Estany de manera que se posibilite la evacuación de aguas sin producir perjuicios a los terrenos colindantes.
7. Redes de suministro de energía eléctrica, telecomunicaciones y gas
Se ajustarán a su normativa específica, debiendo quedar todas las canalizaciones bajo rasante.
Deberá contemplarse los elementos de dichas infraestructuras que requieran la ocupación de terrenos, tales como centros de transformación, armarios, etc., que no podrán ocupar suelo rotacional público, viales o zonas verdes computables.
8. Red de alumbrado
8.1. Criterios de diseño
El número de centros de mando de alumbrado que se proyecte en una unidad de ejecución deberá ser el mínimo posible. En el caso de unidades de ejecución colindantes, deberá realizarse un estudio para una instalación común de alumbrado público que se ejecutará por fases.

\* \* \* \* \*
El centro de mando deberá ubicarse en suelo público, centrado con respecto al sector a iluminar y conectado a la red de distribución en baja tensión. Cada centro de mando tendrá capacidad para la instalación de ocho circuitos de salida, con una potencia total máxima instalada de 43,64 kW. La acometida al centro de mando deberá proyectarse de acuerdo con el reglamento de baja tensión, con conductores de cobre, de 25 mm² de sección, como mínimo, y aislamiento de polietileno reticulado de 0,6/1 kV. El apagado y encendido de los circuitos se realizará mediante reloj astronómico y mando manual C1 general, uno por circuito, excluyéndose fotocélula y reloj eléctrico.
Los puntos de luz deberán emplazarse equidistantes de los alcorques contiguos y, en los cruces del viario, junto a los pasos de peatones y fuera de la curva del bordillo.
Los circuitos eléctricos deberán proyectarse de modo que en cada calle existan, al menos, dos circuitos alimentando alternativamente los puntos de luz, al objeto de reducir los efectos del apagado por avería. La sección de los conductores deberá ser de 10 mm², como máximo. En casos de viario de gran longitud podrá utilizarse conductores de mayor sección, siempre que se justifique adecuadamente. Las cargas de los circuitos trifásicos deberán quedar equilibradas. Las zonas verdes deberán tener circuitos independientes de los del viario.
Las instalaciones de alumbrado público deberán diseñarse de modo que la contaminación lumínica emitida hacia la bóveda celeste sea la mínima posible, de acuerdo con el plano correspondiente.
A los efectos de ahorro energético, deberá preverse la reducción del flujo luminoso desde las 00.00 horas hasta el apagado, mediante la instalación de un dispositivo electrónico en todas y cada una de las luminarias de potencia igual o superior a 150 W.
Deberán utilizarse fuentes de luz cuya eficacia o rendimiento luminoso sea lo más elevada posible, siempre y cuando resulte adecuada la temperatura y rendimiento de color. En el alumbrado viario deberán utilizarse preferentemente lámparas de vapor de sodio de alta presión (VSAP) tipo plus, súper o equivalente. En zonas verdes y peatonales deberán utilizarse preferentemente lámparas de halogenuros metálicos (HM) que ofrecen una mejor reproducción cromática.
Los estándares y niveles mínimos de calidad luminotécnica que se establecen para cada tipo de vía están basados en las recomendaciones de la Comisión Internacional del Alumbrado (CIE) y son los siguientes:
Em es el nivel medio de iluminancia horizontal en servicio.
L es el nivel de luminancia en servicio.
U0 es el cociente entre la luminancia mínima y la media.
UL es el cociente entre la luminancia mínima y la máxima a lo largo de líneas paralelas a la circulación de la carretera.TI es la pérdida de visibilidad causada por el deslumbramiento perturbador procedente de las luminarias.
En las intersecciones y cruces de las vías de tráfico rodado, los niveles mínimos deberán ser del orden de un 10% a un 20% superiores a los correspondientes a la clase de vía cuyo nivel luminoso sea mayor entre las que confluyen en el cruce.
En calles con edificabilidad comercial deberán incrementarse los anteriores niveles de Em en 5 lux. En zonas verdes deberá mantenerse un nivel mínimo de alumbrado de seguridad de Em = 10 lux.
El cálculo de los niveles de alumbrado en los proyectos deberá realizase en dos fases:
1. Cálculo del nivel de luminancia (L, UL, U0 y TI) en la calzada o zona destinada a la circulación de automóviles, sin tener en cuenta las bandas de aparcamiento, en su caso.
2. Cálculo del nivel de iluminancia (Em, Emín/Em y Emín/Emáx) en toda la anchura de la calle (calzada, bandas de aparcamiento y aceras), excepto el bulevar central, en su caso.
A título indicativo, en la tabla siguiente se detallan los principales parámetros de la instalación de alumbrado en las calles con las secciones transversales indicadas en el punto 2.
A es la anchura de la calle.
h es la altura del soporte, báculo o columna.
S es la separación entre puntos de luz.
w es la longitud del brazo del báculo.
Al objeto de aumentar la seguridad vial, deberán replantearse los puntos de luz de la calle de modo que, junto a los pasos de peatones, se implante uno, como mínimo. En el caso de que el paso de peatones cruce tres carriles deberán disponerse dos puntos, como mínimo, o reforzarse el nivel de alumbrado con la instalación de puntos luz de tipo diferente a los de la calle.
Deberán emplearse luminarias de distribución asimétrica para la iluminación de calzadas y calles en general y luminarias de distribución simétrica para el alumbrado de aceras, zonas verdes y calles peatonales. Podrán utilizarse proyectores para la iluminación de rotondas y elementos singulares.
Cuando los puntos de luz se sitúen entre alcorques, deberán utilizarse preferentemente soportes tipo báculo, al objeto de reducir el efecto de pantalla de los árboles.
8.2. Materiales
8.2.1. Luminarias.
Deberán proyectarse luminarias de primera calidad, de fabricantes que dispongan de certificación de sistema de calidad ISO 9000. Además, los modelos concretos de luminarias deberán disponer del correspondiente certificado de homologación de AENOR, u organismo comunitario equivalente, del cumplimiento de la norma constructiva EN 60598.
Para alturas de montaje (h) iguales o superiores a 8 m deberán proyectarse luminarias asimétricas o proyectores, de las siguientes características:
Grado de protección del bloque óptico (norma EN 60598): IP 66 (IP 65 para proyectores).

Grado mínimo de protección del conjunto: IP 447 (IP 557 para proyectores).
Resistencia a los impactos (norma EN 50102): IK 08.
Seguridad eléctrica: clase II. (clase I para proyectores).
Carcasa de aluminio inyectado.
Reflector de aluminio electroabrillantado o metalizado al vacío.
Difusor de vidrio templado.
Portalámparas de porcelana reforzada.
Para alturas de montaje inferiores a 8 m deberán proyectarse luminarias simétricas, de las siguientes características:
Grado mínimo de protección del bloque óptico: IP 65.
Grado mínimo de protección del conjunto: IP 439.
Seguridad eléctrica: clase II.
Carcasa metálica, de policarbonato o poliéster reforzado con fibra de vidrio.
Difusor de policarbonato.
Reflector de aluminio electroabrillantado o metalizado al vacío.
Podrán proyectarse luminarias diferentes a las especificadas anteriormente en casos especiales y siempre que esté debidamente justificado.
8.2.2. Lámparas.
Las lámparas deberán ser de descarga, de vapor de sodio a alta presión (VSAP) en las luminarias asimétricas y de vapor de sodio a alta presión (VSAP) o halogenuros metálicos (HM) en las simétricas. Deberán proceder de fabricantes con certificación de sistema de calidad ISO 9000. Las lámparas de vapor de sodio a alta presión deberán cumplir con la norma UNE 20.449.
8.2.3. Equipos auxiliares.
Los equipos auxiliares utilizados para el funcionamiento de las lámparas de descarga se entienden como un conjunto único con la luminaria. Sus características de funcionamiento son interdependientes, por lo que no se admitirá el suministro separado de estos equipos y las luminarias.
Las reactancias o balastos deberán ser, en general, del tipo de choque, instaladas en serie con la lámpara. Deberán ser de doble nivel, con accionamiento mediante dispositivo electrónico, y cumplir las normas UNE 60.922 y 60.923.
Los condensadores deberán instalarse en paralelo con la lámpara para limitar la corriente y conseguir un factor de potencia superior a 0,95. Deberán cumplir las normas UNE 61.048 y 61.049.
Los arrancadores o ignitores podrán ser de dos tipos: de superposición o independiente y de reactancia con transformador de impulsos. Deberán cumplir las normas UNE 60.926 y 60.927.
Las luminarias de doble nivel deberán incluir un elemento electrónico programable que realice la conmutación.
8.2.4. Soportes.
Los soportes deberán cumplir con las especificaciones del RD 2642/1.985 y las del Reglamento particular de los certificados de conformidad para candelabros metálicos de acero para alumbrado exterior y señalización de tráfico, de AENOR. Deberán proceder de fabricantes que dispongan de certificación de sistema de calidad ISO 9000.
Deberán utilizarse preferentemente soportes de modelo AM-10, de las características dimensionales definidas en la tabla siguiente:
\* \* \* \* \*

h es la altura nominal del soporte.
e es el espesor de la chapa.
d es el diámetro en punta del soporte.
w es la longitud del brazo del báculo.
Al objeto de obtener una buena uniformidad del alumbrado, la relación que debe haber entre la altura del soporte y la potencia de la lámpara es la siguiente:
Potencia de la lámpara (W) Altura del soporte (m)
150 = 9
250 10
400 = 12
El ángulo de inclinación del brazo de los báculos deberá ser de 5º. El ángulo de inclinación de las crucetas que se utilicen en las columnas podrá ser de 0º a 15º.
La utilización de soportes, materiales y/o dimensiones diferentes a las especificadas anteriormente se deberá justificar debidamente en cada caso.
8.2.5. Conductores
Los conductores de fuerza deberán ser de cobre recocido, con aislamiento de polietileno reticulado, tipo RV 0,6/1 KV, fabricados según la norma UNE 21.123. Deberán proyectarse cables multipolares para las secciones de 6 y 10 mm² y unipolares para secciones iguales o superiores a 16 mm². Los conductores de conexión de las luminarias con la caja de bornes de los soportes deberán ser de las mismas características que los de fuerza, de 2,5 mm² de sección.
El conductor de protección deberán ser de cobre recocido, con aislamiento tipo RH 0,75 KV, de 16 mm² de sección, fabricado según la norma UNE 20434. Todos los conductores deberán proceder de fabricantes que dispongan de certificación de sistema de calidad ISO 9000.
8.2.6. Cajas de conexión.
Deberán ser de poliéster reforzado con fibra de vidrio o de fundición, grado de protección IP 43, como mínimo. Deberán disponer de bases portafusibles, fusibles y bornes de conexión de latón. Los fusibles deberán ser de 4 A para las lámparas de 150 W y de 6 A para las de 250 y 400 W.
8.2.7. Acometida y caja general de protección.
La caja general de protección (CGP) deberá estar formada por un contenedor de poliéster reforzado con fibra de vidrio normalizado, con una envolvente formada por una hornacina de obra. El equipo de protección deberá estar formado por fusibles de alto poder de ruptura, de 250 A de intensidad nominal, montados en esquema normalizado tipo 10.
El equipo de medida deberá ser de medida directa, hasta una potencia total de 43,64 kW y estar formado por un contador de energía activa, un contador de energía reactiva, un regleta de verificación, una base con cartuchos fusibles calibrados y una cuchilla de neutro.
8.2.8. Cuadro de protección y maniobra.
El cuadro de protección y maniobra (CPM) deberá ubicarse junto a la CGP correspondiente. La envolvente del CPM deberá estar formada por un armario de poliéster reforzado con fibra de vidrio, con tejadillo para ventilación y una puerta, montado el conjunto sobre zócalo de hormigón prefabricado o de poliéster reforzado con fibra de vidrio. Deberá tener un índice de protección IP 55. Deberán utilizarse envolventes de fabricantes con certificación de sistema de calidad ISO 9000. En caso de quedar exento el conjunto, deberá quedar cubierto por cierre de obra.
8.2.9. Canalizaciones.
Las canalizaciones irán como mínimo a 60 centímetros de profundidad y deberán estar formadas por dos tubos polietileno de doble capa, corrugada la exterior y lisa la interior, fabricados de acuerdo con la norma EN 50.086-2-4, clase 450 N grado Normal, de 90 mm de diámetro nominal como mínimo, protegidos con prisma de hormigón en masa tipo HM 20/P. En los cruces de calzada las canalizaciones irán hormigonadas y estarán formadas por tres tubos.
Se instalará una cinta señalizadora que advierta de la existencia de cables de alumbrado exterior, situada a una distancia mínima del nivel del suelo de 0,10 metros y a 0,25 metros por encima del tubo.
Las arquetas de registro de punto de luz y de cruce deberán ser de hormigón en masa tipo HM 200/P. El marco y la tapa deberán ser de fundición dúctil, de 12,5 t de resistencia (clase B) y fabricadas según la norma EN-124. Las arquetas de registro serán de 40 × 40 centímetros y una profundidad mínima de 40 centímetros. Las arquetas de los cambios de dirección y cruce serán de 50 × 50 centímetros como mínimo. Se colocará al menos una arqueta por báculo o columna y en cada cambio de dirección
8.2.10. Cimentaciones
La cimentación de los soportes se realizará con hormigón en masa tipo HM 20/P.
Para alturas de montaje nominales superiores a 12 m se deberá calcular y dimensionar la cimentación en cada caso.
Los pernos de anclaje deberán ser de acero, clase F.111, cumpliendo las especificaciones de la norma UNE 36011.
9. Jardinería y riego
La topografía de las zonas verdes debe quedar totalmente definida, tanto en planta como en altimetría, con un nivel de detalle similar al de la topografía base del terreno natural utilizada en el proyecto. La topografía final de las zonas verdes debe respetar la estructura abancalada del terreno natural y se aprovechará ésta para delimitar espacios distintos en los distintos bancales, zonas con distinto tipo de ajardinamiento, zonas de juego, etc. También se respetará las especies vegetales de interés y se integrarán en el ajardinamiento. Se deberá diseñar un tratamiento adecuado para los bordes de las zonas verdes que resuelva su conexión con los viales (entradas por varios puntos) y de manera que los desniveles entre la zona verde y el vial queden protegidos contra la erosión (muretes, plantaciones) y se evite el peligro de caídas en desniveles mayores de 1,5 metros, escalonándolos, con berma intermedia. Si quedan zonas dentro de la parcela verde con el terreno natural por debajo de la altura de los viales colindantes habrá que resolver la evacuación de aguas pluviales, con imbornales conectados a la red o rellenando con tierras hasta el nivel de la calle inferior.
A parte de los itinerarios ciclistas de la red propuesta, se dispondrá itinerarios peatonales.
En las zonas de PJL colindantes con monte público el proyecto debe contemplar la plantación de arbolado autóctono (pinos, encinas, algarrobos, olivos, etc.) así como la red de riego correspondiente.
En el diseño de las zonas verdes se buscará que tengan la máxima capacidad de infiltración posible (reduciendo al mínimo los pavimentos impermeables, evitando el tratamiento con láminas impermeables...) para reducir al máximo los volúmenes de pluviales a evacuar.
Se planteará el tratamiento de algunas zonas con geotextiles que eviten la proliferación de malas hierbas que consuman agua de la dotación de riego de las plantaciones, pero este tratamiento (geotextiles) debe ser permeable para facilitar la infiltración.
Se utilizará especies vegetales autóctonas en el ajardinamiento de, al menos, las zonas verdes contiguas al monte público.
Las superficies tratadas con grava y geotextil deben tener un espesor de grava de al menos 7 cm.
Se dispondrá alineaciones de alcorques con árboles de porte suficiente para conseguir itinerarios sombreados que atraviesen todo el sector:
El arbolado dispuesto en las bandas de aparcamiento irán situados en alcorques o jardineras de 1 metro de ancho por 1,8 metros de largo como mínimo, para evitar que los árboles sean dañados por los morros de los coches. El arbolado se dispondrá en las bandas de aparcamiento en aceras de anchura menor o igual a 2,5 metros. En caso de arbolado ubicado en las bandas de aparcamiento, los alcorques estarán espaciados 18 metros o más.
Las especies de árboles que se propongan para alineaciones en viales deben ser alguna de las siguientes:
Jacaranda equisetifolia
Tipuana tipu
Melia acederach
Acer Negundo Pseudoplatano
Schinus terebinthifolius
En las zonas verdes, a parte de arbolado también conviene disponer especies vegetales arbustivas.
Se debe contemplar la cubrición con vegetación de los taludes en el perímetro del sector, tanto en desmonte como en terraplén, así como la red de riego correspondiente.
Se debe disponer zonas de juegos para niños en las zonas verdes.
Las fuentes no se pueden abastecer de la red de riego, deben tener acometida independiente desde la red de agua potable.
Se debe disponer bocas de riego en varios puntos del sector, preferentemente uno en cada parcela destinada a zona verde. Las bocas de riego deben estar protegidas de manera que no sean manipulables por personas ajenas al personal de mantenimiento municipal.
La profundidad de la red de riego bajo las aceras debe ser de 50 cm como mínimo.
La red de riego general se proyectará con tubería de 10 atmósferas de presión nominal. En los puntos de riego las conexiones se harán con T mixtas y goteros autocompensantes.
Se proyectará y se ejecutará las canalizaciones necesarias para abastecer a todas las redes de riego con agua de la depuradora, con las arquetas necesarias para hacer las conexiones. Según las previsiones de los servicios técnicos municipales, la red principal de abastecimiento de agua de riego procedente de la depuradora debe atravesar el sector según el plano en el anexo 2, con tuberías diámetros de 250 y 200 mm, pudiendo ser el material de la misma polietileno o PVC. Mientras no esté disponible el abastecimiento de agua depurada, la red de riego se abastecerá de acometidas de la red de agua potable y dichas acometidas estarán situadas junto a la conducción general de agua depurada, para facilitar el cambio de un abastecimiento al otro.
El riego se dispondrá en sectores controlando su apertura y cierre mediante electroválvula con programador. Cada electroválvula tendrá un bay-pass con llaves de cierre para posibilitar la manipulación manual en caso necesario.
Se diseñará la red de riego de manera que cada rotonda, tramo de calle o jardín constituya un sector manipulable (al menos a mano) de manera independiente de los demás.
9. Mobiliario urbano
Entre otras cosas debe contemplar la dotación de contenedores de residuos sólidos urbanos (de carga lateral, de 3.200 litros de capacidad de color gris), de reciclaje de papel (de 3.200 litros de color azul) y de envases (de 3.200 litros de color amarillo) en las cantidades siguientes:
ZO5: 10 de residuos sólidos urbanos, 5 de papel y 5 de envases.
ZO6: 42 de residuos sólidos urbanos, 21 de papel y 21 de envases.ANEXO 1
Plano de carriles bici propuestos, en rojo.
En azul, el carril bici previsto por el proyecto de Vía ParqueANEXO 2
Red general de aguas depuradas para riego
En azul: diámetro interior 250 mm
En verde: diámetro interior 200 mm
Base XI. Precio de licitación
(Art. 286.1.h del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística).
El precio de licitación, que tendrá carácter de máximo, y que servirá de base para el calculo de la garantía provisional, de acuerdo con lo previsto en el artículo 140.1 de la Ley Urbanística Valenciana, se establece en la cantidad de 30.180.931 euros más IVA, de conformidad con el anexo I, apartado I.
Base XII. Plazos de desarrollo y ejecución del programa
(Art. 131.2.i Ley Urbanística Valenciana y art. 286.1.i del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística).
Se establecen, en el apartado J del anexo I, los siguientes plazos máximos para la ejecución de las siguientes actuaciones por parte del urbanizador:
a) La presentación del texto refundido correspondiente al proyecto de urbanización deberá producirse en el plazo máximo de dos meses desde que tenga lugar la notificación al urbanizador de la adjudicación, o en su caso de las modificaciones que se impongan en el acuerdo de adjudicación.
b) El inicio del procedimiento de pública concurrencia para la selección del empresario constructor deberá tener lugar en el plazo de un mes desde la formalización del contrato entre el urbanizador y la administración actuante.
c) El proyecto de reparcelación deberá someterse a información al público por el urbanizador en el plazo máximo de seis meses desde la finalización del plazo para la opción por modalidad de retribución previsto en los artículos 166 de la Ley Urbanística Valenciana y Reglamento. A tal efecto, el urbanizador deberá presentar ante la administración actuante acreditación justificativa de la práctica de las comunicaciones reguladas exigibles.
d) La presentación de los textos refundidos correspondientes al proyecto de reparcelación deberá producirse en el plazo máximo de dos meses desde que tenga lugar la notificación al Urbanizador de las modificaciones a introducir en el proyecto inicialmente formulado.
e) El inicio de las obras de urbanización deberá producirse en el plazo de tres meses desde la aprobación definitiva del proyecto de reparcelación, acreditándose mediante acta de replanteo suscrita por la dirección de las obras y, al menos por un técnico municipal. A estos efectos, el urbanizador deberá acreditar, en el acta de replanteo, el pago a los acreedores netos de la cuenta de liquidación o bien la consignación de dicha cantidad en la Tesorería Municipal.
f) Las obras de urbanización deberán finalizar en el plazo máximo de treinta y seis meses desde su inicio. La finalización de las obras se acreditará mediante el correspondiente certificado final de obras expedido por el director facultativo.
Base XIII. Capacidad para ser urbanizador
1. Podrán participar en el concurso para la selección y adjudicación del presente programa de actuación integrada todas las personas, naturales o jurídicas, españolas o extranjeras, que tengan plena capacidad de obrar, sean o no propietarias de los terrenos afectados y reúnan las condiciones de solvencia económica y financiera, técnica y profesional exigibles según las presentes bases.
2. En ningún caso podrán ser urbanizadores ni promover programas de actuación integrada las personas en las que concurra alguna prohibición de contratar de las previstas en el artículo 49 de la LCSP.
Base XIV. Solvencia económica y financiera
(Art.122 de la Ley Urbanística Valenciana).
La justificación de la solvencia económica y financiera del urbanizador se acreditará por uno o algunos de los medios siguientes:
a) Informe de instituciones financieras o, si procede, justificando la existencia de un seguro de indemnización por riesgos profesionales.
b) Si se tratara de personas jurídicas, presentación de las cuentas anuales o de extracto de las mismas, en el caso en que la publicación de estas sea obligatoria en la legislación del país donde el aspirante a urbanizador esté establecido.
c) Declaración sobre el volumen global de negocios y, si procede, sobre el volumen de negocios relacionado con el desarrollo y la promoción de actuaciones parecidas que son objeto de concurso, correspondiendo como máximo a los tres últimos ejercicios.
2. Si por razones justificadas el urbanizador no estuviera en condiciones de presentar las referencias solicitadas por el Ayuntamiento, podrá acreditar su solvencia económica y financiera mediante cualquier otro documento que la administración considere suficiente, pudiendo basarse en la solvencia de otras entidades, con independencia de los vínculos jurídicos que tengan establecidos entre ellos. A estos efectos, las agrupaciones de interés urbanístico podrán acreditar su solvencia económica y financiera con la acreditación de la titularidad registral de los derechos sobre los terrenos que sirvieron de base para su constitución.
3. La justificación de la solvencia económica y financiera de las agrupaciones de interés económico, uniones temporales de empresas o otras agrupaciones de personas naturales o jurídicas que decidan concurrir conjuntamente al concurso podrán basarse en los requisitos de solvencia de, por lo menos, uno de sus miembros.
Base XV. Solvencia técnica y profesional
(Art. 123 de la Ley Urbanística Valenciana).
La justificación de la solvencia técnica y profesional del urbanizador se acreditará por uno o varios de los medios siguientes:
a) Presentación de una relación de los programas de actuación integrada, o instrumentos o contratos relacionados con el planeamiento y la gestión urbanística similares, promovidos y gestionados por el concursante.
b) Indicación del equipo técnico, esté o no integrado en la estructura organizativa del urbanizador, que vaya a participar en la gestión del programa de actuación integrada, y especialmente de los responsables del control de calidad.
c) Titulaciones académicas y profesionales del personal de dirección del urbanizador.
d) Declaración que indique la media anual de personal, con mención, en su caso, del grado de estabilidad en el empleo y la plantilla del personal directivo durante los tres últimos años.
e) Declaración del material, instalaciones y equipo técnico con el que cuente el urbanizador para el cumplimiento de sus compromisos.
f) Declaración de las medidas adoptadas para controlar la calidad durante el desarrollo y ejecución del programa de actuación integrada, incluyendo los medios de estudio e investigación de los que se disponga.
g) Declaración de las medidas de gestión medioambiental que el concursante está dispuesto a aplicar durante el desarrollo y ejecución del programa de actuación integrada.
2. Si por razones justificadas en cada caso concreto el urbanizador no estuviera en condiciones de presentar la documentación solicitada por el Ayuntamiento, podrá acreditar su solvencia técnica y profesional basándose en la solvencia de otras entidades, con independencia de los vínculos jurídicos que tengan establecidos entre ellos, debiendo demostrar en este caso ante el ayuntamiento que contará con los medios necesarios para la ejecución del programa de actuación integrada, presentando los compromisos o documentos de análoga naturaleza que hayan suscrito entre ambos. Lo anterior se aplicará, en todo caso, cuando concurra a la licitación una agrupación de interés urbanístico.
3. La justificación de la solvencia técnica y profesional de las agrupaciones de interés económico, uniones temporales de empresas u otras agrupaciones de personas naturales o jurídicas que decidan concurrir conjuntamente al concurso podrá basarse en los requisitos de solvencia de, al menos, uno de sus miembros.
Base XVI. Garantías
1. Quienes deseen participar en el procedimiento de licitación de un programa de actuación integrada tendrán que constituir en la forma y a los efectos previstos en el Texto Refundido de la Ley de Contratos de las Administraciones Públicas, una garantía provisional equivalente al 2 por ciento de la estimación aproximada de las cargas del programa, IVA no incluido, la cual asciende a la cantidad de seiscientos tres mil seiscientos dieciocho euros (603.619 euros) que se establece en el apartado K del anexo I.
2. La garantía provisional responderá del mantenimiento de las propuestas de programa por los licitadores hasta la adjudicación, y de la propuesta del adjudicatario hasta la formalización del contrato para el despliegue y ejecución de los programas de actuación integrada.
3. Las proposiciones que se retiren, sin causa justificada, con anterioridad al transcurso del plazo de que dispone el Ayuntamiento para la adjudicación del programa de actuación sin que ésta se haya resuelto, no tendrán derecho a la devolución de la garantía provisional. La renuncia del adjudicatario a la formalización del contrato para el desarrollo y ejecución del programa conllevará la pérdida de la garantía provisional.
3. La garantía provisional será incautada a aquellos licitadores que retiren injustificadamente su proposición antes de la adjudicación definitiva.
4. La prestación de la garantía provisional se acreditará de la siguiente forma:
Mediante resguardo de la Tesorería Municipal, cuando se haya constituido en dinero, en valores públicos o en valores privados.
Mediante aval o póliza de seguro de caución, ingresado en la Tesorería Municipal
5. La garantía definitiva, a constituir en la forma y a los efectos previstos en la LCSP, se establece en un 10% del valor de las cargas de urbanización, IVA no incluido, del programa de actuación integrada aprobado. Se ingresará en plazo máximo de 15 días a contar desde la notificación del acuerdo de aprobación y adjudicación del programa.
6. Procederá elevar la garantía definitiva al 20% en los supuestos de aprobación de programas de actuación integrada en los que el presupuesto encuentre incurso en presunción de temeridad calculada en los términos establecidos en la legislación de contratos de las administraciones públicas.
7. Transcurrido el plazo de doce meses desde que se entiendan recibidas las obras de urbanización de conformidad con lo previsto en estas bases, procederá la devolución de la garantía definitiva.
Base XVII. Presentación de proposiciones
1. Quienes deseen tomar parte en la licitación deberán presentar en el Registro General del Ayuntamiento de Guardamar del Segura, en el plazo de tres meses, a contar desde la fecha de envío del anuncio de licitación al Diario Oficial de la Unión Europea, fecha que constará en la publicación del anuncio de concurso, sus proposiciones, integradas por tres sobres, identificados en su exterior con la indicación de la licitación a la que concurran y firmados por el licitador o persona que lo represente e indicando el nombre y apellidos o razón social del proponente con la siguiente documentación en idioma castellano o valenciano:
Sobre número 1, relativo a la documentación personal.
Sobre número 2, relativo a la proposición jurídico-económica.
Sobre número 3, relativo a la alternativa técnica.
2. El sobre número 1, relativo a la documentación personal, que se presentará cerrado, contendrá los siguientes documentos, originales o copias de los mismos que tengan carácter de auténticas conforme a la legislación vigente:
Aquéllos que acrediten la personalidad jurídica del concursante y, si procede, su representación.
Los documentos que acrediten los requisitos de solvencia técnica y profesional, económica y financiera, conforme a lo exigido en las presentes bases y en las particulares reguladoras del concurso.
Declaración responsable de no hallarse sometido a ninguna de las prohibiciones para contratar establecidas por la legislación reguladora de la contratación administrativa, incluyendo expresamente la circunstancia de hallarse al corriente en el cumplimiento de las obligaciones tributarias y con la Seguridad Social impuestas por las disposiciones vigentes.
Resguardo acreditativo de la garantía provisional.
Acreditación de haber satisfecho la tasa por la tramitación de programas y documentos que los integren, de conformidad con lo establecido en la ordenanza fiscal reguladora correspondiente.
Los concursantes extranjeros tendrán que adjuntar una declaración de sometimiento expreso a la jurisdicción de los juzgados y tribunales españoles de cualquier orden, para todas las incidencias que, de manera directa o indirecta, pudieran surgir durante el procedimiento de adjudicación y durante el desarrollo y ejecución del programa de actuación integrada, con renuncia expresa, si procede, al fuero jurisdiccional extranjero que pudiera corresponderle.
Declaración jurada o acta notarial acreditativa de haberse practicado o intentado practicar los avisos a que se refiere el artículo 134.4 de la Ley Urbanística Valenciana (LUV).
Si concurriese una sociedad mercantil, deberá presentar escritura de constitución inscrita en el Registro Mercantil. Tratándose de una agrupación de interés urbanístico, se presentará escritura pública de constitución, así como inscripción en el Registro de Agrupaciones de Interés Urbanístico dependiente de la conselleria competente en Urbanismo.
Los que comparezcan o firmen proposiciones en nombre de otro o en representación de sociedad o persona jurídica, presentarán escritura de poder inscrita, en su caso, en el Registro Mercantil o registro público correspondiente.
Cuando el ofertante actúe en nombre propio y sea empresa individual, deberá presentar DNI o fotocopia legalizada del mismo.
En caso de concurrir a la licitación varias empresas, comprometidas a la constitución de una unión temporal, cada una de ellas deberá acreditar su personalidad jurídica y capacidad, indicando los nombres y circunstancias de los empresarios que suscriben las proposiciones, la participación de cada una de ellas, y designando la persona o entidad que, durante la vigencia del contrato, ha de ostentar la representación de la unión ante la administración, así como el compromiso formal de constituirse en unión temporal de empresas en caso de resultar adjudicatarios.
Cada concursante no podrá presentar más de una proposición, ni formular variantes. Tampoco podrá suscribir ninguna propuesta en unión temporal con otras si lo ha hecho individualmente o figurar en más de una agrupación. El incumplimiento de estas normas dará lugar a la no admisión de todas las propuestas de programa presentadas por éste.
Asimismo, los licitadores tendrán que incorporar a sus propuestas de programa un acta notarial acreditativa del sometimiento a información pública por el plazo de un mes de los documentos establecidos en el artículo 293.1 del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística. A este efecto, los concursantes protocolizarán los documentos señalados anteriormente por medio de acta autorizada por un notario con competencia territorial en el municipio afectado y depositará una copia de los mismos en la sede del Ayuntamiento, exponiéndolos al público por sus propios medios, insertando un anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana y en un diario no oficial de amplia difusión en la localidad, sólo a los efectos de la presentación de alegaciones.
Base XVIII. Contenido mínimo de la alternativa técnica
El sobre número 3, relativo a la alternativa técnica, que se compondrá a su vez en dos sobres: en abierto documentos de la alternativa técnica sometidos a exposición publica en relación a lo dispuesto en el artículo 134 de la LUV (elementos señalados con la letra a y f del art.126 de la LUV) y 293 del ROGTU; en sobre cerrado, restantes documentos de la alternativa técnica que sean objeto de valoración y puntuación. Contendrá la documentación siguiente, presentándose tres copias en papel y una en soporte informático:
a) Identificación del documento de planeamiento que regule la ordenación detallada a desarrollar.
b) Ámbito de la actuación integrada: consistirá en un plano de la ordenación sobre la base del levantamiento topográfico que incluirá todos los suelos colindantes del entorno, aun pertenecientes a otro sector, área de reparto, o clase de suelo, cuya inclusión es necesaria en la ejecución de la urbanización para hacer viable la actuación. Este plano estará incluido en el CD del documento de planeamiento y servirá para el replanteo de las alineaciones, a los efectos de lo dispuesto en la LCSP y su reglamento.
c) Justificación del cumplimiento de las condiciones de integración de la actuación con el entorno.
d) Existencia o no de agrupación de interés urbanístico y, en su caso, estatutos y acuerdos sociales de la misma.
e) Plazos que se proponen para el desarrollo de la actuación integrada, determinándose tanto el correspondiente a las obras de urbanización como a las obras de edificación de los solares resultantes.
f) Proyecto de urbanización, con el contenido y forma detallados en estas bases.
Además, deberá aportase proyecto de edificación cuando el urbanizador ofrezca como compromiso voluntario la edificación simultánea a la urbanización.
g) Enunciado de los objetivos complementarios que se proponen conforme al artículo 124.2, con indicación expresa, en su caso, de los compromisos de edificación simultánea a la urbanización que esté dispuesto a asumir por encima del mínimo legal.
h) Medidas de control de calidad y cumplimiento de las normas de calidad ambiental, en su caso.
i) Inventario preliminar de construcciones, plantaciones e instalaciones cuya demolición, destrucción o erradicación exija la urbanización.
j) Estimación preliminar y general de aquellos gastos de urbanización variables cuyo importe, aun siendo repercutible a los propietarios, no se pueda determinar por la concurrencia de ofertas.
Deberá contenerse el compromiso del licitador de edificar de forma simultanea a la ejecución de la urbanización un porcentaje mínimo establecido en el apartado J del anexo I
Base XIX. Proposición jurídico-económica
El sobre número 2, relativo a la proposición jurídico-económica, que se presentará cerrado, contendrá la siguiente documentación:
Regulación de las relaciones del urbanizador con los propietarios y, en particular, la modalidad de retribución al promotor, así como la información suficiente que permita a los propietarios conocer las consecuencias económicas que comporte para ellos la propuesta y la elección de cada modalidad de retribución, y en concreto:
Expresión de las magnitudes urbanísticas relevantes establecidas por el planeamiento que incidan en la determinación de los derechos de adjudicación, tales como dimensiones de parcela mínima de resultado, aprovechamiento subjetivo y superficie mínima de terreno de origen necesarios para resultar adjudicatario de parcela resultante o de cuota indivisa.
Importe global de las cargas de urbanización y del coeficiente de canje.
Información sobre la posibilidad de optar por la modalidad de retribución en dinero, y modo, condiciones y plazo para el ejercicio de esa opción de retribución.
Estimación preliminar de la repercusión unitaria por metro cuadrado de los gastos variables y de la indemnización individualizada que corresponda a los interesados por construcciones y plantaciones que deban desaparecer o por otros conceptos.
Acreditación de la titularidad e identificación gráfica y registral de los terrenos, dentro del ámbito de la actuación y a disposición del urbanizador, sean de su propiedad o de otros propietarios con los que tenga contrato suficiente, que hayan de quedar afectos, con garantía real inscrita en el Registro de la Propiedad, al cumplimiento de las obligaciones propias de dicho urbanizador, con ocasión de la firma del contrato, para asegurar la ejecución de los objetivos imprescindibles o complementarios del programa, debiendo incluir la siguiente documentación referida a esos terrenos:
Certificación registral de dominio y cargas de fecha no anterior a 15 días a la fecha de presentación de la proposición jurídico-económica.
En caso de que los terrenos no estén inscritos en el Registro de la Propiedad a nombre del aspirante a urbanizador, deberá aportar los títulos que acrediten su derecho de propiedad o las escrituras públicas otorgadas con terceros que le legitimen o le otorguen poder bastante para afectar las fincas con carácter real e inscribir esa afección en el Registro de la Propiedad.
Identificación gráfica de las fincas a afectar mediante plano catastral.
Hoja resumen de los datos económicos relevantes.
Documentación necesaria para determinar con claridad las magnitudes económicas del programa, diferenciando los siguientes aspectos:
Presupuesto de ejecución material y de licitación de la obra de urbanización, con el alcance previsto en el artículo 168.1.a y b de la LUV, que deberá desglosarse en las siguientes partidas, en las que se indicará las mediciones y los precios unitarios:
Pavimentación de calzadas, aparcamientos, aceras y red peatonal.
Tratamiento de los espacios libres, incluyendo jardinería, arbolado y ornamentación.
Mobiliario urbano.
Señalización.
Redes de distribución de agua potable, de riego y de hidrantes contra incendios.
Red de alcantarillado para aguas residuales y sistema de depuración.
Sistema de evacuación de aguas pluviales.
Red de distribución de energía eléctrica, gasificación y comunicaciones.
Red de alumbrado público.
Obras de enlace de los servicios urbanísticos con los de la red primaria de dotaciones públicas y el resto de obras de conexión e integración de la actuación en su entorno territorial o urbano.
Seguridad y salud.
Gastos generales.
Beneficio Industrial.
Impuesto sobre el valor añadido.
Cuadro de precios descompuestos.
Gastos de gestión: gastos de gestión del Urbanizador, calculados en un porcentaje de lo que represente la suma de las partidas correspondientes a conceptos anteriores.
Beneficio del urbanizador: beneficio empresarial del urbanizador, calculado en un porcentaje de la suma de los conceptos expresados en los apartados anteriores, que en ningún caso podrá superar el 10%.
Otras cargas de urbanización: de conformidad con lo dispuesto en el artículo 168 de la LUV.
No se incluirán las indemnizaciones que procedan ni los gastos variables a los que se refiere el artículo 126.j de la citada ley, cuya estimación preliminar debe constar en la alternativa técnica y fijarse con carácter definitivo en el proyecto de reparcelación.
Se habrá de incluir dentro de este concepto la valoración de los suelos colindantes externos afectados por el desarrollo del programa.
Coeficiente de canje: parte alícuota del aprovechamiento objetivo, expresada en tanto por uno, que corresponde al urbanizador en concepto de retribución en suelo por las cargas de urbanización, aplicable respecto a los propietarios acogidos a dicha modalidad de retribución. Debiendo expresarse el cálculo del coeficiente conforme a las fórmulas contenidas en el artículo 306 del Reglamento de la LUV.
Precio del suelo a efectos de canje: precio del suelo al que, en coherencia con el coeficiente de canje, se descontarán de las cargas de urbanización los terrenos de aquellos propietarios que retribuyan con ellos al urbanizador.
Financiación: condiciones de financiación ofrecidas por el Urbanizador para el pago de las cuotas de urbanización a aquellos propietarios que decidan acogerse a ellas, apoyadas, en su caso, por una entidad financiera debidamente registrada.
La proposición jurídico-económica se presentará debidamente firmada y fechada.
No se aceptarán aquellas proposiciones que tengan omisiones, errores o tachaduras que impidan conocer claramente todo aquello que el Ayuntamiento estime fundamental para la proposición jurídico-económica.
- Cada aspirante a urbanizador deberá presentar además sus propuestas y documentación aneja en soporte informático en formato PDF estructurado de igual modo y con el mismo contenido establecido en la Orden de la Conselleria de Territorio y Vivienda de 26 abril de 2007 (DOGV de 30.05.2007).
El modelo de proposición a presentar se ajustará al siguiente:
(Nombre y apellidos) - con DNI - en nombre propio o representación de la mercantil - con CIF - y domicilio social en - e inscrita en el Registro Mercantil de - con el número ?, ante el Ayuntamiento de Guardamar del Segura, comparece y como mejor proceda en derecho:
Manifiesta
Que por acuerdo del Pleno del Ayuntamiento, en fecha - fue aprobado el inicio del concurso para el desarrollo y ejecución del Programa de Actuación Integrada de los Sectores ZO5 y ZO6, del suelo urbanizable ordenado pormenorizadamente del Plan General del Municipio de Guardamar del Segura, por medio de gestión indirecta.
Que, de acuerdo con lo establecido en el artículo 133 de la Ley 16/2005, Urbanística Valenciana, por la presente formulo proposición para la adjudicación del programa de actuación integrada, de conformidad con la alternativa técnica y la proposición jurídico-económica que se acompañan a la presente.
Por lo expuesto,
Solicito
Que teniendo por presentado el presente documento y aceptando incondicionalmente la totalidad de las cláusulas contenidas en las bases generales y particulares de programación, sin salvedad alguna, se obliga, para el supuesto de resultar seleccionado urbanizador, al cumplimiento de dicho contrato con arreglo a la siguiente oferta económica, desglosado por cada unidad de ejecución:
Presupuesto de licitación (PL) - .
Coste de proyectos (CP) - .
Gastos de gestión del urbanizador (GG)- .
Beneficio empresarial del urbanizador (BE) - .
Cargas de urbanización (CU) - .
Coeficiente de canje - .
Precio del suelo a efectos de canje - .
Financiación - .
Fecha y firma del proponente - .
(Todas las cantidades irán cuantificadas en euros -IVA excluido- y expresado en letra y número).
Base XX. Admisibilidad de variantes
(Art. 131.2.g de la Ley Urbanística Valenciana).
De acuerdo con lo establecido en el artículo 131.2.g de la Ley Urbanística valenciana, no se admiten variaciones en la ordenación pormenorizada establecida en el plan general, excepto en la necesaria adaptación a la rotonda sur, del trazado definitivo de la vía parque, en ejecución por el Ministerio de Fomento, según el plano aportado por el ministerio, que se adjunta como anexo II (en los servicios técnicos municipales se facilitara en formato DWG).
Base XXI. Criterios de adjudicación
(Art. 286.1.j del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística).
Los criterios de adjudicación son los establecidos en el apartado O del anexo I.
1. De conformidad con lo establecido en el artículo 135 de la LUV y 312 y siguiente del ROGTU, la puntuación de la alternativa técnica representará un 50% de la valoración en relación con la proposición jurídico-económica, que representará un 50%.
2. La adjudicación del programa se realizará en favor de la proposición más ventajosa de acuerdo con los criterios establecidos en el apartado O del anexo I que acompaña las presentes bases y que son:
Para la alternativa técnica:
La resolución adecuada de la integración de la actuación en su entorno representará un 30% de la valoración de la alternativa técnica.
La calidad técnica de las resoluciones propuestas para la urbanización. Este criterio representará un 40%.
Viviendas sometidas a algún régimen de protección que se comprometa a promover el urbanizador. Este criterio supondrá un 5%.
Inversión en programas de restauración paisajística o de imagen urbana dentro del ámbito del programa, como objetivos complementarios del mismo, de acuerdo con las directrices establecidas en los artículos 30 a 35 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje. Este criterio supondrá un 5%.
Plazo de ejecución del programa de actuación integrada. Este criterio supondrá un 5%.
Compromiso de edificación simultánea a la urbanización de los solares resultantes de la actuación por encima de un mínimo legalmente exigible. Este criterio supondrá un 5%.
Compromisos adicionales asumidos voluntariamente y a su cargo por el urbanizador. Este criterio supondrá un 5%.
Medios para el control de cada una de las prestaciones que constituyen el objeto del programa. Este criterio supondrá un 5%.
- Puntuación mínima de la alternativa técnica
La puntuación mínima que deberán superar las alternativas técnicas que se presenten, a los efectos del artículo 286.k del ROGTU, será del 70% de las unidades de valoración atribuibles a la misma.
Para la proposición jurídico-económica:
1) La valoración de los terrenos a efectos de fijar el coeficiente de cambio para el pago en especie representará un 20%.
2) Mayor proporción de terrenos propios o de asociados que deban quedar afectos con garantía real inscrita en el registro de la propiedad al cumplimiento de las obligaciones especiales de edificación derivados de la aprobación del programa. Este criterio representara un 45%.
3) Importe de las cargas de urbanización, expresado en euros por metro cuadrado de edificabilidad. Este criterio representará un 25% de la valoración de la proposición jurídico-económica.
4) Compromisos financieros para la ejecución de las obligaciones complementarias asumidas voluntariamente y a su costa por el urbanizador. Este criterio supondrá un 10%.
Base XXII. Adjudicación del programa
(Art. 286.1.g del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística).
1. El Programa de Actuación Integrada se aprobará condicionado a la efectiva realización de las obras señaladas en el apartado P del anexo I.
2. Con anterioridad a la firma del contrato con el Ayuntamiento el adjudicatario del programa de actuación integrada deberá presentar resguardo acreditativo de haber constituido la garantía definitiva en los términos previstos en la base XVI de las presentes bases particulares y aportar certificación positiva de hallarse al corriente de sus obligaciones tributarias y con la Seguridad Social y resguardo acreditativo de haber constituido la garantía definitiva del coste de las indemnizaciones, justiprecios y gastos de realojo necesarios para realizar la actuación, la totalidad del coste de las obras de urbanización complementarias y un 7% del coste de las obras de edificación.
Base XXIII. Formalización del contrato
1. En el plazo de un mes a partir de la notificación del acuerdo de aprobación y adjudicación del programa de actuación integrada al adjudicatario, se procederá a la formalización en documento administrativo del contrato para el desarrollo y ejecución del programa de actuación integrada. El documento de formalización será firmado por el alcalde, el urbanizador y el secretario de la corporación a efectos de fedatario público, anexando al mismo un ejemplar de las bases particulares de programación.
2. El contrato podrá elevarse a escritura pública cuando lo solicite alguna de las partes. En todo caso, los gastos derivados de su otorgamiento serán asumidos por el urbanizador.
3. Si por causa imputable al urbanizador no pudiera formalizarse el contrato dentro del plazo indicado, el Ayuntamiento podrá acordar la resolución del mismo, siguiendo a tal efecto el procedimiento establecido en el Texto Refundido de la Ley de Contratos de las Administraciones Públicas.
Base XXIV. Cumplimiento
1. El contrato se entenderá cumplido con motivo de la adecuada ejecución de la totalidad de las prestaciones incluidas en el mismo, extinguiéndose una vez el urbanizador haya procedido a su total cumplimiento mediante la recepción de las obras de urbanización a favor del Ayuntamiento.
2. Una vez finalizadas las obras de urbanización, el urbanizador realizará ofrecimiento formal al Ayuntamiento de la recepción de las obras de urbanización, previa remisión por el urbanizador de todas las certificaciones de obras, las facturas emitidas por el empresario constructor y la documentación que justifique el pago efectivo de las obras.
3. Para que pueda operar la recepción definitiva de las obras, de forma tácita o expresa, deberá haberse liquidado previa y definitivamente el programa.
4. El Ayuntamiento dispondrá de un plazo de tres meses para inspeccionar las obras de urbanización y, en su caso, requerir al urbanizador la subsanación de aquéllas deficiencias apreciadas, con indicación del plazo para su cumplimiento, que se consignará en un acta de recepción provisional. Al acto de recepción asistirán, en todo caso, un facultativo designado por el Ayuntamiento, el facultativo encargado de la dirección de las obras, el urbanizador y el contratista, ambos asistidos, si lo estiman oportuno, por un facultativo.
Una vez subsanadas las deficiencias apreciadas, el Ayuntamiento levantará un acta de recepción definitiva que acreditará el cumplimiento del contrato y su extinción, comenzando entonces el plazo de garantía.
5. La recepción de las obras de urbanización se entenderá producida a los tres meses de su ofrecimiento formal al Ayuntamiento sin respuesta administrativa expresa, o desde que queden abiertas al uso público.
6. El plazo de garantía será de doce meses desde el momento en que se entiendan recibidas por el Ayuntamiento. Durante ese periodo, el contratista responderá de los defectos constructivos que se manifiesten. Finalizado este período, procederá la devolución de las garantías prestadas por el adjudicatario.
Base XXV. Resolución
1. Son causas de resolución del contrato las previstas en la Ley de Contratos del Sector Público, así como las derivadas de la incapacidad legal sobrevenida del urbanizador y las demás previstas en la legislación general aplicable a sus relaciones con la administración.
2. Son también causas de resolución del contrato las siguientes:
a) La muerte o incapacidad sobrevenida del urbanizador o la extinción de su personalidad jurídica.
b) La declaración de quiebra, de suspensión de pagos, de concurso de acreedores o de insolvente fallido en cualquier procedimiento o el acuerdo de quita y espera.
c) La falta de prestación en plazo de la garantía definitiva.
d) La no formalización del contrato en plazo.
e) La demora injustificada en el cumplimiento de los plazos fijados en las bases generales y particulares de programación, y demás plazos establecidos en la Ley Urbanística Valenciana y las normas que la desarrollen.
f) La inactividad injustificada del urbanizador durante un período de seis meses consecutivos o nueve alternos en el desarrollo y ejecución del programa de actuación. Se entenderá producida la inactividad o el abandono cuando el desarrollo y ejecución del programa de actuación haya dejado de desarrollarse o no se desarrolle con la regularidad adecuada o con los medios humanos o materiales precisos para su normal ejecución en plazo. No obstante, cuando se dé este supuesto, el Ayuntamiento, antes de proceder a la resolución, requerirá al urbanizador para que regularice la situación en el plazo de cinco días a contar desde el requerimiento, salvo que la precisión de su ejecución exija un plazo mayor.
g) La imposición de alguna sanción al urbanizador por infracciones urbanísticas o medioambientales graves o muy graves en relación con el ámbito programado será causa de resolución del contrato. A tal efecto, se requerirá que la resolución del correspondiente expediente sancionador haya ganado firmeza o puesto fin a la vía administrativa.
h) La obstaculización por el urbanizador del ejercicio de los derechos y deberes urbanísticos de los afectados por la programación. Se entiende incluido dentro de esta causa de resolución el incumplimiento por el urbanizador de la obligación de facilitar información para que los propietarios puedan optar por la modalidad de retribución y para que éstos puedan ejercitar plenamente los derechos que la Ley Urbanística Valenciana les otorga.
i) La resolución anticipada de la adjudicación para su gestión directa por causa justificada de interés público, sin perjuicio de las compensaciones económicas a que ello dé lugar y que deberá evaluar el acuerdo correspondiente.
j) La suspensión de licencias en el ámbito programado, la aprobación de planes o proyectos incompatibles con el desarrollo del programa, así como las resoluciones administrativas que impidan proseguirlo o paralicen su desarrollo material o económico por inactividad de la administración durante más de seis meses y de modo relevante, teniendo derecho el urbanizador a instar la resolución con las compensaciones procedentes.
k) La renuncia del urbanizador ante una retasación de cargas fundada en causa legal que implique un incremento del importe de las cargas previsto en la proposición jurídico-económica superior al 20%.
l) La realización por el urbanizador de prácticas manifiestamente restrictivas de la competencia en el mercado inmobiliario relacionadas con el programa de actuación. Se entenderá por prácticas manifiestamente restrictivas de la competencia la inobservancia de las reglas de exclusión de entidades en la selección del empresario constructor, los acuerdos de reparto de mercado y aquellas otras que, de alguna otra manera, defrauden o falseen la libre competencia.
m) El descubrimiento de condiciones territoriales no tenidas en cuenta al acordar el programa de actuación y que hagan legalmente inviable la prosecución de ésta, sin perjuicio de las compensaciones que procedan, en su caso, o de la posibilidad de subsanar sus previsiones, si ello fuera posible, sin desvirtuar sustancialmente las mismas.
n) Incurrir el contratista, durante la vigencia del contrato en alguna de las prohibiciones de contratar previstas en el artículo 20 de la Ley de Contratos de las Administraciones Públicas.
o) Las reiteradas deficiencias en la ejecución del contrato.
p) El incumplimiento grave de los deberes esenciales del urbanizador directamente impuestos por esta ley.
q) El incumplimiento de algunos de los compromisos ofertados.
r) La caducidad del programa por transcurso del plazo total para acometerlo y, en su caso, la prórroga.
s) El mutuo acuerdo entre el Ayuntamiento y el Urbanizador, sin perjuicio de las indemnizaciones que, en su caso, procedan en beneficio de los propietarios de terrenos u otros afectados.
t) La subcontratación total o parcial de prestaciones que sean objeto del contrato sin la previa autorización expresa del Ayuntamiento.
u) La suspensión, por causa imputable al Ayuntamiento, de la iniciación del contrato por plazo superior a seis meses a partir de la fecha señalada en el mismo para su comienzo.
v) El desistimiento o la suspensión del contrato por plazo superior a un año acordada por el Ayuntamiento.
3. Para la resolución del contrato entre el Ayuntamiento y el urbanizador se estará a lo dispuesto en la Ley Urbanística Valenciana en artículo 143 y Ley de Contratos el Sector Público.
4. El Ayuntamiento, al resolver la adjudicación podrá acordar que el urbanizador continúe la ejecución del programa bajo sus mismas condiciones, durante el tiempo indispensable para evitar perjuicios al interés público.
Base XXVI. Prerrogativas de la administración
(Art. 286.1.e del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística).
Las presentes bases particulares se interpretarán de conformidad con los principios establecidos en la legislación urbanística valenciana, primando en cualquier caso aquellas interpretaciones que redunden en el interés público y la utilidad general, así como las que realice la propia administración en el ejercicio de sus potestades.
El Ayuntamiento ostenta todas las prerrogativas que, en general, reconoce la legislación de contratos de las administraciones públicas, entre ellas, las de interpretar el presente contrato administrativo especial, resolver las dudas que ofrezca su cumplimiento, modificar los términos de la adjudicación por causas imprevistas o no contempladas en las presentes Bases y que sean de interés público, acordar su resolución y determinar los efectos de esta, de conformidad con las causas, procedimiento y efectos establecidos en la Ley Urbanística Valenciana y en el ROGTU.Base XXVII. Jurisdicción competente
(Art. 286.1.f del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística).
Es competente el orden jurisdiccional contencioso-administrativo para conocer de las cuestiones que puedan suscitarse en la preparación, resolución, y ejecución del contrato administrativo especial entre la administración y el agente urbanizador seleccionado en pública concurrencia.ANEXO II
Planos OP-40
Tercero. Publicar anuncio de concurso, con su contenido reglamentario, insertándolo en el tablón de anuncios y en los siguientes diarios oficiales:
Diario Oficial de la Unión Europea en primer lugar.
Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (este anuncio no podrá insertarse antes de la fecha en que se remita a la Comisión Europea para su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea).
La publicación se efectúa para que los interesados puedan presentar sus proposiciones en un plazo no inferior a tres meses, contados a partir de la fecha de envío del anuncio al Diario Oficial de la Unión Europea.
Fecha de envío al Diario Oficial de la Unión Europea: 21 de enero de 2010.
Guardamar del Segura, 21 de enero de 2010.- La alcaldesa presidenta: María Elena Albentosa Ruso.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML