Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8494, del 26-02-2019 (2019/1337)

RESOLUCIÓ de 5 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 8/18-AIA Xàbia.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8494

Data del DOGV
:   26-02-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/1337

CVE


Data del document
:   05-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Xàbia](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 5 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 8/18-AIA Xàbia. [2019/1337]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent de l'informe d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 8/18-AIA Xàbia.  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 008/2018-AIA.  
Títol: projecte de reparació del dic de recer del port de Xàbia.  
  
Òrgan substantiu: Subdirecció General de Ports, Aeroports i Costes.  
  
Localització: Xàbia (Alacant).  
  
El 9 de febrer de 2018, la Subdirecció General de Ports, Aeroports i Costes remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud d'inici d'avaluació d'impacte ambiental simplificada del projecte de «reparació del dic de recer del port de Xàbia», en el terme municipal de Xàbia (Alacant).  
Aquesta sol·licitud s'acompanya d'un document ambiental, el contingut del qual s'adequa a l'article 45 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
Objecte  
El dic de recer del port de Xàbia actualment es troba en situació de greu perill i és necessari actuar de forma immediata sobre la part final d'aquest. En la situació actual s'ha observat un empitjorament en el seu estat, amb desplaçament de peces i pèrdua de geometria de secció resistent, trencament de soleres de paviment de formigó per descens del marge d'escullera, que redueix la capacitat de defensa davant d'un futur temporal i, en general, davant de l'embat ordinari de l'onatge.  
  
A més, s'ha accentuat un procés local de sobrepressions sota la solera de la zona denominada Tangó que amenaça de col·lapsar, a causa de l'entrada de l'onatge a través de cavitats en el front d'aquesta zona. Si persisteix aquesta situació, es produirà la completa soscavació de la base de la solera de la zona de Tangó, que originarà una situació de perill per a les persones i les instal·lacions presents, ja que no existeix en aquest moment una continuïtat de la protecció d'escullera del dic fins a la seua part final enfront de la zona de Tangó.  
Les actuacions proposades en el projecte de reparació del dic de recer del port de Xàbia (Alacant), inclouen dos aspectes rellevants:  
  
- Creació d'un front de protecció en talús 3:1 a força d'escullera de 3,5 t disposada en mantell bicapa que protegisca de l'onatge el tram comprés entre el final de l'escullera del dic de llevant i el final del front ocupat per la terrassa Tangó.  
- Reconstrucció d'elements destruïts per l'onatge, com són la llosa mirador, mitjançant l'ús de formigons aptes per a ambient marí cimentats sobre bases de pedraplé consolidades.  
  
Antecedents i marc normatiu  
El 10 de març de 2017, el Servei d'Explotació de Ports, de la Subdirecció General de Ports, Aeroports i Costes, remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental una consulta sobre la tramitació ambiental corresponent al «projecte de reparació del dic de recer del port de Xàbia (Alacant)».  
L'emplaçament en el qual es duran a terme les obres està dins del parc natural del Montgó, en zona ZEPA Cap de Sant Antoni, LIC Montgó i reserva natural del Cap de Sant Antoni.  
Vistes les afeccions ambientals, el 19 d'abril, es fa consulta al Servei de Vida Silvestre. Després d'un acord entre aquest servei i el Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, es trasllada la consulta a aquest últim. Es disposa de dos informes del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits.  
El primer, de 17 de maig, indica que l'actuació es localitza a l'interior de la reserva natural dels Fons Marins del Cap de Sant Antoni, concretament en la zona marina d'ús moderat. Les activitats en aquesta zona estan regulades pel Decret 19/2015, de 13 de febrer, del Consell, pel qual es regula la Reserva Marina d'Interés Pesquer del Cap de Sant Antoni, i pel Decret 180/2002, de 5 de novembre, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Montgó (PORN). L'article 98 del PORN preveu que les actuacions lligades a l'activitat portuària que afecten la reserva s'hauran de sotmetre a estimació d'impacte ambiental.  
  
  
El segon, de 24 de maig, després de mantindre una reunió amb els tècnics del Servei d'Explotació de Ports, permet dur a terme una sèrie d'actuacions en la zona emergida, sense afectar la zona marina, atés el seu caràcter prioritari, per a evitar riscos. Les obres que es poden començar a executar, prèviament a l'avaluació d'impacte ambiental del conjunt, són les assenyalades a continuació: retirada d'elements de senyalització, bol·lards d'accés a la zona d'actuació, demolició i retirada d'un muret de formigó en el mirador i condicionament del camí d'accés a la zona d'actuació, sempre que no afecten la Reserva Marina Natural dels Fons Marins del Cap de Sant Antoni.  
  
L'avaluació d'impacte ambiental de projectes està regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental, els reglaments que la desenvolupen (Decret 162/1990 i Decret 32/2006, que modifica l'anterior) i la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara endavant LEA).  
La legislació ambiental tipifica en els annexos els projectes que han de ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental. El projecte que és objecte d'aquesta consulta no està inclòs en aquests annexos, per ser una obra de reparació d'un dic existent.  
No obstant això, la LEA estableix en l'article 7.2, apartat c, que qualsevol modificació de les característiques de projectes que figuren en els annexos I o II, ja autoritzats, executats o en procés d'execució, que puga tindre efectes adversos significatius sobre el medi ambient, és a dir, quan supose:  
1. Un increment significatiu de les emissions a l'atmosfera.  
2. Un increment significatiu dels abocaments a vies públiques o al litoral.  
3. Increment significatiu de la generació de residus.  
4. Un increment significatiu en la utilització de recursos naturals.  
  
5. Una afectació a espais protegits xarxa natura 2000.  
6. Una afectació significativa al patrimoni cultural.  
Hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
  
Vist l'informe emés pel Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits i vist l'entorn en el qual se situa l'actuació, es considera que el «projecte de reparació del dic de recer del port de Xàbia (Alacant)» havia de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental simplificada, sense perjudici que les següents actuacions: retirada d'elements de senyalització, bol·lards d'accés a la zona d'actuació, demolició i retirada d'un muret de formigó en el mirador i condicionament del camí d'accés a la zona d'actuació, puguen executar-se amb caràcter previ a aquest pronunciament ambiental, vist que aquestes no afecten la Reserva Marina Natural dels Fons Marins del Cap de Sant Antoni i vista la urgència d'aquestes, tenint en compte de l'estat en què es troba actualment el dic.  
  
El procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada està regulat en la secció 2a, del capítol II del títol II de la LEA, en els articles 45-48.  
  
Tramitació  
L'òrgan ambiental ha identificat el Parc Natural del Montgó com a administració pública afectada, per la qual cosa el 16 de febrer de 2018, se li fa consulta d'acord amb l'article 46 de la LEA.  
  
Informe del Parc Natural del Montgó (rebut el 04.06.2018).  
«Informe referent a la sol·licitud del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental pel que fa al projecte de reparació del dic de l'abric del port de Xàbia inclòs al Parc Natural del Montgó i la Reserva Natural dels Fons Marins del Cap de Sant Antoni.  
[?] La zona d'actuació es localitza al port de Xàbia, dins del parc natural (àrea d'ús restringit) i de la reserva natural marina (ús moderat), segons la zonificació establerta en el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Montgó (d'ara en avant, PORN), aprovat pel Decret 180/2002, de 5 de novembre, del Govern Valencià, així com el que estableix el Decret 229/2007, de 23 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla rector d'ús i gestió (en avant, PRUG) del Montgó. [?].  
  
De la documentació i la informació presentada en el document ambiental del projecte constructiu, l'hàbitat que es veuria afectat és el 1120 (hàbitat prioritari), prats de Posidonia oceanica, caracteritzat de manera detallada com a «Posidonia oceanica sobre el conjunt de biocenosi fotòfiles en mode calm».  
Atenent la informació exposada per aquesta documentació, l'afectació sobre aquest serà mínima, més si cal amb la instal·lació d'una barrera flotant anticontaminació, sense cap altra mesura preventiva ni correctora.  
La reduïda magnitud de l'obra, la superfície d'aquesta i la proximitat a una zona ja alterada per l'abric actual, fa pensar que l'impacte, tal com és valorat en el document ambiental, tindrà un caràcter lleu (compatible) i, per tant, no suposa una alteració destacable per a aquest hàbitat.  
Conclusions  
En relació amb la documentació aportada, atesa la ubicació i la magnitud de l'obra, les característiques de la infraestructura, localitzada a l'abric del port de Xàbia, s'informa favorablement el projecte de «Reparació del dic d'abric del port de Xàbia» sol·licitat per la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, localitzat a l'interior del Parc Natural del Montgó i de la Reserva Natural dels Fons Marins del Cap de Sant Antoni.  
Tot això sense perjuí de l'exercici de les competències que corresponguen a altres organismes i administracions».  
  
Anàlisi del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre o no a avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
L'anàlisi s'efectua tenint en compte els criteris de l'annex III de la LEA.  
Característiques del projecte.  
S'hi han presentat quatre alternatives. La primera consistiria a no actuar en la zona (alternativa 0); la segona consistiria a no actuar en la zona marina però realitzar aquelles actuacions que han sigut permeses prèviament a l'avaluació de l'estudi d'impacte ambiental (alternativa 1); la tercera (alternativa 2), dur a terme les obres projectades en aquest projecte, a saber: reparació de la solera i construcció de reforç d'escullera; la quarta (alternativa 3), consistent en demolició completa i reconstrucció de la solera i construcció de reforç d'escullera.  
  
S'ha efectuat una anàlisi comparativa entre les alternatives, valorant impactes ambientals, costos econòmics i efectivitat, i s'ha optat per l'alternativa 2.  
L'alternativa presentada comprén les fases següents:  
En primer lloc es durà a terme la demolició i retirada de la llosa de formigó del mirador, i s'instal·laran enfront de l'àmbit d'actuació que es descriu en els plànols, la barrera flotant anticontaminació. No obstant això, es considera necessari la instal·lació de la barrera flotant abans de qualsevol actuació.  
L'accés de la maquinària es farà sobre el paviment del port que desemboca a la cala Tangó.  
Després de la demolició i retirada de la llosa del mirador, serà necessari construir una plataforma de treball i accés en el costat mar per davant de tot l'àmbit d'actuació previst (uns 65 m de longitud), aprofitant part de l'escullera existent, que ha de ser espentada des de terra i completada amb escullera tipus filtre, i formar una plataforma d'uns 5 m d'ample la coronació de la qual depasse la cota +1,00 m sobre el NMMR, d'aquesta manera la màquina podrà anar construint la secció resistent projectada amb pedres d'escullera de 3,5 t formant un mantell bicapa amb talús 3:1, que enllace amb l'escullera del dic de llevant.  
Des de la coronació de la plataforma, i abans de construir la secció d'escullera resistent, es disposarà escullera de pes per cudol entre 0,2 i 0,5 t en les cavitats que hi ha al peu del parament vertical de la terrassa Tangó, per a completar a continuació la secció de capa filtre i seguidament construir la secció resistent en mantell bicapa amb peces de 3,5 t.  
  
L'escullera que s'utilitzarà ha de tindre una densitat >2,60 t/m³ i ser rugosa, compacta, i estar exempta d'esquerdes i fissures.  
Aquests treballs es duran a terme en retrocés de nord a sud, eixint per la zona on actualment està la llosa mirador, que és al seu torn el punt d'inici de la plataforma de treball.  
Una vegada aconseguida la coronació de la secció resistent, es reconstruirà la llosa de suport del mirador sobre una base de pedra graduada de major a menor (pedraplé - grava 80/100 € grava 40/60) per a servir de suport a la llosa, que serà reconstruïda amb formigó armat HA35/P/40-IIIc-Qb amb ciment SRMR, en una espessor de 35 cm, així com el muret de guarda. Per al mesurament de l'escullera s'ha establit una porositat de n=0,37 d'acord amb les recomanacions recollides en la Guía para el proyecto y la ejecución de muros de escollera en obras de carreteras del Ministeri de Foment (2006).  
Es procedirà a la restitució del muret i de la senyalística.  
  
Ubicació dels projectes  
El port de Xàbia fita amb el Parc Natural del Montgó, i es troba dins de l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals i de la Reserva Marina del Cap de Sant Antoni. Cala Tangó o platja del Pope és una petita cala situada al costat del dic del port de Xàbia, sota els escarpats penya-segats del cap de Sant Antoni. Segons el visor de la Conselleria es tracta d'arenes fines ben calibrades.  
L'inventari ambiental del document ambiental descriu les biocenosis marines de l'àrea:  
- Biocenosis de cudols infralitorals: Es tracta d'una biocenosi representada en els voltants de l'escullera. Amb una amplària a penes de 10 metres, es caracteritza per l'absència d'un recobriment algal important, a causa de la freqüent fricció a què estan sotmesos els cudols per acció de l'onatge. La flora que s'instal·la en els cudols està limitada a espècies filamentoses, xicotetes i de cicle ràpid, així com per nombroses espècies de diatomees bentòniques. La fauna associada manté la mateixa pauta que la flora, en què predominen els elements oportunistes o d'altres que s'instal·len aprofitant els períodes de calma, per a després, durant els onatges i turbulències marines, buscar refugi en altres biocenosis, cas de la roca infralitoral o praderies submarines.  
  
- Biocenosi fotòfila de la roca infralitoral en mode calm: Es tracta d'una comunitat on predominen les feofícies, com ara Halopteris scoparia, Dilophus fasciola, Dictyota dichotoma, Cladostephus hirsutus, juntament amb moltes espècies d'afinitats tropicals, com Acetabularia acetabulum i Padina pavonica. L'amplitud vertical és bastant variable, principalment a causa de la transparència de l'aigua. En aquest tram del litoral, es localitza en els voltants de l'escullera de cala Tangó, on aconsegueix una amplària d'uns 30 metres, i cobreix tot el marge rocós. Aquesta comunitat segueix desenvolupant-se sota la praderia de Posidonia oceanica fins a aconseguir una amplària de més de 100 metres. La fauna compta amb gran nombre de representants, entre els quals destaquen: les esponges Hymeniacidon sanguinea, Ircinia fasciculata i Euspongia officinalis, les anemones Anemonia sulcata i Aiptasia mutabilis, el poliquet Spirographis spallanzani, els decàpodes Thoralus cranchii, Clibanarius erythropus, Calcinus tubularis, Galathea bolivari i Achaeus gracilis, els gasteròpodes Bittium reticulatum, Thais haemastoma i Cerithium vulgatum, els eriçons Arbacia lixula i Paracentrotus lividus. Igualment són típiques d'aquesta comunitat nombroses espècies de peixos, entre les quals destaquen Coris julis, Thalassoma pavo, Blennius zvonimiri, Blennius gattorugine.  
- Biocenosi de les praderies de Posidonia oceanica: Aquesta comunitat està formada per la fanerògama marina Posidonia oceanica. Presenta en associació una sèrie d'organismes lligats a les fulles de renovació anual i afinitats fotòfiles, i d'altra banda, organismes lligats als rizomes de caràcter esciòfil. Sobre les fulles s'instal·la, en primer lloc, un estrat format per algues incrustants entre les quals es poden esmentar Pneophyllum lejolisii, F. farinosa, Myrionema magnussi i Dermatolithon spp. Sobre aquestes s'assenta un estrat d'espècies erectes com ara Giraudia sphacelarioides, Castagnea spp., Dictyota linearis, Sphacelaria cirrosa, Stylonema alsidii i S. conur-cervi. Entre la fauna adherida a les fulles es poden destacar els hidrozous Sertularia perpusilla i Plumularia obliqua f. posidoniae, el briozou Electra posidoniae, el poliquet Spirorbis spp., i el tunicat Botrillus schlosseri. En l'àrea d'estudi aquesta praderia comença a desenvolupar-se a molt poca distància de la costa, primer sobre la biocenosi fotòfila en mode calm i posteriorment sobre substrat dur. Apareixen com a taques grans de praderia de Posidonia que alternen amb les biocenosis fotòfiles sobre fons rocós en els primers metres de profunditat i amb substrat dur i arenes grosses a més profunditat. Malgrat aparéixer de forma fragmentada, la praderia es troba en molt bon estat de conservació.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, l'única biocenosi que pot veure's directament influenciada és la praderia de Posidonia. La resta de biocenosis decisives per a la inclusió d'aquesta zona en la Xarxa Natura 2000 no estan presents en la zona d'actuació. Per això, cal prendre precaucions perquè la influència de l'activitat no altere aquesta biocenosi d'alt valor ecològic.  
Característiques del potencial impacte  
Es descriuen a continuació els principals impactes que poden produir-se i que es descriuen en el document ambiental.  
Durant la fase de construcció la massa d'aigua es veurà afectada per l'augment de les partícules en suspensió a causa de les obres de construcció de l'escullera, si bé la instal·lació de la barrera anticontaminació -que forma part del projecte- servirà com a mesura preventiva perquè aquest impacte quede localitzat i no siga significatiu fora de la zona d'actuació. Durant la fase de funcionament no es produiran efectes sobre la massa d'aigua. No obstant això, no es disposa de les característiques tècniques (material, dimensions, forma de col·locació, forma de recollida) de la barrera anticontaminació, ni de la seua ubicació durant l'execució de les obres de reparació del dic. Prèviament a l'autorització definitiva del projecte, l'òrgan substantiu haurà de disposar d'un annex tècnic en el qual es definisca el contingut especificat.  
Durant la fase de construcció les biocenosis marines es veuran afectades negativament com a conseqüència de les accions necessàries per a la creació de l'escullera. La instal·lació de la barrera anticontaminació repercutirà positivament sobre aquest factor. Durant la fase de funcionament no es preveuen impactes sobre les biocenosis marines.  
Durant la fase de construcció es produirà un impacte d'àmbit paisatgístic a causa de la introducció en el medi d'estructures alienes a aquest. Aquest impacte queda localitzat espacialment i temporalment, atés que una vegada finalitzades les obres es retiraran. Durant la fase de funcionament l'impacte que es produeix és positiu, atés que en l'actualitat la terrassa de cala Tangó es troba en un estat de conservació lamentable. L'actuació es considera integrada en el paisatge perquè no afecta negativament el caràcter del lloc i no impedeix la possibilitat de percebre els recursos paisatgístics. Els canvis que introdueix en el paisatge no danyen, bloquegen o generen efectes adversos sobre els recursos paisatgístics, ni disminueixen la integritat en la percepció del patrimoni cultural o en el significat històric. Tampoc creen enlluernaments o il·luminació que diferisquen o contrasten significativament de l'entorn i reduïsquen el seu valor visual o dominen la composició del paisatge.  
La zona d'actuació s'inclou en diverses figures de protecció (Parc Natural del Montgó, Reserva Marina del Cap de Sant Antoni, LIC Montgó i ZEPA Montgó-Cap de Sant Antoni. Tal com es dedueix de l'estudi de les afeccions a la Xarxa Natura 2000 i atés que no es tracta d'una obra nova sinó d'una reparació, no es preveuen alteracions ni impactes significatius sobre aquests espais.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, la reparació del dic de recer del port no derivarà en cap afectació sobre les espècies d'aus determinants en la declaració de la ZEPA Montgó-Cap de Sant Antoni. Les aus d'hàbits marins podrien veure's afectades durant la fase d'execució a causa de la presència d'elements estranys al medi i de sorolls, no obstant això, el caràcter dinàmic d'aquestes espècies i el fet que l'actuació està molt localitzada dins de l'espai de la ZEPA i el seu caràcter temporal, fan que l'impacte sobre aquestes aus no siga significatiu.  
  
El projecte considera necessària la contractació d'una direcció ambiental que assessore la direcció d'obra, que ha de disposar d'equips de suport, amb la finalitat d'abastar el control de tots els vectors ambientals implicats en les obres. Així doncs, el programa de vigilància ambiental ha de comptar amb una direcció ambiental. Per a la posada en marxa de la vigilància ambiental es duran a terme les accions següents:  
- Designació del director ambiental i aprovació de l'equip de treball per al desenvolupament de l'assistència a peu d'obra.  
- Planificació metodològica del funcionament de l'assistència tècnica ambiental amb l'elaboració d'un quadre resum d'operacions de vigilància i sistemes de control adequat al sistema d'execució de l'obra proposat pel contractista.  
- Treballs de coordinació amb la direcció de l'obra i la direcció ambiental.  
- Programació de totes les accions i operacions de vigilància; diagrama i calendari a l'obra.  
- Elaboració d'un pla síntesi de situació de totes les mesures de control.  
- Revisions sistemàtiques.  
- Revisió del pla de gestió ambiental del contractista amb la finalitat de recomanar les millores que es consideren adequades per al pla de vigilància ambiental.  
La vigilància ambiental haurà de supervisar, si escau, el compliment, tant de les mesures correctores proposades, el compliment de qualsevol normativa administrativa (municipal, autonòmica, estatal o comunitària) que li siga aplicable i efectuar un seguiment directe dels treballs de construcció, especialment referent a gestió de residus i a l'afectació sobre la biocenosi, i controlar, entre altres paràmetres, la terbolesa de l'aigua. Així mateix es tindran en compte els indicadors ambientals que s'arrepleguen a continuació.  
La vigilància ambiental es proposa únicament durant la fase de construcció. Correspon a l'òrgan substantiu el seguiment del compliment de l'informe d'impacte ambiental.  
Inclou els aspectes següents:  
Gestió de residus: es farà un control de l'origen i destinació de la recollida selectiva.  
Soroll:  
- Presa de mesuraments durant les obres en els nuclis residencials pròxims a la zona d'actuació.  
- Es controlarà l'emissió de sorolls produïts pels equips i la maquinària utilitzada en les obres.  
- En la mesura que siga possible, s'hauran d'utilitzar compressors i perforadores de baix nivell sònic, i la utilització de revestiments elàstics en tremuges i caixes de bolquets.  
Atmosfera:  
- Valorar la presència manifesta de pols per simple observació visual, segons el criteri del responsable ambiental. Incrementar la humectació en superfícies polsegoses. Control d'operacions de càrrega-descarrega i transport de materials.  
Qualitat de l'aigua:  
- Control de la terbolesa de l'aigua a petició del responsable ambiental a fi de prendre mesures addicionals en cas d'augment de la terbolesa per efecte de les obres.  
Xarxa natura i biocenosis marines:  
- Seguiment de l'estat de conservació de les comunitats de Posidonia oceanica de la zona d'estudi i els voltants. El responsable ambiental pot sol·licitar informes intermedis en cas de detectar possibles pertorbacions sobre la praderia.  
En finalitzar les obres de reparació del dic de recer del port de Xàbia, l'òrgan substantiu donarà trasllat al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de l'annex tècnic on es recullen les característiques tècniques de la barrera anticontaminació i del seguiment dels efectes sobre la posidònia.  
  
Conclusió  
Considerant les característiques del projecte i la seua ubicació, la magnitud dels impactes previsibles i les mesures preventives i correctores plantejades, s'estima que el projecte no generarà efectes significatius sobre el medi ambient sempre que es duga a terme segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que a continuació s'especifiquen:  
- La barrera flotant anticontaminació haurà de col·locar-se abans de l'inici de qualsevol actuació.  
- Prèviament a l'autorització definitiva del projecte, l'òrgan substantiu haurà de disposar d'un annex tècnic en el qual es definisquen les característiques tècniques de la barrera anticontaminació i la seua disposició.  
- El programa de vigilància ambiental comptarà amb una direcció ambiental, en els termes que es detallen en el document ambiental.  
- En finalitzar les obres de reparació del dic de recer del port de Xàbia, l'òrgan substantiu donarà trasllat al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de l'annex tècnic on es recullen les característiques tècniques de la barrera anticontaminació i del seguiment dels efectes sobre la posidònia.  
Per tant, no és necessari tramitar un procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, sense perjudici del compliment de la normativa i la legislació ambiental i sectorial que li és aplicable.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva l'avaluació d'impacte ambiental simplificada, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 7.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 2a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental de plans i programes i de projectes.  
Informe d'impacte ambiental  
  
Primer  
El «projecte de reparació del dic de recer del port de Xàbia» no té efectes significatius sobre el medi ambient, d'acord amb el que s'estableix en els articles 46 i 47 i els criteris establits en l'annex III de l a Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés i en les condicions que a continuació s'especifiquen:  
  
- La barrera flotant anticontaminació haurà de col·locar-se abans de l'inici de qualsevol actuació.  
- Prèviament a l'autorització definitiva del projecte, l'òrgan substantiu haurà de disposar d'un annex tècnic en el qual es definisquen les característiques tècniques de la barrera anticontaminació i la seua disposició.  
- El programa de vigilància ambiental comptarà amb una direcció ambiental, en els termes que es detallen en el document ambiental.  
- En finalitzar les obres de reparació del dic de recer del port de Xàbia, l'òrgan substantiu donarà trasllat al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de l'annex tècnic on es recullen les característiques tècniques de la barrera anticontaminació i del seguiment dels efectes sobre la posidònia.  
  
Segon  
D'acord amb el que disposa l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, aquest informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, i s'ha d'entendre que això no eximeix el promotor de l'obtenció de les autoritzacions que resulten legalment exigibles així com del compliment de tots els preceptes legals que siguen aplicables.  
  
  
Tercer  
D'acord amb el que disposa l'article 47.4 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, aquest informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació.  
  
Quart  
D'acord amb el que disposa l'article 47.6 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, aquest informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici que, si és el cas, procedisquen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Cinqué  
D'acord amb l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, l'òrgan substantiu, en el termini de quinze dies des que adopte la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, remetrà al diari oficial corresponent, per a la seua publicació, un extracte del contingut d'aquesta decisió. Així mateix publicarà en la seua seu electrònica la decisió sobre l'autorització o denegació del projecte i una referència al diari oficial corresponent en el qual es va publicar l'informe d'impacte ambiental.  
  
València, 5 de juliol de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 5 de febrer de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8494, del 26-02-2019 (2019/1337)

RESOLUCIÓN de 5 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 8/18-AIA Jávea.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8494

Fecha DOGV
:   26-02-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/1337

CVE


Fecha del documento
:   05-02-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Jávea](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 5 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 8/18-AIA Jávea. [2019/1337]  
De conformidad con el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Boletín Oficial del Estado o en el diario oficial correspondiente del informe de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 8/18-AIA Jávea.  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: 008/2018-AIA.  
Título: proyecto de reparación del dique de abrigo del puerto de Jávea.  
Órgano sustantivo: Subdirección General de Puertos, Aeropuertos y Costas.  
Localización: Jávea (Alicante).  
  
En fecha 9 de febrero de 2018, la Subdirección General de Puertos, Aeropuertos y Costas remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental la solicitud de inicio de evaluación de impacto ambiental simplificada del proyecto de «reparación del dique de abrigo del puerto de Jávea», en el término municipal de Jávea (Alicante).  
Dicha solicitud se acompaña de un documento ambiental, cuyo contenido se adecua al artículo 45 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
  
Objeto  
El dique de abrigo del puerto de Jávea actualmente se encuentra en situación de grave peligro y es necesario actuar de forma inmediata sobre la parte final del mismo. En la situación actual se ha observado un empeoramiento en su estado, con desplazamiento de piezas y pérdida de geometría de sección resistente, rotura de soleras de pavimento de hormigón por descenso del escollerado, reduciendo la capacidad de defensa ante un futuro temporal y, en general, ante el embate ordinario del oleaje.  
Además se ha acentuado un proceso local de sobrepresiones bajo la solera de la zona denominada Tangó que amenaza con colapsar, debido a la entrada del oleaje a través de cavidades en el frente de esta zona. De persistir esta situación, se producirá la completa socavación de la base de la solera de la zona de Tangó, originando una situación de peligro para las personas y las instalaciones presentes, al no existir en este momento una continuidad de la protección de escollera del dique hasta su parte final frente a la zona de Tangó.  
Las actuaciones propuestas en el proyecto de reparación del dique de abrigo del puerto de Jávea (Alicante), abarcan dos aspectos relevantes:  
- Creación de un frente de protección en talud 3:1 a base de escollera de 3,5 t dispuesta en manto bicapa que proteja del oleaje el tramo comprendido entre el final de la escollera del dique de levante y el final del frente ocupado por la terraza Tangó.  
- Reconstrucción de elementos destruidos por el oleaje, como son la losa mirador, mediante el empleo de hormigones aptos para ambiente marino cimentados sobre bases de pedraplén consolidadas.  
  
Antecedentes y marco normativo  
En fecha 10 de marzo de 2017, el Servicio de Explotación de Puertos, de la Subdirección General de Puertos, Aeropuertos y Costas, remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental consulta sobre la tramitación ambiental correspondiente al «proyecto de reparación del dique de abrigo del puerto de Jávea (Alicante)».  
El emplazamiento en el cual se van a llevar a cabo las obras está dentro del parque natural del Montgó, en zona ZEPA Cabo de San Antonio, LIC Montgó y reserva natural del Cabo de San Antonio.  
Vistas las afecciones ambientales, en fecha 19 de abril, se hace consulta al Servicio de Vida Silvestre. Tras un acuerdo entre dicho servicio y el Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos, se da traslado de la consulta a este último. Se dispone de dos informes del Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos.  
El primero de ellos, de fecha 17 de mayo, indica que la actuación se localiza en el interior de la reserva natural de los Fondos Marinos del Cabo de San Antonio, concretamente en la zona marina de uso moderado. Las actividades en esta zona vienen reguladas por el Decreto 19/2015, de 13 de febrero, del Consell, por el que se regula la Reserva Marina de Interés Pesquero del Cabo de San Antonio, y por el Decreto 180/2002, de 5 de noviembre, por el que se aprueba el Plan de ordenación de los recursos naturales del Montgó (PORN). El artículo 98 del PORN contempla que las actuaciones ligadas a la actividad portuaria que afectan a la reserva se deberán someter a estimación de impacto ambiental.  
El segundo de ellos, de fecha 24 de mayo, tras mantener una reunión con los técnicos del Servicio de Explotación de Puertos, permite realizar una serie de actuaciones en la zona emergida, sin afectar a la zona marina, dado su carácter prioritario, con tal de evitar riesgos. Las obras que se pueden comenzar a ejecutar, previamente a la evaluación de impacto ambiental del conjunto, son las señaladas a continuación: retirada de elementos de señalización, bolardos de acceso a la zona de actuación, demolición y retirada de un murete de hormigón en el mirador y acondicionamiento del camino de acceso a la zona de actuación, siempre que no afecten a la Reserva Marina Natural de los Fondos Marinos del Cabo de San Antonio.  
La evaluación de impacto ambiental de proyectos queda regulada en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de impacto ambiental, los reglamentos que la desarrollan (Decreto 162/1990 y Decreto 32/2006, que modifica el anterior) y la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental (en adelante LEA).  
La legislación ambiental tipifica en sus anexos los proyectos que deben ser sometidos a evaluación de impacto ambiental. El proyecto que es objeto de esta consulta no está incluido en dichos anexos, al ser una obra de reparación de un dique existente.  
No obstante, la LEA establece en el artículo 7.2, apartado c, que cualquier modificación de las características de proyectos que figuran en los anexos I o II, ya autorizados, ejecutados o en proceso de ejecución, que pueda tener efectos adversos significativos sobre el medio ambiente, es decir, cuando suponga:  
1. Un incremento significativo de las emisiones a la atmósfera.  
2. Un incremento significativo de los vertidos a cauces públicos o al litoral.  
3. Incremento significativo de la generación de residuos.  
4. Un incremento significativo en la utilización de recursos naturales.  
5. Una afección a espacios protegidos red natura 2000.  
6. Una afección significativa al patrimonio cultural.  
Deberán someterse a evaluación de impacto ambiental simplificada.  
  
Visto el informe emitido por el Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos y visto el entorno en el que se ubica la actuación, se consideró que el «proyecto de reparación del dique de abrigo del puerto de Jávea (Alicante)» debía someterse a evaluación de impacto ambiental simplificada, sin perjuicio de que las siguientes actuaciones: retirada de elementos de señalización, bolardos de acceso a la zona de actuación, demolición y retirada de un murete de hormigón en el mirador y acondicionamiento del camino de acceso a la zona de actuación, puedan ejecutarse con carácter previo a dicho pronunciamiento ambiental, visto que las mismas no afectan a la Reserva Marina Natural de los Fondos Marinos del Cabo de San Antonio y vista la urgencia de las mismas, habida cuenta del estado en el que se encuentra actualmente el dique.  
El procedimiento de evaluación de impacto ambiental simplificada queda regulado en la sección 2ª, del capítulo II del título II de la LEA, en los artículos 45-48.  
  
Tramitación  
El órgano ambiental ha identificado al Parque Natural del Montgó como administración pública afectada, por lo que en fecha 16 de febrero de 2018, se le hace consulta según lo indicado en el artículo 46 de la LEA.  
Informe del Parque Natural del Montgó (recibido el 04.06.2018).  
«Informe referente a la solicitud del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental referente al proyecto de reparación del dique del abrigo del puerto de Jávea incluido en el Parque Natural del Montgó y la Reserva Natural de los Fondos Marinos del Cabo de San Antonio.  
[?] La zona de actuación se localiza al puerto de Jávea, dentro del parque natural (área de uso restringido) y de la reserva natural marina (uso moderado), según la zonificación establecida en el Plan de ordenación de los recursos naturales del Montgó (de ahora en adelante, PORN), aprobado por el Decreto 180/2002, de 5 de noviembre, del Gobierno Valenciano, así como lo establecido en el Decreto 229/2007, de 23 de noviembre, del Consell, por el que se aprueba el Plan rector de uso y gestión (en adelante, PRUG) del Montgó. [?].  
De la documentación y la información presentada en el documento ambiental del proyecto constructivo, el hábitat que se vería afectado es el 1120 (hábitat prioritario), prados de Posidonia oceanica, caracterizado de manera detallada como «Posidonia oceanica sobre el conjunto de biocenosis fotófilas en modo calmo».  
Atendiendo a la información expuesta por esta documentación, la afectación sobre este será mínima, más aún con la instalación de una barrera flotante anticontaminación, sin ninguna otra medida preventiva ni correctora.  
La reducida magnitud de la obra, la superficie de esta y la proximidad a una zona ya alterada por el abrigo actual, hace pensar que el impacto, tal como es valorado en el documento ambiental, tendrá un carácter leve (compatible) y, por lo tanto, no supone una alteración destacable para este hábitat.  
Conclusiones  
En relación con la documentación aportada, considerando la ubicación y la magnitud de la obra, las características de la infraestructura, localizada al abrigo del puerto de Jávea, se informa favorablemente el proyecto de «Reparación del dique de abrigo del puerto de Jávea» solicitado por la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio, localizado en el interior del Parque Natural del Montgó y de la Reserva Natural de los Fondos Marinos del Cabo de San Antonio.  
Todo esto sin perjuicio del ejercicio de las competencias que correspondan a otros organismos y administraciones».  
  
Análisis del proyecto para determinar la necesidad de someter o no a evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
El análisis se realiza teniendo en cuenta los criterios del anexo III de la LEA.  
Características del proyecto.  
Se han presentado cuatro alternativas. La primera de ellas consistiría en no actuar en la zona (alternativa 0); la segunda consistiría en no actuar en la zona marina pero realizar aquellas actuaciones que han sido permitidas previas a la evaluación del estudio de impacto ambiental (alternativa 1); la tercera (alternativa 2), llevar a cabo las obras proyectadas en este proyecto, a saber, reparación de la solera y construcción de refuerzo de escollera; la cuarta (alternativa 3), consistente en demolición completa y reconstrucción de la solera y construcción de refuerzo de escollera.  
Se ha realizado un análisis comparativo entre las alternativas, valorando impactos ambientales, costes económicos y efectividad, y se ha optado por la alternativa 2.  
La alternativa presentada cuenta con las siguientes fases:  
En primer lugar se realizará la demolición y retirada de la losa de hormigón del mirador, y se instalarán frente al ámbito de actuación que se describe en los planos, la barrera flotante anticontaminación. No obstante, se considera necesario la instalación de la barrera flotante antes de cualquier actuación.  
El acceso de la maquinaria se realizará sobre el pavimento del puerto que desemboca en la cala Tangó.  
Tras la demolición y retirada de la losa del mirador, será necesario realizar una plataforma de trabajo y acceso en el lado mar por delante de todo el ámbito de actuación previsto (unos 65 m de longitud), aprovechando parte de la escollera existente, que debe ser empujada desde tierra y completada con escollera tipo filtro, formando una plataforma de unos 5 m de ancho cuya coronación rebase la cota +1,00 m sobre el NMMR, de esta forma la maquina podrá ir construyendo la sección resistente proyectada a base de cantos de escollera de 3,5 t formando un manto bicapa con talud 3:1, que enlace con la escollera del dique de levante.  
Desde la coronación de la plataforma, y antes de proceder a la construcción de la sección de escollera resistente, se dispondrá escollera de peso por canto entre 0,2 y 0,5 t en las cavidades que hay al pie del paramento vertical de la terraza Tangó, para a continuación completar la sección de capa filtro y seguidamente construir la sección resistente en manto bicapa con piezas de 3,5 t.  
La escollera a emplear debe tener una densidad >2,60 t/m³ y ser rugosa, compacta, y estar exenta de grietas y fisuras.  
Estos trabajos se realizarán en retroceso de norte a sur, saliendo por la zona donde actualmente está la losa mirador, que es a su vez el punto de inicio de la plataforma de trabajo.  
Alcanzada la coronación de la sección resistente, se reconstruirá la losa de apoyo del mirador sobre una base de piedra graduada de mayor a menor (pedraplén - grava 80/100 € grava 40/60) para servir de apoyo a la losa, que será reconstruida con hormigón armado HA35/P/40-IIIc-Qb con cemento SRMR, en un espesor de 35 cm., así como el murete de guarda. Para la medición de escollera se ha establecido una porosidad de n=0,37 de acuerdo con las recomendaciones recogidas en la Guía para el proyecto y la ejecución de muros de escollera en obras de carreteras del Ministerio de Fomento (2006).  
Se procederá a la restitución del murete y de la señalética.  
  
Ubicación de los proyectos  
El puerto de Jávea linda con el Parque Natural del Montgó, encontrándose dentro del ámbito del Plan de ordenación de los recursos naturales y de la Reserva Marina del Cabo de San Antonio. Cala Tangó o playa del Pope es una pequeña cala situada junto al dique del puerto de Jávea, bajo los escarpados acantilados del cabo de San Antonio. Según el visor de la conselleria se trata de arenas finas bien calibradas.  
El inventario ambiental del documento ambiental describe las biocenosis marinas del área:  
- Biocenosis de guijarros infralitorales: Se trata de una biocenosis representada en las inmediaciones de la escollera. Con una anchura de apenas 10 metros, se caracteriza por la ausencia de un recubrimiento algal importante, debido a la frecuente fricción a que están sometidos los guijarros por acción del oleaje. La flora que se instala en los guijarros está limitada a especies filamentosas, pequeñas y de ciclo rápido, así como por numerosas especies de diatomeas bentónicas. La fauna asociada mantiene la misma pauta que la flora, predominando los elementos oportunistas u otras que se instalan aprovechando los periodos de calma, para luego, durante los oleajes y turbulencias marinas, buscar refugio en otras biocenosis, caso de la roca infralitoral o praderas submarinas.  
- Biocenosis fotófila de la roca infralitoral en modo calmo: Se trata de una comunidad donde predominan las feofíceas, como Halopteris scoparia, Dilophus fasciola, Dictyota dichotoma, Cladostephus hirsutus, junto con muchas especies de afinidades tropicales, como Acetabularia acetabulum y Padina pavonica. La amplitud vertical es bastante variable, principalmente debido a la transparencia del agua. En este tramo del litoral, se localiza en las inmediaciones de la escollera de cala Tangó, donde alcanza una anchura de unos 30 metros, cubriendo todo el margen rocoso. Esta comunidad sigue desarrollándose debajo de la pradera de Posidonia oceanica hasta alcanzar una anchura de más de 100 metros. La fauna cuenta con gran número de representantes, entre los cuales destacan: las esponjas Hymeniacidon sanguinea, Ircinia fasciculata y Euspongia officinalis, las anémonas Anemonia sulcata y Aiptasia mutabilis, el poliqueto Spirographis spallanzani, los decápodos Thoralus cranchii, Clibanarius erythropus, Calcinus tubularis, Galathea bolivari y Achaeus gracilis, los gasterópodos Bittium reticulatum, Thais haemastoma y Cerithium vulgatum, los erizos Arbacia lixula y Paracentrotus lividus. Igualmente son típicas de esta comunidad numerosas especies de peces, entre las que resaltan Coris julis, Thalassoma pavo, Blennius zvonimiri, B. gattorugine.  
- Biocenosis de las praderas de Posidonia oceanica: Esta comunidad está formada por la fanerógama marina Posidonia oceanica. Presenta en asociación una serie de organismos ligados a las hojas de renovación anual y afinidades fotófilas, y por otra parte, organismos ligados a los rizomas de carácter esciáfilo. Sobre las hojas se instala en primer lugar un estrato formado por algas incrustantes entre las que se pueden citar Pneophyllum lejolisii, F. farinosa, Myrionema magnussi y Dermatolithon spp. Sobre estas se asienta un estrato de especies erectas como Giraudia sphacelarioides, Castagnea spp., Dictyota linearis, Sphacelaria cirrosa, Stylonema alsidii y S. conur-cervi. Entre la fauna adherida a las hojas se pueden destacar los hidrozoos Sertularia perpusilla y Plumularia oblicua f. posidoniae, el briozoo Electra posidoniae, el poliqueto Spirorbis spp., y el tunicado Botrillus schlosseri. En el área de estudio esta pradera comienza a desarrollarse a muy poca distancia de la costa, primero sobre la biocenosis fotófila en modo calmo y posteriormente sobre sustrato duro. Aparecen como manchas grandes de pradera de Posidonia que alternan con las biocenosis fotófilas sobre fondo rocoso en los primeros metros de profundidad y con sustrato duro y arenas gruesas a más profundidad. A pesar de aparecer de forma fragmentada, la pradera se encuentra en muy buen estado de conservación.  
Según el estudio de impacto ambiental, la única biocenosis que puede verse directamente influenciada es la pradera de Posidonia. El resto de biocenosis decisivas para la inclusión de esta zona en la red natura 2000, no están presentes en la zona de actuación. Por ello, es preciso tomar precauciones para que la influencia de la actividad no altere esta biocenosis de alto valor ecológico.  
Características del potencial impacto.  
Se describen a continuación los principales impactos que pueden producirse y que se describen en el documento ambiental.  
Durante la fase de construcción la masa de agua se verá afectada por el aumento de las partículas en suspensión debido a las obras de construcción de la escollera, si bien la instalación de la barrera anticontaminación -que forma parte del proyecto- servirá como medida preventiva para que este impacto quede localizado y no sea significativo fuera de la zona de actuación. Durante la fase de funcionamiento no se producirán efectos sobre la masa de agua. Sin embargo, no se dispone de las características técnicas (material, dimensiones, forma de colocación, forma de recogida) de la barrera anticontaminación, ni de su ubicación durante la ejecución de las obras de reparación del dique. Previo a la autorización definitiva del proyecto, el órgano sustantivo deberá disponer de un anexo técnico en el que se defina el contenido especificado.  
Durante la fase de construcción las biocenosis marinas se verán afectadas negativamente como consecuencia de las acciones necesarias para la creación de la escollera. La instalación de la barrera anticontaminación repercutirá positivamente sobre este factor. Durante la fase de funcionamiento no se prevén impactos sobre las biocenosis marinas.  
Durante la fase de construcción se producirá un impacto a nivel paisajístico debido a la introducción en el medio de estructuras ajenas al mismo. Este impacto queda localizado espacial y temporalmente, dado que una vez finalizadas las obras se retirarán. Durante la fase de funcionamiento el impacto que se produce es positivo, dado que en la actualidad la terraza de cala Tangó se encuentra en un estado de conservación lamentable. La actuación se considera integrada en el paisaje porque no afecta negativamente al carácter del lugar y no impide la posibilidad de percibir los recursos paisajísticos. Los cambios que introduce en el paisaje no dañan, bloquean ni generan efectos adversos sobre los recursos paisajísticos, disminuyendo la integridad en la percepción del patrimonio cultural o en el significado histórico. Tampoco crean deslumbramientos o iluminación, difieren o contrastan significativamente del entorno reduciendo su valor visual o dominando la composición del paisaje.  
La zona de actuación, se incluye en varias figuras de protección (Parque Natural del Montgó, Reserva Marina del Cabo de San Antonio, LIC Montgó y ZEPA Montgó-Cabo de San Antonio. Tal y como se deduce del estudio de las afecciones a la red natura 2000 y dado que no se trata de una obra nueva sino de reparación, no se prevén alteraciones ni impactos significativos sobre estos espacios.  
Según el estudio de impacto ambiental, la reparación del dique de abrigo del puerto no va a derivar en ninguna afección sobre las especies de aves determinantes en la declaración de la ZEPA Montgó-Cabo de San Antonio. Las aves de hábitos marinos podrían verse afectadas durante la fase de ejecución debido a la presencia de elementos extraños al medio y ruidos, sin embargo, el carácter dinámico de estas especies y el hecho de que la actuación está muy localizada dentro del espacio de la ZEPA y su carácter temporal, hacen que el impacto sobre estas aves no sea significativo.  
El proyecto considera necesaria la contratación de una dirección ambiental que asesore a la dirección de obra, que debe disponer de equipos de apoyo, con el fin de abarcar el control de todos los vectores ambientales implicados en las obras. Así pues, el programa de vigilancia ambiental contará con una dirección ambiental. Para la puesta en marcha de la vigilancia ambiental se procederá a desarrollar las siguientes acciones:  
- Designación del director ambiental y aprobación del equipo de trabajo para el desarrollo de la asistencia a pie de obra.  
- Planificación metodológica del funcionamiento de la asistencia técnica ambiental con la elaboración de un cuadro resumen de operaciones de vigilancia y sistemas de control adecuado al sistema de ejecución de la obra propuesto por el contratista.  
- Trabajos de coordinación con la dirección de la obra y la dirección ambiental.  
- Programación de todas las acciones y operaciones de vigilancia; diagrama y calendario a la obra.  
- Elaboración de un plano síntesis de situación de todas las medidas de control.  
- Revisiones sistemáticas.  
- Revisión del plan de gestión ambiental del contratista con el fin de recomendar las mejoras que se consideren adecuadas para el plan de vigilancia ambiental.  
La vigilancia ambiental deberá supervisar, en su caso, el cumplimiento, tanto de las medidas correctoras propuestas, el cumplimiento de cualquier normativa administrativa (municipal, autonómica, estatal o comunitaria) que le sea de aplicación y realizar un seguimiento directo de los trabajos de construcción, especialmente en lo referente a gestión de residuos y a la afección sobre la biocenosis, controlando, entre otros parámetros, la turbidez del agua. Asimismo se tendrán en cuenta los indicadores ambientales que se recogen a continuación.  
La vigilancia ambiental se propone únicamente durante la fase de construcción. Corresponde al órgano sustantivo el seguimiento del cumplimiento del informe de impacto ambiental.  
Incluye los siguientes aspectos:  
Gestión de residuos: se realizará un control del origen y destino de la recogida selectiva.  
Ruido:  
- Toma de medidas durante las obras en los núcleos residenciales cercanos a la zona de actuación.  
- Se controlará la emisión de ruidos producidos por los equipos y la maquinaria empleada en las obras.  
- En la medida de lo posible se deberán utilizar compresores y perforadoras de bajo nivel sónico, y la utilización de revestimientos elásticos en tolvas y cajas de volquetes.  
Atmósfera:  
- Valorar la presencia ostensible de polvo por simple observación visual según criterio del responsable ambiental. Incrementar la humectación en superficies polvorientas. Control de operaciones de carga-descarga y transporte de materiales.  
Calidad del agua:  
- Control de la turbidez del agua a petición del responsable ambiental con objeto de tomar medidas adicionales en caso de aumento de la turbidez por efecto de las obras.  
Red natura y biocenosis marinas:  
- Seguimiento del estado de conservación de las comunidades de Posidonia oceanica de la zona de estudio e inmediaciones. El responsable ambiental puede solicitar informes intermedios en caso de detectar posibles perturbaciones sobre la pradera.  
Al finalizar las obras de reparación del dique de abrigo del puerto de Jávea, el órgano sustantivo dará traslado al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental del anexo técnico donde se contemplen las características técnicas de la barrera anticontaminación y del seguimiento de los efectos sobre la Posidonia.  
  
Conclusión  
Considerando las características del proyecto y su ubicación, la magnitud de los impactos previsibles y las medidas preventivas y correctoras planteadas, se estima que el proyecto no generará efectos significativos sobre el medio ambiente siempre que se realice según lo establecido en el documento ambiental remitido y las condiciones que a continuación se especifican:  
- La barrera flotante anticontaminación deberá colocarse antes del inicio de cualquier actuación.  
- Previo a la autorización definitiva del proyecto, el órgano sustantivo deberá disponer de un anexo técnico en el que se definan las características técnicas de la barrera anticontaminación y su disposición.  
  
- El programa de vigilancia ambiental contará con una dirección ambiental, en los términos que se detallan en el documento ambiental.  
- Al finalizar las obras de reparación del dique de abrigo del puerto de Jávea, el órgano sustantivo dará traslado al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental del anexo técnico donde se contemplen las características técnicas de la barrera anticontaminación y del seguimiento de los efectos sobre la Posidonia.  
Por tanto, no es necesario tramitar un procedimiento de evaluación de impacto ambiental ordinaria, sin perjuicio del cumplimiento de la normativa y la legislación ambiental y sectorial aplicable.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la evaluación de impacto ambiental simplificada, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 7.2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 2ª de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental la competencia sobre evaluación ambiental de planes y programas y de proyectos.  
Informe de impacto ambiental  
  
Primero  
El proyecto de «proyecto de reparación del dique de abrigo del puerto de Jávea » no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente, de acuerdo con lo establecido en el artículo 46 y 47 y los criterios establecidos en el anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, siempre que se realice según lo establecido en el documento ambiental remitido y las condiciones que a continuación se especifican:  
- La barrera flotante anticontaminación deberá colocarse antes del inicio de cualquier actuación.  
- Previo a la autorización definitiva del proyecto, el órgano sustantivo deberá disponer de un anexo técnico en el que se definan las características técnicas de la barrera anticontaminación y su disposición.  
  
- El programa de vigilancia ambiental contará con una dirección ambiental, en los términos que se detallan en el documento ambiental.  
- Al finalizar las obras de reparación del dique de abrigo del puerto de Jávea, el órgano sustantivo dará traslado al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental del anexo técnico donde se contemplen las características técnicas de la barrera anticontaminación y del seguimiento de los efectos sobre la Posidonia.  
  
Segundo  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana debiendo entenderse que ello no exime al promotor de la obtención de las autorizaciones que resulten legalmente exigibles así como del cumplimiento de todos los preceptos legales que resulten de aplicación.  
  
Tercero  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.4 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación.  
  
Cuarto  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.6 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Quinto  
De acuerdo con el artículo 48 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el órgano sustantivo, en el plazo de quince días desde que adopte la decisión de autorizar o denegar el proyecto, remitirá al diario oficial correspondiente, para su publicación, un extracto del contenido de dicha decisión. Asimismo publicará en su sede electrónica la decisión sobre la autorización o denegación del proyecto y una referencia al diario oficial correspondiente en el que se publicó el informe de impacto ambiental.  
  
València, 5 de julio de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 5 de febrero de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML