Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5133, del 11-11-2005 (2005/12043)

RESOLUCIÓ de 20 d'octubre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5133

Data del DOGV
:   11-11-2005

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2005/12043

CVE


Data del document
:   20-10-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Alzira](javascript:void(0))
    * [Traiguera](javascript:void(0))
    * [Relleu](javascript:void(0))
    * [Benimodo](javascript:void(0))
    * [Sella](javascript:void(0))
    * [Llocnou de Sant Jeroni](javascript:void(0))
    * [Riba-roja de Túria](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 d'octubre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/12043]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 073/03-AIA Alzira, 231/04-AIA Ribarroja, 241/04-AIA Llocnou de Sant Jeroni, 003/03-AIA Benimodo, 389/02-AIA Traiguera, 258/04-AIA L'Alcora, i 015/03-AIA Relleu, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 20 d'octubre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 073/2003-AIA
  
Títol: Modificació puntual del PGOU d'Alzira mitjançant la tramitació del Programa d'actuació integrada del sector Vilella-1 a Alzira (València)
  
Promotor: Ajuntament d'Alzira.
  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València.
  
Localització: Terme municipal d'Alzira (València)
  
Descripció del projecte
  
El projecte que és sotmés a avaluació d'impacte ambiental consisteix en una modificació puntual del planejament del terme municipal d'Alzira, denominat Modificació puntual del PGOU d'Alzira mitjançant la tramitació del Programa d'actuació integrada del sector Vilella-1 a Alzira (València). La documentació aportada per l'Ajuntament inclou Pla parcial, Programa d'actuació integrada, avantprojecte d'urbanització del sector de referència i l'estudi d'impacte ambiental.
  
L'objecte de la modificació és la reclassificació d'uns terrenys que, en l'actualitat, es troben classificats en el Pla general d'Alzira com a sòl no urbanitzable comú. Es pretén que la classificació passe a ser sòl urbanitzable per a poder implantar un sector dedicat principalment a l'ús terciari, en concret la instal·lació d'un centre comercial.
  
La superfície delimitada pel sector és de 147.311 metres quadrats, es troba en l'actualitat ocupada per plantacions de cítrics, algunes construccions agrícoles, unes instal·lacions esportives, un taller i un bar. Es projecta el desenvolupament d'aquesta zona per a la dotació d'usos terciaris de tipus comercial, lúdic i esportiu, constituint un conjunt que integre aquests.
  
La zona d'actuació es localitza al sud de la ciutat d'Alzira, al costat del pont de Xàtiva. El sector es troba delimitat per:
  
Nord: barranc de la Casella al nord.
  
Est: carretera VV-1125 o carretera de Vilella sud
  
Est: vial Alzira - Carcaixent o avinguda de la Ribera.
  
Oest: conflueix amb el pont de Xàtiva.
  
Tramitació administrativa i documentació
  
Amb data 25 de febrer de 2003 els Serveis Territorials d'Urbanisme remeten la documentació tècnica corresponents a l'actuació avaluada.
  
Posteriorment, es remet en data 20 de març de 2003, l'estudi d'impacte ambiental que amplia aquells punts no presents en el document anterior.
  
L'Ajuntament d'Alzira remet informe en data 25 d'abril de 2003, en el qual s'exposa que davant de l'absència de valor ambiental elevat en l'àrea d'estudi, que la declaració d'impacte ambiental condicionara l'execució del projecte a la consideració favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, tant pel que fa a les mesures correctores proposades sobre els llits com pel que fa a l'adequació d'aquest a la normativa del Pla d'acció territorial relatiu al risc d'inundació de la Comunitat Valenciana, (PATRICOVA).
  
Així mateix en aquest informe es requereix, en el cas de ser favorables les consideracions anteriors d'ambdues Administracions, realitzar prèviament les mesures correctores sobre els llits relacionades amb el risc d'inundació, abans d'executar les obres d'urbanització del sector Vilella 1.
  
En data 14 d'abril de 2003, i com a resultat de la consulta efectuada a la Direcció General d'Interior, es rep informe del Servei de Planificació en relació amb el risc d'inundació que caracteritza la zona d'estudi, concloent que el projecte ha d'ajustar-se al Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació, havent de justificar-se satisfactòriament la reclassificació de sòl no urbanitzable que es proposa i que l'esmentada reclassificació haurà de sol·licitar-se una vegada finalitzades les obres de canalització previstes en el projecte, més la de canalització del barranc de la Barxeta i una vegada concedida la revisió del risc d'inundació d'aquest sector per part de la conselleria competent en ordenació del territori.
  
Amb data 14 de maig de 2004, l'Àrea d'Avaluació Ambiental remet informe l'Àrea d'Urbanisme, en el qual es recullen els extrems anteriors i s'indica que atés l'elevat risc d'inundació que presenta la zona, i en no haver-se justificat adequadament l'absència d'alternatives de localització per a la proposta presentada, s'estima necessari que hi haja una reducció significativa d'aquest risc d'inundació amb caràcter previ a l'emissió de la preceptiva declaració d'impacte ambiental, màximament quan les mesures correctores previstes passen per la canalització de diversos barrancs amb desenvolupaments longitudinals importants que requeriran, en tot cas, d'un procediment propi d'avaluació d'impacte ambiental arran d'una valoració de documentació no inclosa en l'estudi remés.
  
Amb posterioritat dins del tràmit d'avaluació d'impacte ambiental, en data 18 d'agost de 2004, la Direcció General de Gestió del Medi Natural realitza una sol·licitud d'informació a l'Ajuntament d'Alzira, en la qual s'assenyalen els aspectes que hauran de ser objecte d'esmena, ampliació o incorporació a aquest, a fi que puga continuar-se amb la normal tramitació de l'expedient.
  
Concretament, es requereix l'estudi d'alternatives (altres ubicacions possibles), l'estudi de previsió de generació de residus, certificació, per part de la companyia concessionària de l'abastiment d'aigües, Omnium Ibérica, SA, que justifique l'abastiment d'aigües, la previsió de residus i abocaments i la consideració de realització de xarxa separativa, en comptes de la unitària per a T=10 plantejada.
  
Al mateix temps s'informa l'Ajuntament d'Alzira, que l'estudi d'impacte ambiental descriu un risc d'inundació de grau baix, la qual cosa ha portat a valorar el corresponent impacte com a mitjà. No obstant això, d'acord amb l'informe de la Direcció General d'Interior, el risc és de grau 1 (el que s'ha fonamentat en un estudi del CEDEX), suposant açò, es presumeix, un impacte sever. Per tant se sol·licita es redefinisca la identificació i valoració d'impactes en funció de la dada ara aportada.
  
En data 23 d'agost la Direcció General de Gestió del Medi Natural requereix diverses consultes a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, Confederació Hidrogràfica del Xúquer i Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori, en aspectes concrets relacionats amb les respectives competències d'aquestes.
  
En contestació al requeriment efectuat, l'Ajuntament d'Alzira adjunta nova documentació En sengles ampliacions de 14 de setembre i 21 d'octubre de 2004, amb la finalitat d'esmenar les deficiències observades.
  
Concretament la nova documentació inclou informe amb les esmenes o ampliacions sol·licitades de l'estudi d'impacte ambiental, informe de la Divisió de Recursos Hidràulics de la Conselleria d'Infraestructures i Transport relatiu al Pla parcial modificatiu sector Vilella 1 a Alzira, informe sobre propostes de mesures correctores del risc d'inundació sector Vilella 1 d'Alzira, conveni subscrit entre la promotora i l'Associació de Veïns les Basses, llicència comercial de la Conselleria d'Industria, Comerç i Turisme.
  
Posteriorment l'Ajuntament incorpora nous estudis: anàlisi del risc d'inundació i mesures correctores del polígon de Vilella a Alzira (València), realitzat pel Departament d'Enginyeria Hidràulica i Medi Ambient de l'ETSICCP de la U. Politècnica de València, un annex a l'informe anàlisi del risc d'inundació i mesures correctores, realitzat pel Sr. Pascual Abad Moreno, director general tècnic d'intercontrol i un informe amb proposta de mesures correctores del risc d'inundació.
  
Finalment la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, a través del Servei d'Ordenació Territorial en data 21 d'octubre de 2004, emet un informe concloent respecte als problemes d'inundabilitat existents en el sector.
  
Informació pública
  
L'Ajuntament d'Alzira realitza la informació pública corresponent al projecte mitjançant anunci en el DOGV núm. 3554, de 5 d'agost de 1999, i periòdic Levante, de data 2 d'agost de 1999.
  
Segons consta en el certificat municipal emés a aquest efecte, durant el període d'informació pública s'hi van presentar 4 al·legacions.
  
Aquestes al·legacions fan referència a determinats aspectes a considerar en l'avaluació d'impacte, especialment els relatius a la inundabilitat de la zona. D'especial importància és l'al·legació formulada pel Sr. Antonio Ripoll Roca, el qual exposa que el terreny és altament inundable on s'han produït inundacions freqüents en els últims anys. En conseqüència per a salvar el problema, exposa la necessitat elevar considerablement els terrenys, si bé l'elevació d'aquests podria generar al seu torn problemes d'entollada als terrenys confrontants fent-los inutilitzables per al cultiu, per la qual cosa seria necessària l'elevació de la totalitat dels terrenys del sector.
  
Afeccions legals
  
No hi ha espais naturals protegits, ni ZEPA, ni llocs d'interés comunitari, ni microreserves de flora en l'àmbit del projecte.
  
No s'observen afeccions a camins ramaders, si bé la denominada sendera de Castilla connecta amb el sector en el límit nord-oest de l'actuació.
  
Dins de l'àmbit d'actuació es troben part dels barrancs d'Estret i Vilella. Junt amb el límit nord discorre el barranc de Casella. Aquests tres barrancs es veurien afectats pel projecte en haver-se d'actuar sobre ells per a reduir el risc d'inundació.
  
Consideracions ambientals
  
No s'observen en l'actuació projectada afeccions destacables a espais naturals, hàbitats d'espècies de fauna o flora protegida, paisatges naturals i altres elements naturals de valor, en estar l'àrea d'afecció fortament antropitzada i trobar-se pròxima al nucli urbà de la ciutat d'Alzira.
  
La zona d'estudi, d'acord amb informe del CEDEX està considerada com a zona de risc 1, és a dir, freqüència alta amb calats alts.
  
L'informe emés pel Servei d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge de 21 d'octubre de 2004, ha tingut al seu torn en compte els diferents informes relatius a la inundabilitat del sector (entre altres l'informe d'anàlisi del risc d'inundació del polígon de Vilella a Alzira (València), del catedràtic d'Enginyeria Hidràulica de la Universitat Politècnica de València, Sr. Félix Francés García), com també l'annex de les mesures correctores proposades per a la minimització del mateix, informa favorablement el projecte amb una sèrie de condicionants.
  
Les mesures correctores proposades en l'informe abans citat (canalització de barrancs i elevació de la cota del terreny en l'àmbit del sector), generaran nous impactes ambientals no avaluats en l'estudi d'impacte ambiental, i és necessari que aquestes siguen sotmeses a un procés d'anàlisi ambiental addicional al realitzat, mitjançant el corresponent procediment d'avaluació d'impacte ambiental, preceptiu i previ a l'autorització dels projectes de canalització de barrancs basant-se en la legislació d'aplicació.
  
Així mateix, atés que el terreny presenta alta vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers i que en la documentació presentada no es justifica adequadament la gestió de les aigües residuals generades i aigües pluvials, seria necessari com a mínim l'establiment d'una xarxa separativa i la construcció d'una estació depuradora suficientment capacitada per al tractament de les aigües residuals generades en el sector o si és el cas la connexió a la xarxa de sanejament municipal.
  
Respecte a la gestió de residus generats en l'àrea terciària s'estableix que aquests es depositaran en contenidors que a aquest efecte destina l'Ajuntament d'Alzira, amb posterior recollida d'aquests pels serveis municipals amb posterior trasllat a un abocador autoritzat. La xicoteta zona industrial, situada dins del mateix sector, en cas de generar residu classificat complirà escrupolosament l'ordenança municipal, com també la legislació autonòmica respecte d'això.
  
Informe emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Aquest informe sintetitza els diferents estudis i informes relatius a la inundabilitat de la zona. A continuació es transcriu part d'aquest:
  
10. Vist que l'annex a l'estudi d'inundabilitat presentat estableix les següents mesures correctores:
  
- Canalització del barranc de la Casella en tot el límit nord de la urbanització, amb les condicions establides en l'informe de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.
  
- Canalitzacions dels barrancs de Vilella i Estret al llarg de tot el límit est de la urbanització, amb les condicions establides en l'informe de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.
  
- Execució de la rasant del terreny urbanitzat destinat a ús comercial a la cota 20,8 metres (nivell de la làmina d'aigua per a 500 anys de període de retorn).
  
- Realització d'una compensació en alçària del moviment de terres entre les zones més elevades (part destinada a ús comercial) i les més baixes (part destinada a espais lliures i zones verdes, esportiu, viari i aparcament) per a mantenir el balanç hidràulic del sector.
  
- Disseny de la forma en planta de la urbanització de manera que els fluxos interns no perjudiquen el polígon o els voltants d'aquest.
  
- Compliment de les condicions d'adequació de les edificació (article 27 de la normativa del PATRICOVA) i drenatge de pluvials (article 34).
  
- Disseny dels accessos al polígon tenint en compte els criteris de Protecció Civil i de la Divisió de Carreteres, i preveu eixides a les carreteres CV-41 o a l'enllaç entre aquestes i la CV-571, a més de l'avinguda de la Ribera.
  
- Actuacions estructurals: contractació d'una assegurança de danys amb cobertura del risc davant d'inundacions per part dels propietaris de béns immobles.
  
13. Vist que en l'annex a a'estudi d'inundabilitat es conclou que:
  
- Després de l'execució de les mesures correctores proposades en l'annex el risc d'inundació en la zona del polígon destinada a ús comercial serà nul, quedant exclusivament en zona de risc terrenys destinats a espais lliures i zones verdes, zones esportives no tancades, viari i aparcaments. Quan es realitzen les actuacions previstes en el Pla global enfront de les inundacions en la Ribera del Xúquer el risc d'aquestes zones passarà a ser de nivell 5 o 6.
  
- El desenvolupament de l'actuació, amb les condicions establides en aquest annex, no produeixen un increment significatiu del risc d'inundació al terme municipal o als municipis confrontants.
  
- Amb la implantació definitiva de la urbanització (nou estat de rasants i definició geomètrica en planta) que es dissenye en el projecte de construcció s'elaborarà una cartografia de riscs final.
  
14. Vist que l'Ajuntament com a administració competent per a l'aprovació del Projecte d'urbanització i supervisió de les obres haurà de vigilar el compliment de les condicions establides en relació amb l'execució de les rasants del terreny urbanitzat a les cotes previstes, com també el correcte dimensionat i execució de les infraestructures de drenatge de la zona, de manera que no s'afecten tercers aliens al sector. Havent de rescabalar dels danys que es produïsquen conseqüència de les mateixes.
  
Conclusió
  
Vist el contingut de l'estudi d'inundabilitat corresponent al Pla parcial modificatiu del sector Vilella-1 d'Alzira, l'informe-proposta de mesures correctores i l'annex presentat de l'empresa intercontrol i l'informe dels serveis tècnics municipals, com també els informes emesos per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (tres), per la Divisió de Recursos Hidràulics de la Conselleria d'Infraestructures i Transports (dos) i els anteriors informes d'aquest servei (dos), procedeix emetre informe favorable condicionat a l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat, en considerar-se complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Aprovació de l'estudi que es considerarà subsumida en la de l'instrument de planejament que habilita l'actuació (Pla parcial).
  
Havent de constar en l'acord aprovatori les condicions següents:
  
- El promotor haurà d'executar a càrrec de l'actuació totes les mesures correctores previstes en l'annex a l'estudi d'inundabilitat, recollides en l'apartat 10 d'aquest informe, d'acord subscrit el mateix.
  
- L'Ajuntament com a administració responsable de l'actuació dels projectes d'urbanització i de la supervisió de les obres, haurà de vigilar el compliment de les condicions establides en relació amb les rasants del terreny urbanitzat, com també el correcte dimensionat i execució de les infraestructures de drenatge de la zona, de manera que no s'afecten tercers aliens al sector. Havent de rescabalar dels danys que es produïsquen conseqüència d'aquestes.
  
També haurà d'incorporar-se la següent condició establida en l'últim informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer:
  
Per a qualsevol modificació que es pretenga realitzar en els llits afectats haurà de redactar-se el preceptiu projecte de construcció i tenir autorització prèvia d'aquesta Confederació Hidrogràfica.
  
L'eficàcia d'aquest informe queda supeditada al visat de l'annex d'inundabilitat presentat pel col·legi oficial corresponent.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
En consideració al que exposa anteriorment s'emet la següent :
  
Resolució
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, la modificació puntual del PGOU d'Alzira mitjançant la tramitació del Programa d'actuació integrada del sector Vilella-1 a Alzira (València), tramitat per l'Ajuntament d'Alzira, sempre que es duga a terme d'acord amb allò que s'ha indicat en la documentació presentada, com també els condicionants de l'apartat segon.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. Complir les conclusions del tercer informe en relació amb l'estudi d'inundabilitat del Pla parcial modificatiu del sector Vilella-1 d'Alzira realitzat pel Servei d'Ordenació Territorial en data de 21 d'octubre de 2004 del qual s'ha transcrit part del mateix en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
2. Atés que entre les mesures correctores proposades en l'informe referit en el punt anterior, es troben les canalitzacions dels barrancs de Vilella, Estret i Casella, actuacions al seu torn sotmeses a avaluació d'impacte ambiental d'acord amb la legislació vigent, no podrà aprovar-se el projecte d'urbanització mentrestant no s'obtinga la declaració d'impacte ambiental favorable a aquestes i l'autorització de l'organisme de conca tal com estableix l'esmentat informe.
  
3. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte a béns culturals o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
4. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per al proveïment a la població actual i futura.
  
5. La xarxa de sanejament que es plantege en el projecte d'urbanització haurà de ser del tipus separativa, obtenint les preceptives autoritzacions de l'organisme de conca corresponent en el cas de l'abocament de pluvials a llit públic, i complint l'ordenança municipal d'abocaments en el cas de les aigües negres.
  
6. Els residus generats durant l'execució de les obres i aquells com a conseqüència del funcionament del sector hauran de ser gestionats d'acord amb la legislació específica d'aquests.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 28 d'octubre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 231/2004-AIA
  
Títol: Pla especial i homologació del parc logístic de Riba-roja, fase II
  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: En el terme municipal de Riba-roja, a l'est del bypass i al nord del polígon industrial l'Oliveral, al costat de la fase I del parc logístic.
  
Objecte del projecte avaluat i descripció de les característiques més rellevants d'aquest
  
- L'objecte del pla és definir l'ordenació urbanística de la 2a fase de l'àrea de sòl dotacional públic, parc logístic de Riba-roja, promogut per la Direcció General de Transports de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, a fi de donar resposta a les necessitats històriques del sector transports i de logística en l'entorn de la ciutat de València. El pla especial reclassifica els terrenys inclosos en l'àmbit de la 2a fase del parc, i passen d'estar classificats com a sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable.
  
- La primera fase d'esmentat parc, aprovada definitivament el 27 de juny de 2002, va permetre crear un espai adequat per a depositar i reparar els contenidors existents als voltants del port de València, i que generen greus impactes ambientals i socials. En aquesta segona fase es preveu la implantació d'empreses pertanyents al sector del transport i de la logística.
  
- Aquesta segona fase és una ampliació de la primera cap al sud i cap a l'est. Pel que fa a l'ordenació proposada, es dóna continuïtat al viari projectat en la fase I, duent a terme una actuació pràcticament simètrica a l'executada en la fase anterior. Es projecta una zona verda en el límit est del sector, que actua com a barrera verda i zona de transició entre l'actuació i l'entorn agrícola.
  
- Es delimita un sector que aconsegueix una superfície de 690.516 m². La superfície computable d'aquest és de 677.543 m².
  
- Els usos dominants són:
  
- Indústria i magatzem relacionats directament o indirectament amb el sector del transport i la logística.
  
- Aparcaments a l'aire lliure per a ús públic o privat de qualsevol tipus de vehicles de carretera, plataformes, remolcs o semblant.
  
Els usos incompatibles són:
  
- L'ús residencial en qualsevol de les seues categories, excepte la d'habitatge de personal de servei vinculada a l'ús dominant amb superfície edificable no superior a 100 m² per parcel·la.
  
- La resta d'usos no vinculats directament amb el sector de transport i la logística.
  
- No es realitza un estudi d'alternatives ja que l'actuació proposada consisteix en el desenvolupament d'una 2a fase d'una àrea de sòl dotacional públic l'emplaçament del qual està aprovat definitivament. Va ser abans d'aquesta aprovació definitiva quan es va realitzar una anàlisi d'alternatives d'ubicació de l'àrea dotacional en el estudi de localització i viabilitat del parc logístic metropolità de València, amb la conclusió que l'emplaçament elegit resultava el més idoni per a l'actuació proposada. Aquest estudi d'alternatives va ser recollit per la declaració d'impacte ambiental de la fase I del parc logístic de Riba-roja.
  
Tramitació administrativa
  
1. Admissió a tràmit
  
En data 8 d'abril de 2004, la Direcció General de Transports de la Conselleria d'Infraestructures i Transports va remetre una còpia del Pla especial amb homologació modificativa, com també de l'estudi d'impacte ambiental relatius a la 2a fase del parc logístic de Riba-roja.
  
En data 22 de juny de 2004, es va sol·licitar a la Direcció General de Transports un certificat sobre el resultat de la informació pública del projecte, com també còpia de les al·legacions presentades.
  
En data 8 de juliol de 2004, la Direcció General de Transports va remetre un certificat sobre el resultat de la informació pública, acompanyat de les al·legacions presentades, i de la resolució del director general de Transports per la qual aprova provisionalment el Pla especial, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
2. Informació pública
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica segons anuncis publicats en el DOGV núm. 4733, de 16 d'abril de 2004, i en el diari El Mundo, de data 19 d'abril de 2004.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar 3 al·legacions, segons consta en el certificat emés pel cap del Servei de Planificació de la Direcció General de Transports de la Conselleria d'Infraestructures i Transports.
  
3. Resum de les al·legacions
  
De les tres al·legacions presentades, l'única d'incidència ambiental és la presentada per la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per quant la formula l'òrgan competent en patrimoni cultural. Mitjançant aquest escrit l'esmentada Direcció General comunica que no pot informar el Pla especial fins que no haja demanat els informes dels seus serveis tècnics.
  
Amb dates 20 d'agost, 7 de setembre i 8 d'octubre de 2004, l'Ajuntament d'Aldaia va presentar davant de la Direcció General de Gestió del Medi Natural diversos escrits d'al·legacions al Pla especial de la 2a fase del parc logístic, en relació amb la inundabilitat existent al terme municipal d'Aldaia. Aquesta al·legació expressa que tant el Pla especial com l'estudi d'impacte ambiental no estableixen cap relació entre l'augment de l'escorriment conseqüència de la urbanització del parc logístic amb la inundabilitat del terme municipal d'Aldaia, realitzant diverses consideracions sobre el projecte de canalització del barranc del Pozalet. Es reconeix com a positiu el fet que es prevegen unes basses de tempestes com a receptores de l'aigua de pluja, encara que no queda clar el motiu pel qual s'han previst les esmentades basses. Fent al·lusió a què els municipis veïns estan desenvolupant la urbanització de diverses desenes de milions de metres en la conca que inunda, entre altres zones Aldaia, finalment es proposa que es condicione la urbanització del parc logístic a l'execució prèvia de les obres de defensa integral contra avingudes de la rambla del Poyo, projectades o estudiades per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
4. Peticions d'informació o documentació complementària
  
No s'ha sol·licitat informació o documentació complementària.
  
Sol·licitud d'informes sectorials
  
No s'han sol·licitat informes sectorials.
  
Afeccions legals
  
1. El Pla especial no afecta de manera directa espais protegits per legislació sectorial vigent en matèria ambiental.
  
2. El municipi de Riba-roja pertany a l'àmbit territorial del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera, aprovat pel Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià. Per aquest motiu, s'hauran d'adoptar mesures preventives per a evitar la contaminació de les aigües superficials i subterrànies que de manera indirecta poden afectar el llac de l'Albufera.
  
3. Els camins ramaders afectades per l'actuació són:
  
- Assagador d'Aragó, d'amplària legal 37,61 m. i amplària necessària 15 m. Discorre de nord a sud en el costat est del parc logístic.
  
- Sendera de Carasols, d'amplària legal i necessària 20,89 m.
  
El promotor proposa modificar el traçat d'ambdues vies, desplaçant l'asasagador d'Aragó cap al costat est del sector i suprimint el tram de la sendera de Carasols que penetra en el sector.
  
No obstant això, aquesta solució no ha sigut fins al moment informada ni acceptada per l'òrgan competent en la matèria.
  
4. El barranc de Pozalet discorre al sud de l'àmbit del Pla especial, amb direcció oest-est, encara que el llit d'aquest desapareix després d'haver creuat el bypass. A fi de solucionar els problemes de drenatge i inundabilitat de la zona, el projecte preveu l'execució d'una gran bassa receptora de les aigües pluvials en el lloc on està previst executar en un futur la canalització de l'esmentat barranc.
  
El barranc del Poyo discorre al sud de l'autovia A-3.
  
5. Els jaciments arqueològics més pròxims al parc logístic es troben en el terme municipal de Riba-roja, i són:
  
- Pla de Nadal: No és afectat pel projecte, perquè se situa a l'oest del bypass.
  
- Pla de Nadal II: Si situa al nord-oest de l'àmbit del projecte. Aquest jaciment no està grafiat en el pla corresponent.
  
S'indica que no es veuen afectats béns etnològics o béns d'interés cultural.
  
6. L'àmbit del Pla especial es veu travessat de nord a sud per la línia elèctrica d'alta tensió Catadau-l'Eliana, de 400 KV i pertanyent a la Red Electrica Española, SA. Aquesta se situa en el costat est de l'actuació. Es grafia en els plànols d'ordenació la zona d'afecció d'aquesta on queda prohibit tot tipus d'edificació.
  
Consideracions ambientals
  
1. S'apliquen les consideracions ambientals recollides per la declaració d'impacte ambiental del Pla especial d'ordenació d'usos del sòl dotacional públic, fase I del parc logístic de Riba-roja, ja que aquest projecte consisteix en una ampliació de la primera fase en un medi que presenta les mateixes característiques ambientals per al conjunt de les dues fases de l'àrea de reserva per a l'ampliació del patrimoni públic del sòl.
  
2. Des del punt de vista geològic, l'àrea d'actuació se situa sobre una àmplia plana de materials d'origen quaternari, entre els quals trobem zones de crostes i argiles de descalcificació, que actua de transició entre la plana de València i la zona de la muntanya.
  
En relació amb els sistemes hidrogeològics, l'àrea d'estudi se situa sobre la unitat hidrogeològica del Túria mitjà, en concret sobre la subunitat de Buñol-Cheste. Les voltants de la rambla del Poyo, on s'emplaça el parc logístic estan constituïdes per un aqüífer quaternari, format per conglomerats mesclats amb argiles arenoses. En la comarca de Camp de Túria l'aigua subterrània és utilitzada principalment per al proveïment residencial i industrial i per a regadiu.
  
La zona presenta un risc de grau mitjà a la contaminació de les aigües subterrànies, Per la qual cosa hauran d'adoptar-se mesures preventives en fase d'urbanització i funcionament que eviten l'abocament d'aigües residuals, productes contaminants o residus incontrolats al terreny.
  
La zona d'actuació no està afectada per risc de subsidència i col·lapse. El risc sísmic relatiu d'aquesta és mitjà-baix.
  
3. La vegetació existent en la zona d'estudi està composta per cultius de regadiu, predominant el cultiu de cítrics. Intercalats entre els camps de tarongers apareixen alguns cultius de secà i alguns erms.
  
Són terrenys transformats per a l'aprofitament agrícola d'aquests on la vegetació actual no coincideix amb la vegetació potencial de la zona, que segons l'estudi d'impacte ambiental seria la corresponent a la sèrie termomesomediterrània xativí sec-subhumida basòfila de la carrasca (Rubio longifoliae-Querceto rotundifoliae sigmetum), l'etapa madura de la qual es correspon amb un bosc de carrasca (Quercus rotundifolia) amb la que poden conviure la garrofera (Ceratonia Siliqua) i l'ullastre (Olea europaea subsp. sylvestris).
  
En relació amb la fauna que habita en aquests camps, se citen algunes de les espècies característiques d'aquest ecosistema, i es conclou que es tracta d'espècies animals adaptades a ambients transformats i adaptada a la presència humana derivada dels cultius confrontants i del polígon Industrial l'Oliveral.
  
4. No s'aporta informació sobre l'origen del subministrament d'aigua potable al parc logístic ni dels cabals necessaris per a atendre la demanda requerida. Únicament s'aporta informació gràfica sobre el traçat de la xarxa de subministrament existent i el punt de presa de la xarxa d'abastiment del parc logístic.
  
5. La fitxa de planejament del sector fixa com a condició per al desenvolupament d'aquest que l'instrument de planejament que desenvolupe l'ordenació detallada haurà d'avaluar la necessitat una estació depuradora d'aigües residuals i, si és el cas, la millor ubicació per a aquesta.
  
Es proposa l'execució d'una xarxa de drenatge d'aigües pluvials que dirigisca les aigües recollides a les basses executades al sud el parc. Des d'ací, les aigües pluvials seran bombades a través d'un col·lector que discorre pel viari del polígon de l'Oliveral per a l'abocament d'aquestes en la rambla del Poyo.
  
6. En relació amb la gestió dels residus generats, es proposa la implantació d'un sistema de recollida selectiva de fems.
  
7. Pel que fa a la climatologia de la zona, resulta necessari parlar del règim publiomètric i dels vents dominants, especialment per la relació d'aquests amb determinats riscos ambientals i amb l'afecció a altres zones del territori.
  
Les precipitacions anuals se situen al voltant dels 400 mm, i destaca el màxim publiomètric a la tardor i un segon a la primavera. Les pluges intenses caigudes en curts períodes de temps poden provocar inundacions al sud de l'àmbit d'estudi i en zones aigües avall del barranc de Pozalet, que discorre al sud d'aquest.
  
El llit del barranc de Pozalet desapareix al sud de l'àmbit del Pla especial, una vegada ha creuat el bypass, i reapareix aigües avall de l'autovia A-3. Aquest fet origina que es produïsquen inundacions en la zona que hauria d'ocupar el llit d'aquest barranc, al nord del polígon de l'Oliveral, i aigües avall d'aquest, afectant altres termes municipals. El PATRICOVA reconeix l'existència de risc d'inundació, amb distints graus, en la zona on desapareix el llit del barranc de Pozalet, al nord del polígon industrial de Quart de Poblet, als voltants del barranc del Poyo, i parcialment en els termes municipals d'Aldaia, Alaquàs i Xirivella. També preveu com a actuació estructural, identificada amb la clau EVC 19+, l'execució de la canalització integral del barranc del Poyo, incloent els barrancs de Pozalet i del Gallego.
  
El Pla especial preveu la construcció d'una gran bassa longitudinal amb direcció est al sud de l'actuació, que actua com a receptor de les aigües pluvials recollides en el sector, evitant el seu abocament per escorriment a altres zones del territori i emmagatzemant el volum d'aigua recollit perquè s'infiltre al terreny. Aquesta bassa se situa en terrenys on està previst executar la canalització del barranc de Pozalet, de manera que quan es duga a terme el projecte d'aquest la infraestructura ara executada passarà a formar part de l'esmentada canalització. La bassa construïda es divideix en dues parts que es comuniquen entre si per un calaix de formigó sobre el qual s'ha construït l'accés al parc.
  
El règim de vents a la Comunitat Valenciana es caracteritza per l'alternança estacional, ja que a la tardor i hivern predominen els vents de component oest i a la primavera i estiu els de component est. El sector proposat s'emplaça al nord del polígon industrial l'Oliveral i a l'est del bypass, envoltat de parcel·les agrícoles. Al nord del parc logístic hi ha un grup de cases unifamiliars en sòl no urbanitzable, que formen un disseminat residencial. El Pla especial preveu la implantació d'activitats productives que generen emissions atmosfèriques i acústiques, que puguen sumar els seus efectes als ja generats pel polígon industrial l'Oliveral i el trànsit rodat de l'autovia. No obstant això, en fase d'obres s'han d'extremar les precaucions per a evitar afeccions a la zona residencial situada al nord, a la circulació de vehicles al Bypass, i als cultius de les proximitats.
  
8. L'estudi d'impacte ambiental analitza la qualitat visual i la fragilitat del paisatge. Defineix el paisatge com un reticulat d'escassa naturalitat, a causa del tipus de parcel·lació agrícola de la zona, a la proximitat d'aquest al nucli industrial confrontant, i a la presència en la zona de grans infraestructures de la xarxa de carreteres, la línia del ferrocarril, i de la xarxa elèctrica. En conseqüència, i unit a la morfologia del terreny, la zona presenta una bona capacitat d'acollida per a l'actuació proposada.
  
9. El Pla especial en el conjunt d'aquest afecta els termes municipals de Riba-roja i Loriguilla. A Loriguilla predomina el sector econòmic primari, mentre que a Riba-roja predomina el sector secundari sobre els altres dos.
  
10. Es realitza una descripció dels impactes ambientals produïts sobre els distints elements del medi. Es proposen mesures protectores, correctores i compensatòries encaminades a minimitzar o eliminar els impactes ambientals produïts. Finalment, l'estudi d'impacte ambiental considera el Pla especial compatible des del punt de vista ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacto ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla especial modificatiu amb expedient d'homologació de la II fase del parc logístic de Riba-roja (València), promogut per la Direcció General de Transports de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
- En el procés d'avaluació ambiental s'estableix una reserva a favor de l'òrgan competent en matèria d'inundabilitat en relació amb la solució proposada per a la recollida i abocament de les aigües pluvials a la bassa projectada, i el posterior bombament d'aquesta a la rambla del Poyo, i la necessitat o no de redactar un estudi d'inundabilitat de zona.
  
- En el procés d'avaluació ambiental no s'observen problemes respecte a les infraestructures necessàries per al desenvolupament de l'actuació urbanística projectada, (proveïment d'aigua potable, xarxa de sanejament d'aigües residuals i de pluvials, residus, energia i transport). No obstant això, en matèria d'avaluació ambiental s'estableix la necessària reserva a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les funcions i competència d'aquesta.
  
- S'haurà d'aportar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme informació sobre l'estació depuradora que tractarà les aigües residuals generades en el parc logístic de Riba-roja, i acreditar la capacitat d'aquesta per a depurar la totalitat del cabal generat per l'actuació.
  
- Pel que fa a la gestió de residus:
  
Les restes vegetals generades despreses de la tala de l'arbratge seran gestionades per empreses autoritzades, i queda prohibida la crema in situ d'aquestes.
  
Els residus inerts generats seran traslladats mitjançant camions tancats a un abocador autoritzat.
  
Es proposa la recollida i gestió selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i edificació.
  
S'haurà d'identificar el gestor autoritzat dels residus sòlids urbans que es generaran en el parc.
  
- En coherència amb allò que s'ha expressat en el condicionat de la declaració d'impacte ambiental de la primera fase del parc logístic de Riba-roja, la zona verda projectada a l'oest i a l'est del parc haurà de fer-se extensiva al límit nord d'aquest, perquè actue com a zona de transició entre el parc logístic i els terrenys adjacents, on hi ha una xicoteta zona residencial. Les característiques de l'esmentada zona seran les mateixes que les descrites per a la zona verda de la fase I, és a dir, s'optarà per la plantació de pi blanc (Pinus halepensis) i carrasques (Quercus rotundifolia) en una proporció de 90% i 10% respectivament. La separació entre exemplars serà d'uns 6 m, i l'enjardinament es completarà amb altres espècies com a arç negre (Rhamnus lycioides), llentiscle (Pistacia lentiscus) i aladern (Rhamnus alaternus).
  
- S'hauran d'adoptar mesures preventives per a garantir la conservació d'aquelles restes arqueològiques o elements mereixedors de protecció que puguen aparéixer en la zona durant la realització dels moviments de terres previs. No obstant això, caldrà ajustar-se als criteris que la Conselleria de Cultura, Educació i Esport establisca en el marc de les funcions i competència d'aquesta en la Comissió Territorial d'Urbanisme de València.
  
- Les modificacions al traçat dels camins ramaders afectats, assagador d'Aragó i sendera de Carasols, hauran de ser informades i autoritzades per la Direcció General del Medi Natural, en els termes que preveu la Llei 3/1995, de camins ramaders, amb anterioritat a l'aprovació del pla parcial, projecte d'urbanització i projecte de reparcel·lació.
  
- S'haurà de completar el Programa de vigilància ambiental presentat descrivint el tipus de seguiment a realitzar, principalment en la fase d'urbanització del parc logístic, definint aquells indicadors ambientals objecte de vigilància com també el tipus i el nombre de controls que s'ha de realitzar. El programa de vigilància ambiental haurà de recollir el tipus de controls a realitzar sobre la qualitat de les aigües pluvials abocades a la bassa receptora i bombades a la rambla del Poyo, ja que l'actuació proposada està inclosa en l'àmbit del PORN de la conca hidrogràfica de l'Albufera.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 28 d'octubre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 241/04-AIA
  
Títol: Obertura d'un desballestador de vehicles fora d'ús
  
Promotor: RECYCLING GANDIA SL
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Polígon industrial la Planissa. Llocnou de Sant Jeroni. València.
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un desballestador de vehicles fora d'ús.
  
L'activitat consisteix en la compra de vehicles avariats o accidentats, per a desballestar-los i vendre les peces en bon estat. Els automòbils ja desballestats s'emmagatzemaran en l'exterior de la nau per a la posterior venda d'aquests com a ferralla. Les parts dels vehicles potencialment contaminants com bateries, pneumàtics i olis lubricants, seran recollides per empreses especialitzades.
  
La nau prevista serà porticada amb coberta a dues aigües formada per 5 pòrtics de 20 m de llum separats a una distància de 5 m, la qual cosa permet disposar de 400 m² de superfície útil distribuïts en les dependències següents:
  
- Zona de recepció:10 m²
  
- Zona de descontaminació: 60 m²
  
- Lavabos i vestidors: 14 m²
  
- Oficina: 16 m²
  
El pati resultant que circumda la nau es destinarà a emmagatzemar els vehicles, components i ferralles descontaminades, i el terreny es tancarà amb blocs de formigó.
  
Tramitació administrativa
  
En data 23 de setembre de 2004, l'Ajuntament de Llocnou de Sant Jeroni va remetre el projecte d'activitat, i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, juntament amb l'informe favorable sobre la implantació de l'activitat, per part de l'Ajuntament Llocnou de Sant Jeroni.
  
L'estudi d'impacte ambiental, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 173, de data 22 de juliol de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
La indústria haurà d'obtenir el permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, d'acord al model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, elaborat per l'entitat de sanejament en col·laboració amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Durant el funcionament normal d'aquesta, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
La parcel·la on es pretén situar l'activitat es troba sense cultivar, rodejada per naus industrials, on la vegetació arvense nitròfila marginal de cultius típica de zones fortament antropitzades és la predominant.
  
En definitiva tant la fauna com la flora presents en la zona no tenen caràcter específic, i més aviat són espècies comunes a tota la província.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
L'únic impacte apreciable serà sobre les aigües subterrànies i el sòl, sobre el qual es pot produir per un abocament incontrolat de residus perillosos, i per la infiltració de lixiviats d'aquests residus per l'arrossegament de l'aigua de pluja.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst entre altres les següents mesures correctores, les quals s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de l'actuació prevista.
  
- Per a evitar la possible contaminació de les aigües subterrànies o superficials, dels possibles vessaments que puguen originar-se, la zona on es depositen els vehicles recollits, disposarà d'un paviment impermeable i un sistema de recollida de vessaments (pendent cap a arqueta estanca); un sistema de recollida d'aigües de pluja (dispositius de decantació); un tractament d'aigües, inclosa la de pluja (separador d'olis i greixos).
  
- La zona d'emmagatzemament de residus perillosos disposarà de contenidors independents i estancs per a emmagatzemar bateries i filtres d'oli usats. Així mateix disposarà de depòsits independents i estancs per a emmagatzemar els fluids dels vehicles fora d'ús, com ara: olis usats, combustibles, anticongelants, líquids refrigerants i líquids de frens.
  
- A l'efecte de corregir l'impacte visual que puga produir, es plantaran en tot el perímetre de la parcel·la arbustos que formen un tanca o xiprers.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els aspectes bàsics objecte de control ambiental següents:
  
- Es realitzarà una inspecció visual periòdica de l'estat del paviment impermeabilitzant.
  
- Es revisarà periòdicament l'estat dels recipients d'emmagatzemament de residus perillosos, comprovant que no hi ha defectes estructurals ni fuites.
  
- Es realitzarà un manteniment periòdic adequat de les xarxes de drenatge i els sistemes de recollida i tractament d'aigües pluvials i vessaments (dispositius de decantació i separació de greixos).
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 6-c) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'obertura d'un desballestador de vehicles fora d'ús, promogut per RECYCLING GANDIA, SL, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Els residus gestionats, per la indústria durant el funcionament normal d'aquesta, hauran de ser adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. Això inclou l'obtenció de les autoritzacions administratives per a la gestió de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
2. Haurà d'implementar-se una xarxa de drenatge d'aigües pluvials, executant la solera de la parcel·la amb pendents que formen conques vessants cap a embornals, pous de registre i conduccions de PVC, per a l'evacuació de pluvials, i tenir cura que els pendents no conduïsquen les aigües d'escorriment cap a les zones d'emmagatzemament de residus.
  
3. Dins del programa de vigilància ambiental, es constatarà, mitjançant anàlisis periòdiques (almenys una vegada a l'any), que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament, és a dir, l'Ajuntament de Llocnou de Sant Jeroni.
  
4. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o d'aquells que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments s'haurà de disposarà de cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió. Les instal·lacions es dissenyaran i executaran d'acord amb la ITC-MIE APQ-001, d'emmagatzemament de líquids inflamables.
  
5. S'hauran d'emmagatzemar els vehicles a arran de sòl, de manera que no superen les dues altures i la incidència visual des de la carretera quede minimitzada. Al mateix temps, es col·locaran pantalles visuals vegetals, de fulla persistent, que obstaculitzen la visió del parc mòbil emmagatzemat.
  
6. Periòdica vigilància de les instal·lacions en general per a, si és el cas, actuar contra la propagació de possibles plagues.
  
7. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Qualitat Ambiental, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.
  
9. Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 28 d'octubre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 3/03-AIA
  
Títol: Pla general d'ordenació urbana del municipi de Benimodo
  
Promotor: Ajuntament de Benimodo
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Terme municipal de Benimodo (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
El terme municipal de Benimodo es troba situat en la comarca de la Ribera Alta, província de València, entre els termes municipals de Carlet, l'Alcúdia i Tous. Posseeix un enclavament aïllat denominat partida del Ressalany, situat entre els termes municipals de Guadassuar, Masalavés, Alberic i la Garrofera d'Alzira.
  
Les principals xarxes de comunicació que permeten la connexió amb els termes municipals confrontants són la carretera CV-546 i CV-5470, ambdues gestionades per la Diputació de València, i connectades a la CV-50 exterior al terme municipal de Benimodo. Altres infraestructures destacables en el terme municipal són el canal Xúquer-Túria que travessa el terme municipal de sud a nord, la Séquia Reial del Xúquer en l'enclavament del Ressalany, la Séquia de la Reva i una extensa xarxa de canals de reg. Així mateix, hi ha una conducció de gas gestionada per l'empresa Enagas que creua el terme municipal de sud a nord i línies elèctriques de 400 i 220 KVA que travessen el terme municipal de Benimodo de nord a sud.
  
Entre els elements de major interés existents en el terme municipal es troben la zona humida denominada Naixement del riu Verd inclosa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana situada en l'enclavament denominat Ressalany del terme municipal de Benimodo, els llits naturals, hi destaquen el riu Sec, riu Verd, els barrancs del Saboner, del Salt, de la Sénia, de Pusa, de Mariquita i del Vaquero, i els camins ramaders denominats sendera del Apeador i de la Sénia d'amplària legal 20,89 m, sendera de Catadau a Alberic d'amplària legal 20,89 m i sendera de l'Estepar a l'Alcúdia, d'amplària legal 20,89 m. Respecte al patrimoni arqueològic, etnològic o paleontològic, en l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat una alqueria medieval àrab i l'església Parroquial com els principals elements arqueològics i etnològics de què disposa Benimodo, ambdós situats en el nucli urbà.
  
El principal ús existent en el terme municipal és l'agrícola, que ocupa aproximadament el 77% del terme, i és el principal tipus de cultiu el regadiu on destaquen els cítrics, seguits de caquis i bresquillera. El 13% del sòl agrícola es dedica al cultiu d'hortalisses, relegant-se els cultius de secà a un escàs 2% de sòl agrícola. En menor grau però amb superfícies que suposen una miqueta més d'un 12% del terme municipal es troba l'ús forestal, principalment localitzat en l'extrem occidental del terme municipal, en les denominades Llomes del Truch. Finalment, l'11% de la resta del terme municipal es troba ocupat per usos improductius, rius i erms.
  
Amb el model territorial proposat en el Pla general es pretén expandir l'ús residencial i industrial de forma moderada en l'entorn més immediat al sòl urbà actual. El principal factor limitant amb el que es troba el model proposat és que part dels sòls urbanitzables prevists es troben afectats per risc d'inundació.
  
Es proposa el següent model territorial:
  
- Sòl urbà 419.286 m²
  
- Sòl urbanitzable:
  
- Residencial 71.018 m²
  
- Industrial 181.607 m²
  
- Sòl no urbanitzable:
  
- D'interés agrícola 8.212.316 m²
  
- De protecció agrícola 1.366.173 m²
  
- Comuna reserva recursos d'interés comunitari 1.064.558 m²
  
- Protecció riberes i llits i zones humides 390.441 m²
  
- Conca afecció de zona humida 933.805 m²
  
L'abastiment urbà residencial i industrial s'efectua a partir d'un pou situat en el terme municipal de Carlet. Les aigües residuals urbanes es condueixen a una depuradora situada en el terme municipal de Benimodo, la qual es troba fora de funcionament. L'entitat de sanejament d'aigües residuals de la Conselleria d'Infraestructures va realitzar un projecte d'una nova EDAR i els corresponents col·lectors que donara servei a Carlet i Benimodo. Aquest projecte va obtenir estimació d'impacte ambiental acceptable amb condicions en data 3 d'abril de 1995, entenent que amb l'entrada en funcionament d'aquesta es donarà solució als problemes existents de depuració d'aigües. Els residus sòlids urbans, s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, són recollits i transportats per una contracta a la planta de tractament instal·lada en el terme de Guadassuar. Respecte als residus sòlids inerts s'hi indica que no existeix en el terme municipal cap abocador autoritzat per a aquests, i han sigut clausurats diversos abocadors il·legals en els últims anys.
  
La zona est del terme municipal, que inclou gran part del nucli urbà i alguns dels sòls urbanitzables prevists en el Pla general, es troba afectada per risc d'inundació amb nivells de risc 1, 3 i 6 segons el PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana), planejament de rang superior vinculant en l'elaboració del Pla general. En l'enclavament el Ressalany també hi ha risc d'inundació amb nivell de risc 5.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 13 de gener de 2003 l'Ajuntament de Benimodo va remetre a la Conselleria de Territori i Habitatge el projecte de Pla general d'ordenació urbana, entre el contingut del qual es trobava l'estudi d'impacte ambiental, i expedient administratiu.
  
El Pla general d'ordenació urbana i l'estudi d'impacte ambiental es van sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic mitjançant anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4156, de data 27 de desembre de 2001, en el diari Levante, de data 8 de gener de 2002 i en el tauler d'anuncis municipal, i s'han presentat quatre al·legacions respecte d'això, segons consta en el certificat emés per la secretària general de l'Ajuntament de Benimodo.
  
De les al·legacions presentades, les úniques que són de caràcter ambiental sol·liciten el següent:
  
El Col·legi d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana al·lega que el model territorial triat no ha tingut en compte el PATRICOVA, que no es consideren adequats els emplaçaments proposats per a zona de magatzems i serveis situada al NE del nucli urbà, ni la residencial emplaçada al SE, en ser zones afectades per risc d'inundació i que no hi ha catàleg de béns i espais protegits.
  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe en què indica les competències d'aquest organisme conforme a la legislació del domini públic hidràulic, i és obligada la identificació de les afeccions a llits públics, com també l'obtenció d'autorització per a abocaments d'aigües residuals i pluvials a aquests. També fa menció sobre la consideració dels criteris continguts en el Pla global enfront d'inundacions en la ribera del Xúquer.
  
Ricardo Cabrera Tapia, en representació de Graveras del Rio Magro, SL, al·lega que la classificació proposada en el planejament com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola en l'extrem NO del terme municipal, on actualment hi ha una activitat d'extracció d'àrids amb declaració d'impacte ambiental favorable emesa per l'antiga Conselleria de Medi Ambient, però sense les preceptives llicències municipals d'obra i activitat, siga reconsiderada i es classifique com a sòl no urbanitzable comú. Amb anterioritat a l'inici de la tramitació d'aquest expedient d'avaluació d'impacte ambiental Ricardo Cabrera Tapia, en representació de Graveras del Rio Magro, SL, va remetre a aquesta Direcció General còpia de l'al·legació presentada a l'Ajuntament en el període d'informació pública.
  
Respecte a les al·legacions presentades, l'Ajuntament informa les mateixes en el sentit següent:
  
- El PATRICOVA en no trobar-se aprovat definitivament en el moment de la redacció del Pla general no s'ha considerat obligatòria la seua inclusió, encara que sí s'ha considerat a nivell orientatiu.
  
- Respecte a l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer l'Ajuntament accepta les al·legacions i indica que incorpora en les normes urbanístiques l'obligatorietat d'obtenir la pertinent autorització de la CHJ per a l'abocament de pluvials i residuals a llit públic.
  
- Respecte a l'al·legació de Graveras del Rio Magro, SL, l'Ajuntament insisteix en el reconeixement de l'al·legant de no disposar les preceptives llicències d'activitat i d'obra i per consegüent l'activitat d'aquest és clandestina, a pesar de disposar d'una avaluació d'impacte ambiental acceptable amb condicions. L'Ajuntament defensa la necessitat protegir l'àmbit on es localitza la pedrera basant-se en la discrecionalitat del planificador per a proposar un determinat model territorial.
  
Aquesta Direcció General respecte a les al·legacions anteriors informa el següent:
  
- El Pla general haurà d'adequar-se al Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) aprovat per Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat, d'acord amb la disposició addicional quarta de la normativa urbanística, en la qual s'indica que els plans generals o les modificacions d'aquests que afecten zones inundables, que es trobaren en tramitació amb anterioritat a l'aprovació del PATRICOVA, hauran d'ajustar-se a aquest amb caràcter previ a la seua aprovació definitiva.
  
- La pedrera de calcària denominada Rialla va obtenir declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions en data 5 de febrer de 1993, per part del director general de Qualitat Ambiental. La pedrera no es troba legalitzada en no disposar de la corresponent llicència municipal i de l'autorització prèvia que va denegar mitjançant una resolució el director general d'Urbanisme i Ordenació Territorial en data 17 de febrer de 1997. En aquest sentit l'Ajuntament no pot atorgar llicència a l'activitat sense la corresponent autorització prèvia que concedeix el director general d'Urbanisme i Ordenació Territorial. Així mateix, el fet de disposar d'una declaració d'impacte ambiental favorable no obliga l'Ajuntament a atorgar llicència a l'activitat. El que resulta inexcusable per l'Ajuntament és el model territorial proposat de sòls agrícoles, quan el mateix estudi d'impacte ambiental reconeix que la zona denominada Llomes del Truch són adequades per a ser classificades com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgisticonatural o paisatgisticocultural. Així mateix, com més avant es justificarà, aquesta Direcció General considera que el sòl on es localitza la pedrera i els voltants d'aquesta ha de ser especialment protegit acceptant la compatibilitat de l'ús de la pedrera i sent molt rigorós en la restauració forestal d'aquesta arribat al seu terme. No obstant això, l'Ajuntament és competent per a atorgar o no llicència i ha d'entendre's l'afirmació anterior com una recomanació i no com una imposició.
  
2. Peticions d'informes i documentació complementària
  
D'acord al procediment previst en la legislació d'impacte ambiental, en data 24 d'abril de 2003, es va efectuar consulta als organismes següents:
  
- Direcció Territorial de Medi Ambient de València.
  
- Direcció General d'Interior. Servei de Planificació. Conselleria de Justícia i Administracions Públiques.
  
- Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.
  
Els informes sol·licitats van ser contestats, el de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, en data 27 de maig de 2003, el Servei de Planificació de la Direcció General d'Interior, en data 4 de juny de 2003, i la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, en data 5 d'agost de 2003.
  
Informes sectorials
  
Informes dels Serveis Territorials de València de la Conselleria de Territori i Habitatge:
  
La Secció Forestal, Unitat de Camins Ramaders i Unitat d'Espais Naturals de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge han emés els informes següents:
  
- Secció forestal:
  
En el terme municipal de Benimodo, objecte de la revisió del Pla general d'ordenació urbana, no hi ha forests catalogades d'utilitat pública o consorciades, i no existeix inconvenient a la classificació proposada en el Pla general per al terreny forestal existent en el terme municipal?.
  
- Unitat de camins ramaders:
  
De la documentació i plans presentats s'ha constatat que en l'apartat 3.14 de la memòria es descriuen correctament, amb les seues amplades i recorreguts, els tres camins ramaders classificats per Ordre de 20 de juny de 1979 (BOE de 8 d'agost de 1979), segons la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders (BOE de 24 de març), i que en el Pla B-1 Infraestructures i afeccions, també es grafien els seus traces, segons el pla de classificació.
  
- Unitat d'espais naturals:
  
El terme municipal de Benimodo alberga, en un enclavament disjunt de la resta del terme situat entre Alberic i Massalavés, la zona humida denominada Naixement del riu Verd (Ullals de Benimodo), inclosa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana aprovat per Acord del Govern Valencià de 10/09/02, conforme al que disposa l'article 15 de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
L'esmentada zona està recollida parcialment en la classificació del document com a SNUP zones humides, però sense que s'incloga l'ullal de situació nord-oriental que serveix de límit amb el terme de Massalavés. Ha de revisar-se i incloure's aquest braç amb la mencionada classificació de SNUP.
  
D'altra banda, el sector occidental del terme inclou un sector de caràcter forestal (desproveït això no obstant d'estrat arbori) que apareix grafiat com a SNU d'interés agrícola i com a SNU de protecció agrícola, i ha d'aparéixer com a SNUP especial i destinar-se a reforestació i conservació.
  
L'informe s'emet favorable respecte a la classificació proposada sempre que es tinguen en compte les consideracions exposades.
  
Informe de la Direcció General d'Interior. Servei de Planificació. Conselleria de Justícia i Administracions Públiques:
  
Es transcriuen a continuació les següents consideracions efectuades en l'informe emés per la Direcció General d'Interior:
  
Les modificacions principals que s'aborden en el PGOU sobre l'actual planejament, des del punt de vista de la protecció civil, són la creació de zones urbanitzable situades al nord i a l'est del nucli urbà, les quals són afectades per risc d'inundació. En les fotografies d'aquestes zones annexes a l'informe es pot observar la proximitat d'aquestes al llit. També es creen altres zones urbanitzables al voltant de la resta de nucli urbà i es transforma sòl no urbanitzable especialment protegit en sòl no urbanitzable comú.
  
El risc d'inundació major, es localitza a l'est del terme municipal, com a conseqüència de la proximitat del riu Sec (barranc de Benimodo) i la desaparició del seu llit en la zona denominada l'Estepar. Els nivells de gravetat del risc i la zona afectada han sigut estudiats en el PGOU i es corresponen amb els recollits en la cartografia temàtica de la COPUT i en el PATRICOVA.
  
Segons aquest últim document, els plans generals o les modificacions d'aquests que afecten zones inundables, que es trobaren en tramitació amb anterioritat a l'aprovació del PATRICOVA, hauran d'ajustar-se al mateix amb caràcter previ a la seua aprovació definitiva, la qual cosa afecta la tramitació del PGOU de Benimodo. En aquest sentit resulta preceptiu allò que s'ha indicat en la part normativa del PATRICOVA, especialment l'article 21, sobre el tractament del risc d'inundació en el planejament urbanístic i l'article 22 sobre les limitacions en sòl no urbanitzable afectat pel risc d'inundació, que afectaria la creació de les noves zones urbanitzables situades al nord i a l'est del nucli urbà, que en l'actual planejament són sòl no urbanitzable comú.
  
També està previst en el PATRICOVA, la canalització parcial del riu Sec, des de la desaparició d'aquest en la població de Benimodo fins a la carretera N-340, la qual cosa podria pal·liar el problema d'inundació de la zona i permetre la urbanització d'aquest.
  
A banda del risc d'inundació ja indicat, de la documentació estudiada únicament cal indicar l'existència de risc sísmic, en quant que en el municipi de Benimodo són previsibles sismes de grau VI (MSK), amb una acceleració sísmica bàsica de 0,07 g, en la NCSE-94, i de 0,07 g en la NCSR-02. En atendre a l'anterior, serà obligatori el que els projectes d'obres incloguen un apartat d'accions sísmiques, per a la concessió de la corresponent llicència municipal. Així mateix, les construccions a les quals s'aplicarà la norma de construcció sismoresistent (els classificats com de normal i especial importància), hauran de complir els condicionants i limitacions que conté la norma.
  
Les conclusions i propostes efectuades són les següents:
  
Es recomana pel que fa al risc d'inundacions que el PGOU de Benimodo se cenyisca al que disposa el PATRICOVA i no es declaren com a urbanitzables zones inundables o es condicione la urbanització d'aquestes a l'execució de les obres de canalització del riu Sec i a la realització d'un estudi d'inundabilitat detallat.
  
Pel que fa al risc sísmic, es recomana que en el PGOU es recullen en els condicionants i limitacions que sobre l'edificacions conté la NCSR-02, a banda de recordar l'obligació que tot projecte d'obres dispose del seu corresponent apartat d'accions sísmiques, per a la concessió de la llicència municipal.
  
Informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. Conselleria de Cultura i Educació.
  
Es transcriuen a continuació les següents consideracions efectuades en l'informe emés per la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià:
  
Contrastat l'estudi amb les bases de dades de jaciments arqueològics de la Comunitat Valenciana, s'ha pogut constatar que al terme municipal de Benimodo estan els jaciments arqueològics d'Alqueria de Benimodo i Mezquita, Puntal del Barranco de les Coves, Coves del Truig i Alteró de la Sénia.
  
L'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés historicoartístic de la província de València, redactat en 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al terme municipal de Benimodo inclou dues edificacions: L'església Parroquial i la façana del cementeri de la població. La primera d'aquestes, l'església, juntament amb l'edifici impremta Editorial Ortí es troben recollides en el Catàleg de béns immobles amb nivell de protecció integral i parcial respectivament. Respecte a l'altra edificació, la façana del cementeri, ha de justificar-se la no-inclusió d'aquesta en el catàleg del Pla general o si és el cas la seua incorporació a aquest amb les corresponents mesures de protecció.
  
Els jaciments arqueològics s'hauran de recollir en el Catàleg de béns i espais protegits del municipi, situar-ne l'emplaçament en els plans i generar les mesures de salvaguarda necessàries en la redacció del Pla general d'ordenació urbana.
  
Per raó de l'article 47 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, Els catàlegs de béns i espais protegits, i les seues modificacions, hauran de ser informats per la Conselleria de Cultura i Educació, prèviament a l'aprovació provisional d'aquests d'acord amb la legislació urbanística.
  
Aquells jaciments arqueològics que es troben en sòl no urbanitzable es qualifica com a sòl no urbanitzable d'especial protecció cultural, segons estableix l'article 1 de la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable.
  
Així mateix, s'hauran de recollir dins del programa de vigilància i mesures correctores la necessitat de realitzar una prospecció arqueològica en totes aquelles zones que passen de sòl no urbanitzable a urbanitzable.
  
Recordar que en els jaciments arqueològics s'haurà de complir, com a mínim, tot allò que s'ha reflectit en el títol III de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià i recordar que la concessió de llicències municipals en terrenys amb jaciments arqueològics en contravenir l'article 62 de la Llei 4/98, del patrimoni cultural valencià, es considerarà il·legal.
  
Des de la consideració del patrimoni etnològic que pot veure's afectat per l'ordenació es detallen els següents aspectes.
  
En els inventaris d'aquesta Direcció General figuren set plafons ceràmics devocionals, de gran valor tant històric com artístic, ritual i simbòlic, que han de protegir-se juntament amb les façanes que els sustenten, i de les quals són inseparables.
  
Tampoc consten altres elements de probable valor etnològic, com les construccions agràries, les sénies o sistemes d'extracció i organització de l'aigua, o les construccions rupestres, per tant el PGOU haurà d'abordar tot aquest patrimoni i avaluar-ne la possible afectació.
  
Des de la consideració del patrimoni etnològic afectat, el Pla general d'ordenació urbana haurà per tant de completar-se amb l'estudi del patrimoni etnològic, del patrimoni industrial i del patrimoni immaterial, segons preveu l'article 2.4 de la Llei d'impacte ambiental i l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià, i es remetrà aquest apartat a aquesta Direcció General amb les propostes pertinents en cas de veure's afectat amb vista a la seua preceptiva avaluació patrimonial.
  
De manera especial ha d'incloure's la protecció dels plafons ceràmics inventariats, com també de la façanes que els sustenten, i de les quals són inseparables.
  
En compliment de l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics d'aquesta Direcció General, s'informa favorablement el Pla general d'ordenació urbana de Benimodo sempre que s'atenguen els condicionants patrimonials d'inexcusable compliment dalt referenciats.
  
Afeccions legals
  
El projecte tramitat haurà de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que aquest produirà i que s'hi indiquen a continuació:
  
- Zones humides: Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana. En aquest acord s'inclou la zona 27 denominada Naixement del riu Verd.
  
- Xarxa Natura 2000: El terme municipal de Benimodo està inclòs parcialment en l'àmbit de la zona LIC, Ullals del riu Verd, inclosa en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià, segons Acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de juliol de 2001, per a la inclusió d'aquesta en la xarxa Natura 2000, d'acord amb el que disposa la Directiva 92/43/CEE d'hàbitats.
  
- PATRICOVA: Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova definitivament el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana. En aquest acord s'inclou el terme municipal de Benimodo com a zona amb nivells de risc d'inundació 1, 3, 5 i 6.
  
- Domini públic hidràulic: Els principals llits que solquen el terme municipal de Benimodo són el riu Sec, riu Verd, i els barrancs del Saboner, del Salt, de la Sénia, de Pusa, de Mariquita i del Vaquero. S'aplicarà el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.
  
- Camins ramaders: S'aplicarà la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. En el terme municipal de Benimodo es troben classificats tres camins ramaders denominats sendera de l'Apeador i de la Sénia, d'amplària legal 20,89 m, sendera de Catadau a Alberic, d'amplària legal 20,89 m i sendera de l'Estepar a l'Alcúdia, d'amplària legal 20,89 m.
  
- Patrimoni cultural: En l'àmbit del Pla general hi ha diversos jaciments arqueològics i etnològics segons l'inventari de jaciments de la Conselleria de Cultura. En l'estudi d'impacte s'han indicat els jaciments arqueològics existents. Aquesta Direcció General ha demanat l'informe vinculant de la Conselleria de Cultura, el qual ha resultat favorable amb condicionants tal com s'ha transcrit en l'apartat anterior.
  
- Els abocaments d'aigües pluvials i residuals, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.
  
- Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
- El nivell de soroll admissible estarà conforme amb el model d'ordenança municipal sobre la prevenció de la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions) elaborat a aquest efecte conjuntament per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Consideracions ambientals
  
Revisada la documentació tramitada i efectuada visita a la zona afectada per tècnics del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental s'ha pogut comprovar que el Pla general del municipi de Benimodo proposa un model territorial que respecta i protegeix alguna de les àrees que presenten valors naturals. S'han de mencionar alguns aspectes del model que mereixen ser corregits o complementats, en el sentit que a continuació s'indica:
  
- En l'estudi d'impacte ambiental s'afirma que no hi ha cap espai protegit que puga considerar-se com a ecosistema sensible o protegible pels valors naturals singulars d'aquest. Cal assenyalar la discrepància que des d'aquesta Direcció General hi ha respecte a l'afirmació anterior, a causa concretament que en l'enclavament el Ressalany es troba el naixement del riu Verd, el qual està inclòs en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana i que el mateix Pla general protegeix parcialment com a sòl no urbanitzable protecció riberes i llit i zones humides. De la mateixa manera, i coincident amb la zona humida es troba el Lloc d'interés comunitari denominat Ullals del riu Verd, inclòs en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià per a la inclusió d'aquest en la xarxa Natura 2000, d'acord amb el que disposa la Directiva 92/43/CEE d'hàbitats. Per tot això queda constatada l'existència d'ecosistemes sensibles en el terme municipal de Benimodo. Atés l'informe dels serveis territorials s'ha comprovat que efectivament no tota la zona humida catalogada ha sigut protegida, i s'ha de corregir la delimitació ajustant-se com a mínim als límits establerts en el catàleg.
  
- En el Pla general es proposa una classificació de sòl denominada Conca d'afecció de zona humida, la qual resulta coincident amb la Conca d'afecció indicada en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana. No obstant això, revisades les normes urbanístiques de planejament s'observa que no hi ha regulació normalitzada per a aquesta classe de sòl, i es desconeixen els usos permesos i prohibits.
  
- La zona més occidental del terme municipal presenta característiques naturals, en tractar-se d'un relleu muntanyós de xicoteta alçària solcat per barrancs molt encaixats on s'ha observat la presència de baladres en el llit d'aquests i en els marges s'ha desenvolupat un romerar-espartar-coscollar amb llentiscle i margalló. Així mateix, en les vessants als llits destaca la regeneració de Pinus halepensis en observar-se un elevat nombre de brots. La densitat de la vegetació en la zona descrita es considera mitjana i l'alçària variable entre 0,5 i 1 m. En la zona més elevada del relleu muntanyós predomina un romerar intercalat amb coscoll amb una densitat mitjana i alçària aproximada de 0,5 m. L'aflorament del substrat calcari i l'escassa profunditat de sòl indiquen més encara la idoneïtat de la zona per a ús natural i no ús agrícola.
  
- Així mateix, en aquest relleu es troba en explotació una pedrera de calcària denominada Rialla que va obtenir declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions en data 5 de febrer de 1993 per part del director general de Qualitat Ambiental. La pedrera no es troba legalitzada en no disposar de la corresponent llicència municipal i de l'autorització prèvia que va denegar mitjançant una Resolució el director general d'Urbanisme i Ordenació Territorial, en data 17 de febrer de 1997.
  
- En el planejament vigent la zona occidental del terme es classifica com a sòl no urbanitzable especialment protegit. En la proposta del Pla general que es tramita es qualifica el sòl com a sòl no urbanitzable d'interés agrícola i sòl no urbanitzable de protecció agrícola, sense que quede argumentada la supressió d'especial protecció que actualment regeix en el planejament. La valoració que es fa des del punt de vista ambiental és que la zona presenta valors naturals que no es troben especialment protegits per la legislació vigent, però que per les característiques d'aquesta anteriorment descrites n'és desitjable i recomanable la conservació i destinar l'esmentada zona a reforestació. Sens dubte, contrasta l'ús proposat en aquesta resolució amb la declaració d'impacte ambiental emesa a la pedrera en el seu dia, però s'ha de tenir en compte que aquests enclavaments que no presenten elevats valors paisatgístics i ecològics són de vegades propicis per a l'explotació de recursos miners, i cal si és el cas destinar la restauració de la pedrera a la recuperació natural de la zona i no a la transformació agrícola que resulta absolutament inapropiada en l'esmentada zona.
  
- S'ha de tenir en compte que l'admissió o no de la pedrera correspon a les administracions que autoritzen aquesta en el procés de tramitació. La declaració d'impacte ambiental no és un acte administratiu que autoritze, en conseqüència serà l'Ajuntament, Conselleria d'Indústria i Conselleria de Territori i Habitatge en el seu procediment d'autorització prèvia els que hagen d'autoritzar la pedrera si procedeix. Des d'aquesta Direcció General dins del procediment d'avaluació d'impacte ambiental del Pla general es considera que pot admetre's l'ús de pedrera en la zona occidental del terme municipal de Benimodo, sempre que es complisquen els condicionants de la declaració d'impacte ambiental d'aquesta i la restauració es faça mitjançant reforestació recuperant el valor natural de la zona.
  
- Els ús dominants, permesos i prohibits per a les classificacions de sòl no urbanitzable d'interés agrícola i sòl no urbanitzable de protecció agrícola descrits en les normes urbanístiques són iguals, i no es troba cap justificació en la distinció de les dues classificacions de sòls agrícoles.
  
- La zona oriental del terme municipal i el naixement del riu Verd en l'enclavament el Ressalany es troba afectat per risc d'inundació conforme a la cartografia temàtica de la Generalitat Valenciana, segons indica l'estudi d'impacte ambiental, en ser la valoració d'aquest que les limitacions no es consideren estrictes per als usos urbanístics i agrícoles. S'ha de tenir en compte que hi ha el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) aprovat per Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat, en el qual per la disposició addicional quarta de la normativa urbanística, els plans generals o les modificacions d'aquests que afecten zones inundables, que es trobaren en tramitació amb anterioritat a l'aprovació del PATRICOVA, hauran d'ajustar-se al mateix amb caràcter previ a l'aprovació definitiva d'aquest. En conseqüència, el Pla general que es tramita ha de complir el PATRICOVA i per tant els sòls no urbanitzables segons el planejament vigent afectats per risc d'inundació no poden ser reclassificats a urbanitzables, segons l'article 22.1 de la normativa del PATRICOVA, llevat que hi haja un estudi d'inundabilitat específic, que siga aprovat per la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori, que justifique que els riscs d'inundació identificats en el PATRICOVA són distints, i hi ha àrees no inundables que afecten els sòls no urbanitzables que pretenen reclassificar-se.
  
- Un altre dels principals problemes ambientals que es troben en el terme de Benimodo és l'elevat risc a la contaminació d'aqüífers, per l'alta permeabilitat de sòls, i es proposen com a mesures correctores en l'estudi la depuració de totes les aigües residuals i controlar els nivells d'utilització de productes fitosanitaris i adobs nitrogenats en els cultius de la part oriental del terme. No es proposa una metodologia i tampoc s'estableixen mesures en l'entorn del naixement del riu Verd considerat possiblement com la zona més sensible del terme municipal.
  
- En l'estudi d'impacte ambiental es menciona que en els últims anys s'han clausurat diversos abocadors il·legals d'inerts, sense que en l'actualitat el municipi dispose d'un lloc autoritzat i reglamentat per a aquest tipus d'abocaments. S'observa en la documentació que no s'efectua reserva de cap sòl per a la localització d'un abocador inert o si no n'hi ha d'una planta de transferència, exigència aquesta que han de complir tots els municipis conforme al Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, en tant que no entre en vigor el Pla zonal de residus corresponent a les zones X, XI i XII en el qual es troba el municipi de Benimodo.
  
- Respecte al tractament i gestió de residus sòlids urbans, s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, que són recollits i transportats per una contracta a la planta de tractament instal·lada en el terme de Guadassuar, sense que es justifique la idoneïtat de la planta per a albergar l'increment de residus que es generen amb el desenvolupament del Pla general.
  
- En el terme municipal de Benimodo es troben classificats tres camins ramaders denominats sendera de l'Apeador i de la Sénia, d'amplària legal 20,89 m, sendera de Catadau a Alberic, d'amplària legal 20,89 m i sendera de l'Estepar a l'Alcúdia, d'amplària legal 20,89 m. En el Pla general hi ha grafiat en el pla d'ordenació estructural B.1 els camins ramaders amb els amples legals d'aquests.
  
Els camins ramaders classificats en el terme municipal de Benimodo han sigut identificats pel seu nom i amplària legal en el document corresponent a les normes urbanístiques, establint-se una regulació dels usos admissibles sobre els camins ramaders conforme a la Llei 3/95, de camins ramaders. No obstant això, s'indica que la competència sobre els camins ramaders correspon al Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació, havent de corregir l'article 3.15, en haver sigut transferides les competències i correspondre-li aquestes a la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
- Respecte al tractament de les aigües residuals, en l'actualitat les aigües residuals urbanes es condueixen a una depuradora situada en el terme municipal de Benimodo, la qual es troba fora de funcionament. L'entitat de sanejament d'aigües residuals de la Conselleria d'Infraestructures va realitzar un projecte d'una nova EDAR i els col·lectors d'aquesta que donara servei a Carlet i Benimodo. Aquest projecte va obtenir estimació d'impacte ambiental acceptable amb condicions en data 3 d'abril de 1995, entenent que amb l'entrada en funcionament d'aquesta es donarà solució als problemes existents de depuració d'aigües, ja que es preveu la connexió de les aigües residuals urbanes i industrials amb la nova EDAR.
  
- L'abastiment urbà residencial i industrial s'efectua a partir d'un pou situat en el terme municipal Carlet, no obstant això es desconeix si hi ha recurs suficient per a proveir els desenvolupaments urbanístics prevists en el Pla general.
  
- Respecte al patrimoni arqueològic, etnològic o paleontològic en l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat una alqueria medieval àrab i l'església Parroquial com els principals elements arqueològics i etnològics que disposa Benimodo, ambdós situats en el nucli urbà. La Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, estableix l'obligatorietat d'obtenir informe favorable vinculant de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, amb anterioritat a l'aprovació definitiva del document urbanístic. Aquesta Direcció General ha demanat aquest informe el qual s'ha emés favorable amb condicions, les quals han de ser omplides amb anterioritat a l'aprovació definitiva conforme a l'informe demanat i que s'ha incorporat en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
- L'estudi d'impacte ambiental conté un programa de vigilància ambiental, que haurà de ser controlat per l'Ajuntament. No obstant això, aquest programa no estableix els indicadors ambientals que permeten avaluar l'impacte, els valors llindars, freqüència del control ambiental i mesures a adoptar en cas de ser necessari.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta (annex I, apartat 8.G del Decret 162/90).
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, aprovat mitjançant Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Benimodo (València), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i es duguen a terme les mesures correctores contingudes en aquest i en el seu programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants d'obligat compliment establerts en l'apartat segon d'aquesta resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. La totalitat de la zona humida inclosa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana ha de ser qualificada com a sòl no urbanitzable protecció riberes i llit i zones humides conforme a l'informe emés per la Unitat d'Espais Naturals dels Serveis Territorials de València de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
2. La zona occidental del terme municipal, denominada Llomes del Truch, haurà de ser classificada com a sòl no urbanitzable d'especial protecció pels seus valors naturals i es destinarà aquesta a usos de conservació i reforestació, no sent admissibles les qualificacions proposades en el Pla general, en considerar-se incompatibles noves transformacions agrícoles. Els límits del sòl no urbanitzable d'especial protecció que es proposa hauran de coincidir amb la línia de separació entre els cultius actualment existents en la zona central del terme municipal i la zona amb vegetació natural situada a l'oest de l'anterior. Els cultius existents aïllats per àrees naturals hauran d'incloure's dins del sòl no urbanitzable d'especial protecció i es permetrà el manteniment d'aquests però no la seua ampliació. En conseqüència, s'inclourà en les normes urbanístiques la nova classificació de sòl on s'indique els usos permesos i prohibits d'acord amb a l'article nové de la Llei 4/1992, de 5 de juny de 1992, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable.
  
3. L'Ajuntament determinarà la viabilitat o no de la pedrera Rialla en la zona de les Llomes del Truch. En el cas que fóra acceptada, s'indicarà en les normes urbanístiques la compatibilitat d'aquesta amb la classificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció, i exigirà en la seua restauració la reforestació i no admetrà noves transformacions agrícoles. Si no s'accepta la pedrera per l'Ajuntament es procedirà a la paralització i tancament d'aquesta, amb les sancions oportunes, i haurà de restaurar mitjançant reforestació.
  
4. Amb anterioritat a l'aprovació definitiva s'haurà d'elaborar un estudi d'inundabilitat que haurà de ser aprovat per l'òrgan administratiu competent del PATRICOVA. De l'esmentada tramitació s'haurà de determinar si procedeix o no la reclassificació dels sòls urbanitzables que puguen veure's afectats per risc d'inundació i s'establiran les limitacions pertinents d'usos en sòl no urbanitzable amb risc d'inundació, incorporant-se les determinacions que sorgisquen en la normativa urbanística del Pla general.
  
5. S'establirà una reserva de sòl per a localitzar un abocador per a residus sòlids inerts o si no n'hi ha una planta de transferència de residus, de tal forma que es complisca el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
6. Els camins ramaders, béns de domini públic de la Generalitat Valenciana, quedaran lliures en tota l'amplària d'aquests d'obstacles que puguen pertorbar el trànsit normal dels ramats, havent de ser respectades en tot el seu traçat i amplada, d'acord amb el que disposa la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. Es modificarà l'article 3.15 de les normes urbanístiques indicant que la competència sobre els camins ramaders correspon a la Conselleria de Territori i Habitatge i no al Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
7. En les normes urbanístiques es desenvoluparà una normativa específica per al sòl no urbanitzable de conca d'afecció de zona humida, en el defecte de la qual es regularan per l'article 9 de la Llei 4/92, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable.
  
8. Es garantirà l'adequada gestió dels distints tipus de residus, la capacitat de depuració i correcta gestió de les aigües residuals generades i el subministrament d'aigua en el terme municipal, abans de l'aprovació definitiva.
  
9. Es compliran els condicionants de l'informe favorable emés per la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, que resulta vinculant, amb anterioritat a l'aprovació definitiva del document urbanístic, de conformitat amb el que preveu la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
10. S'elaborarà un programa de vigilància ambiental, el qual haurà de ser controlat pel mateix Ajuntament i s'emetrà un informe anual a aquesta Direcció General.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 28 d'octubre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 389/02-AIA
  
Títol: Legalització d'una explotació porcina d'encebament
  
Promotor: María Victoria Guardiola Monserrat
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Traiguera (Castelló)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat porcina d'encebament
  
Localització: Polígon 51, parcel·les 50 i 35, del terme municipal de Traiguera (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina encebament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per dues naus de 350 i 605,9 m², amb coberta a una aigua, amb capacitat total per a albergar 1.000 porcs d'encebament.
  
L'activitat consisteix en l'engreixament de porcs, des que entren en l'explotació amb uns 20 kg de pes viu, fins a aconseguir els 90-100 kg, moment en què es destinen a l'escorxador, i es realitzen 2-3 cicles/any.
  
Es disposa de fossa de cadàvers, per a la retirada de les baixes que es produeixen en l'explotació.
  
Es generen 2.150 m³ de purí/any, que queda retingut en fosses i bassa de purins, fins a passar a camps de cultiu on s'utilitzarà com a adob orgànic.
  
Com a mesures higienicosanitàries adaptades en l'explotació, està la de disposar de llatzaret, gual sanitari a l'entrada, de manera que es desinfecten les rodes dels vehicles que hi accedisquen, tanca perimetral i tela mosquitera en finestres i buits de les naus de manera que s'impedisca l'accés de vectors.
  
La capacitat d'emmagatzemament de purins en l'explotació haurà de ser com a mínim de 3 mesos, tal com estableix el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.
  
Les parcel·les on s'ha declarat que s'hi aplicarà purí es recullen a continuació:
  
polígon 1, parcel·la 138, polígon 15, parcel·la 12, polígon 21, parcel·la 60, 70, polígon 27, parcel·la 157, polígon 29, parcel·la 103, polígon 31, parcel·la 394, polígon 32, parcel·la 122, 228, 229, 234, polígon 33, parcel·la 381, polígon 48, parcel·la 193, polígon 50, parcel·la 13, polígon 54, parcel·la 50, polígon 54, parcel·la 63, polígon 56, parcel·la 66, 184, 187, polígon 57, parcel·la 84, polígon 74, parcel·la 33, polígon 81, parcel·la 6, Polígon 48, parcel·la 346, 348, polígon 53, parcel·la 67, polígon 57, parcel·la 125, polígon 48, parcel·la 269, 410, polígon 56, parcel·la 228, polígon 51, parcel·la 32, 28, 50, polígon 3, parcel·la 12, polígon 52, parcel·la 22 polígon 84, parcel·la 2, polígon 96, parcel·la 65, 86.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
El projecte d'activitat, expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per l'Ajuntament de Traiguera en data 5 de novembre de 2002.
  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 82, de 9 de juliol de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Petició d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 29 de gener de 2003 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació d'un nou estudi d'impacte ambiental, ja que el presentat inicialment no compleix els requisits mínims establits en la legislació vigent d'impacte ambiental (Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental), pel que fa a contingut, per a sotmetre'l als tràmits preceptius.
  
En data 13 de novembre de 2003 el promotor tramita un nou estudi d'impacte ambiental, en el que es detecten deficiències, per la qual cosa se sol·licita novament ampliació a la documentació, en data 2 de febrer de 2004, referent als apartats següents:
  
- Eliminació de residus orgànics. Basant-se en el Reial decret 324/2000, sobre normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, l'explotació ha de disposar de bassa de purí, encerclada i impermeabilitzada, amb autonomia per a 3 mesos. Haurà de presentar càlcul de la capacitat de la bassa de purins, tal com exigeix la legislació vigent, a més de plànol de situació, dimensions i característiques que la definisquen. Aquest càlcul no es podrà veure afectat per la reducció del volum de purins generat causada per pèrdues per volatilització del nitrogen amoniacal, tal com es descriu en l'estudi d'impacte ambiental, ja que no es presenta documentació que ho justifique i no coincideix amb el procés real. També s'indicarà en l'estudi d'impacte ambiental el sistema d'evacuació del purí des de les fosses de l'interior de la nau fins a la bassa d'emmagatzemament (amb plànols, dimensions i característiques).
  
- Tractament previ dels residus orgànics. Es detallarà el tractament superficial a què se sotmet el purí, que menciona l'informe sobre impermeabilitat de les fosses i bassa recollit en l'estudi d'impacte ambiental. Si això no és possible, es proposarà com a mesura de correcció ambiental, un tractament dels purins per a reduir la càrrega contaminant i millorar les característiques d'aquests com a adob orgànic, previ a l'aplicació d'aquests en camp. Haurà de descriure amb detall el tractament triat, instal·lacions necessàries i característiques del purí tractat.
  
- Autorització firmada dels propietaris de les parcel·les on s'aplicarà el purí. S'haurà d'adjuntar documentació que acredite el consentiment dels propietaris de la parcel·les per a incorporar el purí en aquestes, a més de plànol cadastral i cèdula de propietat corresponent, i indicar per a cada parcel·la el tipus de cultiu, necessitats i pla d'abobament. No s'acceptaran parcel·les abandonades que no s'exploten agrícolament. La superfície agrària serà suficient per a no sobrepassar una aportació de nitrogen de 170 kg/ ha i any, tal com es fixa en el Reial decret 261/96, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats de fonts agràries.
  
L'ampliació sol·licitada es rep en data 24 de maig de 2004, inclou la informació següent:
  
- S'aporta la justificació de parcel·les on s'aplicarà purí com a adob orgànic, que suma un total de 42,33 ha.
  
- Es realitzarà tractament microbiològic del purí de manera que es disminuïsca el problema d'olors, disminuïsca la seua càrrega contaminant i millore les propietats d'aquest com a adob orgànic.
  
- La capacitat d'emmagatzemament de purins és de 565,9 m³, superior a l'exigida pel Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, que estableix una autonomia com a mínim de tres mesos.
  
En el segon estudi d'impacte ambiental presentat, es declara que els cadàvers que es produeixen en l'explotació es destinen a una caseta municipal de recollida de cadàvers.
  
La capacitat d'emmagatzemament de purí no queda clarament justificada, ja que d'una banda, el primer i segon estudis d'impacte ambiental presentats indiquen que la capacitat total és de 230 m³. En l'última ampliació presentada s'indica que la capacitat total és de 565,9 m³, per la qual cosa haurà de quedar tècnicament justificat, previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, la capacitat real d'emmagatzemament de purins en l'explotació.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informe favorable de l'inspector sanitari de la Conselleria de Sanitat.
  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge. L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, queda condicionat a l'adopció en l'explotació de les següents mesures correctores:
  
- Sistema eficaç de desinfecció (gual sanitari) de les rodes dels vehicles que entren a l'explotació o n'isquen en l'accés a aquesta, com també sistema apropiat per a la desinfecció de la resta del vehicle.
  
- Encerclament de l'explotació (tanca perimetral) i sistema de protecció contra possibles transmissions de malalties (tela antiocells o malla metàl·lica en finestres i buits).
  
- Adequat llatzaret per a l'observació i segrest dels animals.
  
- Disposar de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers, amb suficients garanties sanitàries de protecció del medi ambient.
  
- Mesures higienicosanitàries necessàries perquè el personal i utillatge de l'explotació no puguen transmetre malalties.
  
- Utillatges de neteja, maneig i vestidor d'ús exclusiu de l'explotació.
  
- Pediluvis, o altres mitjans d'eficàcia semblants, a l'entrada de locals, naus o parcs.
  
- Disposar d'un llibre de visites on s'anoten totes les que es produïsquen i el nombre de les matrícules dels vehicles que hagen entrat en l'explotació.
  
- Disposar de bassa de fem encerclades i impermeabilitzades, naturament o artificialment que eviten el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, i assegurar que s'impedisquen pèrdues per vessament o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que permeta la gestió adequada d'aquests.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable d'interés, segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els factors del medi susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, dedicada a cultius de secà, amb predomini d'oliveres, ametlers i garroferes.
  
Els elements ambientals més destacables, susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la gestió inadequada dels purins i l'aire, per emissió d'olors associades principalment als purins, tant en l'explotació com en camp.
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Tot i que en l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs un apartat titulat Identificació d'impactes i valoració, la falta de rigor tècnic i l'escassa coherència d'aquest, fa que no es considere acceptable.
  
Els impactes més rellevants ocasionats en la fase d'explotació es redueixen a l'ocasionat sobre el sòl, per contaminació associada a una gestió inadequada de purins; sobre l'aire, per emissió d'olors; sobre l'aigua, per abocaments accidentals o ús inadequat de purins com a adob orgànic.
  
S'han proposat una sèrie de mesures protectores i correctores, encaminades a minimitzar els possibles impactes que puga causar l'activitat.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han establit una sèrie de mesures protectores i correctores, que no obeeixen al resultat de la valoració dels efectes que l'actuació tindrà sobre els aspectes ambientals, sinó que al·ludeixen a mesures higienicosanitàries i altres pràctiques d'obligat compliment en l'explotació, entre les quals s'inclou:
  
- Els purins es destinaran a camps de cultiu i s'evitarà l'aplicació els dies plujosos ni sobre sòls gelats.
  
- Es passarà una labor de grada després de l'aplicació d'aquests.
  
El programa de vigilància ambiental té com a objecte, segons el Decret 162/1990, d'impacte ambiental, establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. El programa de vigilància ambiental que inclou l'estudi d'impacte ambiental, es caracteritza per la seua falta de rigor tècnic, per la falta de concreció i de detall d'aquest, com també per la impossibilitat de la seua adopció pel desconeixement de les pautes a seguir per a l'aplicació d'aquest per part del promotor.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb el compliment dels condicionants establits en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja porcina, situada al terme municipal de Traiguera (Castelló), promogut per M. Victoria Guardiola Monserrat, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:
  
- Es disposarà de bassa de purins, impermeabilitzada i tancada, de manera que s'evite les filtracions en el terreny. Estarà dimensionada de manera que tinga capacitat per a emmagatzemar juntament amb les fosses, la producció de purins del menys tres mesos, tot això segons l'article 5U B1 del Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines. Amb aquest fi i prèviament a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà d'aportar-se davant d'aquesta Direcció General informe tècnic en què s'incloga dades reals (fotos, ...) que verifiquen l'esmentada capacitat.
  
- S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on albergan els animals, com també de les fosses i bassa de purins.
  
- S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com ara malla metàl·lica o semblant.
  
- A l'entrada de l'explotació es col·locarà un gual sanitari, per a desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Tal com es proposa en l'ampliació a l'estudi d'impacte ambiental, el purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que millore les propietats d'aquest com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i es modificarà la manipulació d'aquests o se substituirà per un altre tractament si se n'observa la ineficàcia amb la correcta manipulació d'aquests. Amb quest fi, hauran de dur-se a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podrà aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà de soterrar, preferentment, immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 28 d'octubre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 258/04-AIA
  
Títol: Ampliació planta de cogeneració.
  
Promotor: ARGILA BLANCA, SA
  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Indústria de la Conselleria d'Infraestructures i Transports.
  
Localització: Partida Foyes Ferraes s/n. L'Alcora. Castelló.
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és l'ampliació de l'actual planta de cogeneració mitjançant la duplicació de la potència instal·lada, passant d'un grup turboalternador de 4,95 MWe, a 9.98 MWe amb l'objecte d'augmentar la capacitat de producció de l'atomitzador.
  
L'activitat a què es dedica ARGILA BLANCA, SA consisteix en la fabricació d'argila atomitzada i pols de gres porcellànic, per a la qual cosa disposa actualment d'un turboalternador de gas de 4.95 MWe de potència nominal, el qual alimenta el consum de gasos calents de l'atomitzador per a l'assecament de la barbotina i posterior fabricació de la pols de gres porcellànic i argila atomitzada, amb aquest sistema s'augmentarà el rendiment energètic de la planta, la qual cosa permetrà no sols l'autoabastiment elèctric sinó l'exportació dels excedents a la xarxa.
  
L'ampliació de la instal·lació se situarà dins dels seus terrenys industrials en la zona SO en la secció pròxima on es troba la situació dels atomitzadors, ja que aquest constitueix el punt de consum dels gasos calents de recuperació de la instal·lació de cogeneració.
  
Tramitació administrativa
  
En data 26 de febrer de 2004, la Direcció General d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de referència.
  
En data 16 de juliol de 2004, la Direcció General d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports va remetre a aquesta Conselleria la còpia de l'anunci del projecte de referència en el BOP de Castelló número 72, de 15 de juny de 2004, i en el DOGV número 4770, de 8 de juny de 2004, juntament amb el certificat que durant el període d'exposició pública no s'hi van presentar al·legacions.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita l'autorització administrativa d'instal·lació elèctrica atorgada per la Direcció General d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports.
  
Durant el funcionament normal d'aquesta, la central de cogeneració existent generarà emissions i residus perillosos, per aquest motiu, haurà de sol·licitar l'autorització administrativa com a productor de residus perillosos atorgada per l'Àrea de Qualitat Ambiental, d'aquesta Conselleria i omplir el llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
Els elements ambientals que es veuran directament afectats seran la qualitat de l'aire, el sòl i l'aigua. Altres factors com la vegetació, la fauna i el paisatge no patiran cap impacte a causa de l'antropització de la zona.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
De l'estudi d'impacte ambiental es desprén que les accions que poden generar impactes seran únicament la generació d'emissions gasoses, sorolls i vibracions són, per tant, els elements ambientals susceptibles de ser afectats els mateixos del medi atmosfèric, ja que s'assenyala que la instal·lació no produirà cap abocament sòlid o líquid.
  
Les emissions gasoses seran les procedents de la combustió del gas natural, alliberades per la xemeneia del bypass o a través de la xemeneia dels atomitzadors durant el funcionament normal de la instal·lació.
  
Les fonts d'emissió de sorolls i vibracions seran les procedents de les admissions d'aire de refrigeració i combustió, el conjunt del turboalternador, la xemeneia de fuga (bypass) i l'intercanviador de calor aire/oli.
  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de la instal·lació serà mínim, i no es preveu cap alteració sensible apreciable en l'ambient després de la posada en marxa de la central de cogeneració.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
1.) Contaminació acústica. Vibracions.
  
Per a reduir aquest tipus de contaminació s'ha optat per disposar una sèrie de mesures correctores específiques per a cada focus emissor i posteriorment altres de caràcter general sobre el conjunt d'equips sobre els quals no es prenen mesures específiques, i per extensió a la resta.
  
Així, el conjunt del turbogenerador (turbina, reductor i generador elèctric) està dins d'un contenidor insonoritzat, muntat sobre la mateixa bancada que les bombes, ventiladors, equips de detecció de fugues, contra incendis, etc.
  
D'altra banda, els conductes d'entrada d'aire per a la combustió, com també per a la refrigeració del generador, estan correctament aïllats de manera que el nivell sonor en qualsevol punt a 1 metre de distància de tots els equips siga el mateix: 85 dB(A). Amb això, el punt de la parcel·la en què està situada la central de cogeneració i la distància d'aquesta a les cases habitades més pròximes, no es transmetran més de 35 dB(A).
  
2.) Contaminació atmosfèrica
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'assenyala que el gas natural estarà exempt de sofre, partícules i altres contaminants en quantitats apreciables. Al mateix temps, la combustió es durà a terme amb un gran excés d'aire (300%), per la qual cosa no s'emetran pràcticament incremats sòlids o gasosos apreciables. S'assenyala que durant el funcionament normal de la instal·lació, les emissions garantides dels NOx seran de 180 ppm (per sota de les 300 ppm legalment establides) i les de CO seran de 50 ppm (per sotal de les 500 ppm legalment establides), en compliment amb el que disposa el Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.
  
Per a assegurar l'eficaç dispersió dels contaminants, en l'estudi d'impacte ambiental es proposa per al bypass una xemeneia de 1.500 mm de diàmetre i una alçària de 21 m. Durant el funcionament normal, s'evacuaran els gasos a través de les xemeneies dels atomitzadors. L'evacuació serà per mitjà d'un ventilador d'aspiració i per la sobrepressió creada per la fuga de la turbina, de manera que conjuntament superaran amb molt, la pèrdua de càrrega en la conducció i en la xemeneia. El diàmetre d'eixida de la xemeneia i l'alçària d'aquesta en cada atomitzador es manté igual a la instal·lació existent.
  
S'hi indica que per a poder actuar de forma preventiva sobre la contaminació atmosfèrica, els diversos focus emissors disposaran del corresponent orifici per a la realització de preses de mostres, d'acord amb el que disposa l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir del funcionament de l'activitat. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- Control periòdic de la composició dels gasos enviats a l'atmosfera. Es preveuran preses de mostres en la xemeneia de bypass, estimant-se que serà prou amb un control de les emissions de NOx, CO i partícules, estan dins dels límits prevists.
  
- El nivell de soroll produït per les turbines serà controlat d'acord amb la normativa sobre protecció dels treballadors enfront dels riscs derivats de l'exposició al soroll durant el treball, Reial decret 1316/1989, de 27 d'octubre.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-f) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'ampliació de la planta de cogeneració, promogut per l'empresa ARGILA BLANCA, SA, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Els olis usats dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu perillós, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. L'empresa haurà d'actualitzar la inscripció d'aquesta en el registre de xicotets productors de residus perillosos, exposant les noves previsions pel que fa a volum i tipologia de residus generats.
  
2. S'haurà d'assegurar l'existència de sistemes de retenció i recollida de possibles vessaments dels olis de lubricació. Es disposarà de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.
  
3. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (portes acústiques i amb junta d'estanquitat, obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.). En tot cas, es compliran els límits màxims que apareguen en la legislació vigent, en les ordenances municipals del lloc o en el RAMINP, que asseguraran en tot cas que no es transmeten més de 35 dB (A) a qualsevol dels habitatges o instal·lacions pròxims, o confrontants.
  
4. L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible als serveis territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge. Així mateix, hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'ordre esmetnada, la qual igualment es troba disponible en els esmentats serveis territorials.
  
5. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, entenem que hauria de constar de les accions:
  
- Mesuraments de les emissions de NO, NO2, CO, CO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.
  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, CO i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior d'habitatges o instal·lacions pròximes, o confrontants realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys. Els mesuraments es realitzaran en els llocs explícitament citats en la normativa respecte d'això (s'elaborarà un informe en què conste el tipus d'instrument amb què s'han realitzat els mesuraments, tenint en compte el soroll de fons, el període de mesurament i assenyalant si compleix la normativa vigent).
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.
  
- El programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera haurà de realitzar-se en tots i cadascun dels focus. No obstant això, l'autocontrol podrà disminuir la freqüència d'aquest en els focus que habitualment no funcionen (p. e. xemeneies de bypass) i haurà de realitzar-se dels focus que realitzen efectivament i habitualment l'abocament.
  
- S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental, i es comprovarà que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.
  
6. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicada a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General Qualitat Ambiental, la qual establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.
  
8. Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva ampliació d'autorització administrativa.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 29 d'octubre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 15/03-AIA
  
Títol: Línia aèria de mitjana tensió a 20 KV
  
Promotor: IBERDROLA DISTRIBUCIÓN ELÉCTRICA SA
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria, Comerç i Energia
  
Objecte: Subministrament d'energia elèctrica a una sèrie de xalets privats
  
Localització: Termes municipals de Relleu i Sella
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és el subministrament d'energia elèctrica per a una sèrie de xalets privats inclosos en un pla parcial, que té previst situar a la partida el Muscaret, a Relleu.
  
La línia té l'origen en un suport propietat d'Iberdrola Distribución Eléctrica SA, situat al terme municipal de Sella, que se substituirà per a col·locar un nou suport des del qual s'iniciarà la instal·lació, i finalitzarà en un suport en el qual es realitzarà l'entroncament aeri subterrani per a escometre al futur centre de transformació per a la distribució de l'energia.
  
La longitud de la línia és d'aproximadament 3.386 m, dividida en 28 suports i 27 vans, creuant la carretera CV-770 d'Orxeta a Sella, el llit del riu de Sella i el barranc de l'Almusent.
  
Els suports seran metàl·lics, d'estructures soldades, caragolades i estaran galvanitzades per immersió en calent, amb alçàries entre 12 i 18 m.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 31 de juliol de 2003 la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de línia aèria a mitjana tensió a 20 KV.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte línia aèria a mitjana tensió a 20 KV, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP d'Alacant núm. 125, de data 2 de juny de 2003, i s'hi ha presentat una al·legació per part del senyor José Luis Ros García.
  
2. Resum d'al·legacions
  
Es passa a continuació a realitzar una síntesi de l'al·legació, en funció dels aspectes ambientals a què fa menció.
  
El senyor José Luis Ros García, com a apoderat de Distribuïdora Elèctrica Relleu al·lega en el seu escrit presentat el dia 26 de juny de 2003 en el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant que, l'autorització de construcció de la línia elèctrica objecte d'aquest projecte ha de ser denegada basant-se en la duplicitat de servei, a causa de l'existència d'instal·lacions elèctriques en la partida rural del Muscaret, fàcilment extensibles en baixa tensió uns 610 m, discorrent sobre sòl contigu a l'urbà, mentre que el projecte objecte d'estudi, el d'Iberdrola, pretén un traçat de 3.386 m, que travessa sòl abrupte de muntanya i afecta sòl forestal.
  
En contestació, Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, va presentar un escrit el dia 24 de juliol de 2003 en el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant, on manifesta que el projecte: ?no ha de sotmetre's al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental, en tractar-se d'una línia de distribució d'energia elèctrica, la tensió nominal de la qual entre fases no supera els 132 kV, i a més, no travessa, en tot o en part, cap parc natural o un altre espai natural protegit, mitjançant decret, per la Generalitat Valenciana?.
  
Afirmació que no és del tot certa ja que l'esmentada activitat està subjecta a estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que estableix l'article 63.G: Xarxes i infraestructures de transport d'energia elèctrica, quan no estiguen sotmeses a declaració d'impacte, de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.
  
A més aquesta al·legació guarda relació amb una consideració tinguda en compte en la declaració d'impacte ambiental, de 10 d'abril de 2001, del Projecte d'homologació modificativa, pla parcial i programa d'actuació a la partida el Muscaret de Relleu, la qual va incloure el punt següent:
  
?Atés que el sector pretén connectar els serveis de proveïment d'aigua, energia elèctrica i evacuació d'aigües residuals, amb els existents en el sòl urbà ja desenvolupat, situats a un quilòmetre aproximadament...
  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 2 de març de 2004, es va efectuar consulta al Servei Territorial d'Indústria d'Alacant de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme, sobre l'autorització atorgada a la Companyia Elèctrica Relleu, amb data 15 de novembre de 2.002, per a proveir la urbanització el Muscaret, informant si l'esmentada autorització condiciona o obstaculitza l'aprovació d'una nova línia de transport elèctrica de les mateixes característiques, destinada al mateix subministrament.
  
En data 29 de març del 2004, es va rebre contestació del Servei Territorial d'Indústria d'Alacant, on es diu que:
  
L'autorització administrativa atorgada en el seu dia a l'empresa Elèctrica de Relleu, SLU, té l'abast de qualsevol autorització d'instal·lació, la qual, respecte a la Llei 54/1997, no pot tenir la condició d'exclusivitat, per la qual cosa una altra empresa pot donar servei en aqueixa zona.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'article 63.G de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar no acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de línia aèria de mitjana tensió a 20 KV, promogut per la Iberdrola Distribución Eléctrica SA.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 29 d'octubre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5133, del 11-11-2005 (2005/12043)

RESOLUCIÓN de 20 de octubre de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5133

Fecha DOGV
:   11-11-2005

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2005/12043

CVE


Fecha del documento
:   20-10-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Alzira](javascript:void(0))
    * [Traiguera](javascript:void(0))
    * [Relleu](javascript:void(0))
    * [Benimodo](javascript:void(0))
    * [Sella](javascript:void(0))
    * [Llocnou de Sant Jeroni](javascript:void(0))
    * [Riba-roja de Túria](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de octubre de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/12043]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 073/03-AIA Alzira, 231/04-AIA Ribarroja, 241/04-AIA Llocnou de Sant Jeroni, 003/03-AIA Benimodo, 389/02-AIA Traiguera, 258/04-AIA L'alcora, y 015/03-AIA Relleu, Sella, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 20 de octubre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 073/2003-AIA
  
Título: Modificación Puntual del P.G.O.U. de Alzira mediante la tramitación del Programa de Actuación Integrada del sector Vilella-1 en Alzira (Valencia)
  
Promotor: Ayuntamiento de Alzira.
  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia.
  
Localización: Término Municipal de Alzira (Valencia)
  
Descripción del proyecto
  
El proyecto que es sometido a evaluación de impacto ambiental consiste en una modificación puntual del planeamiento del término municipal de Alzira, denominado ?Modificación Puntual del P.G.O.U. de Alzira mediante la tramitación del Programa de Actuación Integrada del sector Vilella-1 en Alzira (Valencia)?. La documentación aportada por el Ayuntamiento incluye Plan Parcial, Programa de Actuación Integrada, Anteproyecto de urbanización del sector de referencia y el estudio de impacto ambiental.
  
El objeto de la modificación es la reclasificación de unos terrenos que, en la actualidad, se encuentran clasificados en el Plan General de Alzira como suelo no urbanizable común. Se pretende que la clasificación pase a ser suelo urbanizable para poder implantar un sector dedicado principalmente al uso terciario, en concreto la instalación de un centro comercial.
  
La superficie delimitada por el sector es de 147.311 metros cuadrados, encontrándose en la actualidad ocupada por plantaciones de cítricos, algunas construcciones agrícolas, unas instalaciones deportivas, un taller y un bar. Se proyecta el desarrollo de esta zona para la dotación de usos terciarios de tipo comercial, lúdico y deportivo, constituyendo un conjunto que integre estos.
  
La zona de actuación se localiza al Sur de la ciudad de Alzira, junto al Puente de Xátiva. El sector se encuentra delimitado por:
  
Norte: Barranco de la Casella al Norte.
  
Este: Carretera VV-1125 o carretera de Vilella Sur
  
Este: Vial Alzira - Carcagente o Avenida de la Ribera.
  
Oeste: confluye con el puente de Játiva.
  
Tramitación Administrativa y documentación.
  
Con fecha 25 de febrero de 2003 se remite por los servicios territoriales de Urbanismo la documentación técnica correspondientes a la actuación evaluada.
  
Posteriormente se remite en fecha 20 de marzo de 2003, el Estudio de Impacto Ambiental que viene a ampliar aquellos puntos no presentes en el documento anterior.
  
El Ayuntamiento de Alzira remite informe en fecha 25 de abril de 2.003, en el que se expone que ante la ausencia de valor ambiental elevado en el área de estudio, que la declaración de impacto ambiental condicionara la ejecución del proyecto a la consideración favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar y de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, tanto en lo que respecta a las medidas correctoras propuestas sobre los cauces como en cuanto a su adecuación a la normativa del Plan de Acción Territorial relativo al riesgo de inundación de la Comunidad Valenciana, (PATRICOVA).
  
Asimismo en dicho informe se requiere, en el caso de ser favorables las consideraciones anteriores de ambas Administraciones, realizar previamente las medidas correctoras sobre los cauces relacionadas con el riesgo de inundación, antes de ejecutar las obras de urbanización del Sector Vilella 1.
  
En fecha 14 de abril de 2003, y como resultado de la consulta efectuada a la Dirección General de Interior, se recibe informe del Servicio de Planificación en relación con el riesgo de inundación que caracteriza la zona de estudio, concluyendo que el proyecto debe ajustarse al Plan de Acción Territorial sobre prevención del riesgo de inundación, debiendo justificarse satisfactoriamente la reclasificación de suelo no urbanizable que se propone y que dicha reclasificación deberá solicitarse una vez finalizadas las obras de encauzamiento contempladas en el proyecto, más la de encauzamiento del barranco de la Barxeta y una vez concedida la revisión del riesgo de inundación de este sector por parte de la Conselleria competente en Ordenación del Territorio.
  
Con fecha 14 de Mayo de 2.004, el Area de Evaluación Ambiental remite informe al Area de Urbanismo, en el cual se recogen los extremos anteriores y se indica que dado el elevado riesgo de inundación que presenta la zona, no habiéndose justificado adecuadamente la ausencia de alternativas de localización para la propuesta presentada, se estima necesario que exista una reducción significativa de dicho riesgo de inundación con carácter previo a la emisión de la preceptiva declaración de impacto ambiental, máxime cuando las medidas correctoras previstas pasan por el encauzamiento de varios barrancos con desarrollos longitudinales importantes que requerirán, en cualquier caso, de un procedimiento propio de evaluación de impacto ambiental a raíz de una valoración de documentación no incluida en el estudio remitido.
  
Con posterioridad dentro del trámite de Evaluación de Impacto Ambiental, en fecha 18 de agosto de 2.004, la Dirección General de Gestión del Medio Natural realiza una solicitud de información al Ayuntamiento de Alzira, en la que se señalan los aspectos que deberán ser objeto de subsanación, ampliación o incorporación al mismo, a fin de pueda continuarse con la normal tramitación del expediente.
  
Concretamente se requiere el estudio de alternativas (otras ubicaciones posibles), el estudio de previsión de generación de residuos, certificación, por parte de la compañía concesionaria del abastecimiento de aguas, Omnium Ibérica, SA., que justifique el abastecimiento de aguas, la previsión de residuos y vertidos y la consideración de realización de red separativa, en lugar de la unitaria para T=10 planteada.
  
Al mismo tiempo se informa al Ayuntamiento de Alzira, que el Estudio de Impacto Ambiental describe un riesgo de inundación de grado bajo, lo que ha llevado a valorar el correspondiente impacto como medio. Sin embargo, de acuerdo con el informe de la Dirección General de Interior, el riesgo es de grado 1 (lo que se ha fundamentado en un Estudio del CEDEX), suponiendo esto, se presume, un impacto severo. Por tanto se solicita se redefina la identificación y valoración de impactos en función del dato ahora aportado.
  
En fecha 23 de agosto la Dirección General de Gestión del Medio Natural requiere diversas consultas a la Dirección General de Política Lingüistica y Patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, Confederación Hidrográfica del Júcar y Dirección General de Planificación y Ordenación del Territorio, en aspectos concretos relacionados con sus respectivas competencias.
  
En contestación al requerimiento efectuado, el Ayuntamiento de Alzira adjunta nueva documentación en sendas ampliaciones de 14 de septiembre y 21 de octubre de 2.004, con la finalidad de subsanar las deficiencias observadas.
  
Concretamente la nueva documentación incluye, informe con las subsanaciones y/o ampliaciones solicitadas del Estudio de Impacto Ambiental, informe de la División de Recursos Hidráulicos de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte relativo al Plan Parcial modificativo Sector Vilella 1 en Alzira, informe sobre propuestas de Medidas Correctoras del Riesgo de Inundación Sector Vilella 1 de Alzira, convenio suscrito entre la promotora y la Asociación de Vecinos ?Les Basses?, licencia Comercial de la Conselleria d'Industria, Comerç i Turisme.
  
Posteriormente el Ayuntamiento incorpora nuevos estudios : Análisis del riesgo de inundación y medidas correctoras del Polígono de Vilella en Alzira (Valencia), realizado por el Departamento de Ingeniería Hidráulica y Medio Ambiente de la ETSICCP de la U. Politécnica de Valencia, un Anexo al informe análisis del riesgo de inundación y medidas correctoras, realizado por D. Pascual Abad Moreno. director general Técnico de Intercontrol y un informe con propuesta de medidas correctoras del riesgo de inundación.
  
Finalmente la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, a través del Servicio de Ordenación Territorial en fecha 21 de octubre de 2004, emite informe concluyente respecto a los problemas de inundabilidad existentes en el sector.
  
Información pública
  
El Ayuntamiento de Alzira realiza la información pública correspondiente al proyecto mediante anuncio en el DOGV nº3554, de 5 de agosto de 1999 y periódico ?LEVANTE?, de fecha 2 de agosto de 1999.
  
Según consta en el certificado municipal emitido al efecto, durante el periodo de información pública se presentaron 4 alegaciones.
  
Estas alegaciones hacen referencia a determinados aspectos a considerar en el evaluación de impacto, especialmente los relativos a la inundabilidad de la zona. De especial importancia es la alegación formulada por D. Antonio Ripoll Roca, el cual expone que el terreno es altamente inundable habiéndose producido inundaciones frecuentes en los últimos años. En consecuencia para salvar el problema, expone la necesidad de elevar considerablemente los terrenos, si bien la elevación de éstos podría generar a su vez problemas de encharcamiento a los terrenos colindantes haCiéndolos inutilizables para el cultivo, por lo que sería necesaria la elevación de la totalidad de los terrenos del sector.
  
Afecciones legales
  
No existen Espacios Naturales Protegidos, ni ZEPAS, ni Lugares de Interés Comunitario, ni microrreservas de flora en el ámbito del proyecto.
  
No se observan afecciones a vías pecuarias, si bien la denominada Vereda de Castilla conecta con el sector en el límite noroeste de la actuación.
  
Dentro del ámbito de actuación se encuentran parte de los barrancos de Estret y Vilella. Junto al límite norte discurre el barranco de Casella. Estos tres barrancos se verían afectados por el proyecto al tener que actuarse sobre ellos para reducir el riesgo de inundación.
  
Consideraciones ambientales
  
No se observan en la actuación proyectada afecciones destacables a espacios naturales, hábitats de especies de fauna o flora protegida, paisajes naturales y otros elementos naturales de valor, al estar el área de afección fuertemente antropizada y encontrarse próxima al casco urbano de la ciudad de Alzira.
  
La zona de estudio, de acuerdo con informe del CEDEX está considerada como zona de riesgo 1, es decir, frecuencia alta con calados altos.
  
El informe emitido por el Servicio de Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda de 21 de octubre de 2004, ha tenido a su vez en cuenta los diferentes informes relativos a la inundabilidad del sector (entre otros el informe de ?Análisis del riesgo de inundación del Polígono de Vilella en Alzira (Valencia)- del Catedrático de Ingeniería Hidráulica de la Universidad Politécnica de Valencia, D. Félix Francés García), así como el anexo de las medidas correctoras propuestas para la minimización del mismo, informa favorablemente el proyecto con una serie de condicionantes.
  
Las medidas correctoras propuestas en el informe antes citado (encauzamiento de barrancos y elevación de la cota del terreno en el ámbito del sector), generarán nuevos impactos ambientales no evaluados en el Estudio de Impacto Ambiental, siendo necesario que las mismas sean sometidas a un proceso de análisis ambiental adicional al realizado, mediante el correspondiente procedimiento de evaluación de impacto ambiental, preceptivo y previo a la autorización de los proyectos de encauzamiento de barrancos en base a la legislación de aplicación.
  
Asimismo, dado que el terreno presenta alta vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos y que en la documentación presentada no se justifica adecuadamente la gestión de las aguas residuales generadas y aguas pluviales, sería necesario como mínimo el establecimiento de una red separativa y la construcción de una estación depuradora suficientemente capacitada para el tratamiento de las aguas residuales generadas en el sector o en su caso la conexión a la red de saneamiento municipal.
  
Respecto a la gestión de residuos generados en el área terciaria se establece que los mismos se depositarán en contenedores que a tal efecto destina el Ayuntamiento de Alzira, con posterior recogida de los mismos por los servicios municipales con posterior traslado a vertedero autorizado. La pequeña zona industrial, situada dentro del mismo sector, en caso de generar residuo clasificado cumplirá escrupulosamente la ordenanza municipal, así como la legislación autonómica al respecto.
  
Informe emitido por la direccion general de Planificación y Ordenación del Territorio de la Conselleria de Territorio y Vivienda
  
Este informe sintetiza los diferentes estudios e informes relativos a la inundabilidad de la zona. A continuación se transcribe parte de éste:
  
- 10. Visto que el Anexo al estudio de inundabilidad presentado establece las siguientes medidas correctoras:
  
- Encauzamiento del barranco de la Casella en todo el linde norte de la urbanización, con las condiciones establecidas en el informe de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte.
  
- Encauzamientos de los barrancos de Vilella y Estret a lo largo de todo el linde este de la urbanización, con las condiciones establecidas en el informe de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte.
  
- Ejecución de la rasante del terreno urbanizado destinado a uso comercial a la cota 20,8 metros (nivel de la lámina de agua para 500 años de periodo de retorno).
  
- Realización de una compensación en altura del movimiento de tierras entre las zonas más elevadas (parte destinada a uso comercial) y las más bajas (parte destinada a espacios libres y zonas verdes, deportivo, viario y aparcamiento) para mantener el balance hidráulico del sector.
  
- Diseño de la forma en planta de la urbanización de manera que los flujos internos no perjudiquen al polígono o a su entorno.
  
- Cumplimiento de las condiciones de adecuación de las edificación (artículo 27 de la Normativa del PATRICOVA) y drenaje de pluviales (artículo 34).
  
- Diseño de los accesos al polígono teniendo en cuenta los criterios de Protección Civil y de la División de Carreteras, contemplando salidas a las carreteras CV-41 y/o al enlace entre estas y la CV-571, además de la avenida de la Ribera.
  
- Actuaciones estructurales: contratación de un seguro de daños con cobertura del riesgo ante inundaciones por parte de los propietarios de bienes inmuebles.
  
13. Visto que en el Anexo al estudio de inundabilidad se concluye que:
  
- Tras la ejecución de las medidas correctoras propuestas en el Anexo el riesgo de inundación en la zona del polígono destinada a uso comercial será nulo, quedando exclusivamente en zona de riesgo terrenos destinados a espacios libres y zonas verdes, zonas deportivas no cerradas, viario y aparcamientos. Cuando se realicen las actuaciones previstas en el ?Plan Global frente a las inundaciones en la Ribera del Júcar- el riesgo de estas zonas pasará a ser de nivel 5 o 6.
  
- El desarrollo de la actuación, con las condiciones establecidas en este anexo, no producen un incremento significativo del riesgo de inundación en el término municipal o en los municipios colindantes.
  
- Con la implantación definitiva de la urbanización (nuevo estado de rasantes y definición geométrica en planta) que se diseñe en el proyecto de construcción se elaborará una cartografía de riesgos final.
  
14. Visto que el Ayuntamiento como administración competente para la aprobación del Proyecto de Urbanización y supervisión de las obras deberá vigilar el cumplimiento de las condiciones establecidas en relación con la ejecución de las rasantes del terreno urbanizado a las cotas prevista, así como el correcto dimensionado y ejecución de las infraestructuras de drenaje de la zona, de manera que no se afecten a terceros ajenos al sector. Debiendo resarcir de los daños que se produzcan consecuencia de las mismas.
  
Conclusión
  
Visto el contenido del estudio de inundabilidad correspondiente al Plan Parcial Modificativo del sector Vilella-1 de Alzira, el Informe-Propuesta de medidas correctoras y el Anexo presentado de la empresa InterControl y el informe de los Servicios Técnicos Municipales, así como los informes emitidos por la Confederación Hidrográfica del Júcar (tres), por la División de Recursos Hidráulicos de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes (dos) y los anteriores informes de este Servicio (dos), procede enitir informe favorable condicionado a la aprobación del estudio de inundabilidad, al considerarse cumplidas las previsiones contenidas en el Plan de Acción Territorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA). Aprobación del estudio que se considerará subsumida en la del instrumento de planeamiento que habilita la actuación (Plan Parcial).
  
Debiendo constar en el acuerdo aprobatorio las siguientes condiciones:
  
- El promotor deberá ejecutar con cargo a la actuación todas las medidas correctoras previstas en el Anexo al estudio de inundabilidad, recogidas en el apartado 10 de este informe, de acuerdo suscrito el mismo.
  
- El Ayuntamiento como administración responsable de la actuación de los Proyectos de Urbanización y de la supervisión de las obras, deberá vigilar el cumplimiento de las condiciones establecidas en relación con las rasantes del terreno urbanizado, así como el correcto dimensionado y ejecución de las infraestructuras de drenaje de la zona, de manera que no se afecten a terceros ajenos al sector. Debiendo resarcir de los daños que se produzcan consecuencia de las mismas.
  
También deberá incorporarse la siguiente condición establecida en el último informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar:
  
Para cualquier modificación que se pretenda realizar en los cauces afectados deberá redactarse el preceptivo proyecto de construcción y tener autorización previa de esta Confederación Hidrográfica.
  
La eficacia del presente informe queda supeditada al visado del Anexo de inundabilidad presentado por el Colegio Oficial correspondiente?.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
El artículo 56 del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que se establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
En base a lo expuesto anteriormente se emite la siguiente:
  
Resolución
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, la ?Modificación Puntual del P.G.O.U. de Alzira mediante la tramitación del Programa de Actuación Integrada del sector Vilella-1 en Alzira (Valencia)?, tramitado por el Ayuntamiento de Alzira, siempre y cuando se lleve a cabo de acuerdo con lo indicado en la documentación presentada así como los condicionantes del apartado segundo.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1. Dar cumplimiento a las conclusiones del Tercer Informe en Relación con el Estudio de Inundabilidad del Plan Parcial Modificativo del Sector Vilella-1 de Alzira realizado por el Servicio de Ordenación Territorial en fecha de 21 de octubre de 2004 del que se ha transcrito parte del mismo en la presente Declaración de Impacto Ambiental.
  
2. Dado que entre las medidas correctoras propuestas en el informe referido en el punto anterior, se encuentran los encauzamientos de los barrancos de Vilella, Estret y Casella, actuaciones a su vez sometidas a evaluación de impacto ambiental de acuerdo a la legislación vigente, no podrá aprobarse el proyecto de urbanización entretanto no se obtenga la declaración de impacto ambiental favorable a las mismas y la autorización del organismo de cuenca tal y como establece el citado informe.
  
3. Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la no afección del proyecto a bienes culturales y/o patrimoniales de acuerdo con la información que posee la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.
  
4. Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente para el abastecimiento a la población actual y futura.
  
5. La red de saneamiento que se plantee en el proyecto de urbanización deberá ser del tipo separativa, obteniendo las preceptivas autorizaciones del organismo de cuenca correspondiente en el caso del vertido de pluviales a cauce público, y cumpliendo la ordenanza municipal de vertidos en el caso de las aguas negras.
  
6. Los residuos generados durante la ejecución de las obras y aquellos como consecuencia del funcionamiento del sector deberán ser gestionados de acuerdo con su legislación específica.
  
Tercero
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 28 de octubre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 231/2004-AIA
  
Título: Plan Especial y Homologación del Parque Logístico de Ribarroja, Fase II
  
Promotor: Conselleria de Infraestructuras y Transporte
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda
  
Localización: En el término municipal de Ribarroja, al este del by-pass y al norte del polígono industrial ?El Oliveral?, junto a la Fase I del Parque Logístico.
  
Objeto del proyecto evaluado y descripción de sus características más relevantes
  
- El objeto del plan es definir la ordenación urbanística de la 2ª fase del Área de suelo dotacional público ?Parque Logístico de Ribarroja?, promovido por la Dirección General de Transportes de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes, con el fin de dar respuesta a las necesidades históricas del sector transportes y de logística en el entorno de la ciudad de Valencia. El plan especial reclasifica los terrenos incluidos en el ámbito de la 2ª fase del parque, pasando de estar clasificados como suelo no urbanizable a suelo urbanizable.
  
- La primera fase de citado parque, aprobada definitivamente el 27 de junio de 2002, permitió crear un espacio adecuado para depositar y reparar los contenedores existentes en el entorno del puerto de Valencia, y que están generando graves impactos ambientales y sociales. En esta segunda fase se prevé la implantación de empresas pertenecientes al sector del transporte y de la logística.
  
- Esta segunda fase es una ampliación de la primera hacia el sur y hacia el este. En cuanto a la ordenación propuesta, se da continuidad al viario proyectado en la fase I, llevando a cabo una actuación prácticamente simétrica a la ejecutada en la fase anterior. Se proyecta una zona verde en el límite este del sector, que actúa como barrera verde y zona de transición entre la actuación y el entorno agrícola.
  
- Se delimita un sector que alcanza una superficie de 690.516 m². La superficie computable del mismo es de 677.543 m².
  
- Los usos dominantes son:
  
- Industria y almacén relacionados directa o indirectamente con el sector del transporte y la logística.
  
- Aparcamientos al aire libre para uso público o privado de cualquier tipo de vehículos de carretera, plataformas, remolques o similar.
  
Los usos incompatibles son:
  
- El uso residencial en cualquiera de sus categorías, salvo la de vivienda de personal de servicio vinculada al uso dominante con superficie edificable no superior a 100 m² por parcela.
  
- El resto de usos no vinculados directamente con el sector de transporte y la logística.
  
- No se realiza un estudio de alternativas ya que la actuación propuesta consiste en el desarrollo de una 2ª fase de un Area de suelo dotacional público cuyo emplazamiento está aprobado definitivamente. Fue antes de esta aprobación definitiva cuando se realizó un análisis de alternativas de ubicación del Área dotacional en el ?Estudio de Localización y Viabilidad del parque Logístico Metropolitano de Valencia?, concluyendo que el emplazamiento elegido resultaba el más idóneo para la actuación propuesta. Este estudio de alternativas fue recogido por la Declaración de Impacto Ambiental de la Fase I del Parque Logístico de Ribarroja.
  
Tramitación administrativa
  
1. Admisión a trámite
  
En fecha 8 de abril de 2004, la Dirección General de Transportes de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes remitió una copia del Plan Especial con Homologación modificativa así como del estudio de impacto ambiental relativos a la 2ª Fase del Parque Logístico de Ribarroja.
  
En fecha 22 de junio de 2004, se solicitó a la Dirección General de Transportes un certificado sobre el resultado de la información pública del proyecto así como copia de las alegaciones presentadas.
  
En fecha 8 de julio de 2004, la Dirección General de Transportes remitió un certificado sobre el resultado de la información pública, acompañado de las alegaciones presentadas, y de la resolución del director general de Transportes por la cual aprueba provisionalmente el Plan Especial, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
2. Información pública
  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica según anuncios publicados en el DOGV nº 4.733, de 16 de abril de 2004, y en el diario El Mundo, de fecha 19 de abril de 2004.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron 3 alegaciones, según consta en el certificado emitido por la Jefa del Servicio de Planificación de la Dirección General de Transportes de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes.
  
3. Resumen de las alegaciones
  
De las tres alegaciones presentadas, la única de incidencia ambiental es la presentada por la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, por cuanto la formula el órgano competente en patrimonio cultural. Mediante dicho escrito la citada Dirección General comunica que no puede informar el plan especial hasta que no haya recabado los informes de sus servicios técnicos.
  
Con fechas 20 de agosto, 7 de septiembre y 8 de octubre de 2004, el Ayuntamiento de Aldaia presentó ante la Dirección General de Gestión del Medio Natural varios escritos de alegaciones al Plan Especial de la 2ª Fase del Parque Logístico, en relación con la inundabilidad existente en el término municipal de Aldaia. Esta alegación expresa que tanto el Plan Especial como el estudio de impacto ambiental no establecen relación alguna entre el aumento de la escorrentía consecuencia de la urbanización del parque logístico con la inundabilidad del término municipal de Aldaia, realizando diversas consideraciones sobre el proyecto de encauzamiento del barranco del Pozalet. Se reconoce como positivo el hecho de que se prevean unas balsas de tormentas como receptoras del agua de lluvia, aunque no queda claro el motivo por el cual se han previsto dichas balsas. Haciendo alusión a que los municipios vecinos están desarrollando la urbanización de varias decenas de millones de metros en la cuenca que inunda, entre otras zonas Aldaia, finalmente se propone que se condicione la urbanización del Parque Logístico a la previa ejecución de las obras de Defensa Integral contra Avenidas de la rambla del Poyo, proyectadas o estudiadas por la Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
4. Peticiones de información o documentación complementaria
  
No se ha solicitado información o documentación complementaria.
  
Solicitud de informes sectoriales
  
No se han solicitado informes sectoriales
  
Afecciones legales
  
1. El plan especial no afecta de manera directa a espacios protegidos por legislación sectorial vigente en materia ambiental.
  
2. El municipio de Ribarroja pertenece al ámbito territorial del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la cuenca hidrográfica de la Albufera, aprobado por el Decreto 96/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano. Por este motivo, se deberán adoptar medidas preventivas para evitar la contaminación de las aguas superficiales y subterráneas que de manera indirecta pueden afectar al lago de la Albufera.
  
3. Las vías pecuarias afectadas por la actuación son:
  
- Cordel de Aragón, de anchura legal 37,61 m y anchura necesaria 15 m. Discurre de Norte a Sur en el lado este del parque logístico.
  
- Vereda de Carasols, de anchura legal y necesaria 20,89 m.
  
El promotor propone modificar el trazado de ambas vías, desplazando el cordel de Aragón hacia el lado este del sector y suprimiendo el tramo de la vereda de Carasols que penetra en el sector.
  
No obstante, esta solución no ha sido hasta el momento informada ni aceptada por el órgano competente en la materia.
  
4. El barranco de Pozalet discurre al sur del ámbito del Plan Especial, con dirección oeste-este, aunque su cauce desaparece después de haber cruzado el by-pass. Con el fin de solucionar los problemas de drenaje e inundabilidad de la zona, el proyecto contempla la ejecución de una gran balsa receptora de las aguas pluviales en el lugar donde está previsto ejecutar en un futuro el encauzamiento del citado barranco.
  
El barranco del Poyo discurre al sur de la autovía A-3.
  
5. Los yacimientos arqueológicos más próximos al parque logístico se encuentran en el término municipal de Ribarroja, y son:
  
- Plà de Nadal: No es afectado por el proyecto, pues se sitúa al oeste del by-pass.
  
- Plà de Nadal II: Si sitúa al Noroeste del ámbito del proyecto. Este yacimiento no está grafiado en el plano correspondiente.
  
Se indica que no se ven afectados bienes etnológicos o Bienes de Interés Cultural.
  
6. El ámbito del Plan Especial se ve atravesado de norte a sur por la línea eléctrica de alta tensión Catadau-La Eliana, de 400 Kv y perteneciente a la Red Eléctrica Española, SA. Ésta se sitúa en el lado este de la actuación. Se grafía en los planos de ordenación la zona de afección de la misma donde queda prohibido todo tipo de edificación.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Son de aplicación las consideraciones ambientales recogidas por la Declaración de Impacto Ambiental del Plan Especial de Ordenación de Usos del Suelo Dotacional Público, Fase I del Parque Logístico de Ribarroja, puesto que el presente proyecto consiste en una ampliación de la primera fase en un medio que presenta las mismas características ambientales para el conjunto de las dos fases del Área de Reserva para la Ampliación del Patrimonio Público del Suelo.
  
2. Desde el punto de vista geológico, el área de actuación se sitúa sobre una amplia llanura de materiales de origen cuaternario, entre los que encontramos zonas de costras y arcillas de descalcificación, que actúa de transición entre la plana de Valencia y la zona de la Serranía.
  
En relación con los sistemas hidrogeológicos, el área de estudio se sitúa sobre la unidad hidrogeológica del Medio Turia, en concreto sobre la subunidad de Buñol-Cheste. Las inmediaciones de la rambla del Poyo, donde se emplaza el parque logístico están constituidas por un acuífero cuaternario, formado por conglomerados mezclados con arcillas arenosas. En la comarca de Camp de Túria el agua subterránea es utilizada principalmente para abastecimiento residencial e industrial y para regadío.
  
La zona presenta un riesgo de grado medio a la contaminación de las aguas subterráneas, por lo que deberán adoptarse medidas preventivas en fase de urbanización y funcionamiento que eviten el vertido de aguas residuales, productos contaminantes o residuos incontrolados al terreno.
  
La zona de actuación no está afectada por riesgo de subsidencia y colapso. El riesgo sísmico relativo de la misma es medio-bajo.
  
3. La vegetación existente en la zona de estudio está compuesta por cultivos de regadío, predominando el cultivo de cítricos. Intercalados entre los campos de naranjos aparecen algunos cultivos de secano y algunos eriales.
  
Son terrenos transformados para su aprovechamiento agrícola donde la vegetación actual no coincide con la vegetación potencial de la zona, que según el estudio de impacto ambiental sería la correspondiente a la serie termo-mesomediterránea setabense seco-subhúmeda basófila de la carrasca (Rubio longifoliae-Querceto rotundifoliae sigmetum), cuya etapa madura se corresponde con un bosque de carrasca (Quercus rotundifolia) con la que pueden convivir el algarrobo (Ceratonia Siliqua) y el Acebuche (Olea europaea subsp. Sylvestris).
  
En relación con la fauna que habita en estos campos, se citan algunas de las especies características de este ecosistema, concluyendo que se trata de especies animales adaptadas a ambientes transformados y adaptada a la presencia humana derivada de los cultivos colindantes y del polígono industrial El Oliveral.
  
4. No se aporta información acerca del origen del suministro de agua potable al parque logístico ni de los caudales necesarios para atender la demanda requerida. Únicamente se aporta información gráfica sobre el trazado de la red de suministro existente y el punto de toma de la red de abastecimiento del parque logístico.
  
5. La ficha de planeamiento del sector fija como condición para el desarrollo del mismo que el instrumento de planeamiento que desarrolle la ordenación pormenorizada deberá evaluar la necesidad de una estación depuradora de aguas residuales y, en su caso, la mejor ubicación para la misma.
  
Se propone la ejecución de una red de drenaje de aguas pluviales que dirija las aguas recogidas a las balsas ejecutadas al sur el parque. Desde aquí, las aguas pluviales serán bombeadas a través de un colector que discurre por el viario del polígono El Oliveral para su vertido en la rambla del Poyo.
  
6. En relación con la gestión de los residuos generados, se propone la implantación de un sistema de recogida selectiva de basuras.
  
7. En lo que respecta a la climatología de la zona, resulta necesario hablar del régimen pluviométrico y de los vientos dominantes, especialmente por su relación con determinados riesgos ambientales y con la afección a otras zonas del territorio.
  
Las precipitaciones anuales se sitúan en torno a los 400 mm, destacando el máximo pluviométrico en otoño y un segundo en primavera. Las lluvias intensas caídas en cortos periodos de tiempo pueden provocar inundaciones al sur del ámbito de estudio y en zonas aguas abajo del barranco de Pozalet, que discurre al sur del mismo.
  
El cauce del barranco de Pozalet desaparece al sur del ámbito del Plan Especial, una vez ha cruzado el by-pass, y reaparece aguas abajo de la autovía A-3. Este hecho origina que se produzcan inundaciones en la zona que debería ocupar el cauce de dicho barranco, al norte del polígono de El Oliveral, y aguas abajo del mismo, afectando a otros términos municipales. El PATRICOVA reconoce la existencia de riesgo de inundación, con distintos grados, en la zona donde desaparece el cauce del barranco de Pozalet, al norte del polígono industrial de Quart de Poblet, en el entorno del barranco del Poyo, y parcialmente en los términos municipales de Aldaia, Alaquás y Xirivella. También prevé como actuación estructural, identificada con la clave EVC 19+, la ejecución del encauzamiento integral del Barranco del Poyo, incluyendo los barrancos de Pozalet y del Gallego.
  
El Plan Especial prevé la construcción de una gran balsa longitudinal con dirección este-oeste al sur de la actuación, que actúa como receptor de las aguas pluviales recogidas en el sector, evitando su vertido por escorrentía a otras zonas del territorio y almacenando el volumen de agua recogido para que se infiltre al terreno. Esta balsa se sitúa en terrenos donde está previsto ejecutar el encauzamiento del barranco de Pozalet, de modo que cuando se lleve a cabo el proyecto del mismo la infraestructura ahora ejecutada pasará a formar parte del citado encauzamiento. La balsa construida se divide en dos partes que se comunican entre sí por un cajón de hormigón sobre el que se ha construido el acceso al parque.
  
El régimen de vientos en la Comunidad Valenciana se caracteriza por la alternancia estacional, ya que en otoño e invierno predominan los vientos de componente oeste y en primavera y verano los de componente este. El sector propuesto se emplaza al norte del polígono industrial ?El Oliveral- y al este del By-pass, rodeado de parcelas agrícolas. Al norte del parque logístico hay un grupo de casas unifamiliares en suelo no urbanizable, que forman un diseminado residencial. El Plan Especial prevé la implantación de actividades productivas que generen emisiones atmosféricas y acústicas, que puedan sumar sus efectos a los ya generados por el polígono industrial El Oliveral y el tráfico rodado de la autovía. No obstante, en fase de obras se deben extremar las precauciones para evitar afecciones a la zona residencial situada al norte, a la circulación de vehículos en el By-pass, y a los cultivos de las proximidades.
  
8. El estudio de impacto ambiental analiza la calidad visual y la fragilidad del paisaje. Define el paisaje como un reticulado de escasa naturalidad, debido al tipo de parcelación agrícola de la zona, a su proximidad al núcleo industrial colindante, y a la presencia en la zona de grandes infraestructuras de la red de carreteras, la línea del ferrocarril, y de la red eléctrica. En consecuencia, y unido a la morfología del terreno, la zona presenta una buena capacidad de acogida para la actuación propuesta.
  
9. El plan especial en su conjunto afecta a los términos municipales de Ribarroja y Loriguilla. En Loriguilla predomina el sector económico primario, mientras que en Ribarroja predomina el sector secundario sobre los otros dos.
  
10. Se realiza una descripción de los impactos ambientales producidos sobre los distintos elementos del medio. Se proponen medidas protectoras, correctoras y compensatorias encaminadas a minimizar o eliminar los impactos ambientales producidos. Finalmente, el estudio de impacto ambiental considera el plan especial compatible desde el punto de vista ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan Especial modificativo con expediente de Homologación de la II Fase del Parque Logístico de Ribarroja (Valencia), promovido por la Dirección General de Transportes de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
- En el proceso de evaluación ambiental se establece una reserva a favor del órgano competente en materia de inundabilidad en relación con la solución propuesta para la recogida y vertido de las aguas pluviales a la balsa proyectada, y su posterior bombeo a la rambla del Poyo, y la necesidad o no de redactar un estudio de inundabilidad de zona.
  
- En el proceso de evaluación ambiental no se observan problemas respecto a las infraestructuras necesarias para el desarrollo de la actuación urbanística proyectada, (abastecimiento de agua potable, red de saneamiento de aguas residuales y de pluviales, residuos, energía y transporte). No obstante, en materia de evaluación ambiental se establece la necesaria reserva a favor de los criterios adicionales de carácter técnico y consideraciones de idoneidad del proyecto evaluado que la Comisión Territorial de Urbanismo pueda establecer en el marco de sus funciones y competencia.
  
- Se deberá aportar ante la Comisión Territorial de Urbanismo información acerca de la estación depuradora que tratará las aguas residuales generadas en el parque logístico de Ribarroja, acreditando la capacidad de la misma para depurar la totalidad del caudal generado por la actuación.
  
- En lo que respecta a la gestión de residuos:
  
Los restos vegetales generados tras la tala del arbolado serán gestionados por empresas autorizadas, quedando prohibida la quema in situ de los mismos.
  
Los residuos inertes generados serán trasladados mediante camiones cerrados a vertedero autorizado.
  
Se propone la recogida y gestión selectiva de los residuos generados durante las obras de urbanización y edificación.
  
Se deberá identificar el gestor autorizado de los residuos sólidos urbanos que se generarán en el parque.
  
- En coherencia con lo expresado en el condicionado de la declaración de impacto ambiental de la primera fase del parque logístico de Ribarroja, la zona verde proyectada al oeste y al este del parque deberá hacerse extensiva al límite norte del mismo, para que actúe como zona de transición entre el parque logístico y los terrenos adyacentes, donde hay una pequeña zona residencial. Las características de dicha zona serán las mismas que las descritas para la zona verde de la fase I, es decir, se optará por la plantación de pino carrasco (Pinus halepensis) y carrascas (Quercus rotundifolia) en una proporción de 90% y 10% respectivamente. La separación entre ejemplares será de unos 6 m, y el ajardinamiento se completará con otras especies como espino negro (Rhamnus lycioides), lentisco (Pistacia lentiscus) y aladierno (Rhamnus alaternus).
  
- Se deberán adoptar medidas preventivas para garantizar la conservación de aquellos restos arqueológicos o elementos merecedores de protección que pudieran aparecer en la zona durante la realización de los movimientos de tierras previos. No obstante, se estará a los criterios que la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte establezca en el marco de sus funciones y competencia en la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia.
  
- Las modificaciones al trazado de las vías pecuarias afectadas, ?Cordel de Aragón- y ?Vereda de Carasols?, deberán ser informadas y autorizadas por la Dirección General del Medio Natural, en los términos que prevé la Ley 3/1995 de Vías Pecuarias, con anterioridad a la aprobación del plan parcial, proyecto de urbanización y proyecto de reparcelación.
  
- Se deberá completar el Programa de Vigilancia Ambiental presentado describiendo el tipo de seguimiento a realizar, principalmente en la fase de urbanización del parque logístico, definiendo aquellos indicadores ambientales objeto de vigilancia así como el tipo y número de controles a realizar. El programa de vigilancia ambiental deberá recoger el tipo de controles a realizar sobre la calidad de las aguas pluviales vertidas a la balsa receptora y bombeadas a la rambla del Poyo, ya que la actuación propuesta está incluida en el ámbito del PORN de la cuenca Hidrográfica de la Albufera.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 28 de octubre de 2004. director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 241/04-AIA
  
Título: Apertura de un desguace de vehículos fuera de uso.
  
Promotor: RECYCLING GANDIA SL.
  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Localización: Polígono Industrial ?La Planissa?. Llocnou de Sant Jeroni. Valencia.
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del proyecto es la instalación de un desguace de vehículos fuera de uso.
  
La actividad consiste en la compra de vehículos averiados o accidentados, para proceder a desguazarlos y vender las piezas en buen estado. Los automóviles ya desguazados se almacenarán en el exterior de la nave para su posterior venta como chatarra. Las partes de los vehículos potencialmente contaminantes como baterías, neumáticos y aceites lubricantes, serán recogidas por empresas especializadas.
  
La nave prevista será aporticada con cubierta a dos aguas formada por 5 pórticos de 20 m de luz separados a una distancia de 5 m, lo que permite disponer de 400 m² de superficie útil distribuidos en las siguientes dependencias:
  
- Zona de recepción: 310 m²
  
- Zona de descontaminación: 60 m²
  
- Aseos y vestuarios: 14 m²
  
- Oficina: 16 m²
  
El patio resultante que circunda la nave se destinará a almacenar los vehículos, componentes y chatarras descontaminadas, y el terreno se vallará con bloques de hormigón.
  
Tramitación administrativa
  
En fecha 23 de septiembre de 2004, el Ayuntamiento de Llocnou de Sant Jeroni remitió el Proyecto de Actividad, y el Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto de referencia, junto con el informe favorable sobre la implantación de la actividad, por parte del Ayuntamiento Llocnou de Sant Jeroni.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el BOP nº173 de fecha 22 de julio de 2004, no habiéndose presentado alegaciones.
  
Afecciones legales
  
La industria deberá obtener el Permiso de Vertido a la Red Municipal de Alcantarillado, de acuerdo al Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado, elaborado por la Entidad de Saneamiento en colaboración con la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
Durante su normal funcionamiento, la industria gestionará y generará diversos residuos, por lo que deberá solicitar las correspondientes Autorizaciones Administrativas otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
La parcela donde se pretende ubicar la actividad se encuentra sin cultivar, rodeada por naves industriales, donde la vegetación arvense nitrófila marginal de cultivos típica de zonas fuertemente antropizadas es la predominante.
  
En definitiva tanto la fauna como la flora presentes en la zona no tienen carácter específico, siendo más bien especies comunes en toda la provincia.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
El único impacto apreciable será sobre las aguas subterránea y el suelo, sobre el que se puede producir por un vertido incontrolado de residuos peligrosos, y por la infiltración de lixiviados de dichos residuos por el arrastre del agua de lluvia.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado entre otras las siguientes medidas correctoras, las cuales se encaminan a minimizar los impactos derivados de la actuación prevista.
  
- Para evitar la posible contaminación de las aguas subterráneas o superficiales, de los posibles derrames que pudieran originarse, la zona donde se depositan los vehículos recogidos, dispondrá de un pavimento impermeable y un sistema de recogida de derrames (pendientes hacia arqueta estanca); un sistema de recogida de aguas de lluvia (dispositivos de decantación); un tratamiento de aguas, incluida la de lluvia (separador de aceites y grasas).
  
- La zona de almacenamiento de residuos peligrosos contará con contenedores independientes y estancos para almacenar baterías y filtros de aceite usados. Asimismo contará con depósitos independientes y estancos para almacenar los fluidos de los vehículos fuera de uso, tales como: aceites usados, combustibles, anticongelantes, líquidos refrigerantes y líquidos de frenos.
  
- A efectos de corregir el impacto visual que pudiera producir, se plantará en todo el perímetro de la parcela arbustos que formen un seto o cipreses.
  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:
  
- Se realizará una inspección visual periódica del estado del pavimento impermeabilizante.
  
- Se revisará periódicamente el estado de los recipientes de almacenamiento de residuos peligrosos, comprobando que no existen defectos estructurales ni fugas.
  
- Se realizará un mantenimiento periódico adecuado de las redes de drenaje y los sistemas de recogida y tratamiento de aguas pluviales y derrames (dispositivos de decantación y separación de grasas).
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 6-c) del Anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de Impacto Ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Apertura de un desguace de vehículos fuera de uso, promovido por RECYCLING GANDIA, SL., siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. Los residuos gestionados, por la industria durante su normal funcionamiento, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos. Esto incluye la obtención de las autorizaciones administrativas para la gestión de residuos que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
2. Deberá implementarse una red de drenaje de aguas pluviales, ejecutando la solera de la parcela con pendientes que formen cuencas vertientes hacia imbornales, pozos de registro y conducciones de PVC, para la evacuación de pluviales, cuidando que las pendientes no conduzcan las aguas de escorrentía hacia las zonas de almacenamiento de residuos.
  
3. Dentro del Programa de Vigilancia Ambiental, se constatará, mediante análisis periódicos (al menos una vez al año), que las aguas residuales vertidas a la red de alcantarillado no superan los niveles recogidos por las Ordenanzas municipales o en el modelo de Ordenanzas desarrollado conjuntamente por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Para ello, deberá instalarse una arqueta para la toma de muestras antes de la conexión del colector de salida de la industria con el alcantarillado municipal. Una copia del resultado de las analíticas comparadas con los límites de vertido se remitirá al organismo que autoriza el vertido, esto es, el Ayuntamiento de Llocnou de Sant Jeroni.
  
4. Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistemas de recogida que garanticen el confinamiento de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos y sistemas de recogida de derrames deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión. Las instalaciones se diseñarán y ejecutarán de acuerdo a la ITC-MIE APQ-001, de almacenamiento de líquidos inflamables.
  
5. Se deberán almacenar los vehículos a ras de suelo, de forma que no superen las dos alturas y la incidencia visual desde la carretera quede minimizada. Al mismo tiempo, se colocarán pantallas visuales vegetales, de hoja persistente, que obstaculicen la visión del parque móvil almacenado.
  
6. Periódica vigilancia de las instalaciones en general para, en su caso, actuar contra la propagación de posibles plagas.
  
7. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.
  
8. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Calidad Ambiental, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.
  
9. Se atenderá a cualquier otra condición de carácter ambiental que establezca en su momento la Dirección General de Calidad Ambiental a través de la preceptiva autorización administrativa.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 28 de octubre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 3/03-AIA.
  
Título: Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Benimodo.
  
Promotor: Ayuntamiento de Benimodo.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Localización: Término Municipal de Benimodo (Valencia).
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
El término municipal de Benimodo se encuentra situado en la comarca de la Ribera Alta, provincia de Valencia, entre los términos municipales de Carlet, L'Alcudia y Tous. Posee un enclave aislado denominado Partida del Resalany, situado entre los términos municipales de Guadassuar, Masalavés, Alberique y la Garrofera de Alzira.
  
Las principales redes de comunicación que permiten la conexión con los términos municipales colindantes son la carretera CV-546 y CV-5470, ambas gestionadas por la Diputación de Valencia, y conectadas a la CV-50 exterior al término municipal de Benimodo. Otras infraestructuras destacables en el término municipal son el Canal Júcar-Turia que atraviesa el término municipal de Sur a Norte, la Acequia Real del Júcar en el enclave del Ressalany, la Acequia de la Reva y una extensa red de canales de riego. Asimismo, existe una conducción de gas gestionada por la empresa Enagas que cruza el término municipal de Sur a Norte y líneas eléctricas de 400 y 220 KVA que atraviesan el término municipal de Benimodo de Norte a Sur.
  
Entre los elementos de mayor interés existentes en el término municipal se encuentran la zona húmeda denominada ?Nacimiento del Riu Verd- incluida en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana situada en el enclave denominado Ressalany del término municipal de Benimodo, los cauces naturales, destacando el Río Seco, Río Verde, los barrancos del Saboner, del Salt, de la Senia, de Pusa, de Mariquita y del Vaquero, y las vías pecuarias denominadas ?Vereda del Apeador y de la Senia- de anchura legal 20,89 m, ?Vereda de Catadau a Alberique- de anchura legal 20,89 m y ?Vereda del Estepar a l'Alcudia?, de anchura legal 20,89 m. Respecto al patrimonio arqueológico, etnológico y/o paleontológico en el estudio de impacto ambiental se han identificado una Alquería medieval árabe y la Iglesia Parroquial como los principales elementos arqueológicos y etnológicos que dispone Benimodo, ambos situados en el casco urbano.
  
El principal uso existente en el término municipal es el agrícola, ocupando aproximadamente el 77% del término, y siendo el principal tipo de cultivo el regadío destacando los cítricos, seguidos de kakis y melocotonero. El 13% del suelo agrícola se dedica al cultivo de hortalizas, relegándose los cultivos de secano a un escaso 2% de suelo agrícola. En menor medida pero con superficies que suponen algo más de un 12% del término municipal se encuentra el uso forestal, principalmente localizado en el extremo occidental del término municipal, en las denominadas Lomas del Truch. Por último, el 11% del resto del término municipal se encuentra ocupado por usos improductivos, ríos y eriales.
  
Con el modelo territorial propuesto en el Plan General se pretende expandir el uso residencial e industrial de forma moderada en el entorno más inmediato al suelo urbano actual. El principal factor limitante con el que se encuentra el modelo propuesto es que parte de los suelos urbanizables previstos se encuentran afectados por riesgo de inundación.
  
Se propone el siguiente modelo territorial:
  
- Suelo Urbano 419.286 m²
  
- Suelo Urbanizable:
  
- Residencial 71.018 m²
  
- Industrial 181.607 m²
  
- Suelo No Urbanizable:
  
- De Interés Agrícola 8.212.316 m²
  
- De Protección Agrícola 1.366.173 m²
  
- Común Reserva Recursos de Interés Comunitario 1.064.558 m²
  
- Protección Riberas y Cauces y Zonas Húmedas 390.441 m²
  
- Cuenca Afección de Zona Húmeda 933.805 m²
  
El abastecimiento urbano residencial e industrial se efectúa a partir de un pozo situado en el término municipal Carlet. Las aguas residuales urbanas se conducen a una depuradora situada en el término municipal de Benimodo, la cual se encuentra fuera de funcionamiento. La Entidad de Saneamiento de Aguas Residuales de la Conselleria de Infraestructuras realizó un proyecto de una nueva EDAR y sus colectores que diera servicio a Carlet y Benimodo. Dicho proyecto obtuvo estimación de impacto ambiental aceptable con condiciones en fecha 3 de abril de 1995, entendiendo que con la entrada en funcionamiento de la misma se dará solución a los problemas existentes de depuración de aguas. Los residuos sólidos urbanos, se indica en el Estudio de Impacto Ambiental, son recogidos y transportados por una contrata a la planta de tratamiento instalada en el término de Guadassuar. Respecto a los residuos sólidos inertes se indica que no existe en el término municipal ningún vertedero autorizado para los mismos, habiendo sido clausurados varios vertederos ilegales en los últimos años.
  
La zona Este del término municipal, que incluye gran parte del casco urbano y algunos de los suelos urbanizables previstos en el Plan General, se encuentra afectado por riesgo de inundación con niveles de riesgo 1, 3 y 6 según el PATRICOVA (Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana), planeamiento de rango superior vinculante en la elaboración del Plan General. En el enclave el Ressalany también existe riesgo de inundación con nivel de riesgo 5.
  
Tramitación Administrativa
  
1.Información Pública
  
En fecha 13 de enero de 2003 el Ayuntamiento de Benimodo remitió a la Conselleria de Territorio y Vivienda el Proyecto de Plan General de Ordenación Urbana, entre cuyo contenido se encontraba el Estudio de Impacto Ambiental, y expediente administrativo.
  
El Plan General de Ordenación Urbana y el Estudio de Impacto Ambiental se sometieron al correspondiente trámite de información al público mediante anuncios publicados en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº4.156, de fecha 27 de diciembre de 2001, en el diario ?Levante?, de fecha 8 de enero de 2002 y en el tablón de anuncios municipal, habiéndose presentado cuatro alegaciones al respecto, según consta en el certificado emitido por la secretario general del Ayuntamiento de Benimodo.
  
De las alegaciones presentadas, las únicas que son de carácter ambiental solicitan lo siguiente:
  
El Colegio de Arquitectos de la Comunidad Valenciana alega que el modelo territorial elegido no ha tenido en cuenta el PATRICOVA, que no se consideran adecuados los emplazamientos propuestos para zona de ?almacenes y servicios- situada al NE del casco urbano, ni la ?residencial- emplazada al SE, al ser zonas afectadas por riesgo de inundación y que no existe catálogo de bienes y espacios protegidos.
  
La Confederación Hidrográfica del Júcar emite un informe en el que indica las competencias de dicho organismo conforme a la legislación del dominio público hidráulico, siendo obligado la identificación de las afecciones a cauces públicos, así como la obtención de autorización para vertidos de aguas residuales y pluviales a los mismos. También hace mención sobre la consideración de los criterios contenidos en el plan global frente a inundaciones en la ribera del Júcar.
  
Ricardo Cabrera Tapia, en representación de Graveras del Río Magro, SL., alega que la clasificación propuesta en el planeamiento como Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola en el extremo NO del término municipal, donde actualmente existe una actividad de extracción de áridos con declaración de impacto ambiental favorable emitida por la antigua Conselleria de Medio Ambiente, pero sin las preceptivas licencias municipales de obra y actividad, sea reconsiderada y se clasifique como Suelo No Urbanizable Común. Con anterioridad al inicio de la tramitación del presente expediente de evaluación de impacto ambiental Ricardo Cabrera Tapia, en representación de Graveras del Río Magro, SL., remitió a esta Dirección General copia de la alegación presentada al Ayuntamiento en el periodo de información pública.
  
Respecto a las alegaciones presentadas, el Ayuntamiento informa las mismas en el sentido siguiente:
  
- El PATRICOVA al no encontarrse aprobado definitivamente en el momento de la redacción del Plan General no se ha considerado obligatoria su inclusión, aunque sí se ha considerado a nivel orientativo.
  
- Respecto al informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar el Ayuntamiento acepta la alegaciones e indica que incorpora en las Normas Urbanísticas la obligatoriedad de obtener la pertinente autorización de la CHJ para el vertido de pluviales y residuales a cauce público.
  
- Respecto a la alegación de Graveras del Río Magro, SL, el Ayuntamiento insiste en el reconocimiento del alegante de no disponer las preceptivas licencias de actividad y de obra y por consiguiente su actividad es clandestina, a pesar de disponer de una Evaluación de Impacto Ambiental aceptable con condiciones. El Ayuntamiento defiende la necesidad de proteger el ámbito donde se localiza la cantera basándose en la discrecionalidad del planificador para proponer un determinado modelo territorial.
  
Esta Dirección General respecto a las alegaciones anteriores informa lo siguiente:
  
- El Plan General deberá adecuarse al Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA) aprobado por Acuerdo de 28 de enero de 2003, del Consell de la Generalitat, de acuerdo con la disposición adicional cuarta de la Normativa Urbanística, en la cual se indica que los Planes Generales o sus modificaciones que afecten a zonas inundables, que se encontraran en tramitación con anterioridad a la aprobación del PATRICOVA, deberán ajustarse al mismo con carácter previo a su aprobación definitiva.
  
- La cantera de caliza denominada ?Rialla- obtuvo declaración de impacto ambiental favorable con condiciones en fecha 5 de febrero de 1993 por parte del director general de Calidad Ambiental. La cantera no se encuentra legalizada al no disponer de la correspondiente licencia municipal y de la autorización previa que denegó mediante Resolución el director general de Urbanismo y Ordenación Territorial en fecha 17 de febrero de 1997. En este sentido el Ayuntamiento no puede otorgar licencia a la actividad sin la correspondiente autorización previa que concede el director general de Urbanismo y Ordenación Territorial. Asimismo, el que hecho de disponer de una declaración de impacto ambiental favorable no obliga al Ayuntamiento a otorgar licencia a la actividad. Lo que resulta inexcusable por el Ayuntamiento es el modelo territorial propuesto de Suelos Agrícolas, cuando el propio Estudio de Impacto Ambiental reconoce que la zona denominada Lomas del Truch son adecuadas para ser clasificadas como Suelo No Urbanizable de Protección Paisajístico-Natural o Paisajístico-Cultural. Asimismo, como más adelante se justificará esta Dirección General considera que el Suelo donde se localiza la cantera y su entorno debe ser Especialmente Protegido aceptando la compatibilidad del uso de cantera y siendo muy riguroso en la restauración forestal de la misma llegado a su término. No obstante, el Ayuntamiento es competente para otorgar o no licencia y debe entenderse la afirmación anterior como una recomendación y no como una imposición.
  
2.Peticiones de informes y documentación complementaria
  
De acuerdo al procedimiento previsto en la legislación de impacto ambiental, en fecha 24 de abril de 2003, se efectuó consulta a los siguientes organismos:
  
- Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia.
  
- Dirección General de Interior. Servicio de Planificación. Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas.
  
- Dirección General de Promoción Cultural y Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia.
  
Los informes solicitados fueron contestados, el de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia, en fecha 27 de mayo de 2003, el Servicio de Planificación de la Dirección General de Interior, en fecha 4 de junio de 2003, y la Dirección General de Promoción Cultural y Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, en fecha 5 de agosto de 2003.
  
Informes sectoriales
  
Informes de los servicios territoriales de Valencia de la Conselleria de Territorio y Vivienda:
  
La Sección Forestal, Unidad de Vías Pecuarias y Unidad de Espacios Naturales de la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda han emitido los siguientes informes:
  
- Sección Forestal:
  
?En el término municipal de Benimodo, objeto de la revisión del Plan General de Ordenación Urbana, no existen montes catalogados de Utilidad Pública o Consorciados, no existiendo inconveniente a la clasificación propuesta en el Plan General para el terreno forestal existente en el término municipal?.
  
- Unidad de Vías Pecuarias:
  
?De la documentación y planos presentados se ha constatado que en el apartado 3.14 de la Memoria se describen correctamente, con sus anchuras y recorridos, las tres vías pecuarias Clasificadas por Orden de 20 de junio de 1979 (BOE de 8 de agosto de 1979), según la Ley 3/95 de 23 de marzo de Vías Pecuarias (BOE de 24 de marzo), y que en el plano B-1 Infraestructuras y afecciones, también se grafían sus trazas, según el plano de Clasificación?.
  
- Unidad de Espacios Naturales:
  
?El término municipal de Benimodo alberga, en un enclave disjunto del resto del término ubicado entre Alberic y Massalaves, la zona húmeda denominada Nacimiento del Riu Verd (Ullals de Benimodo), incluida en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana aprobado por Acuerdo del Gobierno Valenciano de 10/09/02, conforme a lo dispuesto en el Art. 15 de la Ley 11/94, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Dicha zona está recogida parcialmente en la clasificación del documento como SNUP zonas húmedas, pero sin que se incluya el ullal de situación nororiental que sirve de límite con el término de Massalaves. Debe revisarse e incluirse dicho brazo con la mencionada clasificación de SNUP.
  
Por otra parte, el sector occidental del término incluye un sector de carácter forestal (desprovisto no obstante de estrato arbóreo) que aparece grafiado como SNU de interés agrícola y como SNU de protección agrícola, debiendo aparecer como SNUP especial y destinarse a reforestación y conservación.-
  
El informe se emite favorable respecto a la clasificación propuesta siempre y cuando se tengan en cuenta las consideraciones expuestas.
  
Informe de la Dirección General de Interior. Servicio de Planificación. Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas:
  
Se transcriben a continuación las siguientes consideraciones efectuadas en el informe emitido por la Dirección General de Interior:
  
?Las modificaciones principales que se abordan en PGOU sobre el actual planeamiento, desde el punto de vista de la protección civil, son la creación de zonas urbanizables ubicadas al Norte y al Este del casco urbano, las cuales son afectadas por riesgo de inundación. En las fotografías de estas zonas anexas al informe se puede observar su proximidad al cauce. También se crean otras zonas urbanizables alrededor del resto de casco urbano y se transforma suelo no urbanizable especialmente protegido en suelo no urbanizable común.
  
El riesgo de inundación mayor, se localiza al este del término municipal, como consecuencia de la proximidad del río Seco (Barranco de Benimodo) y la desaparición de su cauce en la zona denominada el Estepar. Los niveles de gravedad del riesgo y la zona afectada han sido estudiados en el PGOU y se corresponden con los recogidos en la cartografía temática de la COPUT y en el PATRICOVA.
  
Según este último documento, los Planes Generales o sus modificaciones que afecten a zonas inundables, que se encontraran en tramitación con anterioridad a la aprobación del PATRICOVA, deberán ajustarse al mismo con carácter previo a su aprobación definitiva, lo cual afecta a la tramitación del PGOU de Benimodo. En dicho sentido resulta preceptivo lo indicado en la parte normativa del PATRICOVA, sobre todo especialmente el artículo 21, sobre el tratamiento del riesgo de inundación en el planeamiento urbanístico y el artículo 22 sobre las limitaciones en suelo no urbanizable afectado por el riesgo de inundación, que afectaría a la creación de las nuevas zonas urbanizables ubicadas al Norte y al Este del casco urbano, que en el actual planeamiento son suelo no urbanizable común.
  
También está previsto en el PATRICOVA, la canalización parcial del río Seco, desde su desaparición en la población de Benimodo hasta la carretera N-340, lo cual podría paliar el problema de inundación de la zona y permitir su urbanización.
  
Aparte del riesgo de inundación ya indicado, de la documentación estudiada únicamente cabe indicar la existencia de riesgo sísmico, en cuanto que en el municipio de Benimodo son previsibles sismos de grado VI (MSK), con una aceleración sísmica básica de 0,07 g, en la NCSE-94, y de 0,07 g en la NCSR-02. Atendiendo a lo anterior, será obligatorio el que los proyectos de obras incluyan un apartado de ?Acciones sísmicas- para la concesión de la correspondiente licencia municipal. Asimismo, las construcciones a las que se aplicará la Norma de Construcción Sismorresistente (los clasificados como de normal y especial importancia), deberán cumplir los condicionantes y limitaciones que contiene la Norma.-
  
Las conclusiones y propuestas efectuadas son las siguientes:
  
?Se recomienda en cuanto al riesgo de inundaciones que el PGOU de Benimodo se ciña a lo dispuesto en el PATRICOVA y no se declaren como urbanizables zonas inundables o se condicione su urbanización a la ejecución de las obras de canalización del Río Seco y a la realización de un estudio de inundabilidad pormenorizado.
  
En cuanto al riesgo sísmico, se recomienda que en el PGOU se recojan los condicionantes y limitaciones que sobre la edificaciones contiene la NCSR-02, aparte de recordar la obligación de que todo proyecto de obras disponga de su correspondiente apartado de ?Acciones Sísmicas?, para la concesión de la licencia municipal.-
  
Informe de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. Conselleria de Cultura y Educación.
  
Se transcriben a continuación las siguientes consideraciones efectuadas en el informe emitido por la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano:
  
?Contrastado el Estudio con las bases de datos de Yacimientos Arqueológicos de la Comunidad Valenciana, se ha podido constatar que en el término municipal de Benimodo están los yacimientos arqueológicos de Alquería de Benimodo y Mezquita, Puntal del Barranco de Les Coves, Coves del Truig y Alteró de la Senia.
  
El inventario de Patrimonio Arquitectónico de Interés Histórico Artístico de la Provincia de Valencia, redactado en 1979 por el Ministerio de Cultura, en lo referente al término municipal de Benimodo incluye dos edificaciones: La Iglesia Parroquial y la fachada del Cementerio de la población. La primera de ellas, la Iglesia, junto con el edificio imprenta Editorial Ortí se encuentran recogidas en el Catálogo de Bienes Inmuebles con nivel de protección integral y parcial respectivamente. Con respecto a la otra edificación, la fachada del Cementerio, debe justificarse su no inclusión en el Catálogo del Plan General o en su caso su incorporación al mismo con las correspondientes medidas de protección.
  
Los yacimientos arqueológicos se deberán recoger en el Catálogo de Bienes y Espacios protegidos del municipio, ubicar su emplazamiento en los planos y generar las medidas de salvaguarda necesarias en la redacción del Plan General de Ordenación Urbana.
  
En virtud del art.47 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, ?Los Catálogos de Bienes y Espacios Protegidos, y sus modificaciones, deberán ser informados por la Conselleria de Cultura y Educación, previamente a su aprobación provisional con arreglo a la legislación urbanística?.
  
Aquellos yacimientos arqueológicos que se encuentren en suelo no urbanizable se califica como Suelo No Urbanizable de Especial Protección Cultural, según establece el art.1 de la Ley 4/1992 de Suelo No Urbanizable.
  
Asimismo se deberán recoger dentro del programa de vigilancia y medidas correctoras la necesidad de realizar una prospección arqueológica en todas aquellas zonas que pasen de suelo no urbanizable a urbanizable.
  
Recordar que en los yacimientos arqueológicos se deberá cumplir, como mínimo, todo lo reflejado en el Título III de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano y recordar que la concesión de licencias municipales en terrenos con yacimientos arqueológicos contraviniendo el art.62 de la Ley 4/98, del Patrimonio Cultural Valenciano, se considerará ilegal.
  
Desde la consideración del patrimonio etnológico que puede verse afectado por la ordenación se detallan los siguientes aspectos.
  
En los inventarios de la presente Dirección General figuran siete paneles cerámicos devocionales, de gran valor tanto histórico como artístico, ritual y simbólico, que deben protegerse junto a las fachadas que los sustentan, y de las que son inseparables.
  
Tampoco constan otros elementos de probable valor etnológico, como las construcciones agrarias, las cenias o sistemas de extracción y organización del agua, o las construcciones rupestres, por tanto el PGOU deberá abordar todo este patrimonio evaluando su posible afectación.
  
Desde la consideración del patrimonio etnológico afectado, el Plan General de Ordenación Urbana deberá pues completarse con el estudio del Patrimonio Etnológico, del Patrimonio Industrial y del Patrimonio Inmaterial, según prevé el art.2.4 de la Ley de Impacto Ambiental y el art.11 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano, remitiéndose este apartado a la presente Dirección General con las propuestas pertinentes en caso de verse afectado en orden a su preceptiva evaluación patrimonial.
  
De manera especial debe incluirse la protección de los paneles cerámicos inventariados así como de la fachadas que los sustentan, y de las que son inseparables.
  
En cumplimiento del art.11 de la Ley 4/98, de 11 de junio del Patrimonio Cultural Valenciano, y de conformidad con el informe de los servicios Técnicos de esta Dirección General, se informa FAVORABLEMENTE el Plan General de Ordenación Urbana de Benimodo siempre que se atiendan los condicionantes patrimoniales de inexcusable cumplimiento arriba referenciados.-
  
Afecciones legales
  
El proyecto tramitado deberá cumplir las legislaciones sectoriales por las que se regulan las afecciones que el mismo producirá y que se indican a continuación:
  
- Zonas Húmedas: Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Gobierno Valenciano, de aprobación del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana. En dicho acuerdo se incluye la Zona 27 denominada ?Nacimiento del Riu Verd?.
  
- Red Natura 2000: El término municipal de Benimodo está incluido parcialmente en el ámbito de la zona LIC, ?Ullals del Riu Verd?, incluida en la red de espacios naturales aprobados por el Gobierno Valenciano, según Acuerdo del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de julio de 2001, para su inclusión en la Red Natura 2000, de acuerdo a lo dispuesto en la Directiva 92/43/CEE de Hábitats.
  
- PATRICOVA: Acuerdo de 28 de enero de 2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba definitivamente el Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana. En dicho acuerdo se incluye el término municipal de Benimodo como zona con niveles de riesgo de inundación 1, 3, 5 y 6.
  
- Dominio Público Hidráulico: Los principales cauces que surcan el término municipal de Benimodo son el Río Seco, Río Verde, y los barrancos del Saboner, del Salt, de la Senia, de Pusa, de Mariquita y del Vaquero. Será de aplicación el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.
  
- Vías Pecuarias: Será de aplicación la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias. En el término municipal de Benimodo se encuentran clasificadas tres vías pecuarias denominadas ?Vereda del Apeador y de la Senia- de anchura legal 20,89 m, ?Vereda de Catadau a Alberique- de anchura legal 20,89 m y ?Vereda del Estepar a l'Alcudia?, de anchura legal 20,89 m.
  
- Patrimonio Cultural: En el ámbito del Plan General existen varios yacimientos arqueológicos y etnológicos según el inventario de yacimientos de la Conselleria de Cultura. En el estudio de impacto se han indicado los yacimientos arqueológicos existentes. Esta Dirección General ha recabado el informe vinculante de la Conselleria de Cultura, el cual ha resultado favorable con condicionantes tal y como se ha transcrito en el apartado anterior.
  
- Los vertidos de aguas pluviales y residuales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.
  
- Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
- El nivel de ruido admisible estará conforme con el modelo de Ordenanza Municipal sobre la Prevención de la Contaminación Acústica (Protección contra Ruidos y Vibraciones) elaborado al efecto conjuntamente por la Conselleria de Medio Ambiente y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
Consideraciones ambientales
  
Revisada la documentación tramitada y efectuada visita a la zona afectada por técnicos del Servicio de Evaluación del Impacto Ambiental se ha podido comprobar que el Plan General del municipio de Benimodo propone un modelo territorial que respeta y protege alguna de las áreas que presentan valores naturales. Se deben mencionar algunos aspectos del modelo que merecen ser corregidos o complementados, en el sentido que a continuación se indica:
  
- En el Estudio de Impacto Ambiental se afirma que no existe ningún espacio protegido que pueda considerarse como ecosistema sensible o protegible por sus valores naturales singulares. Cabe señalar la discrepancia que desde esta Dirección General existe respecto a la afirmación anterior, debido concretamente a que en el enclave el Ressalany se encuentra el nacimiento del Río Verde, el cual está incluido en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana y que el propio Plan General protege parcialmente como Suelo No Urbanizable Protección Riberas y Cauce y Zonas Húmedas. Del mismo modo, y coincidente con la zona húmeda se encuentra el Lugar de Interés Comunitario denominado ?Ullals del Riu Verd?, incluido en la red de espacios naturales aprobados por el Gobierno Valenciano para su inclusión en la Red Natura 2000, de acuerdo a lo dispuesto en la Directiva 92/43/CEE de Hábitats. Por todo ello queda constatada la existencia de ecosistemas sensibles en el término municipal de Benimodo. Considerando el informe de los servicios territoriales se ha comprobado que efectivamente no toda la zona húmeda catalogada ha sido protegida, debiéndose corregir la delimitación ajustándose como mínimo a los límites establecidos en el catálogo.
  
- En el Plan General se propone una clasificación de suelo denominada Cuenca de Afección de Zona Húmeda, la cual resulta coincidente con la Cuenca de Afección indicada en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana. No obstante, revisadas las Normas Urbanísticas de planeamiento se observa que no existe regulación normalizada para esta clase de suelo, desconociéndose los usos permitidos y prohibidos.
  
- La zona más occidental del término municipal presenta características naturales, al tratarse de un relieve montañoso de pequeña altitud surcado por barrancos muy encajados donde se ha observado la presencia de adelfas en el lecho de los mismos y en los márgenes se ha desarrollado un romeral-espartal-coscojar con lentisco y palmito. Asimismo, en las vertientes a los cauces destaca la regeneración de Pinus halepensis observándose un elevado número de pimpollos. La densidad de la vegetación en la zona descrita se considera media y la altura variable entre 0,5 y 1 m. En la zona más elevada del relieve montañoso predomina un romeral intercalado con coscoja con una densidad media y altura aproximada de 0,5 m. El afloramiento del sustrato calizo y la escasa profundidad de suelo indican más aún la idoneidad de la zona para uso natural y no uso agrícola.
  
- Asimismo, en dicho relieve se encuentra en explotación una cantera de caliza denominada ?Rialla- que obtuvo declaración de impacto ambiental favorable con condiciones en fecha 5 de febrero de 1993 por parte del director general de Calidad Ambiental. La cantera no se encuentra legalizada al no disponer de la correspondiente licencia municipal y de la autorización previa que denegó mediante Resolución el director general de Urbanismo y Ordenación Territorial en fecha 17 de febrero de 1997.
  
- En el planeamiento vigente la zona occidental del término se clasifica como Suelo No Urbanizable Especialmente Protegido. En la propuesta del Plan General que se tramita se califica el suelo como Suelo No Urbanizable de Interés Agrícola y Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola, sin que quede argumentado la supresión de especial protección que actualmente rige en el planeamiento. La valoración que se hace desde el punto de vista ambiental es que la zona presenta valores naturales que no se encuentran especialmente protegidos por la legislación vigente, pero que por sus características anteriormente descritas es deseable y recomendable su conservación y destinar dicha zona a reforestación. Sin lugar a duda, contrasta el uso propuesto en esta resolución con la declaración de impacto ambiental emitida a la cantera en su día, pero se ha de tener en cuenta que estos enclaves que no presentan elevados valores paisajísticos y ecológicos son en ocasiones propicios para la explotación de recursos mineros, debiéndose en su caso destinar la restauración de la cantera a la recuperación natural de la zona y no a la transformación agrícola que resulta absolutamente inapropiada en dicha zona.
  
- Se ha de tener en cuenta que la admisión o no de la cantera corresponde a las administraciones que autorizan la misma en el proceso de tramitación. La declaración de impacto ambiental no es un acto administrativo que autorice, en consecuencia será el Ayuntamiento, Conselleria de Industria y Conselleria de Territorio y Vivienda en su procedimiento de autorización previa los que deban autorizar la cantera si procede. Desde esta Dirección General dentro del procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental del Plan General se considera que puede admitirse el uso de cantera en la zona occidental del término municipal de Benimodo, siempre y cuando se cumplan los condicionantes de la declaración de impacto ambiental de la misma y la restauración se haga mediante reforestación recuperando el valor natural de la zona.
  
- Los usos dominantes, permitidos y prohibidos para las clasificaciones de Suelo No Urbanizable de Interés Agrícola y Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola descritos en las Normas Urbanísticas son iguales, no encontrando justificación alguna en la distinción de dos clasificaciones de suelos agrícolas.
  
- La zona oriental del término municipal y el nacimiento del río Verde en el enclave el Ressalany se encuentra afectado por riesgo de inundación conforme a la cartografía temática de la Generalitat Valenciana, según indica el Estudio de Impacto Ambiental, siendo la valoración del mismo que las limitaciones no se consideran estrictas para los usos urbanísticos y agrícolas. Se ha de tener en cuenta que existe el Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA) aprobado por Acuerdo de 28 de enero de 2003, del Consell de la Generalitat, en el cual por la disposición adicional cuarta de la Normativa Urbanística, los Planes Generales o sus modificaciones que afecten a zonas inundables, que se encontraran en tramitación con anterioridad a la aprobación del PATRICOVA, deberán ajustarse al mismo con carácter previo a su aprobación definitiva. En consecuencia, el Plan General que se tramita debe cumplir el PATRICOVA y por lo tanto los suelos no urbanizables según el planeamiento vigente afectados por riesgo de inundación no pueden ser reclasificados a urbanizable, según del articulo 22.1 de la Normativa del PATRICOVA, salvo que exista un estudio de inundabilidad específico, que sea aprobado por la Conselleria competente en materia de ordenación del territorio, que justifique que los riesgos de inundación identificados en el PATRICOVA son distintos, y existen áreas no inundables que afectan a los suelos no urbanizables que pretenden reclasificarse.
  
- Otro de los principales problemas ambientales que se encuentran en el término de Benimodo es el ato riesgo a la contaminación de acuíferos, por la alta permeabilidad de suelos, proponiéndose como medidas correctoras en el Estudio la depuración de todas las aguas residuales y controlar los niveles de utilización de productos fitosanitarios y abonos nitrogenados en los cultivos de la parte oriental del término. No se propone una metodología y tampoco se establecen medidas en el entorno del nacimiento del Río Verde considerado posiblemente como la zona más sensible del término municipal.
  
- En el Estudio de Impacto Ambiental se menciona que en los últimos años se han clausurado varios vertederos ilegales de inertes, sin que en la actualidad el municipio cuente con un lugar autorizado y reglamentado para este tipo de vertidos. Se observa en la documentación que no se efectúa reserva de suelo alguna para la localización de un vertedero de inertes o en su defecto de una planta de transferencia, exigencia esta que deben cumplir todos los municipios conforme al Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana, en tanto en cuanto no entre en vigor el Plan Zonal de Residuos correspondiente a las zonas X, XI y XII en el cual se encuentra el municipio de Benimodo.
  
- Respecto al tratamiento y gestión de residuos sólidos urbanos, se indica en el Estudio de Impacto Ambiental, que son recogidos y transportados por una contrata a la planta de tratamiento instalada en el término de Guadassuar, sin que se justifique la idoneidad de la planta para albergar el incremento de residuos que se generen con el desarrollo del Plan General.
  
- En el término municipal de Benimodo se encuentran clasificadas tres vías pecuarias denominadas ?Vereda del Apeador y de la Senia- de anchura legal 20,89 m, ?Vereda de Catadau a Alberique- de anchura legal 20,89 m y ?Vereda del Estepar a l'Alcudia?, de anchura legal 20,89 m. En el Plan General se ha grafiado en el plano de ordenación estructural B.1 las vías pecuarias con sus anchos legales.
  
Las vías pecuarias clasificadas en el término municipal de Benimodo han sido identificadas por su nombre y anchura legal en el documento correspondiente a las Normas Urbanísticas, estableciéndose una regulación de los usos admisibles sobre las vías pecuarias conforme a la Ley 3/95 de Vías Pecuarias. No obstante, se indica que la competencia sobre las Vías Pecuarias corresponde al Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación, debiéndose corregir el art.3.15, al haber sido transferidas las competencias y corresponderle las mismas a la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
- Respecto al tratamiento de las aguas residuales, en la actualidad las aguas residuales urbanas se conducen a una depuradora situada en el término municipal de Benimodo, la cual se encuentra fuera de funcionamiento. La Entidad de Saneamiento de Aguas Residuales de la Conselleria de Infraestructuras realizó un proyecto de una nueva EDAR y sus colectores que diera servicio a Carlet y Benimodo. Dicho proyecto obtuvo estimación de impacto ambiental aceptable con condiciones en fecha 3 de abril de 1995, entendiendo que con la entrada en funcionamiento de la misma se dará solución a los problemas existentes de depuración de aguas, ya que se prevé la conexión de las aguas residuales urbanas e industriales con la nueva EDAR.
  
- El abastecimiento urbano residencial e industrial se efectúa a partir de un pozo situado en el término municipal Carlet, no obstante se desconoce si existe recurso suficiente para abastecer los desarrollos urbanísticos previstos en el Plan General.
  
- Respecto al patrimonio arqueológico, etnológico y/o paleontológico en el estudio de impacto ambiental se han identificado una Alquería medieval árabe y la Iglesia Parroquial como los principales elementos arqueológicos y etnológicos que dispone Benimodo, ambos situados en el casco urbano. La Ley 4/98, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, establece la obligatoriedad de obtener informe favorable vinculante de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, con anterioridad a la aprobación definitiva del documento urbanístico. Esta Dirección General ha recabado dicho informe el cual se ha emitido favorable con condiciones, las cuales deben ser cumplimentadas con anterioridad a la aprobación definitiva conforme al informe recabado y que se ha incorporado en la presente declaración de impacto ambiental.
  
- El Estudio de Impacto Ambiental contiene un programa de vigilancia ambiental, que deberá ser controlado por el Ayuntamiento. No obstante, dicho programa no establece los indicadores ambientales que permitan evaluar el impacto, los valores umbrales, frecuencia del control medioambiental y medidas a adoptar en caso de ser necesario.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento (Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/90).
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, aprobado mediante Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Declaración de Impacto Ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos medioambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Benimodo (Valencia), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental llevándose a cabo las medidas correctoras contenidas en éste y en su Programa de Vigilancia Ambiental, todo ello siempre y cuando no entren en contradicción con los condicionantes de obligado cumplimiento establecidos en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1. La totalidad de la zona húmeda incluida en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana debe ser calificada como Suelo No Urbanizable Protección Riberas y Cauce y Zonas Húmedas conforme al informe emitido por la Unidad de Espacios Naturales de los servicios territoriales de Valencia de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
2. La zona occidental del término municipal, denominada Lomas del Truch, deberá ser clasificada como Suelo No Urbanizable de Especial Protección por sus valores naturales destinándose la misma a usos de conservación y reforestación, no siendo admisibles las calificaciones propuestas en el Plan General, al considerarse incompatible nuevas transformaciones agrícolas. Los límites del Suelo No Urbanizable de Especial Protección que se propone deberán coincidir con la línea de separación entre los cultivos actualmente existentes en la zona central del término municipal y la zona con vegetación natural situada al oeste de la anterior. Los cultivos existentes aislados por áreas naturales deberán incluirse dentro del Suelo No Urbanizable de Especial Protección siendo permisivo el mantenimiento de los mismos pero no su ampliación. En consecuencia, se incluirá en las Normas Urbanísticas la nueva clasificación de suelo indicando los usos permitidos y prohibidos de acuerdo con al artículo noveno de la Ley 4/1992, de 5 de junio de 1992, de la Generalitat Valenciana, sobre suelo no urbanizable.
  
3. El Ayuntamiento determinará la viabilidad o no de la cantera ?Rialla- en la zona de las Lomas del Truch. En el caso de que fuese aceptada se indicará en las Normas Urbanísticas su compatibilidad con la clasificación de Suelo No Urbanizable de Especial Protección, exigiendo en su restauración la reforestación y no admitiendo nuevas transformaciones agrícolas. Si no se acepta la cantera por el Ayuntamiento se procederá a la paralización y cierre de la misma, con las sanciones oportunas, y debiéndose restaurar mediante reforestación.
  
4. Con anterioridad a la aprobación definitiva se deberá elaborar un Estudio de Inundabilidad que deberá ser aprobado por el órgano administrativo competente del PATRICOVA. De dicha tramitación se deberá determinar si procede o no la reclasificación de los Suelos Urbanizables que pudieran verse afectados por riesgo de inundación y se establecerán las limitaciones pertinentes de usos en suelo no urbanizable con riesgo de inundación, incorporándose las determinaciones que surjan en la normativa urbanística del Plan General.
  
5. Se establecerá una reserva de suelo para localizar un vertedero para residuos sólidos inertes o en su defecto una planta de transferencia de residuos, de tal forma que se cumpla el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
6. Las vías pecuarias, bienes de dominio público de la Generalitat Valenciana, quedarán libres en toda su anchura de obstáculos que puedan perturbar el tránsito normal de los ganados, debiendo ser respetadas en todo su trazado y anchura, acorde a lo dispuesto en la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias. Se modificará el artículo 3.15 de las Normas Urbanísticas indicando que la competencia sobre las Vías Pecuarias corresponde a la Conselleria de Territorio y Vivienda y no al Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
7. En las Normas Urbanísticas se desarrollará una normativa específica para los Suelo No Urbanizables de Cuenca de Afección de Zona Húmeda, en cuyo defecto se regularán por el artículo 9 de la Ley 4/92, de la Generalitat Valenciana, sobre Suelo No Urbanizable.
  
8. Se garantizará la adecuada gestión de los distintos tipos de residuos, la capacidad de depuración y correcta gestión de las aguas residuales generadas y el suministro de agua en el término municipal, antes de la aprobación definitiva.
  
9. Se dará cumplimiento a los condicionantes del informe favorable emitido por la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, el cual resulta vinculante, con anterioridad a la aprobación definitiva del documento urbanístico, de conformidad con lo previsto en la Ley 4/98, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
10. Se elaborará un Programa de Vigilancia Ambiental, el cual deberá ser controlado por el propio Ayuntamiento y se emitirá un informe anual a esta Dirección General.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 28 de octubre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente 389/02-AIA
  
Título Legalización de una explotación porcina de cebo
  
Promotor María Victoria Guardiola Monserrat
  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Traiguera (Castellón)
  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la actividad porcina de cebo
  
Localización: Polígono 51, parcelas 50 y 35, del término municipal de Traiguera (Castellón)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación porcina cebo, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación está constituida por dos naves de 350 y 605,9 m², con cubierta a un agua, con capacidad total para albergar 1000 cerdos de cebo.
  
La actividad consiste en el engorde de cerdos, desde que entran en la explotación con unos 20 kg de peso vivo, hasta alcanzar los 90-100 kg, momento en que se destinan a matadero, realizándose 2-3 ciclos/año.
  
Se dispone de fosa de cadáveres, para la retirada de las bajas que se producen en la explotación.
  
Se genera 2150 m³ de purín/año, que queda retenido en fosas y balsa de purines, hasta pasar a campos de cultivo donde se utilizará como abono orgánico.
  
Como medidas higiénico-sanitarias adaptadas en la explotación, está la de disponer de lazareto, vado sanitario a la entrada, de manera que se desinfecte las ruedas de los vehículos que accedan a la misma, vallado perimetral y tela mosquitera en ventanas y huecos de las naves de manera que se impida el acceso de vectores.
  
La capacidad de almacenamiento de purines en la explotación deberá ser como mínimo de 3 meses, tal y como establece el Real Decreto 324/00 de Ordenación de las explotaciones porcinas.
  
Las parcelas donde se ha declarado se aplicará purín se recogen a continuación:
  
Polígono 1, parcela 138, Polígono 15, parcela 12, Polígono 21, parcela 60, 70, Polígono 27, parcela 157, Polígono 29, parcela 103, Polígono 31, parcela 394, Polígono 32, parcela 122, 228, 229, 234, Polígono 33, parcela 381, Polígono 48, parcela 193, Polígono 50, parcela 13, Polígono 54, parcela 50, Polígono 54, parcela 63, Polígono 56, parcela 66, 184, 187, Polígono 57, parcela 84, Polígono 74, parcela 33, Polígono 81, parcela 6, Polígono 48, parcela 346, 348, Polígono 53, parcela 67, Polígono 57, parcela 125, Polígono 48, parcela 269, 410, Polígono 56, parcela 228, Polígono 51, parcela 32, 28, 50, Polígono 3, parcela 12, Polígono 52, parcela 22 Polígono 84, parcela 2, Polígono 96, parcela 65, 86.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública. Remisión del Expediente.
  
El Proyecto de Actividad, Expediente Municipal y el Estudio de Impacto Ambiental es remitido por el Ayuntamiento de Traiguera en fecha 5 de noviembre de 2002.
  
La información pública se ha realizado en el BOP nº 82 de 9 de julio de 2002, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se haya presentado alegaciones.
  
2. Petición de informes sectoriales y documentación complementaria.
  
En fecha 29 de enero de 2003, se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, la presentación de un nuevo Estudio de Impacto Ambiental, ya que el presentado inicialmente no cumple los requisitos mínimos establecidos en la legislación vigente de Impacto Ambiental (Decreto 162/1990 de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de Impacto Ambiental), en cuanto a contenido, para someterlo a los trámites preceptivos.
  
En fecha 13 de noviembre de 2003 el promotor tramita un nuevo Estudio de Impacto Ambiental, en el que se detectan deficiencias, por lo que se solicita de nuevo ampliación a la documentación, en fecha 2 de febrero de 2004, referente a los siguientes apartados:
  
- Eliminación de residuos orgánicos. En base al Real Decreto 324/2000 sobre normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas, la explotación debe disponer de balsa de purín, cercada e impermeabilizada, con autonomía para 3 meses. Deberá presentar cálculo de la capacidad de la balsa de purines, tal y como exige la legislación vigente, además de plano de situación, dimensiones y características que la definan. Este cálculo no se podrá ver afectado por la reducción del volumen de purín generado debida a pérdidas por volatilización del nitrógeno amoniacal, tal y como se describe en el Estudio de Impacto Ambiental, puesto que no se presenta documentación que lo justifique y no coincide con el proceso real. También se indicará en el Estudio de Impacto Ambiental el sistema de evacuación del purín desde las fosas del interior de la nave hasta la balsa de almacenamiento (con planos, dimensiones y características).
  
- Tratamiento previo de los residuos orgánicos. Se detallará el ?tratamiento superficial- al que se somete el purín, que menciona el Informe sobre impermeabilidad de las fosas y balsa recogido en el Estudio de Impacto Ambiental. Si esto no es posible, se propondrá como medida de corrección ambiental, un tratamiento de los purines para reducir la carga contaminante y mejorar sus características como abono orgánico, previo a su aplicación en campo. Deberá describir con detalle el tratamiento elegido, instalaciones necesarias y características del purín tratado.
  
- Autorización firmada de los propietarios de las parcelas donde se aplicará el purín. Se adjuntará documentación que acredite el consentimiento de los propietarios de la parcelas para incorporar el purín en ellas, además de plano catastral y cédula de propiedad correspondiente, indicando para cada parcela el tipo de cultivo, necesidades y plan de abonado. No se aceptarán parcelas abandonadas que no se exploten agrícolamente. La superficie agraria será suficiente para no sobrepasar un aporte de nitrógeno de 170 kg/ha y año, tal y como se fija en el Real Decreto 261/96 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos de fuentes agrarias.
  
La ampliación solicitada se recibe en fecha 24 de mayo de 2004, incluye la siguiente información:
  
- Se aporta la justificación de parcelas donde se aplicará purín como abono orgánico, sumando un total de 42,33 ha.
  
- Se realizará tratamiento microbiológico del purín de manera que se disminuya el problema de olores, disminuya su carga contaminante y mejore sus propiedades como abono orgánico.
  
- La capacidad de almacenamiento de purines es de 565,9 m³, superior a la exigida por el Real Decreto 324/00 de ordenación de las explotaciones porcinas, que establece una autonomía como mínimo de tres meses.
  
En el segundo Estudio de Impacto Ambiental presentado, se declara que los cadáveres que se producen en la explotación se destinan a caseta municipal de recogida de cadáveres.
  
La capacidad de almacenamiento de purín no queda claramente justificada, ya que por un lado, el primer y segundo Estudios de Impacto Ambiental presentados indican que la capacidad total es de 230 m³. En la última ampliación presentada se indica que la capacidad total es de 565,9 m³, por lo que deberá quedar técnicamente justificado, previo a la obtención de la licencia de actividad, la capacidad real de almacenamiento de purines en la explotación.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:
  
- Informe favorable del Arquitecto Municipal.
  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
- Informe favorable del Inspector Sanitario de la Conselleria de Sanidad.
  
- Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda. El informe favorable de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, queda condicionado a la adopción en la explotación de las siguientes medidas correctoras:
  
Sistema eficaz de desinfección (Vado sanitario) de las ruedas de los vehículos que entren o salgan de la explotación en el acceso a la misma, así como sistema apropiado para la desinfección del resto del vehículo.
  
Cercado de la explotación (vallado perimetral) y sistema de protección contra posibles transmisiones de enfermedades (tela pajarera o malla metálica en ventanas y huecos).
  
Adecuado lazareto para la observación y secuestro de los animales.
  
Disponer de sistema de recogida o tratamiento y eliminación de cadáveres, con suficientes garantías sanitarias de protección del medio ambiente.
  
Medidas higiénico sanitarias necesarias para que el personal y utillaje de la explotación no puedan transmitir enfermedades.
  
Utillajes de limpieza, manejo y vestuario de uso exclusivo de la explotación.
  
Pediluvios, u otros medios de eficacia semejantes, a la entrada de locales, naves o parques.
  
Disponer de un libro de visitas donde se anoten todas las que se produzcan y el número de las matrículas de los vehículos que hayan entrado en la explotación.
  
Disponer de balsa de estiércol cercadas e impermeabilizadas, natural o artificialmente que eviten el riesgo de filtración y contaminación de las aguas superficiales y subterráneas, asegurando que se impidan pérdidas pro rebosamiento o por inestabilidad geotécnica, con el tamaño preciso para poder almacenar la producción de al menos tres meses, que permita la gestión adecuada de los mismos.
  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable de Interés, según normativa urbanística municipal.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los factores del medio susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Suelo, Agua, Flora, Fauna, Paisaje y Medio Socioeconómico.
  
La explotación se localiza en una zona agrícola, dedicada a cultivos de secano, con predominio de olivos, almendros y algarrobos.
  
Los elementos ambientales más destacables, susceptibles de ser afectados por el proyecto son: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la gestión inadecuada de los purines y el Aire, por emisión de olores asociados principalmente a los purines, tanto en la explotación como en campo.
  
El proyecto no afecta a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual a nivel provincial o de Comunidad Valenciana.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
Aunque en el Estudio de Impacto Ambiental se ha incluido un apartado titulado ?Identificación de Impactos y Valoración?, su falta de rigor técnico y su escasa coherencia, hace que no se considere aceptable.
  
Los impactos más relevantes ocasionados en la fase de explotación se reducen al ocasionado sobre el suelo, por contaminación asociada a una gestión inadecuada de purines; sobre el aire, por emisión de olores; sobre el agua, por vertidos accidentales o uso inadecuado de purines como abono orgánico.
  
Se han propuesto una serie de medidas protectoras y correctoras, encaminadas a minimizar los posibles impactos que pueda causar la actividad.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha establecido una serie de medidas protectoras y correctoras, que no obedecen al resultado de la valoración de los efectos que la actuación tendrá sobre los aspectos medioambientales, sino que aluden a medidas higiénico-sanitarias y otras prácticas de obligado cumplimiento en la explotación, entre las que se incluye:
  
Los purines se destinarán a campos de cultivo evitando su aplicación los días lluviosos ni sobre suelos helados.
  
Se pasará una labor de grada tras su aplicación.
  
El programa de Vigilancia Ambiental tiene por objeto, según el Decreto 162/1990 de Impacto Ambiental, el establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental. El Programa de Vigilancia Ambiental que incluye el Estudio de Impacto Ambiental, se caracteriza por su falta de rigor técnico, por su falta de concreción y de detalle, así como por la imposibilidad de su adopción por el desconocimiento de las pautas a seguir para su aplicación por parte del promotor.
  
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental deberán ampliarse con el cumplimiento de los condicionantes establecidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la granja porcina, situada en el término municipal de Traiguera (Castellón), promovido por Mª Victoria Guardiola Monserrat, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- Se dispondrá de balsa de purines, impermeabilizada y vallada, de manera que se evite las filtraciones en el terreno. Estará dimensionada de manera que tenga capacidad para almacenar junto con las fosas, la producción de purines de al menos tres meses, todo ello según el artículo 5.Uno. B.1. del Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, pro el que se establecen normas básicas de Ordenación de las Explotaciones Porcinas. Para ello y previo a la obtención de la licencia de actividad, deberá aportarse ante esta Dirección General informe técnico en el que se incluya datos reales (fotos, ...) que verifiquen dicha capacidad.
  
- Se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga los animales, así como de las fosas y balsa de purines.
  
- Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.
  
- A la entrada de la explotación se colocará un vado sanitario, para desinfección del tránsito rodado que acceda a la misma.
  
- Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.
  
- Tal y como se propone en la Ampliación al Estudio de Impacto Ambiental, el purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mímino: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.
  
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.
  
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 28 de octubre de 2004. El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 258/04-AIA
  
Título: Ampliación planta de cogeneración.
  
Promotor: ARCILLA BLANCA, SA.
  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Industria de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes.
  
Localización: Partida Foyes Ferraes s/n. L'Alcora. Castellón.
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del proyecto es la ampliación de la actual planta de cogeneración mediante la duplicación de la potencia instalada, pasando de un grupo turboalternador de 4,95 MWe, a 9.98 MWe con el objeto de aumentar la capacidad de producción del atomizador.
  
La actividad a la que se dedica ARCILLA BLANCA, SA. consiste en la fabricación de arcilla atomizada y polvo de gres porcelánico, para la cual dispone actualmente de un turboalternador de gas de 4.95 MWe de potencia nominal, el cual alimenta el consumo de gases calientes del atomizador para el secado de la barbotina y posterior fabricación del polvo de gres porcelánico y arcilla atomizada, con este sistema se aumentará el rendimiento energético de la planta, permitiendo no sólo el autoabastecimiento eléctrico sino la exportación de los excedentes a la red.
  
La ampliación de la instalación se situará dentro de sus terrenos industriales en la zona SO en la sección próxima donde se encuentra la situación de los atomizadores, puesto que este constituye el punto de consumo de los gases calientes de recuperación de la instalación de cogeneración.
  
Tramitación administrativa
  
En fecha 26 de febrero de 2004, la Dirección General de Energía de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al proyecto de referencia.
  
En fecha 16 de julio de 2004, la Dirección General de Energía de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes remitió a esta Conselleria la copia del anuncio del Proyecto de referencia en el BOP de Castellón número 72, de 15 de junio de 2004, y en el DOGV número 4.770 de 8 de junio de 2004, junto con el certificado de que durante el periodo de exposición pública no se presentaron alegaciones.
  
Afecciones legales
  
La industria solicita la Autorización Administrativa de Instalación Eléctrica otorgada por la Dirección General de Energía de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes.
  
Durante su normal funcionamiento, la Central de Cogeneración existente generará emisiones y residuos peligrosos, por este motivo, deberá solicitar la autorización administrativa como productor de residuos peligrosos otorgada por el Area de Calidad Ambiental, de esta Conselleria y cumplimentar el libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes.
  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
Los elementos ambientales que se verán directamente afectados serán la calidad del aire, el suelo y el agua. Otros factores como la vegetación, la fauna y el paisaje no sufrirán ningún impacto debido a lo antropizado de la zona.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
Del Estudio de Impacto Ambiental se desprende que las acciones que pueden generar impactos serán únicamente la generación de emisiones gaseosas, ruidos y vibraciones, siendo por tanto los elementos ambientales susceptibles de ser afectados los propios del medio atmosférico, ya que se señala que la instalación no producirá ningún vertido sólido o líquido.
  
Las emisiones gaseosas serán las procedentes de la combustión del gas natural, liberadas por la chimenea del by-pass o a través de la chimenea de los atomizadores durante el funcionamiento normal de la instalación.
  
Las fuentes de emisión de ruidos y vibraciones serán las procedentes de las admisiones de aire de refrigeración y combustión, el conjunto del turboalternador, la chimenea de escape (by-pass) y el intercambiador de calor aire/aceite.
  
Se concluye que tras la adopción de las correspondientes medidas preventivas y/o correctoras, el impacto de la instalación será mínimo, no previéndose alteración sensible apreciable en el ambiente tras la puesta en marcha de la Central de Cogeneración.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
1) Contaminación acústica. Vibraciones.
  
Para reducir este tipo de contaminación se ha optado por disponer una serie de medidas correctoras específicas para cada foco emisor y posteriormente otras de carácter general sobre el conjunto de equipos sobre los que no se tomas medidas específicas, y por extensión al resto.
  
Así, el conjunto del turbogenerador (turbina, reductor y generador eléctrico) está dentro de un contenedor insonorizado, montado sobre la misma bancada que las bombas, ventiladores, equipos de detección de fugas, contra incendios, etc.
  
Por otra parte, los conductos de entrada de aire para la combustión, así como para la refrigeración del generador, están debidamente aislados de forma que el nivel sonoro en cualquier punto a 1 metro de distancia de todos los equipos sea el mismo: 85 dB(A). Con ello, el punto de la parcela en que está ubicada la Central de Cogeneración y su distancia a las casas habitadas más próximas, no se transmitirán más de 35 dB(A).
  
2) Contaminación atmosférica.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se señala que el gas natural estará exento de azufre, partículas y otros contaminantes en cantidades apreciables. A la vez, la combustión se llevará a cabo con un gran exceso de aire (300%), por lo que no se emitirán prácticamente inquemados sólidos o gaseosos apreciables. Se señala que durante el funcionamiento normal de la instalación, las emisiones garantizadas de los NOx serán de 180 ppm (por debajo de las 300 ppm legalmente establecidas) y las de CO serán de 50 ppm (por debajo de las 500 ppm legalmente establecidas), cumpliendo con lo dispuesto en el Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico.
  
Para asegurar la eficaz dispersión de los contaminantes, en el Estudio de Impacto Ambiental se propone para el by-pass una chimenea de 1.500 mm de diámetro y una altura de 21 m. Durante el normal funcionamiento, se evacuarán los gases a través de las chimeneas de los atomizadores. La evacuación será por medio de un ventilador de aspiración y por la sobrepresión creada por el escape de la turbina, de forma que conjuntamente superarán con mucho, la pérdida de carga en la conducción y en la chimenea. El diámetro de salida de la chimenea y su altura de la misma en cada atomizador se mantiene igual a la instalación existente.
  
Se indica que para poder actuar de forma preventiva sobre la contaminación atmosférica, los diversos focos emisores dispondrán del correspondiente orificio para la realización de tomas de muestras, de acuerdo a lo dispuesto en la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera.
  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir del funcionamiento de la actividad. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:
  
- Control periódico de la composición de los gases enviados a la atmósfera. Se preverán tomas de muestras en la chimenea de by-pass, estimándose que será suficiente con un control de las emisiones de NOx, CO y partículas, están dentro de los límites previstos.
  
- El nivel de ruido producido por las turbinas será controlado de acuerdo con la Normativa sobre Protección de los Trabajadores Frente a los Riesgos Derivados de la Exposición al Ruido Durante el Trabajo, Real Decreto 1316/1989 del 27 de octubre.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 2-f) del Anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de ampliación de la planta de cogeneración, promovido por la empresa ARCILLA BLANCA, SA., siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. Los aceites usados de los sistemas de lubricación, los posibles derrames, filtros, baterías usadas, envases vacíos, y en general cualquier otra sustancia que pueda ser catalogada como residuo peligroso, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos. La empresa deberá actualizar su inscripción en el Registro de Pequeños Productores de Residuos Peligrosos, exponiendo las nuevas previsiones en cuanto a volumen y tipología de residuos generados.
  
2. Se deberá asegurar la existencia de sistemas de retención y recogida de posibles derrames de los aceites de lubricación. Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.
  
3. Los resultados del Programa de vigilancia Ambiental determinarán si se han de implementar las medidas correctoras adoptadas para prevenir la contaminación acústica (puertas acústicas y con junta de estanqueidad, aperturas para ventilación dotadas de silenciadores, etc.). En cualquier caso, se cumplirán los límites máximos que aparezcan en la legislación vigente, en las ordenanzas municipales del lugar o en el R.A.M.I.N.P. y asegurando en todo caso que no se transmitan más de 35 dB (A) a cualquiera de las viviendas o instalaciones próximas, o colindantes.
  
4. La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la Conselleria de Territorio y Vivienda. Así mismo deberán presentar correctamente cumplimentada la adaptación de la encuesta que aparece en el Anexo V de la mencionada orden, la cual igualmente se encuentra disponible en los mencionados SS.TT.
  
5. En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, entendemos que debería constar de las acciones:
  
- Mediciones de las emisiones de NO, NO2, CO, CO2 y partículas, realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años, ya que la actividad se encuentra clasificada como grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico.
  
- Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2, CO y partículas realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.
  
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad y en el interior de viviendas o instalaciones próximas, o colindantes realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años. Las mediciones se realizarán en los lugares explícitamente citados en la normativa al respecto (se elaborará un informe en el que conste el tipo de instrumento con el que se han realizado las mediciones, teniendo en cuenta el ruido de fondo, el periodo de medida y señalando si cumple con la normativa vigente).
  
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año, al objeto de comprobar el mantenimiento de las condiciones acústicas del entorno.
  
- El Programa de Vigilancia Ambiental de las emisiones a la atmósfera deberá realizarse en todos y cada uno de los focos. No obstante, el autocontrol podrá disminuirse su frecuencia en los focos que habitualmente no funcionan (p.e. chimeneas de by-pass) y deberá realizarse de los focos que realizan efectivamente y habitualmente el vertido.
  
- Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto Básico y el Estudio de Impacto Ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.
  
6. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.
  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General Calidad Ambiental, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.
  
8. Se atenderá a cualquier otra condición de carácter ambiental que establezca en su momento la Dirección General de Calidad Ambiental a través de la preceptiva ampliación de autorización administrativa.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 29 de octubre de 2004. El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 15/03-AIA
  
Título: Línea aérea de media tensión a 20 Kv.
  
Promotor: IBERDROLA DISTRIBUCIÓN ELÉCTRICA SA.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Industria, Comercio y Energía.
  
Objeto: Suministro de energía eléctrica a una serie de chalets privados.
  
Localización: Términos municipales de Relleu y Sella.
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del proyecto es el suministro de energía eléctrica para una serie de chalets privados incluidos en un Plan Parcial, que tiene previsto ubicar en la partida ?El Muscaret?, en Relleu.
  
La línea tiene su origen en un apoyo propiedad de Iberdrola Distribución Eléctrica SA., situado en el término municipal de Sella, que se sustituirá para colocar un nuevo apoyo desde el cual se iniciará la instalación, y finalizará en un apoyo en el cual se realizará el entronque aéreo subterráneo para acometer al futuro Centro de Transformación para la distribución de la energía.
  
La longitud de la línea es de aproximadamente 3.386 m, dividida en 28 apoyos y 27 vanos, cruzando la carretera CV-770 de Orxeta a Sella, el cauce del Río de Sella y el Barranco de l'Almusent.
  
Los apoyos serán metálicos, de estructura soldadas, atornilladas y estarán galvanizadas por inmersión en caliente, con alturas entre 12 y 18 m.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 31 de julio de 2003 la Conselleria de Industria, Comercio y Turismo remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al proyecto de ?Línea aérea a media tensión a 20 Kv?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto ?Línea aérea a media tensión a 20 Kv?, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el B.O.P. de Alicante nº125 de fecha 2 de junio de 2003, habiéndose presentado una alegación por parte de Don Jose Luis Ros García.
  
2. Resumen de alegaciones
  
Se pasa seguidamente a realizar una síntesis de la alegación, en función de los aspectos ambientales a que hace mención.
  
Don Jose Luis Ros García, como apoderado de Distribuidora Eléctrica Relleu alega en su escrito presentado el día 26 de junio de 2003 en el Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante que, la autorización de construcción de la línea eléctrica objeto del presente proyecto debe ser denegada basándose en la duplicidad de servicio, debido a la existencia de instalaciones eléctricas en la partida rural de ?El Muscaret?, fácilmente extensibles en baja tensión unos 610 m, discurriendo sobre suelo contiguo al urbano, mientras que el proyecto objeto de estudio, el de Iberdrola, pretende un trazado de 3.386 m, que atraviesa suelo abrupto de montaña afectando a suelo forestal.
  
En contestación, Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, presentó escrito el día 24 de julio de 2003 en el Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante, donde manifiesta que el proyecto: ?no debe someterse al trámite de evaluación de impacto ambiental, al tratarse de una línea de distribución de energía eléctrica, cuya tensión nominal entre fases no supera los 132 kV, y además, no atraviesa, en todo o en parte, ningún Parque Natural u otro Espacio Natural Protegido, mediante Decreto, por la Generalitat Valenciana?.
  
Afirmación que no es del todo cierta ya que dicha actividad está sujeta a estimación de impacto ambiental, de acuerdo con lo establecido en el artículo 63.g: ?Redes e infraestructuras de transporte de energía eléctrica, cuando no estén sometidas a declaración de impacto?, de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana.
  
Además esta alegación guarda relación con una consideración tenida en cuenta en la Declaración de Impacto Ambiental, de 10 de abril de 2001, del ?Proyecto de homologación modificativa, Plan Parcial y Programa de Actuación en la partida El Muscaret de Relleu?, la cual incluyó el considerando siguiente:
  
?Considerando que el sector pretende conectar los servicios de abastecimiento de agua, energía eléctrica y evacuación de aguas residuales, con lo existentes en el suelo urbano ya desarrollado, situados a un kilómetro aproximadamente-
  
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria
  
En fecha 2 de marzo de 2004, se efectuó consulta al Servicio Territorial de Industria de Alicante de la Conselleria de Industria, Comercio y Turismo, sobre la autorización otorgada a la Compañía Eléctrica Relleu, con fecha 15 de noviembre de 2.002, para abastecer la urbanización ?El Muscaret?, informando si dicha autorización condiciona u obstaculiza la aprobación de una nueva línea de transporte eléctrica de las mismas características, destinada al mismo suministro.
  
En fecha 29 de marzo de 2004, se recibió contestación del Servicio Territorial de Industria de Alicante, donde se dice que:
  
?La autorización administrativa otorgada en su día a la empresa Eléctrica de Relleu, SLU, tiene el alcance de cualquier autorización de instalación, la cual, con respecto a la Ley 54/1997, no puede tener la condición de exclusividad, por lo que otra empresa puede dar servicio en esa zona.-
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el Artículo 63.g de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar no aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Línea aérea de media tensión a 20 Kv, promovido por la Iberdrola Distribución Eléctrica SA.
  
Segundo
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 29 de octubre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML