Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6528, del 25-05-2011 (2011/5701)

Aprovació de les bases particulars per al Programa d'Actuació Integrada de la Unitat d'Execució UE-J del Pla General.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6528

Data del DOGV
:   25-05-2011

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2011/5701

CVE


Data del document
:   10-05-2011

Organisme emissor
:   Ajuntament de Puçol

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * [Puçol](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))
    * [administració local](javascript:void(0))

Aprovació de les bases particulars per al Programa d'Actuació Integrada de la Unitat d'Execució UE-J del Pla General. [2011/5701]  
El Ple de l'Ajuntament, en la sessió extraordinària celebrada el 28 d'abril de 2011, ha adoptat l'acord que té la part dispositiva que, literalment, és com segueix:  
  
«Primer  
Iniciar el procediment per a la gestió indirecta per al desenvolupament del programa d'actuació integrada corresponent a la UE-J, delimitada pel pla de reforma interior que ordena l'esmentada unitat, d'acord amb les bases generals establides en l'annex II del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.  
  
Segon  
Aprovar les bases particulars per al Programa d'Actuació Integrada de la Unitat d'Execució UE-J del Pla General de Puçol, que consten en l'expedient i el seu annex I.  
  
Tercer  
Ordenar la publicació del corresponent anunci del concurs per a la selecció d'agent urbanitzador, en primer lloc en el Diari Oficial de la Unió Europea, al tauler d'anuncis municipal i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
Quart  
Facultar l'alcalde per a totes les gestions que requerisca l'execució dels anteriors acords».  
Contra el punt segon d'aquest acord d'aprovació de les bases particulars de programació, que és definitiu en via administrativa; de conformitat amb els articles 286.2, 447 i 448 del Decret 67/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística i el que estableix la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i en la Llei 29/1998, de 13 de juliol, de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, podran interposar-se els recursos següents:  
a) Amb caràcter potestatiu, recurs de reposició davant del mateix òrgan que va dictar l'acord recorregut, en el termini d'un mes, comptadors des de l'endemà d'aquesta publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Si transcorre un mes des de l'endemà de la interposició del recurs de reposició sense que aquest haja sigut resolt, es podrà entendre que ha sigut desestimat i podrà interposar un recurs contenciós administratiu davant del Jutjat Contenciós Administratiu de València, dins del termini de sis mesos, des d'aquesta desestimació presumpta.  
b) Recurs contenciós administratiu davant del Jutjat Contenciós Administratiu de València, dins del termini de dos mesos comptadors des de l'endemà d'aquesta publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Tot això sense perjudici que s'hi puga exercitar qualsevol altre recurs o acció que s'estime procedent.   
Aquestes bases particulars es podran consultar en la pàgina web de l'Ajuntament ().  
La publicació de l'anunci de les bases particulars de programació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana produirà els efectes suspensius de l'atorgament de llicències a què fa referència l'article 101.2 de la Llei Urbanística Valenciana, segons disposa l'article 289 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística. La suspensió de llicències implicarà així mateix la dels acords aprovatoris de nous programes dins del mateix àmbit.   
Per la qual cosa, en compliment de l'acord esmentat, es transcriu tot seguit el text complet de les bases particulars aprovades, mitjançant les quals es regirà el concurs de selecció i adjudicació del Programa d'Actuació Integrada per al Desenvolupament de l'Àmbit de la Unitat d'Execució UE-J del Pla General de Puçol.  
  
Puçol, 10 de maig de 2011.- L'alcalde: José Vte. Martí Alpera.  
ANNEX I  
  
Bases particulars reguladores del Programa d'Actuació Integrada per al Desenvolupament de la Unitat Execució UE-J, del Pla General d'Ordenació Urbana de Puçol (València).  
  
I. Objecte del contracte  
Aquest contracte té com a objecte el desenvolupament i execució del programa d'actuació integrada que s'especifica en les presents bases particulars, en les quals es regulen les condicions de caràcter tècnic, jurídic, econòmic i administratiu, per a la selecció d'una proposta de programa d'actuació integrada i d'un urbanitzador per al desenvolupament urbanístic del la unitat d'execució UE-J, del Pla General de Puçol. S'especifica en l'annex I, apartat A.  
  
II. Règim jurídic  
Aquest contracte té naturalesa jurídica especial, i en tot allò no previst en aquestes bases particulars, s'aplicarà la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana, i el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat pel Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell de la Generalitat (modificat pel Decret 36/2007), i les bases generals de programació reguladores de la gestió indirecta de programes d'actuació integrada al terme municipal de Puçol, són les contingudes en l'annex II del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística Valenciana, aprovat pel Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell, tal com es disposa expressament en l'article 131 de la Llei Urbanística Valenciana (LUV) i en l'article 284.3 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística (ROGTU).  
  
S'aplicaran de manera supletòria les disposicions, contingudes en el capítol II, títol III del llibre I de la Llei 30/2007, de 30 d'octubre, de Contractes del Sector, així com les normes que regulen la contractació administrativa de les entitats locals que siguen aplicables.  
Si hi ha contradicció entre els documents contractuals esmentats abans, l'ordre de prelació serà el següent: bases particulars de programació, bases generals de programació i si no hi ha bases generals pròpies són aplicables al terme municipal de Puçol les contingudes en l'annex II del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística Valenciana, aprovat pel Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell, tal com disposa expressament l'article 131 de la LUV i l'article 284.3 del ROGTU i el contracte per al desenvolupament i execució del programa d'actuació integrada.  
  
III. Ordenació urbanística vigent   
L'ordenació urbanística vigent a l'àmbit d'actuació està constituïda pel Pla General de Puçol homologat a la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística (LRAU), aprovat definitivament per la Comissió Territorial de València el 19 de setembre de 1996. I a fi de desplegar-lo, el Pla de Reforma Interior de la Unitat d'Execució J, declarat definitivament aprovat mitjançant la Resolució de 16 de març de 2009, del director general d'Urbanisme. Una ressenya d'aquest últim acord ha sigut publicada en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) número 6039, de 19 de juny de 2009, i publicat, juntament amb les normes urbanístiques aprovades, en el Butlletí Oficial de la Província de València número 106, de data 6 de maig de 2009.  
L'ordenació urbanística vigent en l'àmbit d'actuació és la que figura en l'apartat B de l'annex I.  
  
IV. Memòria de necessitats i objectius del programa d'actuació integrada (art. 131.2.b LUV)  
1. Memòria de necessitats:  
Haurà de justificar-se en la proposta de programació la necessitat abordar un desenvolupament urbà harmònic, sota un nou model que signifique una oferta de desenvolupament immobiliari, residencial.   
2. Objectius de la programació:  
L'àmbit de la unitat d'execució a desenvolupar comprén terrenys industrials a l'entorn de la factoria Tísvol, actualment classificats com a sòl urbà industrial, i el final del carrer de Massamagrell, en sòl urbà residencial.  
La zona industrial és una illa ocupada per una factoria de remolcs per a vehicles pesats, Tísvol, que ha traslladat la seua activitat al sector 4, més allunyat del sòl residencial i més adequat per a l'ús industrial intensiu i sòls sense ús. A la nau industrial es realitzen encara alguns treballs que produeixen molèsties als veïns del sòl residencial limítrof, a més de constrényer la xarxa viària en aquest punt de la localitat. Açò unit al fet que hi ha una rotonda projectada a l'antiga carretera de Barcelona a l'alçada dels carrers de Federica Montseny i Mercé Rodoreda i que facilitaria la unió amb la ronda de Corts Valencianes, fa necessari redefinir urbanísticament l'illa de Tísvol.  
  
Al mateix temps, es modifica l'ordenació detallada del final del carrer de Massamagrell per a donar solució a les parts de darrere de les edificacions que donen a l'avinguda d'Hostalets, de manera que el carrer es queda amb un ample constant a tot el tram i s'eixampla el final del carrer del Comptat. Amb això es permet una millor circulació i permet als propietaris millorar la imatge urbana.  
L'ús industrial de la zona Mas del Bombo, situada més al sud, queda separada adequadament del residencial que es crea mitjançant la prolongació del carrer de Tierno Galván.  
En resum, els principals objectius per a la delimitació i l'ordenació de la unitat d'execució per a la seua posterior programació replegats al pla de reforma interior aprovat han sigut:  
- Obtindre els terrenys necessaris per a la unió entre la ronda oest de la població i la travessia V-3007 amb una amplària que permeta el pas fluid del trànsit (20,50 m), ampliant els 7 m previstos al Pla General.  
  
- Obtindre els terrenys per a l'obertura del carrer del Comptat amb una amplària d'11 m fins a la travessia V-3007, ampliant els 4 m previstos al Pla General.  
- Obtindre els terrenys necessaris per a l'obertura del carrer de Massamagrell, actualment ocupats per antigues tanques de pedra i patis privats.  
- Eliminació d'un element pertorbador amb activitat permesa.  
  
Per tant, els principals objectius per a la programació de la unitat d'execució són:  
a) Gestionar la transformació jurídica de les finques afectades pel programa. En aquest sentit l'urbanitzador estarà obligat a:  
- Demanar, dels corresponents registres (de la Propietat i Cadastre), tota la informació de les finques i titulars de drets i deures inclosos en l'actuació.  
- Fitar i delimitar les parcel·les aportades a la reparcel·lació amb caràcter previ a la redacció del projecte.  
- Efectuar un estudi fefaent de les parcel·les semiconsolidades, amb proposta de solució en els termes que disposa el capítol III del títol I de la Llei Urbanística Valenciana.  
Presentar per a la seua aprovació el projecte de reparcel·lació.  
Pagar als creditors nets abans que la reparcel·lació accedisca al Registre de la Propietat.  
- Inscriure al Registre de la Propietat les noves finques resultants, especialment les destinades al domini públic.  
- Fer constar al Registre de la Propietat les afeccions existents.  
  
- Cancel·lar les finques cadastrals aportades a la reparcel·lació i inscriure les resultants al Cadastre.  
- Qualssevol altres actuacions necessàries per a la transformació jurídica de les finques afectades.  
b) Urbanitzar completament la unitat d'execució que constitueix l'objecte del programa i realitzar les obres públiques addicionals que calguen, amb subjecció a les previsions temporals i econòmiques del programa i connectar les infraestructures amb les xarxes generals de serveis, per a això hauran de:  
- Presentar informes favorables per a realitzar les connexions amb les corresponents companyies subministradores (llum, aigua, gas, telefonia i altres).  
- Incloure al projecte d'urbanització la construcció de les obres complementàries de connexió amb les xarxes municipals que siguen necessàries.  
- Aportar informes de les administracions sectorials les competències de les quals resulten afectades per l'actuació (domini públic hidràulic per la proximitat al barranc).  
c) Obtindre els sòls dotacionals públics de l'àmbit de l'actuació a favor de l'administració gratuïtament. A aquests efectes:  
  
  
  
  
  
  
\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*  
  
- L'urbanitzador efectuarà la seua inscripció al Registre de la Propietat i en traslladarà a l'administració el corresponent certificat acreditatiu.  
- Els lliurarà en perfectes condicions, una vegada concloses les obres d'urbanització, i alçarà la corresponent acta de lliurament.  
- Els transformadors d'energia elèctrica es consideraran equipament privat i es lliuraran a la companyia subministradora. Tant el cost del sòl necessari per a la seua implantació com el cost d'aquests transformadors els hauran d'assumir tots els propietaris afectats.  
d) Ordenar el repartiment equitatiu de les càrregues i beneficis de l'actuació entre els afectats.  
e) Establir terminis per a edificar els solars resultants de l'actuació urbanitzadora, incloent-hi un cronograma en què s'indique expressament el termini d'edificació dels terrenys propietat de l'urbanitzador o d'altres propietaris adherits a la seua iniciativa de programa i el dels solars destinats a habitatges subjectes a algun tipus de protecció.  
  
f) Procedir a la descontaminació dels terrenys industrials el cost de la qual l'assumiran únicament els propietaris dels terrenys afectats.  
  
Tot això de conformitat amb allò que s'ha establit en apartat C de l'annex I.  
  
V. Paràmetres urbanístics (art. 131.2.c LUV)  
Els paràmetres urbanístics són els establits en el Pla General, zona de nucli nou i el PRI que ordena la unitat i el resum de la qual consta a la fitxa de gestió que figura en l'apartat D de l'annex I.  
Els paràmetres urbanístics del pla de reforma interior aprovat són els següents:  
  
  
  
L'edificabilitat d'habitatges subjectes a algun tipus de protecció se situen a les illes A i B1 tal com replega el pla de reforma interior.  
  
VI. Criteris i objectius territorials (art. 131.2.d LUV)  
Els criteris i objectius territorials han quedat exposats en la «base IV. 2. Objectius de la programació», en tant que unitat d'execució J té un pla de reforma interior definitivament aprovat. No obstant això s'enumera un extracte en l'apartat E de l'annex I.  
  
VII. Criteris d'ordenació urbanística (art. 131.2.d LUV)  
El pla de reforma interior aprovat estableix l'ordenació detallada de l'àmbit pel qual no es permet que les propostes que s'hi presenten modifiquen aquesta ordenació.   
Tampoc no es permet l'ordenació d'àrees aïllades mitjançant un estudi de detall.  
Els criteris d'ordenació urbanística són els que s'estableixen en l'apartat F de l'annex I.  
VIII. Objectius d'edificació privada (art. 131.2.e LUV)  
1. Els objectius d'edificació privada són els establits en l'apartat G de l'annex I.  
2. Les condicions de les parcel·les edificables, el volum i forma dels edificis, les condicions estètiques de l'edificació, així com la reserva d'aparcaments, seran els establits en el PRI de la UE-J el Pla General de Puçol i en concret en l'apartat G de l'annex I.   
A continuació es reprodueixen les normes urbanístiques del Pla General:  
Nucli nou.  
8.2.A. Àmbit.  
La seua delimitació exacta es reflecteix al pla corresponent i coincideix amb aquelles zones que han suposat el desenvolupament més actual del nucli urbà de la població, fonamentalment en la seua part nord, oest i sud-oest.  
8.2.B. Usos.  
1. L'ús global o dominant d'aquesta zona és el de residència plurifamiliar, i s'hi admeten tipologies residencials unifamiliars arrenglerats o en filera.  
1.1. A les parcel·les residencials situades dins del perímetre definit pels carrers: Miguel Hernández, Mallaeta, Alt Millars, la Costera, Palleter i avinguda Molí de Vent, l'ús permés és el d'habitatge unifamiliar.  
  
2. Es prohibeixen expressament els usos següents:  
Terciaris: enclavats a zones industrials. Campaments de turisme. Activitats recreatives amb un aforament superior a 700 persones.  
Industrials: incompatibles amb habitatge.  
Magatzems amb una superfície superior a 500 m²: incompatibles amb habitatge.  
Aparcaments: en edifici exclusiu o d'ús exclusiu de vehicles col·lectius de persones o mercaderies.  
3. Es permeten qualssevol altres usos no inclosos en l'apartat 2 anterior, llevat que manifestament siguen incompatibles amb l'ús dominant residencial assignat a aquesta zona.  
4. El règim d'usos que s'estableix estarà subjecte a les següents condicions de compatibilitat:  
a) Magatzems compatibles amb l'habitatge.  
Només podran ubicar-se en planta baixa i inferiors a la baixa. Hauran de comptar amb accessos des de la via pública i nuclis de comunicació vertical independents i diferenciats dels de la resta d'usos.  
b) Locals industrials compatibles amb l'habitatge.  
Només podran ubicar-se en planta baixa i inferiors a la baixa. Hauran de comptar amb accessos des de la via pública i nuclis de comunicació vertical independents i diferenciats dels de la resta d'usos.  
c) Aparcaments d'ús públic o privat.  
Podran situar-se en qualsevol de les ubicacions següents:  
En planta primera i inferior a la primera.  
Sota espais lliures privats o, si és el cas, amb la concessió administrativa prèvia o mera autorització, sota espais lliures públics.  
A l'aire lliure sobre superfície lliure de parcel·la, amb una ocupació màxima del 40% de l'esmentada superfície lliure. S'admetrà únicament en parcel·les i/o edificis no protegits i no podran tindre el caràcter d'estacionament d'accés públic.  
d) Ús residencial comunitari.  
S'admet en edifici d'ús exclusiu, i s'entén com a tal aquell en què totes les plantes per damunt de la baixa (plantes de pis) es destinen a aquest ús (també es podran ubicar en planta baixa). Si s'ubica en un edifici d'ús mixt, les plantes destinades a aquest ús se situaran sempre per damunt de les destinades a usos no residencials i per davall de les destinades a habitatges.  
e) Ús residencial plurifamiliar.  
Es tracta de l'ús global o dominant assignat pel pla en aquestes zones. S'admet en edifici d'ús exclusiu, i s'entén com a tal aquell en què totes les plantes per damunt de la baixa (plantes de pis) es destinen a habitatges (també poden ubicar-se en planta baixa). Si s'ubica en edifici d'ús mixt, les plantes destinades a aquest ús se situaran sempre per damunt, tant de les destinades a usos no residencials com de les destinades a despatxos professionals o a ús residencial comunitari.  
  
f) Ús comercial compatible amb l'habitatge.  
Només podran ubicar-se en planta primera i inferiors, a excepció de les qualificades compatibles (grau I i II), o bé en edifici d'ús exclusiu, per a un únic establiment. Si s'ubiquen en edifici d'ús mixt, els locals comercials hauran de comptar amb accessos des de la via pública i nuclis de comunicació vertical independents i diferenciats dels de la resta d'usos.  
g) Hotels, hostals, pensions i apartaments en règim d'explotació hotelera.  
S'admet en edifici d'ús exclusiu. Si s'ubica en edifici d'ús mixt, les plantes destinades a aquest ús se situaran sempre per damunt de les destinades a la resta d'usos no residencials i per davall de les destinades a usos residencials, amb accessos independents.  
h) Locals d'oficina.  
S'admeten en edifici d'ús exclusiu d'oficines, i s'entén com a tal aquell en què totes les plantes per damunt de la baixa (plantes de pis) es destinen a locals d'oficina (també es poden ubicar en plantes semisoterrani i baixa, però, en cap cas, en plantes de soterrani).  
Si s'ubiquen en edifici d'ús mixt, les plantes destinades a aquest ús se situaran en planta semisoterrani i superiors i sempre per davall de les destinades a usos hotelers i/o residencials i per damunt de les destinades a la resta d'usos no residencials. S'exceptuen els despatxos professionals i xicotetes activitats de caràcter netament artesanal (perruqueria, sastreria, etc.), amb una superfície inferior a 150 m² i amb menys de 5 treballadors.  
i) Tre. activitats recreatives.  
S'admeten en planta baixa i planta semisoterrani, llevat que s'ubiquen peces habitables residencials en planta baixa. Hauran de comptar amb accessos des de la via pública i nuclis de comunicació vertical independents i diferenciats dels de la resta d'usos. Queden prohibides les discoteques en aquesta zona.  
j) D-dotacionals.  
S'admeten en semisoterrani i plantes superiors amb les limitacions establides en el paràgraf k). S'admeten així mateix en edifici d'ús exclusiu.  
k) En edificis mixtos amb ús residencial es compliran les condicions següents:  
k.1) Els locals no residencials s'ubicaran sempre en plantes inferiors a aquelles en què s'ubiquen els locals residencials, amb les precisions establides anteriorment.  
l) Les distintes agregacions dels usos terciaris descrits en els paràgrafs f), g), h) i i) podran, amb les limitacions establides, situar-se en edifici d'ús exclusiu terciari.  
8.2.C. Condicions de parcel·la.  
1. Les parcel·les edificables compliran les condicions següents:  
La superfície mínima de parcel·la edificable serà de 80 metres quadrats.  
Tots i cada un dels seus límits frontals tindran, com a mínim, 5 metres de longitud.  
La forma de la parcel·la serà tal que s'hi puga inscriure un rectangle de 5x10 metres, el costat menor del qual coincidisca amb l'alineació exterior i els seus límits laterals no formen un angle inferior a 60 graus.  
Queden excloses de les anteriors condicions aquelles parcel·les que, sense complir-les, limiten en ambdós límits laterals amb edificacions consolidades.  
Vegeu article 6.2.a.2.  
2. Paràmetres d'emplaçament.  
L'ocupació de la parcel·la edificable s'ajustarà a les alineacions definides al pla corresponent. L'edificació podrà recular-se de l'alineació exterior. Queden permesos xicotets entrants, però en el cas que superen 1 m s'exigirà una tanca que mantinga l'alineació. No obstant això, a les reculades menors a un metre, l'obligatorietat de la tanca quedarà a criteri dels serveis tècnics municipals. En qualsevol cas els paraments de mitgeres que apareguen per la reculada hauran de tindre el mateix tractament que la façana principal. Vegeu article 6.3.c.  
  
La profunditat edificable no podrà sobrepassar els 21 metres.  
La línia d'edificació podrà quedar retirada de les alineacions interiors que s'assenyalen; en aquest cas, el retir haurà de ser paral·lel a l'alineació.  
A les parcel·les amb longitud de façana superior a trenta-sis (36) metres i superfície superior a mil cinc-cents (1.500) metres quadrats, que no tingueren assenyalades alineacions interiors, podran ser objecte d'estudi de detall, a fi de reordenar el volum edificable. En aquest supòsit, podran crear-se patis oberts a façana, sempre que el seu perímetre tinga característiques de façana i edificar en alçada el sòl situat a més de vint (20) metres de l'alineació exterior, sempre que es justifique un adequat tractament als espais interiors resultants a la illa. Es podrà edificar una planta més de les assenyalades al pla d'alineacions i rasants sempre que no se supere el nombre de plantes de l'edifici limítrof immediat més alt.  
Patis de llums. Dimensions.  
La dimensió dels patis de llums s'ajustarà a les normes d'habitabilitat vigents HD/91.  
8.2.D. Condicions de volum i forma dels edificis.  
1. Alçada de cornisa.   
L'alçada de cornisa màxima de l'edificació s'estableix en funció del nombre de plantes grafiat al pla corresponent, d'acord amb la fórmula següent:  
Hc = 4,00 + 3,30 Np  
Sent Hc l'alçada de cornisa màxima expressada en metres i Np el nombre de plantes a edificar sobre la baixa (és a dir, l'assenyalat als plans menys un).  
De l'aplicació de la fórmula es dedueix el quadre següent:  
  
Nombre de plantes Alçada de cornisa en metres  
 1 4  
 2 7,30  
 3 10,60  
 4 13,90  
 5 17,20  
 6 20,50  
  
2. Anivellament de cornises.  
Quan fóra necessari per raons d'adequació a l'entorn urbà, s'exigirà que l'alçada de cornisa de l'edifici, fins i tot superant les màximes indicades, s'anivellen amb la de qualssevol dels edificis limítrofs, protegits o no, amb les condicions següents:  
L'anivellament es realitzarà a la franja compresa entre E metres per damunt i per davall de l'alçada de cornisa màxima corresponents, on E ve definit en relació al nombre de plantes grafiat al pla corresponent segons la fórmula següent:  
1,10 + 0,10 Np  
On Np és el nombre de plantes a edificar sobre la baixa (és a dir, l'assenyalat als plans menys un).  
L'anivellament no podrà implicar la construcció de major o menor nombre de plantes que les determinades al pla corresponent.  
3. Tolerància d'alçades.   
El nombre mínim de plantes a edificar és d'una planta.  
4. Construccions per damunt de l'alçada de cornisa de l'edifici:  
Aprofitament de l'espai sota coberta inclinada.  
L'androna haurà d'estar vinculada a l'habitatge de l'última planta, des de la qual s'accedirà, i no es podrà accedir a aquesta directament des d'elements comuns.  
L'alçada del carener no serà superior a 3,50 m.  
Els pendents de la coberta hauran d'estar compresos entre 15º i 22º (27% i 40%). El faldó que dóna a l'alineació exterior haurà d'arribar fins a la façana, arrancarà des de l'aresta superior del forjat de l'última planta i haurà de ser continu fins al carener. En el faldó a la via pública es permetran escotadures amb les condicions següents: el buit haurà d'estar delimitat pels seus quatre costats per faldons de teula d'1,00 m d'amplària com a mínim, excepte al faldó inferior l'alçada del qual serà la que resulte d'aconseguir una alçada de barana d'1,00 m (art. 2.17 HD/91) amb el pendent permés; el buit tindrà un ample màxim de 6,00 m i representarà una superfície màxima del 40% del faldó de la coberta mesurat en vertadera magnitud. Qualsevol tancament vertical d'aquesta planta se situarà a un mínim de tres metres de l'alineació oficial de l'edifici.  
En el cas de construir cobertes planes, aquestes se situaran necessàriament a la part posterior de la coberta inclinada. El cassetó d'accés a aquesta coberta plana posterior haurà d'estar integrat necessàriament dins de la coberta inclinada amb la limitació d'alçada anterior.  
En el cas de solars fent cantó a diversos carrers estan permesos els murs pinyons.  
Només es permetran cobertes inclinades excepte quan l'única construcció per damunt de l'alçada de cornisa de l'edifici siga exclusivament el cassetó d'accés a la coberta. En aquest cas el cassetó podrà tindre coberta plana i es permetran rematades ornamentals de teula amb una alçada màxima d'1,20 m amb els pendents assenyalats anteriorment.  
  
Les casetes d'ascensors, dipòsits i altres instal·lacions hauran de situar-se a almenys 3 m del pla de façana coincident amb l'alineació exterior. S'admetrà, no obstant això, retirs menors en aquells casos que per l'exigüitat de la parcel·la o per criteris compositius de façana quede prou justificada l'excepció.  
Aquesta superfície d'androna comptarà als efectes del càlcul de l'edificabilitat permesa.  
A les parcel·les residencials situades dins del perímetre definit pels carrers: Miguel Hernández, Mallaeta, Alt Millars, la Costera, Palleter, i avinguda Molí de Vent, l'ús permés és el d'habitatge unifamiliar i es permetrà la construcció de dues plantes i àtic. Els àtics hauran de complir les condicions següents:  
La coberta no podrà sobrepassar el pla que, contenint l'aresta superior del forjat de l'última planta, forme un pendent màxim del seixanta per cent (60%)  
La superfície útil no podrà ser superior al 40% de la superfície útil de la planta des de la qual s'accedeix.  
Podrà integrar-se dins del volum definit per la coberta inclinada, però en el cas d'aparéixer paraments verticals, aquests hauran de recular-se respecte de la línia de façana (alineació oficial) 4 m.  
Vegeu article 6.2.e.  
5. Soterranis i semisoterranis.  
Es permet la construcció de soterranis i semisoterranis amb les determinacions que s'estableixen en les ordenances generals.  
6. Planta baixa.  
La cara inferior de la primera volada no podrà situar-se, en cap cas, a menys de 3,25 metres sobre la cota de referència.  
Es permet la construcció d'entreplantes amb les determinacions que s'estableixen en les ordenances generals.  
7. Construccions en pati d'illa.  
En patis d'illa en què el pla assenyale la possibilitat d'edificar en planta baixa, l'alçada màxima del pla superior del forjat de sostre no podrà excedir 5 m sobre la cota de referència.  
Per damunt del forjat de sostre de les plantes baixes en patis d'illa, tan sols s'admetran els elements següents:  
Els faldons de les cobertes planes.  
Els elements de separació entre terrats, amb una alçada màxima de 2,20.  
Les baranes de protecció.  
Una capa de terra de fins a 40 cm de grossària, quan es preveja un tractament enjardinat.  
Les xemeneies de ventilació o d'evacuació de fums, calefacció i condicionament d'aire amb les alçades que, amb vista al seu funcionament correcte, determinen la reglamentació específica vigent o, si no n'hi ha, les normes de bona pràctica de la construcció  
8. Cossos i elements ixents a la zona.  
Els cossos i elements ixents autoritzats sobre l'alineació exterior s'estableixen en funció de l'amplària dels carrers; aquesta amplària es determina com la menor existent al llarg del tram de l'illa en què se situa l'edifici. A les places o espais lliures, es considerarà l'amplària del carrer de major ample que hi accedisca. Són els següents:  
  
Ràfecs.  
En carrers d'amplària inferior a huit (8) metres: cinquanta (50) centímetres.  
En carrers d'amplària igual o superior a huit (8) metres i inferior a quinze (15) metres: huitanta (80) centímetres.  
En carrers d'amplària igual o superior a quinze (15) metres: un (1) metre.  
Impostes, motlures, pilastres, tancats, congrenys i la resta d'elements compositius.  
En voreres d'amplària igual o inferior a 50 centímetres, els ixents (ornamentals o no) màxims en planta baixa, seran de cinc (5) centímetres.  
En voreres d'amplària superior a 50 centímetres, els ixents màxims seran d'un deu per cent (10%) de l'ample de la vorera, sense superar els quinze (15) centímetres.  
Balcons, balconades i terrasses. El vol màxim autoritzat és:  
En carrers d'amplària inferior a huit (8) metres: cinquanta (50) centímetres.  
En carrers d'amplària igual o superior a huit (8) metres i inferior a quinze (15) metres: huitanta (80) centímetres.  
En carrers d'amplària igual o superior a quinze (15) metres: un (1) metre.  
Es permeten elements ornamentals a balcons amb aquestes condicions:  
Pilastres de 0,25 m de costat màxim.  
Buits entre pilastres no menors d'1,50 m.  
Sobre l'alineació de façana (assenyalada pel pla) que dóna a pati interior d'illa, només s'autoritzaran els següents cossos i elements ixents:  
En qualsevol cas:  
Ràfecs amb una longitud màxima de vol de 35 cm.  
Impostes, motlures, pilastres, tancats, congrenys i la resta d'elements compositius amb una longitud màxima de vol de 15 cm.  
En patis d'illa en què puga inscriure's com a mínim un cercle de 10 metres de diàmetre entre alineacions de façana:  
Balcons amb una longitud màxima de vol de 60 cm.  
Balconades amb una longitud màxima de vol de 60 cm.  
Terrasses amb una longitud màxima de vol de 60 cm.  
Ràfecs amb una longitud màxima de vol de 60 cm.  
Impostes, motlures, pilastres, tancats, congrenys i la resta d'elements compositius amb una longitud màxima de vol de 15 cm.  
9. Alçada de la volada.  
A la zona d'eixamplament, els cossos ixents que donen a carrers, places o espais lliures públics podran situar-se en planta primera i superiors, i tindran una alçada mínima de 3,25 m. Els que sobreïsquen de les alineacions de façana que donen a pati interior d'illa, només podran situar-se en segona planta i superiors, llevat que el pla assenyale el pati d'illa com a espai lliure, i en aquest cas podran situar-se també en primera planta.  
10. Longitud màxima de volades.  
Les volades hauran de separar-se de les parets mitgeres veïnes una distància igual al seu vol amb un mínim de 60 cm.  
Es permetran miradors amb les condicions següents:  
L'ample mínim de carrer haurà de ser de 8,00 m.  
La longitud màxima serà del 24% de la longitud de la façana, i en trams no superiors a 4,00 m.  
No obstant això, en obres d'elevació sobre edificis ja construïts, i per criteris compositius de façana, es permetrà la construcció de miradors amb les mateixes característiques i dimensions que els existents, encara que no complisquen aquestes últimes condicions.  
Es podrà alterar lliurement el percentatge de cossos ixents en cada planta, de manera que, en el conjunt de tota la façana, no sobrepassen l'esmentat 60% del total de les longituds de l'ample de façana i planta.  
  
Reserva d'aparcaments.  
Quant a la reserva d'aparcaments en edificis de nova planta, en aquells casos en què, o bé per l'escassa dimensió de la parcel·la, o bé per condicions pròpies del subsòl, o bé per altres condicions justificables (econòmiques, tècniques, etc.), no siga adequada la construcció de l'aparcament, l'esmentada reserva es podrà situar en edificis limítrofs amb excés de places, sempre que se situe a una distància menor d'un radi de 250 m respecte de l'edifici en qüestió. Vegeu articles 5.7 i 6.3.a.  
Veure article 6.2.h. Condicions estètiques.  
Línia a traços avinguda d'Hostalets.  
Als solars i edificacions delimitades a traços a l'avinguda d'Hostalets (des de l'av. Molí de Vent fins a l'av. Alfinach) es podran realitzar obres de manteniment, rehabilitació i nova planta tot mantenint-ne l'alineació actual sempre que es mantinga el volum existent. Cas d'incrementar el volum, hauran d'edificar-se a línia amb les altres construccions (línia grossa reculada de la de traços).  
No obstant això, i a fi d'igualar cornises i no deixar parets mitgeres vistes, en el cas que hi haja alguna edificació flanquejada per altres alineades a la línia de traços, i que no superen les tres plantes d'alçada, la primera podrà edificar-se fins a l'alçada de les limítrofs.  
3. En el cas de l'àrea de repartiment 1, s'estableix l'obligació de simultaniejar la urbanització i l'edificació en el 50% de la corresponent a l'habitatge sotmés a algun règim de protecció promoguda per l'agent urbanitzador, percentatge mínim establit en l'apartat G de l'annex I.  
  
  
IX. Prescripcions tècniques dels documents d'ordenació i gestió (art. 131.2.f LUV).  
Els documents tècnics a presentar per l'aspirant a urbanitzador seran els següents:  
Projecte d'urbanització.  
Projecte de reparcel·lació.  
La documentació es presentarà en paper i format digital (pdf i dwg). S'hauran de presentar tres còpies del projecte de reparcel·lació i cinc del projecte d'urbanització.  
Cada un documents requerirà aprovació municipal expressa.  
Projecte de reparcel·lació.  
El projecte de reparcel·lació constarà dels documents següents:  
  
a) Memòria, que haurà d'expressar i justificar els punts següents:  
  
i) Circumstàncies o acords que motiven la reparcel·lació i peculiaritats que si és el cas concórreguen.   
ii) Descripció de la unitat reparcel·lable.   
iii) Criteris utilitzats per a definir i quantificar els drets dels afectats.   
iv) Criteris de valoració de les superfícies adjudicades.   
v) Criteris d'adjudicació.   
vi) Criteris de valoració dels edificis i la resta d'elements que hagen de destruir-se i de les càrregues i despeses que corresponguen als adjudicataris.  
vii) Qualsevol altra circumstància que contribuïsca a explicar els acords que es proposen.  
b) Relació de propietaris i interessats que incorporarà les seues dades identificatives de manera que siga possible la pràctica de qualssevol comunicacions dirigides a aquests.   
c) Descripció de les finques o parts de finques aportades a la reparcel·lació que expressarà la naturalesa i quantia de les finques i drets aportats pels propietaris amb descripció de les finques o parts de finques aportades a la reparcel·lació. La totalitat de la superfície inclosa en l'àrea reparcel·lable haurà de ser objecte d'identificació registral. Amb aquest fi, el projecte de reparcel·lació forçosa haurà de proposar la immatriculació de les finques que no tinguen inscripció, i la rectificació de la seua extensió superficial o dels seus límits o de qualsevol altra circumstància descriptiva sense necessitat d'un altre requisit. El projecte de reparcel·lació forçosa proposarà la realització de les operacions de modificació d'entitats hipotecàries que siguen necessàries per a la formació de les finques que han de ser incloses en l'àrea reparcel·lable.  
d) Proposta d'adjudicació de les finques resultants expressant l'aprofitament urbanístic que a cada una corresponga i la designació nominal dels adjudicataris. Les adjudicacions de finques de resultat i la seua descripció hauran de complir els requisits establits en la legislació hipotecària per a permetre la inscripció del projecte al Registre de la Propietat.  
e) Taxació dels drets, edificacions, construccions o plantacions que hagen d'extingir-se o destruir-se per a l'execució del pla. Les valoracions dels edificis, plantacions, instal·lacions i drets que hagen d'extingir-se, destruir-se o siguen incompatibles amb el planejament urbanístic hauran de ser objecte de justificació expressa que integrarà el projecte de reparcel·lació forçosa. Amb aquest fi, l'urbanitzador podrà ser facultat per a accedir a les propietats privades a l'efecte d'efectuar les pertinents comprovacions i mesuraments sobre les finques aportades i els elements que hagen de ser objecte de valoració.  
f) Compte de liquidació provisional respecte a cada propietari. Si aquest resulta ser creditor net, l'urbanitzador l'indemnitzarà abans d'ocupar la seua finca originària.  
g) Memòria de fixació de quotes d'urbanització en els termes establits en la legislació vigent.  
h) Plànols.  
- Plànol de situació i relació amb la ciutat.   
- Plànols d'informació, que reflectisquen l'evolució històrica de la realitat física, i incorporen els parcel·laris o plans cadastrals anteriors dins del temps, corresponents a la mateixa superfície.  
- Plànols de delimitació i informació, amb expressió dels límits de la unitat reparcel·lable, límits de les finques afectades, edificacions i la resta d'elements existents sobre el terreny.   
- Plànol d'ordenació, en el qual es reproduïsca, a la mateixa escala que l'anterior, el corresponent plànol del pla que s'execute.   
- Plànol de classificació i valoració de les superfícies adjudicades.   
- Plànol d'adjudicació, amb expressió dels límits de les finques resultants adjudicades.   
- Plànol superposat dels de finques aportades i adjudicació, en el qual es justificarà l'aplicació dels criteris d'adjudicació.  
Els plànols hauran de redactar-se en una escala compresa entre 1:500 i 1:2.000 i, en tot cas, amb la claredat suficient perquè puguen percebre's els límits i la resta de grafismes. La simbologia gràfica i l'enumeració de les parcel·les ha de ser uniforme i unívoca en tot el projecte. No podran utilitzar-se símbols contraris als que siguen comuns en la pràctica usual ni que conduïsquen a error o el significat dels quals no s'explique de forma deguda.  
El projecte de reparcel·lació haurà de contindre tota la informació i documentació necessària per a la seua inscripció al Registre de la Propietat de conformitat amb el que estableix la normativa hipotecària.  
Els documents de gestió hauran de contemplar també el que estableix l'apartat H de l'annex I.  
  
X. Prescripcions tècniques del projecte urbanització (art. 131.2.h LUV)  
El projecte d'urbanització haurà de definir els detalls tècnics amb precisió suficient perquè puga ser executat, eventualment, sota la direcció d'un tècnic diferent del seu redactor original, i haurà de complir el que estableix l'article 101 de la Llei de Contractes del Sector Públic. No podrà modificar les previsions del pla que desenvolupa. En cap cas, podrà contindre determinacions sobre ordenació, règim del sòl o de l'edificació. Comprendrà tots i cada un dels documents assenyalats en l'article 156.1 de la Llei Urbanística Valenciana i en l'article 350 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.  
El projecte d'urbanització establirà les obres i els serveis urbanístics que constitueixen la urbanització amb un nivell de qualitat semblant al de les zones residencials recentment desenvolupades per aquest Ajuntament i connectarà les infraestructures a les xarxes generals municipals. Les obres a incloure en el projecte són les següents:  
a) Pavimentació de calçades, aparcaments, voreres, xarxa de vianants i tractament d'espais lliures, amb mobiliari urbà i senyalització i plaques amb els noms dels carrers. Proposta d'ordenació vial i senyalització.  
b) Xarxes de distribució d'aigua potable, de reg, d'aigua bruta i d'hidrants contra incendis.  
c) Xarxa de clavegueram separatiu, per a aigües residuals i per a aigües pluvials.  
d) Xarxa de distribució d'energia elèctrica en baixa i mitjana tensió, incloent-hi centres de transformació, gasificació i comunicacions.  
e) Xarxa d'enllumenat públic.  
f) Jardineria, arbratge i ornamentació en el sistema d'espais lliures.  
  
g) Contenidors de residus urbans.  
Els projectes d'urbanització hauran de resoldre l'enllaç i la integració de tots els serveis urbanístics i acreditar que tenen capacitat suficient per a atendre'ls. En els serveis de titularitat privada s'acreditarà la disponibilitat real de subministraments per part de les empreses titulars del servei.  
El projecte d'urbanització en cap cas modificarà l'ordenació aprovada ni podrà contindre determinacions sobre ordenació, règim del sòl o de l'edificació. Comprendrà tots i cada un dels documents assenyalats en l'article 156.1 de la Llei Urbanística Valenciana i en l'article 350 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística.  
  
El projecte d'urbanització contindrà els documents següents:  
a) Memòria descriptiva de les característiques de les obres.  
b) Plànols d'informació i de situació en relació amb el conjunt urbà. Inclouran la planta viària del planejament que s'executa i de l'entorn immediat.  
c) Plànols de projecte i de detall amb el contingut següent mínim:  
  
I. Planta viària general a escala mínima 1:1000.  
ii. Plantes de pavimentació a escala mínima 1:1000.  
iii. Perfils longitudinals de tot el viari públic i planta de cotes, rasants i perfils de jardins i parcs.  
iv. Perfils transversals de tot el viari públic, cada 20 m com a mínim.  
v. Plantes de la xarxa de sanejament, depuració i pluvials i perfils longitudinals d'aquestes a escala mínima 1:1000.  
vi. Plantes de la xarxa de proveïment d'aigua potable i de la xarxa d'aigua bruta, a escala mínima 1:1000.  
vii. Planta de la resta de xarxes de serveis: telefonia, gas, baixa tensió i mitjana tensió, i les que s'hagen previst en el projecte, a escala mínima 1:2000.  
viii. Detalls constructius de les diferents xarxes i seccions tipus de voreres i calçades amb ubicació dels diferents serveis.  
ix. Plantes de jardineria, a escala mínima 1:500, amb identificació d'espècies, localització de mobiliari urbà, elements de jocs infantils, enllumenat, estanys i la resta d'elements compositius.  
x. Xarxa de reg, tant de jardins com, si és el cas, de les restants parcel·les privades quan es preveja una reutilització d'aigües depurades.  
xi. Xarxa d'enllumenat públic, amb detalls de lluminàries.  
xii. Proposta d'ordenació vial i senyalització.  
xiii. Altres plànols i detalls necessaris per a una completa definició de les obres.   
d) Plec de condicions tècniques, generals i particulars.  
e) Mesuraments.  
f) Unitats d'obra.  
g) Estudi de seguretat i salut.  
h) Estudis específics: de contaminació de sòl, de gestió de residus i els que puguen ser exigits per la legislació sectorial aplicable.  
  
i) Estudi geotècnic.  
Els documents dels apartats h) i i) hauran de lliurar-se només en el cas que la proposició de programació resulte triada i adjudicada a l'aspirant que la formula, per a completar el projecte d'urbanització, o del seu text refós si és el cas.  
El pressupost general i resum de pressupost i el quadre de preus descompostos formaran part de la proposició juridicoeconòmica.  
  
  
XI. Preu de licitació (art. 286.1.h del ROGTU)  
El preu de licitació, que té caràcter de màxim i que serveix de base per a l'establiment de la garantia provisional, fa la quantitat d'1.210.754,01 €, IVA inclòs, més 61.737,00 € de cànon de sanejament que no reporta IVA, amb la qual cosa el total fa una suma d'1.272.491,01 € (un milió dos-cents setanta-dos mil quatre-cents noranta-un euros i un cèntim), IVA inclòs, establit en l'apartat I de l'annex I, d'acord amb el que disposa l'article 140.1 de la Llei Urbanística Valenciana.   
  
Els qui desitgen participar en el concurs de programació hauran de presentar un resguard acreditatiu de la garantia provisional, per un import de 21.755,99 € (vint-i-un mil set-cents setanta-cinc euros i noranta-nou cèntims), equivalent al 2% del preu de licitació sense incloure IVA (1.087.799,72 €).  
  
XII. Terminis de desplegament i execució del programa (art. 131.2.i LUV i art. 286.1.i del ROGTU)  
S'estableixen, en l'apartat J de l'annex I, els següents terminis màxims per a l'execució de les següents actuacions per part de l'urbanitzador:  
A) Transcorregut un mes des de la notificació de l'acord d'aprovació i adjudicació definitiva del programa d'actuació integrada al concursant seleccionat, es formalitzarà el contracte per al desenvolupament i execució del programa d'actuació integrada, sota fe pública del secretari municipal. Amb anterioritat a la formalització del contracte l'urbanitzador haurà d'acreditar davant de l'administració la constitució de la garantia definitiva.  
B) Si és el cas, la presentació dels textos refosos corresponents al projecte d'urbanització haurà de tindre lloc en el període màxim de dos mesos des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de l'aprovació, provisional o definitiva, que impose modificacions a l'alternativa tècnica.  
C) L'inici del procediment per a la selecció de l'empresari constructor s'haurà de fer dins del termini d'un mes des de l'aprovació del projecte de reparcel·lació. I haurà de seleccionar-se dins del termini màxim de tres mesos des del seu inici.  
D) El projecte de reparcel·lació el sotmetrà a informació pública l'urbanitzador en el termini màxim de tres mesos comptadors des de la finalització del termini per a l'opció per la modalitat de retribució establit en l'article 166 de la LUV i en l'article 382 del ROGTU.   
  
Amb aquesta finalitat, l'urbanitzador haurà de presentar davant de l'administració actuant l'acreditació justificativa de la pràctica de les preceptives comunicacions regulades i exigibles.  
E) La presentació dels textos refosos corresponents al projecte de reparcel·lació haurà de produir-se en dos mesos com a màxim des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de les modificacions a introduir en el projecte inicialment formulat.  
F) L'inici de l'execució de les obres d'urbanització s'haurà de produir en el termini de tres mesos des de l'emissió del certificat de fermesa de l'aprovació definitiva del projecte de reparcel·lació, i s'acreditarà mitjançant una acta de replantejament subscrita per la direcció de les obres, l'urbanitzador i, almenys, per un responsable municipal.  
L'urbanitzador haurà d'acreditar, en l'acta de replantejament, el pagament als creditors nets del compte de liquidació o bé la consignació de les esmentades quantitats a la Tresoreria Municipal  
G) L'execució de les obres d'urbanització haurà de concloure en el període màxim de 12 mesos des de l'emissió de l'acta de replantejament.  
La finalització de l'execució de les obres d'urbanització s'acreditarà mitjançant l'expedició del certificat final d'obres corresponent i expedit per la direcció facultativa.   
I) Els terminis previstos en aquesta base només podran ser prorrogats i suspesos d'acord amb el que disposa la legislació de contractes de les administracions públiques i de conformitat amb el que estableix l'article 332 del ROGTU.   
Les propostes de programa contindran els terminis màxims per a l'execució de les següents actuacions per part de l'urbanitzador:  
a) Termini màxim per a la selecció de l'empresari constructor de l'obra civil d'urbanització, comptador des de l'aprovació del projecte de reparcel·lació.  
b) Termini màxim per a l'execució de les obres d'urbanització comptador des de la selecció de l'empresari constructor.  
c) Termini màxim d'edificació dels solars comptador des de la recepció de les obres d'urbanització (art 125.6 LUV).  
d) Termini total de l'execució del programa.  
  
XIII. Capacitat per a ser urbanitzador  
1. Podran participar en el concurs per a la selecció i adjudicació del present programa d'actuació integrada totes les persones, naturals o jurídiques, espanyoles o estrangeres, que tinguen plena capacitat d'obrar, siguen o no propietàries dels terrenys afectats i complisquen les condicions de solvència econòmica i financera, tècnica i professional exigibles segons les presents bases.  
2. En cap cas podran ser urbanitzadors ni promoure programes d'actuació integrada les persones en què concórrega alguna prohibició de contractar de les establides en l'article 49 de la Llei de Contractes del Sector Públic.  
  
XIV. Solvència econòmica i financera (art. 131.2.m LUV)  
La justificació de la solvència econòmica i financera de l'urbanitzador s'acreditarà per un o alguns dels mitjans següents:  
a) Informe d'institucions financeres o, si és procedent, justificant l'existència d'una assegurança d'indemnització per riscos professionals.  
b) Si es tracta de persones jurídiques, presentació dels comptes anuals o d'extracte d'aquests, en el cas en què la publicació d'aquests siga obligatòria en la legislació del país on l'aspirant a urbanitzador estiga establit.  
c) Declaració sobre el volum global de negocis i, si és procedent, sobre el volum de negocis relacionat amb el desenvolupament i la promoció d'actuacions semblants que són objecte de concurs, corresponent com a màxim als tres últims exercicis.  
  
XV. Solvència tècnica i professional (art. 131.2.m LUV)  
1. La justificació de la solvència tècnica i professional de l'urbanitzador s'acreditarà per un o més dels mitjans següents:  
a) Presentació d'una relació dels programes d'actuació integrada, o instruments o contractes relacionats amb el planejament i la gestió urbanística semblants, promoguts i gestionats pel concursant.  
  
b) Indicació de l'equip tècnic, estiga o no integrat en l'estructura organitzativa de l'urbanitzador, que participe en la gestió del programa d'actuació integrada, i especialment dels responsables del control de qualitat.  
c) Titulacions acadèmiques i professionals del personal de direcció de l'urbanitzador.  
d) Declaració que indique la mitjana anual de personal, amb menció, si és el cas, del grau d'estabilitat en l'ocupació i la plantilla del personal directiu durant els tres últims anys.  
e) Declaració del material, instal·lacions i equip tècnic amb què compte l'urbanitzador per al compliment dels seus compromisos.  
f) Declaració de les mesures adoptades per a controlar la qualitat durant el desenvolupament i execució del programa d'actuació integrada, incloent-hi els mitjans d'estudi i investigació de què es dispose.  
  
g) Declaració de les mesures de gestió mediambiental que el concursant està disposat a aplicar durant el desenvolupament i execució del programa d'actuació integrada.  
2. Si per raons justificades en cada cas concret l'urbanitzador no estiguera en condicions de presentar la documentació sol·licitada per l'Ajuntament, podrà acreditar la seua solvència tècnica i professional basant-se en la solvència d'altres entitats, amb independència dels vincles jurídics que tinguen establits entre aquests, i haurà de demostrar en aquest cas davant de l'Ajuntament que comptarà amb els mitjans necessaris per a l'execució del programa d'actuació integrada, tot presentant els compromisos o documents d'anàloga naturalesa que hagen subscrit entre ambdós. L'anterior s'aplicarà, en tot cas, quan concórrega a la licitació una agrupació d'interés urbanístic.  
3. La justificació de la solvència tècnica i professional de les agrupacions d'interés econòmic, unions temporals d'empreses o altres agrupacions de persones naturals o jurídiques que decidisquen concórrer conjuntament al concurs podrà basar-se en els requisits de solvència d'un, almenys, dels seus membres.  
  
XVI. Garanties  
1. Els qui desitgen participar en el procediment de licitació d'un programa d'actuació integrada hauran de constituir en la forma i als efectes establits en la Llei de Contractes del Sector Públic, una garantia provisional equivalent al 2% de l'estimació aproximada de les càrregues del programa, IVA no inclòs, la qual fa la quantitat que s'estableix en l'apartat K de l'annex I.  
2. La garantia provisional respondrà del manteniment de les propostes de programa pels licitadors fins a l'adjudicació, i de la proposta de l'adjudicatari fins a la formalització del contracte per al desenvolupament i execució dels programes d'actuació integrada.  
3. La garantia provisional serà confiscada a aquells licitadors que retiren injustificadament la seua proposició abans de l'adjudicació definitiva.  
4. La garantia definitiva, a constituir en la forma i als efectes establits en la Llei de Contractes del Sector Públic, s'estableix en un 10% del valor de les càrregues d'urbanització, IVA no inclòs, del programa d'actuació integrada aprovat. S'ingressarà dins del termini màxim de 15 dies comptadors des de la notificació de l'acord d'aprovació i adjudicació del programa.  
5. Procedirà elevar la garantia definitiva al 20% en els supòsits d'aprovació de programes d'actuació integrada en els quals les càrregues urbanístiques es troben incurses en presumpció de temeritat calculada en els termes establits en la legislació de contractes de les administracions públiques.  
  
XVII. Presentació de proposicions  
1. Els qui desitgen prendre part en la licitació hauran de presentar, dins del termini i al lloc que s'estableix en l'apartat L de l'annex I, les seues proposicions, integrades per tres sobres, identificats al seu exterior amb la indicació de la licitació a què concórreguen i firmats pel licitador o persona que el represente i indicarà el nom i els cognoms o la raó social del proponent amb la següent documentació en idioma castellà o valencià:  
Sobre A. Alternativa tècnica, es presentarà obert.  
Sobre B. Proposició juridicoeconòmica, es presentarà en sobre tancat.  
La documentació que es troba en poder d'aquests sobres serà objecte de valoració a l'efecte d'aprovació del programa i adjudicació de la condició d'urbanitzador.  
Sobre C. Es presentarà amb el títol de «Documentació» i contindrà la documentació següent:  
A. Si concorre una societat mercantil, haurà de presentar escriptura de constitució inscrita al Registre Mercantil. Si es tracta d'una agrupació d'interés urbanístic, es presentarà escriptura pública de constitució, així com la inscripció en el Registre d'Agrupacions d'Interés Urbanístic dependent de la conselleria competent en urbanisme.  
  
B. Els qui compareguen o firmen proposicions en nom d'un altre o en representació d'una societat o persona jurídica, presentaran escriptura de poder inscrita, si és el cas, al Registre Mercantil o al registre públic corresponent.  
C. Quan l'oferent actue en nom propi i siga empresa individual, haurà de presentar el DNI o fotocòpia legalitzada d'aquest.  
D. Resguard acreditatiu d'haver constituït la garantia provisional en els termes exigits en la base XVI.  
E. Declaració responsable de no estar incurs en cap de les prohibicions per a contractar establides per la legislació reguladora de la contractació administrativa, incloent-hi trobar-se al corrent en el compliment de les obligacions tributàries i amb la seguretat social imposades per les disposicions vigents.  
F. Els documents que acrediten els requisits de solvència tècnica i professional, econòmica i financera  
G. Els concursants estrangers hauran d'adjuntar una declaració de sotmetiment exprés a la jurisdicció dels jutjats i tribunals espanyols de qualsevol ordre, per a totes les incidències que, de manera directa o indirecta, puguen sorgir durant el procediment d'adjudicació i durant el desenvolupament i execució del programa d'actuació integrada, amb renúncia expressa, si és procedent, al fur jurisdiccional estranger que poguera correspondre'ls.  
H. Declaració jurada o acta notarial acreditativa d'haver-se practicat o intentat practicar els avisos a què fa referència l'article 134.4 de la LUV, i els articles 292, 293 i 296 del ROGTU.  
L'acta notarial acreditativa d'haver-se practicat o intentat practicar els avisos referits en l'apartat anterior haurà de presentar-se a l'Ajuntament dins del termini establit en l'article 298.2 del ROGTU.  
  
En tot cas, amb caràcter previ a l'adjudicació, l'Ajuntament requerirà a l'adjudicatari proposat la justificació documental íntegra d'aquests extrems.  
I. En cas de concórrer a la licitació diverses empreses, compromeses a la constitució d'una unió temporal, cada una d'aquestes haurà d'acreditar-ne la personalitat jurídica i capacitat, i indicarà els noms i les circumstàncies dels empresaris que subscriuen les proposicions, la participació de cada una d'aquestes, i designarà la persona o entitat que, durant la vigència del contracte, ha de tindre la representació de la unió davant de l'administració, així com el compromís formal de constituir-se en unió temporal d'empreses en cas de resultar adjudicataris.  
  
2. Cada concursant no podrà presentar més d'una proposició, ni formular variants. Tampoc podrà subscriure cap proposta en unió temporal amb altres si ho ha fet individualment o figurar en més d'una agrupació. L'incompliment d'aquestes normes donarà lloc a la no-admissió de totes les propostes de programa presentades per aquest.  
  
3. Si l'últim dia del termini de presentació de proposicions coincidira en dissabte, diumenge o festiu, el termini es prolongarà fins al següent dia hàbil.  
4. Així mateix, els licitadors hauran d'incorporar a les seues propostes de programa una acta notarial acreditativa del sotmetiment a informació pública pel termini d'un mes dels documents establits en l'article 293.1 i 307 del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística. A aquest efecte, els concursants protocol·litzaran els documents assenyalats anteriorment per mitjà d'una acta autoritzada per un notari amb competència territorial al municipi afectat i dipositarà una còpia d'aquests documents a la seu de l'Ajuntament, els exposaran al públic pels seus propis mitjans, i inseriran un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i en un diari no oficial d'àmplia difusió a la localitat, només a l'efecte de la presentació d'al·legacions.  
  
  
Model de proposició a presentar pels aspirants:  
«(Nom i cognoms) ..., amb DNI núm...., domiciliat per a tots els actes d'aquest concurs a ..., que intervé en nom i representació de l'entitat mercantil ..., amb domicili social a ..., CIF núm. ..., telèfon ..., correu electrònic ... i fax núm. ...,   
EXPOSA:  
Que assabentat de l'anunci publicat en el ...; de les bases generals reguladores de la gestió indirecta de programes d'actuació integrada al terme municipal de Puçol i que són les contingudes en l'annex II del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística Valenciana, aprovat pel Decret 67/2006, de 19 de maig; i de les bases particulars de condicions aprovat per la corporació municipal de Puçol en la seua sessió de data ..., i publicades en el ..., per a contractar mitjançant concurs públic obert el Programa d'Actuació Integrada de l'Àmbit de la Unitat d'Execució en Sòl Urbà J, de conformitat amb les bases a què es fa referència, presenta la documentació següent:  
1. Sobre A. Alternativa tècnica: projecte d'urbanització.   
2. Sobre B. Proposició juridicoeconòmica.  
3. Sobre C. Documents específics ressenyats en l'article 133 de la Llei Urbanística Valenciana.  
Amb la presentació d'aquesta sol·licitud s'accepten per la meua representada els termes de les bases generals i particulars de programació que regulen l'adjudicació del present programa, i es declara que aquesta compleix totes i cada una de les condicions exigides per a resultar adjudicatària del programa.  
Per això SOL·LICITA:  
Que siga admesa a tràmit la documentació que s'hi adjunta.  
(Lloc, data i firma del proponent)».  
  
XVIII. Contingut mínim de l'alternativa tècnica  
L'alternativa tècnica del programa d'actuació integrada tindrà el contingut següent:  
a) Identificació del document de planejament que regule l'ordenació detallada a desenvolupar, si aquest està ja aprovat amb anterioritat al present concurs.  
b) Àmbit de l'actuació. Es permetrà la redelimitació de l'àmbit territorial a programar per part de l'alternativa tècnica en les condicions establides en l'apartat M de l'annex I.  
c) Justificació del compliment de les condicions d'integració de l'actuació amb l'entorn.  
d) Existència o no d'agrupació d'interés urbanístic i, si és el cas, estatuts i acords socials d'aquesta agrupació.  
e) Terminis que es proposen per al desenvolupament de l'actuació, i es determinaran tant el corresponent a les obres d'urbanització com a les obres d'edificació dels solars resultants.  
f) Projecte d'urbanització.  
g) Enunciat dels objectius complementaris que es proposen d'acord amb el que disposa la Llei Urbanística Valenciana, amb indicació expressa, si és el cas, dels compromisos d'edificació simultània a la urbanització que estiga disposat a assumir per damunt del mínim legal.  
  
h) Mesures de control de qualitat i compliment de les normes de qualitat ambiental, si és el cas.  
i) Inventari preliminar de construccions, plantacions i instal·lacions la demolició de les quals, destrucció o eradicació exigisca la urbanització.  
j) Estimació preliminar i general d'aquelles despeses d'urbanització variables l'import de les quals, fins i tot sent repercutible als propietaris, no es puga determinar per la concurrència d'ofertes.  
  
XIX. Proposició juridicoeconòmica  
1. La proposició juridicoeconòmica haurà d'incloure necessàriament la documentació relativa als següents aspectes, de conformitat amb el que estableix l'apartat N de l'annex I:  
A) Regulació de les relacions de l'urbanitzador i els propietaris i, en particular, la modalitat de retribució al promotor i informació suficient que permeta als propietaris conéixer les conseqüències econòmiques que comporte per a ells la proposta i l'elecció de cada modalitat de retribució.  
B) Expressió de les magnituds urbanístiques rellevants establides pel planejament que incidisquen en la determinació dels drets d'adjudicació.  
C) Acreditació de la titularitat i identificació gràfica i registral dels terrenys, dins de l'àmbit de l'actuació i a disposició de l'urbanitzador, siguen de la seua propietat o d'altres propietaris amb què tinga contracte suficient, que hagen de quedar afectes, amb garantia real inscrita al Registre de la Propietat, al compliment de les obligacions pròpies de l'esmentat urbanitzador, en ocasió de la firma del contracte, per a assegurar l'execució dels objectius imprescindibles o complementaris del programa. L'afecció es traslladarà a les finques de resultat que s'adjudiquen després de la reparcel·lació.  
D) Full resum de les dades econòmiques rellevants segons el model que s'aprove reglamentàriament.  
E) Descripció dels següents elements economicofinancers relatius a les càrregues urbanístiques:  
a) Pressupost de licitació de l'obra d'urbanització: amb l'abast previst en l'article 168.1.a i b) de la Llei Urbanística Valenciana.  
  
b) Cost de projectes: cost de redacció i direcció dels projectes tècnics, especificant cada projecte, a què fa referència l'article 168.1.c de la Llei Urbanística Valenciana.  
c) Despeses de gestió: despeses de gestió de l'urbanitzador, calculades en un percentatge del que represente la suma de les partides corresponents a conceptes anteriors.   
d) Benefici de l'urbanitzador: benefici empresarial de l'urbanitzador, calculat en un percentatge de la suma dels conceptes expressats en els apartats anteriors, que, en cap cas, podrà superar el 10%.  
e) Càrregues d'urbanització: càrregues d'urbanització que l'urbanitzador es compromet a repercutir, com a màxim, als propietaris afectats pels conceptes anteriorment expressats.  
f) Coeficient de canvi: part alíquota de l'aprofitament objectiu, expressada en tant per u, que correspon a l'urbanitzador en concepte de retribució en sòl per les càrregues d'urbanització, aplicable respecte als propietaris acollits a l'esmentada modalitat de retribució.  
g) Preu del sòl a l'efecte de canvi: preu del sòl a què, en coherència amb el coeficient de canvi, es descomptaran de les càrregues d'urbanització els terrenys d'aquells propietaris que retribuïsquen amb aquests l'urbanitzador.  
h) Finançament: condicions de finançament oferides per l'urbanitzador per al pagament de les quotes d'urbanització aquells propietaris que acollits a aquestes, si és el cas, recolzades per una entitat financera registrada de forma deguda.  
F) Informació sobre la possibilitat d'optar per la modalitat de retribució en diners, i manera, condicions i termini per a l'exercici d'aquesta opció de retribució.  
G) Estimació preliminar de la repercussió unitària per metre quadrat de les despeses variables i de la indemnització individualitzada que corresponga als interessats per construccions i plantacions que hagen de desaparéixer o per altres conceptes.  
2. La proposició juridicoeconòmica es presentarà degudament firmada i datada.  
3. No s'acceptaran aquelles proposicions que tinguen omissions, errors o ratllades que impedisquen conéixer clarament tot allò que l'Ajuntament estime fonamental per a la proposició juridicoeconòmica.  
  
XX. Admissibilitat de variants (art. 131.2.G de la LUV)  
1. Únicament es consideraran variants les modificacions de caràcter tècnic i mai les de caràcter econòmic, sempre que aquestes últimes no alteren substancialment l'ordenació urbanística proposada.  
  
2. No es consideraran variants, per la qual cosa seran admissibles en tot cas, les modificacions de l'àmbit territorial que suposen mers retocs o ajustaments de detall en algun punt perimetral de l'actuació o de les seues connexions viàries, o quan el terreny afegit, per la seua escassa dimensió, no siga tècnicament susceptible de programació autònoma.  
  
  
XXI. Criteris d'adjudicació (art. 286.1.j del ROGTU)  
Els criteris d'adjudicació són els establits en l'apartat O de l'annex I.   
· Criteris de puntuació.  
La puntuació respondrà als següents:  
1. Criteris de puntuació de l'alternativa tècnica:  
A) La connexió adequada de les obres d'urbanització en el seu entorn.   
Puntuació: de 0-30.  
Document susceptible de valoració: projecte d'urbanització.  
B) La qualitat tècnica de les solucions i dels materials proposats per a la urbanització.  
Puntuació: de 0-30.  
Document susceptible de valoració: projecte d'urbanització  
C) El número, disseny, ubicació i qualitat dels habitatges sotmesos a algun règim de protecció que es comprometa a promoure l'urbanitzador sobre el mínim fixat pel planejament.  
Puntuació: de 0-15.  
Document susceptible de valoració: memòria de programa.  
D) La inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana dins de l'àmbit del programa, com a objectius complementaris d'aquest, d'acord amb les directrius establides en els articles 30 a 35 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
Puntuació: de 0-5.  
Document susceptible de valoració: memòria de programa.  
E) Termini d'execució del programa d'actuació integrada.  
Puntuació: de 0-5.  
Document susceptible de valoració: memòria de programa.  
F) Compromís d'edificació simultània a l'edificació dels solars resultants de l'actuació per damunt d'un mínim legalment exigible.  
  
Puntuació: de 0-5.  
Document susceptible de valoració: memòria de programa.  
G) Compromisos addicionals assumits voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador.  
Puntuació: de 0-5.  
Document susceptible de valoració: memòria de programa.  
H) Mitjans per al control de cada un de les prestacions que constitueixen l'objecte el programa.  
Puntuació: de 0-5.  
Document susceptible de valoració: memòria de programa.  
La puntuació mínima que haurà de superar en el seu conjunt l'alternativa tècnica per a poder ser valorades la corresponent proposició juridicoeconòmiques que la desenvolupe és de 10 punts.  
2. Criteris de puntuació de la proposició juridicoeconòmica.  
A) La valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie i la menor proporció de solars o aprofitament que hagen de ser posats a disposició de l'urbanitzador per reparcel·lació forçosa com a retribució a compte de tercers amb els qual no tinga contracte suficient.  
Puntuació: de 0-28.  
Document susceptible de valoració: proposició economicofinancera.  
B) La major proporció de terrenys propis o d'associats que hagen de quedar afectes amb garantia real inscrita en el Registre de la Propietat al compliment de les obligacions especials d'edificació derivades de l'aprovació del programa.  
Puntuació: de 0-37.  
Document susceptible de valoració: proposició economicofinancera.  
C) El menor import de les càrregues d'urbanització integrants del tipus de licitació, expressats en euros per metre quadrat d'edificabilitat.  
Puntuació: de 0-30.  
Document susceptible de valoració: proposició economicofinancera.  
D) Compromisos financers per a l'execució de les obligacions complementàries.  
Assumides, voluntàriament i a càrrec seu, per l'urbanitzador.  
Puntuació: de 0-5.  
Document susceptible de valoració: proposició economicofinancera.  
· Mesa de programació.  
A la mesa de programació, amb la naturalesa d'òrgan tècnic i independent de la mesa de contractació de l'Ajuntament de Puçol, se li atribueix l'exercici de les següents funcions essencials:  
- L'obertura dels sobres i la qualificació de la documentació que inclouen.  
- La determinació dels licitadors que s'ajusten als criteris de selecció establits, amb pronunciament exprés sobre l'admissió o inadmissió d'aquests, i indicaran en aquest últim cas les causes del rebuig.  
  
- Els acords que adopte respecte d'això la mesa de programació tindran la naturalesa d'actes de tràmit i no seran susceptibles de cap recurs, llevat que una altra cosa establisca respecte d'això la normativa sobre contractes de les administracions públiques per als actes de tràmit emanats de la mesa de contractació. Tot això sense perjudici de la facultat dels interessats de presentar al·legacions contra aquests per a la seua consideració per l'òrgan de contractació.  
La mesa de programació estarà composta per:  
1. El secretari de la corporació que actuarà de president i secretari de la mesa.  
2. L'interventor de la corporació.  
3. Tècnic d'administració general adscrit a Urbanisme o tècnic que realitze funcions d'assessorament jurídic en l'Àrea d'Urbanisme.  
  
4. Arquitecte municipal o tècnic d'administració especial que exercisca les esmentades funcions a l'Àrea d'Urbanisme.  
5. Funcionari tècnic d'administració general de l'Àrea de Contractació.   
Tots ells actuaran amb veu i vot.  
  
XXII. Adjudicació del programa (art. 286.1.g del ROGTU)  
1. El programa d'actuació integrada s'aprovarà condicionat a l'efectiva realització de les obres assenyalades en l'apartat P de l'annex I.  
2. Amb anterioritat a la firma del contracte amb l'Ajuntament, l'adjudicatari del programa d'actuació integrada haurà de presentar un resguard acreditatiu d'haver constituït la garantia definitiva en els termes que disposa la base XVI d'aquestes bases particulars i aportar un certificat positiu de trobar-se al corrent de les seues obligacions tributàries i amb la Seguretat Social i un resguard acreditatiu d'haver constituït la garantia definitiva del cost de les indemnitzacions, avaluacions justes i despeses de reallotjament necessaris per a realitzar l'actuació, la totalitat del cost de les obres d'urbanització complementàries i un 7% del cost de les obres d'edificació.  
Les despeses derivades de les publicacions i notificacions s'imputaran a la partida de despeses de gestió del programa d'actuació integrada.  
  
XXIII. Formalització del contracte  
1. En el termini d'un mes, a partir de la notificació de l'acord d'aprovació i adjudicació del programa d'actuació integrada al concursant seleccionat, es formalitzarà en un document administratiu el contracte per al desenvolupament i execució del programa d'actuació integrada. El document de formalització el firmaran l'alcalde, l'urbanitzador i el secretari de la corporació a l'efecte de fedatari públic, i s'hi annexarà un exemplar de les bases particulars de programació.   
  
Amb anterioritat a la formalització del contracte, l'urbanitzador haurà d'acreditar davant de l'administració la constitució de la garantia definitiva.  
2. El contracte podrà elevar-se a escriptura pública quan ho sol·licite alguna de les parts. En tot cas, les despeses derivades del seu atorgament les assumirà l'urbanitzador.  
3. Si per causa imputable a l'urbanitzador no s'hi poguera formalitzar el contracte dins del termini indicat, l'Ajuntament en podrà acordar la resolució, seguint a aquest efecte el procediment establit en la Llei de Contractes del Sector Públic.  
  
XXIV. Dictamen del Consell del Territori i Paisatge (art. 286.1.c del ROGTU)  
En els supòsits establits en la Llei Urbanística Valenciana, s'haurà de demanar l'informe del Consell del Territori i Paisatge. No es considera.  
  
XXV. Compliment  
1. El contracte s'entendrà complit amb motiu de l'adequada execució de la totalitat de les prestacions incloses, i s'extingirà una vegada l'urbanitzador haja procedit al seu total compliment mitjançant la recepció de les obres d'urbanització a favor de l'Ajuntament.  
  
2. Una vegada finalitzades les obres d'urbanització, l'urbanitzador realitzarà un oferiment formal a l'Ajuntament de la recepció de les obres d'urbanització, amb la remissió prèvia per l'urbanitzador de tots els certificats d'obres, les factures emeses per l'empresari constructor i la documentació que justifique el pagament efectiu de les obres.  
3. Perquè puga operar la recepció definitiva de les obres, de forma tàcita o expressa, haurà d'haver-se liquidat prèviament i definitivament el programa.  
4. L'Ajuntament disposarà d'un termini de tres mesos per a inspeccionar les obres d'urbanització i, si és el cas, requerir a l'urbanitzador l'esmena d'aquelles deficiències apreciades, amb indicació del termini per al seu compliment, que es consignarà en una acta de recepció provisional. A l'acte de recepció assistiran, en tot cas, un facultatiu designat per l'Ajuntament, el facultatiu encarregat de la direcció de les obres, l'urbanitzador i el contractista, ambdós assistits, si ho estimen oportú, per un facultatiu. Una vegada esmenades les deficiències apreciades, l'Ajuntament alçarà una acta de recepció definitiva que acreditarà el compliment del contracte i la seua extinció, i començarà llavors el termini de garantia.  
5. La recepció de les obres d'urbanització s'entendrà produïda als tres mesos del seu oferiment formal a l'Ajuntament sense resposta administrativa expressa, o des que queden obertes a l'ús públic.  
6. El termini de garantia serà de 12 mesos des del moment que s'entenguen rebudes per l'Ajuntament. Durant aqueix període, el contractista respondrà dels defectes constructius que es manifesten.   
Finalitzat aquest període, procedirà la devolució de les garanties prestades per l'adjudicatari.  
  
XXVI. Resolució  
1. Són causes de resolució del contracte les previstes en la Llei de Contractes del Sector Públic, així com les derivades de la incapacitat legal sobrevinguda de l'urbanitzador i les altres previstes en la legislació general aplicable a les seues relacions amb l'administració.  
2. Són també causes de resolució del contracte les següents:  
a) La mort o incapacitat sobrevinguda de l'urbanitzador o l'extinció de la seua personalitat jurídica.  
b) La declaració de fallida, de suspensió de pagaments, de concurs de creditors o d'insolvent fallit en qualsevol procediment o l'acord de quitament.  
d) La no-formalització del contracte dins del termini.  
e) La demora injustificada en el compliment dels terminis fixats en les bases generals i particulars de programació, i la resta de terminis establits en la Llei Urbanística Valenciana i les normes que la despleguen.  
f) La inactivitat injustificada de l'urbanitzador durant un període de sis mesos consecutius o nou d'alterns en el desenvolupament i l'execució del programa d'actuació. S'entendrà produïda la inactivitat o l'abandonament quan el desenvolupament i l'execució del programa d'actuació haja deixat de desenvolupar-se o no es desenvolupen amb la regularitat adequada o amb els mitjans humans o materials precisos per a la seua normal execució dins del termini. No obstant això, quan es done aquest supòsit, l'Ajuntament, abans de procedir a la resolució, requerirà a l'urbanitzador perquè regularitze la situació en el termini de cinc dies comptadors des del requeriment, llevat que la precisió de la seua execució exigisca un termini major.  
g) La imposició d'alguna sanció a l'urbanitzador per infraccions urbanístiques o mediambientals greus o molt greus en relació amb l'àmbit programat serà causa de resolució del contracte. A aquest efecte, es requerirà que la resolució del corresponent expedient sancionador haja guanyat fermesa o posat fi a la via administrativa.  
h) L'obstaculització per l'urbanitzador de l'exercici dels drets i deures urbanístics dels afectats per la programació. S'entén inclòs dins d'aquesta causa de resolució l'incompliment per l'urbanitzador de l'obligació de facilitar informació perquè els propietaris puguen optar per la modalitat de retribució i perquè aquests puguen exercitar plenament els drets que la Llei Urbanística Valenciana els atorga.  
  
i) La resolució anticipada de l'adjudicació per a la seua gestió directa per causa justificada d'interés públic, sense perjudici de les compensacions econòmiques a què això done lloc i que haurà d'avaluar l'acord corresponent.  
j) La suspensió de llicències en l'àmbit programat, l'aprovació de plans o projectes incompatibles amb el desenvolupament del programa, així com les resolucions administratives que impedisquen prosseguir-lo o paralitzen el seu desenvolupament material o econòmic per inactivitat de l'administració durant més de sis mesos i de manera rellevant; l'urbanitzador té dret a instar la resolució amb les compensacions procedents.  
k) La renúncia de l'urbanitzador davant d'una retaxació de càrregues fundada en causa legal que implique un increment de l'import de les càrregues previst en la proposició juridicoeconòmica superior al 20%.  
l) La realització per l'urbanitzador de pràctiques manifestament restrictives de la competència al mercat immobiliari relacionades amb el programa d'actuació. S'entendrà per pràctiques manifestament restrictives de la competència la inobservança de les regles d'exclusió d'entitats en la selecció de l'empresari constructor, els acords de repartiment de mercat i aquelles altres que, d'alguna altra manera, defrauden o falsegen la lliure competència.  
m) El descobriment de condicions territorials no tingudes en compte en acordar el programa d'actuació i que facen legalment inviable la prossecució d'aquesta, sense perjudici de les compensacions que procedisquen, si és el cas, o de la possibilitat d'esmenar les seues previsions, si això fóra possible, sense desvirtuar-les substancialment.  
n) Incórrer el contractista, durant la vigència del contracte en alguna de les prohibicions de contractar previstes en l'article 49 de la Llei de Contractes del Sector Públic.  
o) Les reiterades deficiències en l'execució del contracte.  
p) L'incompliment greu dels deures essencials de l'urbanitzador directament imposats per aquesta llei.  
q) L'incompliment d'alguns dels compromisos oferits.  
r) La caducitat del programa per transcurs del termini total per a escometre'l i, si és el cas, la pròrroga.  
s) El mutu acord entre l'Ajuntament i l'urbanitzador, sense perjudici de les indemnitzacions que, si és el cas, procedisquen en benefici dels propietaris de terrenys o altres afectats.  
t) La subcontractació total o parcial de prestacions que siguen objecte del contracte sense l'autorització expressa prèvia de l'Ajuntament.  
u) La suspensió, per causa imputable a l'Ajuntament, de la iniciació del contracte per un termini superior a sis mesos a partir de la data assenyalada en aquest per al seu començament.  
v) El desistiment o la suspensió del contracte per un termini superior a un any acordada per l'Ajuntament.  
3. Per a la resolució del contracte entre l'Ajuntament i l'urbanitzador serà preceptiva la prèvia emissió d'informe favorable pel Consell del Territori i el Paisatge.  
4. L'Ajuntament, en resoldre l'adjudicació, podrà acordar que l'urbanitzador continue l'execució del programa sota les seues mateixes condicions, durant el temps indispensable per a evitar perjudicis a l'interés públic.  
5. La resolució de l'adjudicació l'acordarà l'Ajuntament, amb audiència prèvia a l'urbanitzador, per un termini de 10 dies hàbils, i amb el dictamen previ del Consell del Territori i el Paisatge, que podrà ser instat també per l'urbanitzador. Sense perjudici de les responsabilitats econòmiques que siguen procedents, això determinarà la cancel·lació de la programació i la subjecció de l'àmbit de l'actuació al règim del sòl urbanitzable sense programació.  
  
XXVII. Prerrogatives de l'administració (art. 286.1.e del ROGTU)  
  
L'Ajuntament té totes les prerrogatives que, en general, reconeix la legislació de contractes de les administracions públiques, entre les quals, les d'interpretar el present contracte administratiu especial, resoldre els dubtes que oferisca el seu compliment, modificar els termes de l'adjudicació per causes imprevistes o no previstes en les presents bases i que siguen d'interés públic, acordar la seua resolució i determinar els efectes d'aquesta.  
  
XXVIII. Jurisdicció competent (art. 286.1.f del ROGTU)  
És competent l'orde jurisdiccional contenciós administratiu per a conéixer de les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució, i execució del contracte administratiu especial entre l'administració i l'agent urbanitzador seleccionat en pública concurrència.  
  
  
  
ANNEX I  
  
A) Objecte del contracte.  
  
Àmbit d'actuació: Unitat execució: UE J  
Número d'expedient: 1034/11  
  
B) Ordenació urbanística.  
  
  
  
C) Memòria de necessitats i objectiu del programa d'actuació.  
  
  
  
D) Fitxa de gestió.  
  
  
  
E) Criteris i objectius territorials.  
  
  
  
F) Criteris d'ordenació urbanística  
  
  
G) Objectius de l'edificació.  
  
  
  
H) Prescripcions tècniques dels documents d'ordenació i gestió.  
  
  
  
I) Preu licitació.  
  
  
  
J) Terminis de desplegament i execució del programa.  
  
  
  
K) Garanties   
  
  
L) Presentació de proposicions.  
  
  
  
M) Redelimitació de l'àmbit territorial.  
La redelimitació de l'àmbit territorial es permetrà sempre que es produïsquen les condicions següents:  
Per ajustos de vores.  
Per connexions de serveis.  
  
N) Proposició juridicoeconòmica (a omplir pel proponent).  
  
  
\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*  
  
ANEXO I  
  
A) Objeto del contrato.  
  
Ámbito de actuación: Unidad ejecución. UE J  
Número de expediente: 1034/11  
  
B) Ordenación urbanística.  
  
  
  
C) Memoria de necesidades y objetivo del programa de actuación.  
  
  
  
D) Ficha de gestión.  
  
  
  
E) Criterios y objetivos territoriales.  
  
  
  
F) Criterios de ordenación urbanística  
  
  
G) Objetivos de la edificación.  
  
  
  
H) Prescripciones técnicas de los documentos de ordenación y gestión.  
  
  
  
I) Precio licitación.  
  
  
  
J) Plazos de desarrollo y ejecución del programa.  
  
  
  
  
  
K) Garantías   
  
  
L) Presentación de proposiciones.  
  
  
  
M) Redelimitación del ámbito territorial.  
La redelimitación del ámbito territorial se permitirá siempre y cuando se produzcan las siguientes condiciones:  
Por ajustes de bordes.  
Por conexiones de servicios.  
  
N) Proposición jurídico-económica (a rellenar por el proponente).  
  
  
  
O) Criterios de adjudicación.  
  
  
  
P) Adjudicación conexa o condicionada.  
  
  
  
  
  
  
O) Criteris d'adjudicació.  
  
  
  
P) Adjudicació connexa o condicionada.  
  




Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6528, del 25-05-2011 (2011/5701)

Aprobación de las bases particulares para el Programa de Actuación Integrada de la Unidad de Ejecución UE-J del Plan General.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6528

Fecha DOGV
:   25-05-2011

Sección del DOGV
:   V. ANUNCIOS - A) ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y URBANISMO

Número del documento
:   2011/5701

CVE


Fecha del documento
:   10-05-2011

Organismo emisor
:   Ayuntamiento de Puçol

Tipo de documento
:   Anuncio

Descriptores 

:   * [Puçol](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))
    * [administración local](javascript:void(0))

Aprobación de las bases particulares para el Programa de Actuación Integrada de la Unidad de Ejecución UE-J del Plan General. [2011/5701]  
El Ayuntamiento Pleno, en sesión extraordinaria celebrada el 28 de abril de 2011, ha adoptado acuerdo cuya parte dispositiva es del siguiente tenor literal:  
  
«Primero  
Iniciar el procedimiento para la gestión indirecta para el desarrollo del programa de actuación integrada correspondiente a la UE-J, delimitada por el plan de reforma interior que ordena dicha unidad, de acuerdo con las bases generales establecidas en el anexo II del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística.  
  
Segundo  
Aprobar las bases particulares para la Programación de Actuación Integrada de la Unidad de Ejecución UE-J del Plan General de Puçol, que constan en el expediente y su anexo I.  
  
Tercero  
Ordenar la publicación del correspondiente anuncio del concurso para la selección de agente urbanizador, en primer lugar en el Diario Oficial de la Unión Europea, en el tablón de anuncios municipal y en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
Cuarto  
Facultar al alcalde para cuantas gestiones requiera la ejecución de los anteriores acuerdos».  
Contra el punto segundo de dicho acuerdo de aprobación de las bases particulares de programación, que es definitivo en vía administrativa; de conformidad con los artículos 286.2, 447 y 448 del Decreto 67/2006, de 12 de mayo, del Consell, por el que se aprobó el Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística y lo establecido en la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, y en la Ley 29/1998, de 13 de julio, de la Jurisdicción Contencioso-Administrativa, podrán interponerse los siguientes recursos:  
a) Con carácter potestativo, recurso de reposición ante el mismo órgano que dictó el acuerdo recurrido, en el plazo de un mes, a contar desde el día siguiente al de esta publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Si transcurriese un mes desde el día siguiente al de la interposición del recurso de reposición sin que éste haya sido resuelto, podrá entenderse que ha sido desestimado e interponer recurso contencioso-administrativo ante el Juzgado de lo Contencioso-Administrativo de Valencia, en el plazo de seis meses, desde esta desestimación presunta.  
b) Recurso contencioso-administrativo ante el Juzgado de lo Contencioso-Administrativo de Valencia, dentro del plazo de dos meses contados desde el día siguiente al de esta publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Todo ello sin perjuicio de que se pueda ejercitar cualquier otro recurso o acción que se estime procedente.   
Las presentes bases particulares podrán ser consultadas en la página web del Ayuntamiento ().  
La publicación del anuncio de las bases particulares de programación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana producirá los efectos suspensivos del otorgamiento de licencias a los que se refiere el artículo 101.2 de la Ley Urbanística Valenciana, según prevé el artículo 289 del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística. La suspensión de licencias implicará asimismo la de los acuerdos aprobatorios de nuevos programas en el mismo ámbito.   
Por lo que en cumplimiento de dicho acuerdo, a continuación se transcribe el texto completo de las bases particulares aprobadas y por la que se regirá el concurso de selección y adjudicación del Programa de Actuación Integrada para el Desarrollo del Ámbito de la Unidad de Ejecución UE-J del Plan General de Puçol.  
  
Puçol, 10 de mayo de 2011.- El alcalde: José Vte. Martí Alpera.  
ANEXO I  
  
Bases particulares reguladoras del Programa de Actuación Integrada para el Desarrollo de la Unidad Ejecución UE-J, del Plan General de Ordenación Urbana de Puçol (Valencia).  
  
I. Objeto del contrato  
El presente contrato tiene por objeto el desarrollo y ejecución del programa de actuación integrada que se especifica en las presentes bases particulares, en las que se regulan las condiciones de carácter técnico, jurídico, económico y administrativo, para la selección de una propuesta de programa de actuación integrada y de un urbanizador para el desarrollo urbanístico del la unidad de ejecución UE-J, del Plan General de Puçol. Especificándose en el anexo I, apartado A.  
  
II. Régimen jurídico  
El presente contrato tiene naturaleza jurídica especial, y en todo lo no previsto en las presentes bases particulares, serán de aplicación la Ley 16/2005, de 30 de diciembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana, y el Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística, aprobado por Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell de la Generalitat (modificado por Decreto 36/2007), y las bases generales de programación reguladoras de la gestión indirecta de programas de actuación integrada en el término municipal de Puçol, son las contenidas en el anexo II del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística Valenciana, aprobado por Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell, tal y como se prevé expresamente en el artículo 131 de la Ley Urbanística Valenciana (LUV) y en el artículo 284.3 del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística (ROGTU).  
Serán de aplicación supletoria las disposiciones, contenidas en el capítulo II, título III del libro I de la Ley 30/2007, de 30 de octubre, de Contratos del Sector, así como las normas que regulan la contratación administrativa de las entidades locales que le sean de aplicación.  
En caso de contradicción entre los documentos contractuales antes citados, el orden de prelación será el siguiente: bases particulares de programación, bases generales de programación y que en defecto de bases generales propias resultan de aplicación en el término municipal de Puçol las contenidas en el anexo II del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística Valenciana, aprobado por Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell, tal y como se prevé expresamente en el artículo 131 de la LUV y en el artículo 284.3 del ROGTU y contrato para el desarrollo y ejecución del programa de actuación integrada.  
  
III. Ordenación urbanística vigente   
La ordenación urbanística vigente en el ámbito de actuación está constituida por el Plan General de Puçol homologado a la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística (LRAU), aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Valencia el 19 de septiembre de 1996. Y en desarrollo del mismo por el Plan de Reforma Interior de la Unidad de Ejecución J, declarado definitivamente aprobado mediante Resolución de 16 de marzo de 2009, del director general de Urbanismo. Reseña de este último acuerdo ha sido publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) número 6039, de 19 de junio de 2009, y publicado junto con las normas urbanísticas aprobadas en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 106, de fecha 6 de mayo de 2009.  
La ordenación urbanística vigente en el ámbito de actuación es la que figura en el apartado B del anexo I.  
  
IV. Memoria de necesidades y objetivos del programa de actuación integrada (art. 131.2.b LUV)  
1. Memoria de necesidades:  
Deberá justificarse en la propuesta de programación la necesidad de abordar un desarrollo urbano armónico, bajo un nuevo modelo que signifique una oferta de desarrollo inmobiliario, residencial.   
2. Objetivos de la programación:  
El ámbito de la unidad de ejecución a desarrollar abarca terrenos industriales en el entorno de la factoría Tísvol, actualmente clasificados como suelo urbano industrial, y el final de la calle de Massamagrell, en suelo urbano residencial.  
La zona industrial es una manzana ocupada por una factoría de remolques para vehículos pesados, Tísvol, que ha trasladado su actividad al sector 4, más alejado del suelo residencial y más adecuado para el uso industrial intensivo y suelos sin uso. En la nave industrial se realizan todavía algunos trabajos que producen molestias a los vecinos del suelo residencial colindante además de constreñir la red viaria en ese punto de la localidad. Esto unido a que hay una rotonda proyectada en la antigua carretera de Barcelona a la altura de las calles de Federica Montseny y Mercé Rodoreda y que facilitaría la unión con la ronda Corts Valencianes hace necesario redefinir urbanísticamente la manzana de Tísvol.  
Al mismo tiempo, se modifica la ordenación pormenorizada del final de la calle de Massamagrell para dar solución a las traseras de las edificaciones que recaen a la avenida de Hostalets de modo que la calle se queda con un ancho constante en todo el tramo y se ensancha el final de la calle del Comptat. Con ello, se permite una mejor circulación y permite a los propietarios mejorar la imagen urbana.  
El uso industrial de la zona Mas del Bombo, situada más al sur, queda separada adecuadamente del residencial que se crea mediante la prolongación de la calle de Tierno Galván.  
En resumen, los principales objetivos para la delimitación y ordenación de la unidad de ejecución para su posterior programación recogidos en el plan de reforma interior aprobado han sido:  
- Obtener los terrenos necesarios para la unión entre la ronda oeste de la población y la travesía V-3007 con una anchura que permita el paso fluido del tráfico (20,50 m), ampliando los 7 m previstos en el Plan General.  
- Obtener los terrenos para la apertura de la calle del Comptat con una anchura de 11 m hasta la travesía V-3007, ampliando los 4 m previstos en el Plan General.  
- Obtener los terrenos necesarios para la apertura de la calle de Massamagrell, actualmente ocupados por antiguos vallados de piedra y patios privados.  
- Eliminación de un elemento perturbador con actividad permitida.  
Por tanto, los principales objetivos para la programación de la unidad de ejecución son:  
a) Gestionar la transformación jurídica de las fincas afectadas por el programa. En este sentido el urbanizador estará obligado a:  
- Recabar, de los correspondientes registros (de la Propiedad y Catastro), toda la información de las fincas y titulares de derechos y deberes incluidos en la actuación.  
- Amojonar y deslindar las parcelas aportadas a la reparcelación con carácter previo a la redacción del proyecto.  
- Efectuar un estudio fehaciente de las parcelas semiconsolidadas, con propuesta de solución en los términos previstos en el capítulo III del título I de la Ley Urbanística Valenciana.  
Presentar para su aprobación el proyecto de reparcelación.  
Pagar a los acreedores netos antes de que la reparcelación acceda al Registro de la Propiedad.  
- Inscribir en el Registro de la Propiedad las nuevas fincas resultantes, especialmente las destinadas al dominio público.  
- Hacer constar en el Registro de la Propiedad las afecciones existentes.  
- Cancelar las fincas catastrales aportadas a la reparcelación e inscribir las resultantes en el Catastro.  
- Cualesquiera otras actuaciones necesarias para la transformación jurídica de las fincas afectadas.  
b) Urbanizar completamente la unidad de ejecución que constituye el objeto del programa y realizar las obras públicas adicionales que se precisen, con sujeción a las previsiones temporales y económicas del programa y conectar las infraestructuras con las redes generales de servicios, para ello deberán:  
- Presentar informes favorables para realizar las conexiones con las correspondientes compañías suministradoras (luz, agua, gas, telefonía y otras).  
- Incluir en el proyecto de urbanización la construcción de las obras complementarias de conexión con las redes municipales que fuesen necesarias.  
- Aportar informes de las administraciones sectoriales cuyas competencias resulten afectadas por la actuación (dominio público hidráulico por la proximidad al barranco).  
c) Obtener los suelos dotacionales públicos del ámbito de la actuación a favor de la administración gratuitamente. A estos efectos:  
  
  
  
  
  
  
\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*  
  
- El urbanizador efectuará su inscripción en el Registro de la Propiedad y trasladará a la administración la correspondiente certificación acreditativa de ello.  
- Los entregará en perfectas condiciones, una vez concluidas las obras de urbanización, levantado la correspondiente acta de entrega.  
- Los transformadores de energía eléctrica se considerarán equipamiento privado y se entregarán a la compañía suministradora. Tanto el coste del suelo necesario para su implantación como el coste de los mismos deberá ser asumido por todos los propietarios afectados.  
d) Ordenar el reparto equitativo de las cargas y beneficios de la actuación entre los afectados.  
e) Establecer plazos para edificar los solares resultantes de la actuación urbanizadora, incluyendo un cronograma en el que se indique expresamente el plazo de edificación de los terrenos propiedad del urbanizador o de otros propietarios adheridos a su iniciativa de programa y el de los solares destinados a viviendas sujetas a algún tipo de protección.  
f) Proceder a la descontaminación de los terrenos industriales cuyo coste será asumido únicamente por los propietarios de los terrenos afectados.  
Todo ello de conformidad con lo establecido en apartado C del anexo I.  
  
V. Parámetros urbanísticos (art. 131.2.c LUV)  
Los parámetros urbanísticos son los establecidos en el Plan General, zona de casco nuevo y el PRI que ordena la unidad y cuyo resumen consta en la ficha de gestión que figura en el apartado D del anexo I.  
Los parámetros urbanísticos del plan de reforma interior aprobado son los siguientes:  
  
  
  
La edificabilidad de viviendas sujetas a algún tipo de protección se sitúan en las manzanas A y B1 tal y como se recoge en el plan de reforma interior.  
VI. Criterios y objetivos territoriales (art. 131.2.d LUV)  
Los criterios y objetivos territoriales han quedado expuestos en la «base IV. 2. Objetivos de la programación», en tanto en cuanto, unidad de ejecución J cuenta con un plan de reforma interior definitivamente aprobado. No obstante se enumera un extracto en el apartado E del anexo I.  
VII. Criterios de ordenación urbanística (art. 131.2.d LUV)  
El plan de reforma interior aprobado establece la ordenación pormenorizada del ámbito por lo que no se permite que las propuestas que se presenten modifiquen esta ordenación.   
Tampoco se permite la ordenación de áreas aisladas mediante un estudio de detalle.  
Los criterios de ordenación urbanística son los que se establecen en el apartado F del anexo I.  
VIII. Objetivos de edificación privada (art. 131.2.e LUV)  
1. Los objetivos de edificación privada son los establecidos en el apartado G del anexo I.  
2. Las condiciones de las parcelas edificables, el volumen y forma de los edificios, las condiciones estéticas de la edificación, así como la reserva de aparcamientos, serán los establecidos en el PRI de la UE-J el Plan General de Puçol y en concreto en el apartado G del anexo I.   
A continuación se reproducen las normas urbanísticas del Plan General:  
Casco nuevo  
8.2.A. Ámbito.  
Su delimitación exacta viene reflejada en el plano correspondiente, coincidiendo con aquellas zonas que han supuesto el desarrollo más actual del casco urbano de la población, fundamentalmente en su parte norte, oeste y sudoeste.  
8.2.B. Usos.  
1. El uso global o dominante de esta zona es el de residencia plurifamiliar, admitiéndose tipologías residenciales unifamiliares adosadas o en hilera.  
1.1. En las parcelas residenciales situadas dentro del perímetro definido por las calles: Miguel Hernández, Mallaeta, Alt Millars, La Costera, Palleter y avenida Molí de Vent, el uso permitido es el de vivienda unifamiliar.  
2. Se prohíben expresamente los siguientes usos:  
Terciarios: enclavados en zonas industriales. Campamentos de turismo. Actividades recreativas con aforo superior a 700 personas.  
Industriales: incompatibles con vivienda.  
Almacenes con superficie superior a 500 m²: incompatibles con vivienda.  
Aparcamientos: en edificio exclusivo o de uso exclusivo de vehículos colectivos de personas o mercancías.  
3. Se permiten cualesquiera otros usos no incluidos en el apartado 2 anterior, salvo que manifiestamente sean incompatibles con el uso dominante residencial asignado a esta zona.  
4. El régimen de usos que se establece estará sujeto a las siguientes condiciones de compatibilidad:  
a) Almacenes compatibles con la vivienda.  
Sólo podrán ubicarse en planta baja e inferiores a la baja. Deberán contar con accesos desde la vía pública y núcleos de comunicación vertical independientes y diferenciados de los del resto de usos.  
b) Locales industriales compatibles con la vivienda.  
Sólo podrán ubicarse en planta baja e inferiores a la baja. Deberán contar con accesos desde la vía pública y núcleos de comunicación vertical independientes y diferenciados de los del resto de usos.  
c) Aparcamientos de uso público o privado.  
Podrán situarse en cualquiera de las ubicaciones siguientes:  
En planta primera e inferior a la primera.  
Bajo espacios libres privados o, en su caso, previa concesión administrativa o mera autorización, bajo espacios libres públicos.  
Al aire libre sobre superficie libre de parcela, con una ocupación máxima del 40% de dicha superficie libre. Se admitirá tan solo en parcelas y/o edificios no protegidos y no podrán tener el carácter de estacionamiento de acceso público.  
d) Uso residencial comunitario.  
Se admite en edificio de uso exclusivo, entendiendo como tal aquél en el que todas las plantas por encima de la baja (plantas de piso) se destinan a este uso (pudiendo también ubicarse en planta baja). Si se ubica en edificio de uso mixto, las plantas destinadas a este uso se situarán siempre por encima de las destinadas a usos no residenciales y por debajo de las destinadas a viviendas.  
e) Uso residencial plurifamiliar.  
Se trata del uso global o dominante asignado por el plan en estas zonas. Se admite en edificio de uso exclusivo, entendiendo como tal aquél en el que todas las plantas por encima de la baja (plantas de piso) se destinan a viviendas (pudiendo también ubicarse en planta baja). Si se ubica en edificio de uso mixto, las plantas destinadas a este uso se situarán siempre por encima, tanto de las destinadas a usos no residenciales, como de las destinadas a despachos profesionales o a uso residencial comunitario.  
f) Uso comercial compatible con la vivienda.  
Sólo podrán ubicarse en planta primera e inferiores, exceptuándose las calificadas compatibles (grado I y II), o bien en edificio de uso exclusivo, para un único establecimiento. Si se ubican en edificio de uso mixto, los locales comerciales deberán contar con accesos desde la vía pública y núcleos de comunicación vertical independientes y diferenciados de los del resto de usos.  
g) Hoteles, hostales, pensiones y apartamentos en régimen de explotación hotelera.  
Se admite en edificio de uso exclusivo. Si se ubica en edificio de uso mixto, las plantas destinadas a este uso se situarán siempre por encima de las destinadas al resto de usos no residenciales y por debajo de las destinadas a usos residenciales, con accesos independientes.  
h) Locales de oficina.  
Se admiten en edificio de uso exclusivo de oficinas, entendiendo como tal aquel en el que todas las plantas por encima de la baja (plantas de piso) se destinan a locales de oficina (pudiendo también ubicarse en plantas semisótano y baja, pero, en ningún caso, en plantas de sótano).  
Si se ubican en edificio de uso mixto, las plantas destinadas a este uso se situarán en planta semisótano y superiores y siempre por debajo de las destinadas a usos hoteleros y/o residenciales y por encima de las destinadas al resto de usos no residenciales. Se exceptúan los despachos profesionales y pequeñas actividades de carácter netamente artesanal (peluquería, sastrería, etc.), con una superficie inferior a 150 m² y con menos de 5 trabajadores.  
i) Tre. actividades recreativas.  
Se admiten en planta baja y planta semisótano, salvo que se ubiquen piezas habitables residenciales en planta baja. Deberán contar con accesos desde la vía pública y núcleos de comunicación vertical independientes y diferenciados de los del resto de usos. Quedan prohibidas las discotecas en esta zona.  
j) D-dotacionales.  
Se admiten en semisótano y plantas superiores con las limitaciones establecidas en el párrafo k). Se admiten así mismo en edificio de uso exclusivo.  
k) En edificios mixtos con uso residencial se cumplirán las siguientes condiciones:  
k.1) Los locales no residenciales se ubicarán siempre en plantas inferiores a aquellas en las que se ubican los locales residenciales, con las precisiones establecidas anteriormente.  
l) Las distintas agregaciones de los usos terciarios descritos en los párrafos f), g), h) e i) podrán, con las limitaciones establecidas, situarse en edificio de uso exclusivo terciario.  
8.2.C. Condiciones de parcela.  
1. Las parcelas edificables cumplirán las siguientes condiciones:  
La superficie mínima de parcela edificable será de 80 metros cuadrados.  
Todos y cada uno de sus lindes frontales tendrán, como mínimo, 5 metros de longitud.  
La forma de la parcela será tal que pueda inscribirse en ella un rectángulo de 5x10 metros, cuyo lado menor coincida con la alineación exterior y sus lindes laterales no formen un ángulo inferior a 60 grados.  
Quedan excluidas de las anteriores condiciones aquellas parcelas que, sin cumplirlas, limiten en ambos lindes laterales con edificaciones consolidadas.  
Ver artículo 6.2.a.2.  
2. Parámetros de emplazamiento.  
La ocupación de la parcela edificable se ajustará a las alineaciones definidas en el plano correspondiente. La edificación podrá retranquearse de la alineación exterior. Quedan permitidos pequeños entrantes, pero en el supuesto de que superen 1 m se exigirá vallado que mantenga la alineación. No obstante, en los retranqueos menores a un metro, la obligatoriedad del vallado quedará a criterio de los servicios técnicos municipales. En cualquier caso los paramentos de medianeras que aparezcan por el retranqueo deberán tener el mismo tratamiento que la fachada principal. Ver artículo 6.3.c.  
La profundidad edificable no podrá rebasar los 21 metros.  
La línea de edificación podrá quedar retirada de las alineaciones interiores que se señalan; en este caso, el retiro deberá ser paralelo a la alineación.  
En las parcelas con longitud de fachada superior a treinta y seis (36) metros y superficie superior a mil quinientos (1.500) metros cuadrados, que no tuvieran señaladas alineaciones interiores, podrán ser objeto de estudio de detalle, con el fin de reordenar el volumen edificable. En este supuesto, podrán crearse patios abiertos a fachada, siempre que su perímetro tenga características de fachada y edificar en altura el suelo situado a más de veinte (20) metros de la alineación exterior, siempre que se justifique un adecuado tratamiento a los espacios interiores resultantes en la manzana. Se podrá edificar una planta más de las señaladas en el plano de alineaciones y rasantes siempre y cuando no se supere el número de plantas del edificio colindante inmediato más alto.  
Patios de luces. Dimensiones.  
La dimensión de los patios de luces se ajustará a las normas de habitabilidad vigentes HD/91.  
8.2.D. Condiciones de volumen y forma de los edificios.  
1. Altura de cornisa.   
La altura de cornisa máxima de la edificación se establece en función del número de plantas grafiado en el plano correspondiente, con arreglo a la siguiente fórmula:  
Hc = 4,00 + 3,30 Np  
Siendo Hc la altura de cornisa máxima expresada en metros y Np el número de plantas a edificar sobre la baja (es decir, el señalado en los planos menos uno).  
De la aplicación de la fórmula se deduce el siguiente cuadro:  
  
Número de plantas Altura de cornisa en metros  
 1 4  
 2 7,30  
 3 10,60  
 4 13,90  
 5 17,20  
 6 20,50  
  
2. Enrase de cornisas.  
Cuando fuere necesario por razones de adecuación al entorno urbano, se exigirá que la altura de cornisa del edificio, aun superando las máximas indicadas, se enrase con la de cualesquiera de los edificios colindantes, protegidos o no, con las siguientes condiciones:  
El enrase se realizará en la franja comprendida entre E metros por encima y por debajo de la altura de cornisa máxima correspondientes, donde E viene definido en relación al número de plantas grafiado en el plano correspondiente según la siguiente fórmula:  
1,10 + 0,10 Np  
Donde Np es el número de plantas a edificar sobre la baja (es decir, el señalado en los planos menos uno).  
El enrase no podrá implicar la construcción de mayor o menor número de plantas que las determinadas en el plano correspondiente.  
3. Tolerancia de alturas.   
El número mínimo de plantas a edificar es de una planta.  
4. Construcciones por encima de la altura de cornisa del edificio:  
Aprovechamiento del espacio bajo cubierta inclinada.  
La buhardilla deberá estar vinculada a la vivienda de la última planta, desde la que se accederá, no pudiendo accederse a ésta directamente desde elementos comunes.  
La altura de la cumbrera no será superior a 3,50 m.  
Las pendientes de la cubierta deberán estar comprendidas entre 15º y 22º (27% y 40%). El faldón recayente a la alineación exterior deberá llegar hasta la fachada, arrancará desde la arista superior del forjado de la última planta y deberá ser continuo hasta la cumbrera. En el faldón a la vía pública se permitirán escotaduras con las siguientes condiciones: el hueco deberá estar delimitado por sus cuatro lados por faldones de teja de 1,00 m de anchura como mínimo, excepto en el faldón inferior cuya altura será la que resulte de conseguir una altura de antepecho de 1,00 m (art. 2.17 HD/91) con la pendiente permitida; el hueco tendrá un ancho máximo de 6,00 m y representará una superficie máxima del 40% del faldón de la cubierta medido en verdadera magnitud. Cualquier cerramiento vertical de esta planta se situará a un mínimo de tres metros de la alineación oficial del edificio.  
En el caso de construir cubiertas planas, éstas se situarán necesariamente a la parte posterior de la cubierta inclinada. El casetón de acceso a esta cubierta plana posterior deberá estar integrado necesariamente dentro de la cubierta inclinada con la limitación de altura anterior.  
En el caso de solares en esquina a varias calles están permitidos los muros piñones.  
Solo se permitirán cubiertas inclinadas excepto cuando la única construcción por encima de la altura de cornisa del edificio sea exclusivamente el casetón de acceso a la cubierta. En este caso el casetón podrá tener cubierta plana y se permitirán remates ornamentales de teja con una altura máxima de 1,20 m con las pendientes señaladas anteriormente.  
Las casetas de ascensores, depósitos y otras instalaciones deberán situarse a no menos de 3 m del plano de fachada coincidente con la alineación exterior. Se admitirá, no obstante, retiros menores en aquellos casos que por la exigüidad de la parcela o por criterios compositivos de fachada quede suficientemente justificada la excepción.  
Esta superficie de buhardilla contará a los efectos del cálculo de la edificabilidad permitida.  
En las parcelas residenciales situadas dentro del perímetro definido por las calles: Miguel Hernández, Mallaeta, Alt Millars, La Costera, Palleter, y avenida Molí de Vent, el uso permitido es el de vivienda unifamiliar permitiéndose la construcción de dos plantas y ático. Los áticos deberán cumplir las siguientes condiciones:  
La cubierta no podrá sobrepasar el plano que, conteniendo la arista superior del forjado de la última planta, forme una pendiente máxima del sesenta por ciento (60%)  
La superficie útil no podrá ser superior al 40% de la superficie útil de la planta desde la que se accede.  
Podrá integrarse dentro del volumen definido por la cubierta inclinada, pero en el caso de aparecer paramentos verticales, éstos deberán retranquearse respecto de la línea de fachada (alineación oficial) 4 m.  
Ver artículo 6.2.e.  
5. Sótanos y semisótanos.  
Se permite la construcción de sótanos y semisótanos con las determinaciones que se establecen en las ordenanzas generales.  
6. Planta baja.  
La cara inferior del primer voladizo no podrá situarse, en ningún caso, a menos de 3,25 metros sobre la cota de referencia.  
Se permite la construcción de entreplantas con las determinaciones que se establecen en las ordenanzas generales.  
7. Construcciones en patio de manzana.  
En patios de manzana en los que el plan señale la posibilidad de edificar en planta baja, la altura máxima del plano superior del forjado de techo no podrá exceder de 5 m sobre la cota de referencia.  
Por encima del forjado de techo de las plantas bajas en patios de manzana, tan solo se admitirán los siguientes elementos:  
Los faldones de las cubiertas planas.  
Los elementos de separación entre terrados, con una altura máxima de 2,20.  
Las barandillas de protección.  
Una capa de tierra de hasta 40 cm de espesor, cuando se previese un tratamiento ajardinado.  
Las chimeneas de ventilación o de evacuación de humos, calefacción y acondicionamiento de aire con las alturas que, en orden a su correcto funcionamiento, determinen la reglamentación específica vigente o, en su defecto, las normas de buena práctica de la construcción  
8. Cuerpos y elementos salientes en la zona.  
Los cuerpos y elementos salientes autorizados sobre la alineación exterior se establecen en función de la anchura de las calles; dicha anchura se determina como la menor existente a lo largo del tramo de la manzana en que se sitúa el edificio. En las plazas o espacios libres, se considerará la anchura de la calle de mayor ancho que acceda al mismo. Son los siguientes:  
Aleros.  
En calles de anchura inferior a ocho (8) metros: cincuenta (50) centímetros.  
En calles de anchura igual o superior a ocho (8) metros e inferior a quince (15) metros: ochenta (80) centímetros.  
En calles de anchura igual o superior a quince (15) metros: un (1) metro.  
Impostas, molduras, pilastras, recercados, cinchos y demás elementos compositivos.  
En aceras de anchura igual o inferior a 50 centímetros, los salientes (ornamentales o no) máximos en planta baja, serán de cinco (5) centímetros.  
En aceras de anchura superior a 50 centímetros, los salientes máximos serán de un diez por ciento (10%) del ancho de la acera, sin superar los quince (15) centímetros.  
Balcones, balconadas y terrazas. El vuelo máximo autorizado es:  
En calles de anchura inferior a ocho (8) metros: cincuenta (50) centímetros.  
En calles de anchura igual o superior a ocho (8) metros e inferior a quince (15) metros: ochenta (80) centímetros.  
En calles de anchura igual o superior a quince (15) metros: un (1) metro.  
Se permiten elementos ornamentales en balcones con estas condiciones:  
Pilastras de 0,25 m de lado máximo.  
Huecos entre pilastras no menores de 1,50 m.  
Sobre la alineación de fachada (señalada por el plan) recayente a patio interior de manzana, sólo se autorizarán los siguientes cuerpos y elementos salientes:  
En cualquier caso:  
Aleros con una longitud máxima de vuelo de 35 cm.  
Impostas, molduras, pilastras, recercados, cinchos y demás elementos compositivos con una longitud máxima de vuelo de 15 cm.  
En patios de manzana en los que pueda inscribirse como mínimo un círculo de 10 metros de diámetro entre alineaciones de fachada:  
Balcones con una longitud máxima de vuelo de 60 cm.  
Balconadas con una longitud máxima de vuelo de 60 cm.  
Terrazas con una longitud máxima de vuelo de 60 cm.  
Aleros con una longitud máxima de vuelo de 60 cm.  
Impostas, molduras, pilastras, recercados, cinchos y demás elementos compositivos con una longitud máxima de vuelo de 15 cm.  
9. Altura del voladizo.  
En la zona de ensanche, los cuerpos salientes recayentes a calles, plazas o espacios libres públicos podrán situarse en planta primera y superiores, teniendo una altura mínima de 3,25 m. Los que sobresalgan de las alineaciones de fachada recayentes a patio interior de manzana, solo podrán situarse en segunda planta y superiores, salvo que el plan señale el patio de manzana como espacio libre, en cuyo caso podrán situarse también en primera planta.  
10. Longitud máxima de voladizos.  
Los voladizos deberán separarse de las medianeras vecinas una distancia igual a su vuelo con un mínimo de 60 cm.  
Se permitirán miradores con las siguientes condiciones:  
El ancho mínimo de calle deberá ser de 8,00 m.  
La longitud máxima será del 24% de la longitud de la fachada, y en tramos no superiores a 4,00 m.  
No obstante en obras de elevación sobre edificios ya construidos, y por criterios compositivos de fachada, se permitirá la construcción de miradores con las mismas características y dimensiones que los existentes, aún cuando no cumplan estas últimas condiciones.  
Se podrá alterar libremente el porcentaje de cuerpos salientes en cada planta, de manera que, en el conjunto de toda la fachada, no sobrepasen el referido 60% del total de las longitudes del ancho de fachada y planta.  
Reserva de aparcamientos.  
En cuanto a la reserva de aparcamientos en edificios de nueva planta, en aquellos casos en los que, o bien por la escasa dimensión de la parcela, o bien por condiciones propias del subsuelo, o bien por otras condiciones justificables (económicas, técnicas, etc.), no sea adecuada la construcción del aparcamiento, dicha reserva se podrá situar en edificios colindantes con exceso de plazas, siempre que se sitúe a una distancia menor de un radio de 250 m respecto del edificio en cuestión. Ver artículos 5.7 y 6.3.A  
Ver artículo 6.2.H. Condiciones estéticas.  
Línea a trazos avenida de Hostalets.  
En los solares y edificaciones delimitadas a trazos en la avenida de Hostalets (desde la av. Molí de Vent hasta la av. Alfinach) se podrán realizar obras de mantenimiento, rehabilitación y nueva planta manteniendo su alineación actual siempre y cuando se mantenga el volumen existente. Caso de incrementar el volumen, deberán edificarse a línea con las otras construcciones (línea gruesa retranqueada de la de trazos).  
No obstante, y con el fin de igualar cornisas y no dejar medianeras vistas, en caso de que existiera alguna edificación flanqueada por otras alineadas a la línea de trazos, y que no superen las tres plantas de altura, la primera podrá edificarse hasta la altura de las colindantes.  
3. En el caso del área de reparto 1, se establece la obligación de simultanear la urbanización y la edificación en el 50% de la correspondiente a la vivienda sometida a algún régimen de protección promovida por el agente urbanizador, porcentaje mínimo establecido en el apartado G del anexo I.  
  
IX. Prescripciones técnicas de los documentos de ordenación y gestión (art. 131.2.f LUV).  
Los documentos técnicos a presentar por el aspirante a urbanizador serán los siguientes:  
Proyecto de urbanización.  
Proyecto de reparcelación.  
La documentación se presentará en papel y formato digital (pdf y dwg). Se deberán presentar tres copias del proyecto de reparcelación y cinco del proyecto de urbanización.  
Cada uno documentos requerirá aprobación municipal expresa.  
Proyecto de reparcelación.  
El proyecto de reparcelación constará de los siguientes documentos:  
a) Memoria, que deberá expresar y justificar los siguientes extremos:  
i) Circunstancias o acuerdos que motiven la reparcelación y peculiaridades que en su caso concurran.   
ii) Descripción de la unidad reparcelable.   
iii) Criterios utilizados para definir y cuantificar los derechos de los afectados.   
iv) Criterios de valoración de las superficies adjudicadas.   
v) Criterios de adjudicación.   
vi) Criterios de valoración de los edificios y demás elementos que deban destruirse y de las cargas y gastos que correspondan a los adjudicatarios.  
vii) Cualquier otra circunstancia que contribuya a explicar los acuerdos que se propongan.  
b) Relación de propietarios e interesados que incorporará sus datos identificativos de modo que sea posible la práctica de cualesquiera comunicaciones dirigidas a los mismos.   
c) Descripción de las fincas o partes de fincas aportadas a la reparcelación que expresará la naturaleza y cuantía de las fincas y derechos aportados por los propietarios con descripción de las fincas o partes de fincas aportadas a la reparcelación. La totalidad de la superficie incluida en el área reparcelable deberá ser objeto de identificación registral. A tal fin, el proyecto de reparcelación forzosa deberá proponer la inmatriculación de las fincas que carecieren de inscripción, y la rectificación de su extensión superficial o de sus linderos o de cualquier otra circunstancia descriptiva sin necesidad de otro requisito. El proyecto de reparcelación forzosa propondrá la realización de las operaciones de modificación de entidades hipotecarias que sean precisas para la formación de las fincas que han de ser incluidas en el área reparcelable.  
d) Propuesta de adjudicación de las fincas resultantes expresando el aprovechamiento urbanístico que a cada una corresponda y la designación nominal de los adjudicatarios. Las adjudicaciones de fincas de resultado y su descripción deberán cumplir los requisitos establecidos en la legislación hipotecaria para permitir la inscripción del proyecto en el Registro de la Propiedad.  
e) Tasación de los derechos, edificaciones, construcciones o plantaciones que deban extinguirse o destruirse para la ejecución del plan. Las valoraciones de los edificios, plantaciones, instalaciones y derechos que deban extinguirse, destruirse o sean incompatibles con el planeamiento urbanístico deberán ser objeto de justificación expresa que integrará el proyecto de reparcelación forzosa. A tal fin, el urbanizador podrá ser facultado para acceder a las propiedades privadas a los efectos de efectuar las pertinentes comprobaciones y mediciones sobre las fincas aportadas y los elementos que deban ser objeto de valoración.  
f) Cuenta de liquidación provisional respecto a cada propietario. Si éste resultara ser acreedor neto el urbanizador le indemnizará antes de ocupar su finca originaria.  
g) Memoria de fijación de cuotas de urbanización en los términos establecidos en la legislación vigente.  
h) Planos.  
- Plano de situación y relación con la ciudad.   
- Planos de información, que reflejen la evolución histórica de la realidad física, incorporando los parcelarios o planos catastrales anteriores en el tiempo, correspondientes a la misma superficie.  
- Planos de delimitación e información, con expresión de los límites de la unidad reparcelable, linderos de las fincas afectadas, edificaciones y demás elementos existentes sobre el terreno.   
- Plano de ordenación, en el que se reproduzca, a la misma escala que el anterior, el correspondiente plano del plan que se ejecute.   
- Plano de clasificación y valoración de las superficies adjudicadas.   
- Plano de adjudicación, con expresión de los linderos de las fincas resultantes adjudicadas.   
- Plano superpuesto de los de fincas aportadas y adjudicación, en el que se justificará la aplicación de los criterios de adjudicación.  
Los planos deberán redactarse en una escala comprendida entre 1:500 y 1:2.000 y, en todo caso, con la claridad suficiente para que puedan percibirse los linderos y demás grafismos. La simbología gráfica y la enumeración de las parcelas debe ser uniforme y unívoca en todo el proyecto. No podrán utilizarse símbolos contrarios a los que sean comunes en la práctica usual ni que conduzcan a error o cuyo significado no se explique en debida forma.  
El proyecto de reparcelación deberá contener toda la información y documentación necesaria para su inscripción en el Registro de la Propiedad de conformidad con lo establecido en la normativa hipotecaria.  
Los documentos de gestión deberán de contemplar también lo establecido en el apartado H del anexo I.  
  
X. Prescripciones técnicas del proyecto urbanización (art. 131.2.h LUV)  
El proyecto de urbanización deberá definir los detalles técnicos con precisión suficiente para que pueda ser ejecutado, eventualmente, bajo la dirección de técnico distinto a su redactor original, debiendo cumplir lo establecido en el artículo 101 de la Ley de Contratos del Sector Público. No podrá modificar las previsiones del plan que desarrolla. En ningún caso, podrá contener determinaciones sobre ordenación, régimen del suelo o de la edificación. Comprenderá todos y cada uno de los documentos señalados en el artículo 156.1 de la Ley Urbanística Valenciana y en el artículo 350 del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística.  
El proyecto de urbanización establecerá las obras y servicios urbanísticos que constituyen la urbanización con un nivel de calidad similar al de las zonas residenciales recientemente desarrolladas por este Ayuntamiento y conectará las infraestructuras a las redes generales municipales. Las obras a incluir en el proyecto son las siguientes:  
a) Pavimentación de calzadas, aparcamientos, aceras, red peatonal y tratamiento de espacios libres, con mobiliario urbano y señalización y placas con los nombres de las calles. Propuesta de ordenación vial y señalización.  
b) Redes de distribución de agua potable, de riego, de agua bruta y de hidrantes contra incendios.  
c) Red de alcantarillado separativo, para aguas residuales y para aguas pluviales.  
d) Red de distribución de energía eléctrica en baja y media tensión, incluyendo centros de transformación, gasificación y comunicaciones.  
e) Red de alumbrado público.  
f) Jardinería, arbolado y ornamentación en el sistema de espacios libres.  
g) Contenedores de residuos urbanos.  
Los proyectos de urbanización deberán resolver el enlace y la integración de todos los servicios urbanísticos y acreditar que tienen capacidad suficiente para atenderlos. En los servicios de titularidad privada se acreditará la disponibilidad real de suministros por parte de las empresas titulares del servicio.  
El proyecto de urbanización en ningún caso modificará la ordenación aprobada ni podrá contener determinaciones sobre ordenación, régimen del suelo o de la edificación. Comprenderá todos y cada uno de los documentos señalados en el artículo 156.1 de la Ley Urbanística Valenciana y en el artículo 350 del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística.  
El proyecto de urbanización contendrá los siguientes documentos:  
a) Memoria descriptiva de las características de las obras.  
b) Planos de información y de situación en relación con el conjunto urbano. Incluirán la planta viaria del planeamiento que se ejecuta y del entorno inmediato.  
c) Planos de proyecto y de detalle con el siguiente contenido mínimo:  
i. Planta viaria general a escala mínima 1:1000.  
ii. Plantas de pavimentación a escala mínima 1:1000.  
iii. Perfiles longitudinales de todo el viario público y planta de cotas, rasantes y perfiles de jardines y parques.  
iv. Perfiles transversales de todo el viario público, cada 20 m como mínimo.  
v. Plantas de la red de saneamiento, depuración y pluviales y perfiles longitudinales de las mismas a escala mínima 1:1000.  
vi. Plantas de la red de abastecimiento de agua potable y de la red de agua bruta, a escala mínima 1:1000.  
vii. Planta del resto de redes de servicios: telefonía, gas, baja tensión y media tensión, y las que se hayan previsto en el proyecto, a escala mínima 1:2000.  
viii. Detalles constructivos de las diferentes redes y secciones tipo de aceras y calzadas con ubicación de los diferentes servicios.  
ix. Plantas de jardinería, a escala mínima 1:500, con identificación de especies, localización de mobiliario urbano, elementos de juegos infantiles, alumbrado, estanques y demás elementos compositivos.  
x. Red de riego, tanto de jardines como, en su caso, de las restantes parcelas privadas cuando se prevea una reutilización de aguas depuradas.  
xi. Red de alumbrado público, con detalles de luminarias.  
xii. Propuesta de ordenación vial y señalización.  
xiii. Otros planos y detalles necesarios para una completa definición de las obras.   
d) Pliego de condiciones técnicas, generales y particulares.  
e) Mediciones.  
f) Unidades de obra.  
g) Estudio de seguridad y salud.  
h) Estudios específicos: de contaminación de suelo, de gestión de residuos y los que puedan ser exigidos por la legislación sectorial aplicable.  
i) Estudio geotécnico.  
Los documentos de los apartados h) e i) deberán entregarse sólo en el caso de que la proposición de programación resulte elegida y adjudicada al aspirante que la formula, para completar el proyecto de urbanización, o de su texto refundido en su caso.  
El presupuesto general y resumen de presupuesto y el cuadro de precios descompuestos formarán parte de la proposición jurídico-económica.  
  
XI. Precio de licitación (art. 286.1.h del ROGTU)  
El precio de licitación, que tiene carácter de máximo y que sirve de base para el establecimiento de la garantía provisional, asciende a la cantidad de 1.210.754,01 € IVA incluido, más 61.737,00 € de canon de saneamiento que no devenga IVA, con lo que el total asciende a 1.272.491,01 € (un millón doscientos setenta y dos mil cuatrocientos noventa y un euros con un céntimo), IVA incluido, establecido en el apartado I del anexo I, de acuerdo con lo previsto en el artículo 140.1 de la Ley Urbanística Valenciana.   
Quienes deseen participar en el concurso de programación deberán presentar resguardo acreditativo de la garantía provisional, por importe de 21.755,99 € (veintiún mil setecientos setenta y cinco euros con noventa y nueve céntimos), equivalente al 2% del precio de licitación sin incluir IVA (1.087.799,72 €).  
  
XII. Plazos de desarrollo y ejecución del programa (art. 131.2.i LUV y art. 286.1.i del ROGTU)  
Se establecen, en el apartado J del anexo I, los siguientes plazos máximos para la ejecución de las siguientes actuaciones por parte del urbanizador:  
A) Transcurrido un mes desde la notificación del acuerdo de aprobación y adjudicación definitiva del programa de actuación integrada al concursante seleccionado, se formalizará el contrato para el desarrollo y ejecución del programa de actuación integrada, bajo fe pública del secretario municipal. Con anterioridad a la formalización del contrato el urbanizador tendrá que acreditar ante la administración la constitución de la garantía definitiva.  
B) En su caso, la presentación de los textos refundidos correspondientes al proyecto de urbanización habrá de tener lugar en el periodo máximo de dos meses desde que tenga lugar la notificación al urbanizador de la aprobación, provisional o definitiva, que imponga modificaciones a la alternativa técnica.  
C) El inicio del procedimiento para la selección del empresario-constructor deberá tener lugar el plazo de un mes desde la aprobación del proyecto de reparcelación. Y deberá seleccionarse en el plazo máximo de tres meses desde su inicio.  
D) El proyecto de reparcelación se someterá a información al público por el urbanizador en el plazo máximo de tres meses a contar desde la finalización del plazo para la opción por la modalidad de retribución previsto en los artículos 166 de la LUV y en el artículo 382 del ROGTU.   
Con tal finalidad, el urbanizador deberá presentar ante la administración actuante la acreditación justificativa de la práctica de las preceptivas comunicaciones reguladas y exigibles.  
E) La presentación de los textos refundidos correspondientes al proyecto de reparcelación tendrá que producirse en dos meses como máximo desde que tenga lugar la notificación al urbanizador de las modificaciones a introducir en el proyecto inicialmente formulado.  
F) El inicio de la ejecución de las obras de urbanización deberá de producirse en el plazo de tres meses desde la emisión del certificado de firmeza de la aprobación definitiva del proyecto de reparcelación, acreditándose mediante acta de replanteo suscrita por la dirección de las obras, el urbanizador y, al menos por un responsable municipal.  
El urbanizador deberá acreditar, en el acta de replanteo, el pago a los acreedores netos de la cuenta de liquidación o bien la consignación de dichas cantidades en la Tesorería Municipal  
G) La ejecución de las obras de urbanización deberá de concluir en el periodo máximo de 12 meses desde la emisión del acta de replanteo.  
  
La finalización de la ejecución de las obras de urbanización se acreditará mediante la expedición del certificado final de obras correspondiente y expedido por la dirección facultativa.   
I) Los plazos previstos en esta base solamente podrán ser prorrogados y suspendidos de acuerdo con lo dispuesto en la legislación de contratos de las administraciones públicas y de conformidad con lo establecido en el artículo 332 del ROGTU.   
Las propuestas de programa contendrán los plazos máximos para la ejecución de las siguientes actuaciones por parte del urbanizador:  
a) Plazo máximo para la selección del empresario-constructor de la obra civil de urbanización, contado desde la aprobación del proyecto de reparcelación.  
b) Plazo máximo para la ejecución de las obras de urbanización contado desde la selección del empresario-constructor.  
c) Plazo máximo de edificación de los solares contado desde la recepción de las obras de urbanización (art 125.6 LUV).  
d) Plazo total de la ejecución del programa.  
  
XIII. Capacidad para ser urbanizador  
1. Podrán participar en el concurso para la selección y adjudicación del presente programa de actuación integrada todas las personas, naturales o jurídicas, españolas o extranjeras, que tengan plena capacidad de obrar, sean o no propietarias de los terrenos afectados y reúnan las condiciones de solvencia económica y financiera, técnica y profesional exigibles según las presentes bases.  
2. En ningún caso podrán ser urbanizadores ni promover programas de actuación integrada las personas en las que concurra alguna prohibición de contratar de las previstas en el artículo 49 de la Ley de Contratos del Sector Público.  
  
XIV. Solvencia económica y financiera (art. 131.2.m LUV)  
La justificación de la solvencia económica y financiera del urbanizador se acreditará por uno o algunos de los medios siguientes:  
a) Informe de instituciones financieras o, si procede, justificando la existencia de un seguro de indemnización por riesgos profesionales.  
  
b) Si se tratara de personas jurídicas, presentación de las cuentas anuales o de extracto de las mismas, en el caso en que la publicación de estas sea obligatoria en la legislación del país donde el aspirante a urbanizador esté establecido.  
c) Declaración sobre el volumen global de negocios y, si procede, sobre el volumen de negocios relacionado con el desarrollo y la promoción de actuaciones parecidas que son objeto de concurso, correspondiendo como máximo a los tres últimos ejercicios.  
  
XV. Solvencia técnica y profesional (art. 131.2.m LUV)  
1. La justificación de la solvencia técnica y profesional del urbanizador se acreditará por uno o varios de los medios siguientes:  
a) Presentación de una relación de los programas de actuación integrada, o instrumentos o contratos relacionados con el planeamiento y la gestión urbanística similares, promovidos y gestionados por el concursante.  
b) Indicación del equipo técnico, esté o no integrado en la estructura organizativa del urbanizador, que vaya a participar en la gestión del programa de actuación integrada, y especialmente de los responsables del control de calidad.  
c) Titulaciones académicas y profesionales del personal de dirección del urbanizador.  
d) Declaración que indique la media anual de personal, con mención, en su caso, del grado de estabilidad en el empleo y la plantilla del personal directivo durante los tres últimos años.  
e) Declaración del material, instalaciones y equipo técnico con el que cuente el urbanizador para el cumplimiento de sus compromisos.  
f) Declaración de las medidas adoptadas para controlar la calidad durante el desarrollo y ejecución del programa de actuación integrada, incluyendo los medios de estudio e investigación de los que se disponga.  
g) Declaración de las medidas de gestión medioambiental que el concursante está dispuesto a aplicar durante el desarrollo y ejecución del programa de actuación integrada.  
2. Si por razones justificadas en cada caso concreto el urbanizador no estuviera en condiciones de presentar la documentación solicitada por el Ayuntamiento, podrá acreditar su solvencia técnica y profesional basándose en la solvencia de otras entidades, con independencia de los vínculos jurídicos que tengan establecidos entre ellos, debiendo demostrar en este caso ante el Ayuntamiento que contará con los medios necesarios para la ejecución del programa de actuación integrada, presentando los compromisos o documentos de análoga naturaleza que hayan suscrito entre ambos. Lo anterior se aplicará, en todo caso, cuando concurra a la licitación una agrupación de interés urbanístico.  
3. La justificación de la solvencia técnica y profesional de las agrupaciones de interés económico, uniones temporales de empresas u otras agrupaciones de personas naturales o jurídicas que decidan concurrir conjuntamente al concurso podrá basarse en los requisitos de solvencia de, al menos, uno de sus miembros.  
  
XVI. Garantías  
1. Quienes deseen participar en el procedimiento de licitación de un programa de actuación integrada tendrán que constituir en la forma y a los efectos previstos en la Ley de Contratos del Sector Público, una garantía provisional equivalente al 2% de la estimación aproximada de las cargas del programa, IVA no incluido, la cual asciende a la cantidad que se establece en el apartado K del anexo I.  
2. La garantía provisional responderá del mantenimiento de las propuestas de programa por los licitadores hasta la adjudicación, y de la propuesta del adjudicatario hasta la formalización del contrato para el despliegue y ejecución de los programas de actuación integrada.  
3. La garantía provisional será incautada a aquellos licitadores que retiren injustificadamente su proposición antes de la adjudicación definitiva.  
4. La garantía definitiva, a constituir en la forma y a los efectos previstos en la Ley de Contratos del Sector Público, se establece en un 10% del valor de las cargas de urbanización, IVA no incluido, del programa de actuación integrada aprobado. Se ingresará en plazo máximo de 15 días a contar desde la notificación del acuerdo de aprobación y adjudicación del programa.  
5. Procederá elevar la garantía definitiva al 20% en los supuestos de aprobación de programas de actuación integrada en los que las cargas urbanísticas se encuentren incursas en presunción de temeridad calculada en los términos establecidos en la legislación de contratos de las administraciones públicas.  
  
XVII. Presentación de proposiciones  
1. Quienes deseen tomar parte en la licitación deberán presentar en el plazo y lugar que se establece en el apartado L del anexo I, sus proposiciones, integradas por tres sobres, identificados en su exterior con la indicación de la licitación a la que concurran y firmados por el licitador o persona que lo represente e indicando el nombre y apellidos o razón social del proponente con la siguiente documentación en idioma castellano o valenciano:  
Sobre A. Alternativa técnica, se presentará abierto.  
Sobre B. Proposición jurídico-económica, se presentará en sobre cerrado.  
La documentación obrante en estos sobres será objeto de valoración a los efectos de aprobación del programa y adjudicación de la condición de urbanizador.  
Sobre C. Se presentará con el título de «Documentación» y contendrá la siguiente documentación:  
A. Si concurriese una sociedad mercantil, deberá presentar escritura de constitución inscrita en el Registro Mercantil. Tratándose de una agrupación de interés urbanístico, se presentará escritura pública de constitución, así como inscripción en el Registro de Agrupaciones de Interés Urbanístico dependiente de la conselleria competente en urbanismo.  
B. Los que comparezcan o firmen proposiciones en nombre de otro o en representación de sociedad o persona jurídica, presentarán escritura de poder inscrita, en su caso, en el Registro Mercantil o registro público correspondiente.  
C. Cuando el ofertante actúe en nombre propio y sea empresa individual, deberá presentar DNI o fotocopia legalizada del mismo.  
D. Resguardo acreditativo de haber constituido la garantía provisional en los términos exigidos en la base XVI.  
E. Declaración responsable de no estar incurso en ninguna de las prohibiciones para contratar establecidas por la legislación reguladora de la contratación administrativa, incluyendo el hallarse al corriente en el cumplimiento de las obligaciones tributarias y con la seguridad social impuestas por las disposiciones vigentes.  
F. Los documentos que acrediten los requisitos de solvencia técnica y profesional, económica y financiera  
G. Los concursantes extranjeros tendrán que adjuntar una declaración de sometimiento expreso a la jurisdicción de los juzgados y tribunales españoles de cualquier orden, para todas las incidencias que, de manera directa o indirecta, pudieran surgir durante el procedimiento de adjudicación y durante el desarrollo y ejecución del programa de actuación integrada, con renuncia expresa, si procede, al fuero jurisdiccional extranjero que pudiera corresponderles.  
H. Declaración jurada o acta notarial acreditativa de haberse practicado o intentado practicar los avisos a que se refiere el artículo 134.4 de la LUV, y los artículos 292, 293 y 296 del ROGTU.  
El acta notarial acreditativa de haberse practicado o intentado practicar los avisos referidos en el apartado anterior deberá presentarse en el Ayuntamiento dentro del plazo establecido en el artículo 298.2 del ROGTU.  
En todo caso, con carácter previo a la adjudicación, el Ayuntamiento requerirá al adjudicatario propuesto la justificación documental íntegra de tales extremos.  
I. En caso de concurrir a la licitación varias empresas, comprometidas a la constitución de una unión temporal, cada una de ellas deberá acreditar su personalidad jurídica y capacidad, indicando los nombres y circunstancias de los empresarios que suscriben las proposiciones, la participación de cada una de ellas, y designando la persona o entidad que, durante la vigencia del contrato, ha de ostentar la representación de la unión ante la administración, así como el compromiso formal de constituirse en unión temporal de empresas en caso de resultar adjudicatarios.  
2. Cada concursante no podrá presentar más de una proposición, ni formular variantes. Tampoco podrá suscribir ninguna propuesta en unión temporal con otras si lo ha hecho individualmente o figurar en más de una agrupación. El incumplimiento de estas normas dará lugar a la no admisión de todas las propuestas de programa presentadas por éste.  
3. Si el último día del plazo de presentación de proposiciones coincidiera con sábado, domingo o festivo, el plazo se prolongará hasta el siguiente día hábil.  
4. Asimismo, los licitadores tendrán que incorporar a sus propuestas de programa un acta notarial acreditativa del sometimiento a información pública por el plazo de un mes de los documentos establecidos en el artículo 293.1 y 307 del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística. A este efecto, los concursantes protocolizarán los documentos señalados anteriormente por medio de acta autorizada por un notario con competencia territorial en el municipio afectado y depositará una copia de los mismos en la sede del Ayuntamiento, exponiéndolos al público por sus propios medios, insertando un anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana y en un diario no oficial de amplia difusión en la localidad, sólo a los efectos de la presentación de alegaciones.  
  
Modelo de proposición a presentar por los aspirantes:  
«(Nombre y apellidos) ..., con DNI n.º..., domiciliado para todos los actos de este concurso en ..., que interviene en nombre y representación de la entidad mercantil ..., con domicilio social en ..., CIF n.º ..., teléfono ..., correo electrónico ... y fax n.º ...,   
EXPONE:  
Que enterado del anuncio publicado en el ...; de las bases generales reguladoras de la gestión indirecta de programas de actuación integrada en el término municipal de Puçol y que son las contenidas en el anexo II del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística Valenciana, aprobado por Decreto 67/2006, de 19 de mayo; y de las bases particulares de condiciones aprobado por la corporación municipal de Puçol en su sesión de fecha ..., y publicadas en el ..., para contratar mediante concurso público abierto el Programa de Actuación Integrada del Ámbito de la Unidad de Ejecución en Suelo Urbano J, de conformidad con las referidas bases, presenta la siguiente documentación:  
1. Sobre A. Alternativa técnica: proyecto de urbanización.   
2. Sobre B. Proposición jurídico-económica.  
3. Sobre C. Documentos específicos reseñados en el artículo 133 de la Ley Urbanística Valenciana.  
Con la presentación de esta solicitud se aceptan por mi representada los términos de las bases generales y particulares de programación que regulan la adjudicación del presente programa, y se declara que la misma reúne todas y cada una de las condiciones exigidas para resultar adjudicataria del programa.  
Por lo que SOLICITA:  
Que sea admitida a trámite la documentación que se adjunta.  
(Lugar, fecha y firma del proponente)».  
  
XVIII. Contenido mínimo de la alternativa técnica  
La alternativa técnica del programa de actuación integrada tendrá el contenido siguiente:  
a) Identificación del documento de planeamiento que regule la ordenación pormenorizada a desarrollar, si el mismo estuviera ya aprobado con anterioridad al presente concurso.  
b) Ámbito de la actuación. Se permitirá la redelimitación del ámbito territorial a programar por parte de la alternativa técnica en las condiciones establecidas en el apartado M del anexo I.  
c) Justificación del cumplimiento de las condiciones de integración de la actuación con el entorno.  
d) Existencia o no de agrupación de interés urbanístico y, en su caso, estatutos y acuerdos sociales de la misma.  
e) Plazos que se proponen para el desarrollo de la actuación, determinándose tanto el correspondiente a las obras de urbanización como a las obras de edificación de los solares resultantes.  
f) Proyecto de urbanización.  
g) Enunciado de los objetivos complementarios que se proponen conforme a lo dispuesto en la Ley Urbanística Valenciana, con indicación expresa, en su caso, de los compromisos de edificación simultánea a la urbanización que esté dispuesto a asumir por encima del mínimo legal.  
h) Medidas de control de calidad y cumplimiento de las normas de calidad ambiental, en su caso.  
i) Inventario preliminar de construcciones, plantaciones e instalaciones cuya demolición, destrucción o erradicación exija la urbanización.  
  
j) Estimación preliminar y general de aquellos gastos de urbanización variables cuyo importe, aun siendo repercutible a los propietarios, no se pueda determinar por la concurrencia de ofertas.  
  
XIX. Proposición jurídico-económica  
1. La proposición jurídico-económica deberá incluir necesariamente la documentación relativa a los siguientes aspectos, de conformidad con lo establecido en el apartado N del anexo I:  
A) Regulación de las relaciones del urbanizador y los propietarios y, en particular, la modalidad de retribución al promotor e información suficiente que permita a los propietarios conocer las consecuencias económicas que comporte para ellos la propuesta y la elección de cada modalidad de retribución.   
B) Expresión de las magnitudes urbanísticas relevantes establecidas por el planeamiento que incidan en la determinación de los derechos de adjudicación.  
C) Acreditación de la titularidad e identificación gráfica y registral de los terrenos, dentro del ámbito de la actuación y a disposición del urbanizador, sean de su propiedad o de otros propietarios con los que tenga contrato suficiente, que hayan de quedar afectos, con garantía real inscrita en el Registro de la Propiedad, al cumplimiento de las obligaciones propias de dicho urbanizador, con ocasión de la firma del contrato, para asegurar la ejecución de los objetivos imprescindibles o complementarios del programa. La afección se trasladará a las fincas de resultado que se adjudiquen tras la reparcelación.  
D) Hoja resumen de los datos económicos relevantes según modelo que se apruebe reglamentariamente.  
E) Descripción de los siguientes elementos económico-financieros relativos a las cargas urbanísticas:  
a) Presupuesto de licitación de la obra de urbanización: con el alcance previsto en el artículo 168.1.a y b) de la Ley Urbanística Valenciana.  
b) Coste de proyectos: coste de redacción y dirección de los proyectos técnicos, especificando cada proyecto, a que se refiere el artículo 168.1.c de la Ley Urbanística Valenciana.  
c) Gastos de gestión: gastos de gestión del urbanizador, calculados en un porcentaje de lo que represente la suma de las partidas correspondientes a conceptos anteriores.  
d) Beneficio del urbanizador: beneficio empresarial del urbanizador, calculado en un porcentaje de la suma de los conceptos expresados en los apartados anteriores, que, en ningún caso, podrá superar el 10%.  
e) Cargas de urbanización: cargas de urbanización que el urbanizador se compromete a repercutir, como máximo, a los propietarios afectados por los conceptos anteriormente expresados.  
f) Coeficiente de canje: parte alícuota del aprovechamiento objetivo, expresada en tanto por uno, que corresponde al urbanizador en concepto de retribución en suelo por las cargas de urbanización, aplicable respecto a los propietarios acogidos a dicha modalidad de retribución.  
g) Precio del suelo a efectos de canje: precio del suelo al que, en coherencia con el coeficiente de canje, se descontarán de las cargas de urbanización los terrenos de aquellos propietarios que retribuyan con ellos al urbanizador.  
h) Financiación: condiciones de financiación ofrecidas por el urbanizador para el pago de las cuotas de urbanización aquellos propietarios que acogidos a ellas, en su caso, apoyadas por una entidad financiera debidamente registrada.  
F) Información sobre la posibilidad de optar por la modalidad de retribución en dinero, y modo, condiciones y plazo para el ejercicio de esa opción de retribución.  
G) Estimación preliminar de la repercusión unitaria por metro cuadrado de los gastos variables y de la indemnización individualizada que corresponda a los interesados por construcciones y plantaciones que deban desaparecer o por otros conceptos.  
2. La proposición jurídico-económica se presentará debidamente firmada y fechada.  
3. No se aceptarán aquellas proposiciones que tengan omisiones, errores o tachaduras que impidan conocer claramente todo aquello que el Ayuntamiento estime fundamental para la proposición jurídico-económica.  
  
XX. Admisibilidad de variantes (art. 131.2.g de la LUV)  
1. Únicamente se considerarán variantes las modificaciones de carácter técnico y nunca las de carácter económico, siempre y cuando, estas últimas no alteren sustancialmente la ordenación urbanística propuesta.  
2. No se considerarán variantes, por lo que serán admisibles en todo caso, las modificaciones del ámbito territorial que supongan meros retoques o ajustes de detalle en algún punto perimetral de la actuación o de sus conexiones viarias, o cuando el terreno añadido, por su escasa dimensión, no sea técnicamente susceptible de programación autónoma.  
  
XXI. Criterios de adjudicación (art. 286.1.j del ROGTU)  
Los criterios de adjudicación son los establecidos en el apartado O del anexo I.   
· Criterios de puntuación.  
La puntuación responderá a los siguientes:  
1. Criterios de puntuación de la alternativa técnica:  
A) La conexión adecuada de las obras de urbanización en su entorno.   
Puntuación: de 0-30.  
Documento susceptible de valoración: proyecto de urbanización.  
B) La calidad técnica de las soluciones y de los materiales propuestos para la urbanización.  
Puntuación: de 0-30.  
Documento susceptible de valoración: proyecto de urbanización  
C) El número, diseño, ubicación y calidad de las viviendas sometidas a algún régimen de protección que se comprometa a promover el urbanizador sobre el mínimo fijado por el planeamiento.  
Puntuación: de 0-15.  
Documento susceptible de valoración: memoria de programa.  
D) La inversión en programas de restauración paisajística o de imagen urbana dentro del ámbito del programa, como objetivos complementarios del mismo, de acuerdo con las directrices establecidas en los artículos 30 a 35 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
Puntuación: de 0-5.  
Documento susceptible de valoración: memoria de programa.  
E) Plazo de ejecución del programa de actuación integrada.  
Puntuación: de 0-5.  
Documento susceptible de valoración: memoria de programa.  
F) Compromiso de edificación simultánea a la edificación de los solares resultantes de la actuación por encima de un mínimo legalmente exigible.  
Puntuación: de 0-5.  
Documento susceptible de valoración: memoria de programa.  
G) Compromisos adicionales asumidos voluntariamente y a su cargo por el urbanizador.  
Puntuación: de 0-5.  
Documento susceptible de valoración: memoria de programa.  
H) Medios para el control de cada uno de las prestaciones que constituyen el objeto el programa.  
Puntuación: de 0-5.  
Documento susceptible de valoración: memoria de programa.  
La puntuación mínima que deberá superar en su conjunto la alternativa técnica para poder ser valoradas la correspondiente proposición jurídico-económicas que la desarrolle es de 10 puntos.  
2. Criterios de puntuación de la proposición jurídico-económica.  
A) La valoración de los terrenos a efectos de fijar el coeficiente de cambio para el pago en especie y la menor proporción de solares o aprovechamiento que deban ser puestos a disposición del urbanizador por reparcelación forzosa como retribución a cuenta de terceros con los que no tenga contrato suficiente.  
Puntuación: de 0-28.  
Documento susceptible de valoración: proposición económico-financiera.  
B) La mayor proporción de terrenos propios o de asociados que deban quedar afectos con garantía real inscrita en el Registro de la Propiedad al cumplimiento de las obligaciones especiales de edificación derivadas de la aprobación del programa.  
Puntuación: de 0-37.  
Documento susceptible de valoración: proposición económico-financiera.  
C) El menor importe de las cargas de urbanización integrantes del tipo de licitación, expresados en euros por metro cuadrado de edificabilidad.  
Puntuación: de 0-30.  
Documento susceptible de valoración: proposición económico-financiera.  
D) Compromisos financieros para la ejecución de las obligaciones complementarias.  
Asumidas, voluntariamente y a su costa, por el urbanizador.  
Puntuación: de 0-5.  
Documento susceptible de valoración: proposición económico-financiera.  
· Mesa de programación.  
A la mesa de programación, con la naturaleza de órgano técnico e independiente de la mesa de contratación del Ayuntamiento de Puçol, se le atribuye el ejercicio de las siguientes funciones esenciales:  
- La apertura de los sobres y la calificación de la documentación incluida en los mismos.  
- La determinación de los licitadores que se ajustan a los criterios de selección establecidos, con pronunciamiento expreso sobre la admisión o inadmisión de los mismos, indicando en este último caso las causas de su rechazo.  
- Los acuerdos que adopte al respecto la mesa de programación ostentarán la naturaleza de actos de trámite y no serán susceptibles de recurso alguno, salvo que otra cosa establezca al respecto la normativa sobre contratos de las administraciones públicas para los actos de trámite emanados de la mesa de contratación. Todo ello sin perjuicio de la facultad de los interesados de presentar alegaciones contra los mismos para su consideración por el órgano de contratación.  
La mesa de programación estará compuesta por:  
1. El secretario de la corporación que actuara de presidente y secretario de la mesa.  
2. El interventor de la corporación.  
3. Técnico administración general adscrito a Urbanismo o técnico que realice funciones de asesoramiento jurídico en el Área de Urbanismo.  
4. Arquitecto municipal o técnico de administración especial que desempeñe dichas funciones en el Área de Urbanismo.  
5. Funcionario técnico de administración general del Área de Contratación.   
Todos ellos actuarán con voz y voto.  
  
XXII. Adjudicación del programa (art. 286.1.g del ROGTU)  
1. El programa de actuación integrada se aprobará condicionado a la efectiva realización de las obras señaladas en el apartado P del anexo I.  
2. Con anterioridad a la firma del contrato con el Ayuntamiento, el adjudicatario del programa de actuación integrada deberá presentar resguardo acreditativo de haber constituido la garantía definitiva en los términos previstos en la base XVI de las presentes bases particulares y aportar certificación positiva de hallarse al corriente de sus obligaciones tributarias y con la Seguridad Social y resguardo acreditativo de haber constituido la garantía definitiva del coste de las indemnizaciones, justiprecios y gastos de realojo necesarios para realizar la actuación, la totalidad del coste de las obras de urbanización complementarias y un 7% del coste de las obras de edificación.  
Los gastos derivados de las publicaciones y notificaciones se imputarán a la partida de gastos de gestión del programa de actuación integrada.  
  
XXIII. Formalización del contrato  
1. En el plazo de un mes a partir de la notificación del acuerdo de aprobación y adjudicación del programa de actuación integrada al concursante seleccionado, se procederá a la formalización en documento administrativo del contrato para el desarrollo y ejecución del programa de actuación integrada. El documento de formalización será firmado por el alcalde, el urbanizador y el secretario de la corporación a efectos de fedatario público, anexando al mismo un ejemplar de las bases particulares de programación.   
Con anterioridad a la formalización del contrato el urbanizador tendrá que acreditar ante la administración la constitución de la garantía definitiva.  
2. El contrato podrá elevarse a escritura pública cuando lo solicite alguna de las partes. En todo caso, los gastos derivados de su otorgamiento serán asumidos por el urbanizador.  
3. Si por causa imputable al urbanizador no pudiera formalizarse el contrato dentro del plazo indicado, el Ayuntamiento podrá acordar la resolución del mismo, siguiendo a tal efecto el procedimiento establecido en la Ley de Contratos del Sector Público.  
  
XXIV. Dictamen del Consejo del Territorio y Paisaje (art. 286.1.c del ROGTU)  
En los supuestos establecidos en la Ley Urbanística Valenciana deberá recabarse el informe del Consejo del Territorio y Paisaje. No se considera.  
  
XXV. Cumplimiento  
1. El contrato se entenderá cumplido con motivo de la adecuada ejecución de la totalidad de las prestaciones incluidas en el mismo, extinguiéndose una vez el urbanizador haya procedido a su total cumplimiento mediante la recepción de las obras de urbanización a favor del Ayuntamiento.  
2. Una vez finalizadas las obras de urbanización, el urbanizador realizará ofrecimiento formal al Ayuntamiento de la recepción de las obras de urbanización, previa remisión por el urbanizador de todas las certificaciones de obras, las facturas emitidas por el empresario constructor y la documentación que justifique el pago efectivo de las obras.  
3. Para que pueda operar la recepción definitiva de las obras, de forma tácita o expresa, deberá haberse liquidado previa y definitivamente el programa.  
4. El Ayuntamiento dispondrá de un plazo de tres meses para inspeccionar las obras de urbanización y, en su caso, requerir al urbanizador la subsanación de aquéllas deficiencias apreciadas, con indicación del plazo para su cumplimiento, que se consignará en un acta de recepción provisional. Al acto de recepción asistirán, en todo caso, un facultativo designado por el Ayuntamiento, el facultativo encargado de la dirección de las obras, el urbanizador y el contratista, ambos asistidos, si lo estiman oportuno, por un facultativo. Una vez subsanadas las deficiencias apreciadas, el Ayuntamiento levantará un acta de recepción definitiva que acreditará el cumplimiento del contrato y su extinción, comenzando entonces el plazo de garantía.  
5. La recepción de las obras de urbanización se entenderá producida a los tres meses de su ofrecimiento formal al Ayuntamiento sin respuesta administrativa expresa, o desde que queden abiertas al uso público.  
6. El plazo de garantía será de 12 meses desde el momento en que se entiendan recibidas por el Ayuntamiento. Durante ese periodo, el contratista responderá de los defectos constructivos que se manifiesten.   
Finalizado este período, procederá la devolución de las garantías prestadas por el adjudicatario.  
  
XXVI. Resolución  
1. Son causas de resolución del contrato las previstas en la Ley de Contratos del Sector Público, así como las derivadas de la incapacidad legal sobrevenida del urbanizador y las demás previstas en la legislación general aplicable a sus relaciones con la administración.  
2. Son también causas de resolución del contrato las siguientes:  
a) La muerte o incapacidad sobrevenida del urbanizador o la extinción de su personalidad jurídica.  
b) La declaración de quiebra, de suspensión de pagos, de concurso de acreedores o de insolvente fallido en cualquier procedimiento o el acuerdo de quita y espera.  
d) La no formalización del contrato en plazo.  
e) La demora injustificada en el cumplimiento de los plazos fijados en las bases generales y particulares de programación, y demás plazos establecidos en la Ley Urbanística Valenciana y las normas que la desarrollen.  
f) La inactividad injustificada del urbanizador durante un período de seis meses consecutivos o nueve alternos en el desarrollo y ejecución del programa de actuación. Se entenderá producida la inactividad o el abandono cuando el desarrollo y ejecución del programa de actuación haya dejado de desarrollarse o no se desarrolle con la regularidad adecuada o con los medios humanos o materiales precisos para su normal ejecución en plazo. No obstante, cuando se dé este supuesto, el Ayuntamiento, antes de proceder a la resolución, requerirá al urbanizador para que regularice la situación en el plazo de cinco días a contar desde el requerimiento, salvo que la precisión de su ejecución exija un plazo mayor.  
g) La imposición de alguna sanción al urbanizador por infracciones urbanísticas o medioambientales graves o muy graves en relación con el ámbito programado será causa de resolución del contrato. A tal efecto, se requerirá que la resolución del correspondiente expediente sancionador haya ganado firmeza o puesto fin a la vía administrativa.  
h) La obstaculización por el urbanizador del ejercicio de los derechos y deberes urbanísticos de los afectados por la programación. Se entiende incluido dentro de esta causa de resolución el incumplimiento por el urbanizador de la obligación de facilitar información para que los propietarios puedan optar por la modalidad de retribución y para que éstos puedan ejercitar plenamente los derechos que la Ley Urbanística Valenciana les otorga.  
i) La resolución anticipada de la adjudicación para su gestión directa por causa justificada de interés público, sin perjuicio de las compensaciones económicas a que ello dé lugar y que deberá evaluar el acuerdo correspondiente.  
j) La suspensión de licencias en el ámbito programado, la aprobación de planes o proyectos incompatibles con el desarrollo del programa, así como las resoluciones administrativas que impidan proseguirlo o paralicen su desarrollo material o económico por inactividad de la administración durante más de seis meses y de modo relevante, teniendo derecho el urbanizador a instar la resolución con las compensaciones procedentes.  
k) La renuncia del urbanizador ante una retasación de cargas fundada en causa legal que implique un incremento del importe de las cargas previsto en la proposición jurídico-económica superior al 20%.  
  
l) La realización por el urbanizador de prácticas manifiestamente restrictivas de la competencia en el mercado inmobiliario relacionadas con el programa de actuación. Se entenderá por prácticas manifiestamente restrictivas de la competencia la inobservancia de las reglas de exclusión de entidades en la selección del empresario constructor, los acuerdos de reparto de mercado y aquellas otras que, de alguna otra manera, defrauden o falseen la libre competencia.  
m) El descubrimiento de condiciones territoriales no tenidas en cuenta al acordar el programa de actuación y que hagan legalmente inviable la prosecución de ésta, sin perjuicio de las compensaciones que procedan, en su caso, o de la posibilidad de subsanar sus previsiones, si ello fuera posible, sin desvirtuar sustancialmente las mismas.  
n) Incurrir el contratista, durante la vigencia del contrato en alguna de las prohibiciones de contratar previstas en el artículo 49 de la Ley de Contratos del Sector Público.  
o) Las reiteradas deficiencias en la ejecución del contrato.  
p) El incumplimiento grave de los deberes esenciales del urbanizador directamente impuestos por esta ley.  
q) El incumplimiento de algunos de los compromisos ofertados.  
r) La caducidad del programa por transcurso del plazo total para acometerlo y, en su caso, la prórroga.  
s) El mutuo acuerdo entre el Ayuntamiento y el urbanizador, sin perjuicio de las indemnizaciones que, en su caso, procedan en beneficio de los propietarios de terrenos u otros afectados.  
t) La subcontratación total o parcial de prestaciones que sean objeto del contrato sin la previa autorización expresa del Ayuntamiento.  
u) La suspensión, por causa imputable al Ayuntamiento, de la iniciación del contrato por plazo superior a seis meses a partir de la fecha señalada en el mismo para su comienzo.  
v) El desistimiento o la suspensión del contrato por plazo superior a un año acordada por el Ayuntamiento.  
3. Para la resolución del contrato entre el Ayuntamiento y el urbanizador será preceptiva la previa emisión de informe favorable por el Consejo del Territorio y el Paisaje.  
4. El Ayuntamiento, al resolver la adjudicación, podrá acordar que el urbanizador continúe la ejecución del programa bajo sus mismas condiciones, durante el tiempo indispensable para evitar perjuicios al interés público.  
5. La resolución de la adjudicación se acordará por el Ayuntamiento, previa audiencia al urbanizador por plazo de 10 días hábiles, y previo dictamen del Consejo del Territorio y el Paisaje, que podrá ser instado también por el urbanizador. Sin perjuicio de las responsabilidades económicas que procedan, ello determinará la cancelación de la programación y la sujeción del ámbito de la actuación al régimen del suelo urbanizable sin programación.  
  
XXVII. Prerrogativas de la administración (art. 286.1.e del ROGTU)  
El Ayuntamiento ostenta todas las prerrogativas que, en general, reconoce la legislación de contratos de las administraciones públicas, entre ellas, las de interpretar el presente contrato administrativo especial, resolver las dudas que ofrezca su cumplimiento, modificar los términos de la adjudicación por causas imprevistas o no contempladas en las presentes bases y que sean de interés público, acordar su resolución y determinar los efectos de esta.  
  
XXVIII. Jurisdicción competente (art. 286.1.f del ROGTU)  
Es competente el orden jurisdiccional contencioso-administrativo para conocer de las cuestiones que puedan suscitarse en la preparación, resolución, y ejecución del contrato administrativo especial entre la administración y el agente urbanizador seleccionado en pública concurrencia.  
  
  
ANNEX I  
  
A) Objecte del contracte.  
  
Àmbit d'actuació: Unitat execució: UE J  
Número d'expedient: 1034/11  
  
B) Ordenació urbanística.  
  
  
  
C) Memòria de necessitats i objectiu del programa d'actuació.  
  
  
  
D) Fitxa de gestió.  
  
  
  
E) Criteris i objectius territorials.  
  
  
  
F) Criteris d'ordenació urbanística  
  
  
G) Objectius de l'edificació.  
  
  
  
H) Prescripcions tècniques dels documents d'ordenació i gestió.  
  
  
  
I) Preu licitació.  
  
  
  
J) Terminis de desplegament i execució del programa.  
  
  
  
K) Garanties   
  
  
L) Presentació de proposicions.  
  
  
  
M) Redelimitació de l'àmbit territorial.  
La redelimitació de l'àmbit territorial es permetrà sempre que es produïsquen les condicions següents:  
Per ajustos de vores.  
Per connexions de serveis.  
  
N) Proposició juridicoeconòmica (a omplir pel proponent).  
  
  
\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*  
  
ANEXO I  
  
A) Objeto del contrato.  
  
Ámbito de actuación: Unidad ejecución. UE J  
Número de expediente: 1034/11  
  
B) Ordenación urbanística.  
  
  
  
C) Memoria de necesidades y objetivo del programa de actuación.  
  
  
  
D) Ficha de gestión.  
  
  
  
E) Criterios y objetivos territoriales.  
  
  
  
F) Criterios de ordenación urbanística  
  
  
G) Objetivos de la edificación.  
  
  
  
H) Prescripciones técnicas de los documentos de ordenación y gestión.  
  
  
  
I) Precio licitación.  
  
  
  
J) Plazos de desarrollo y ejecución del programa.  
  
  
  
  
  
K) Garantías   
  
  
L) Presentación de proposiciones.  
  
  
  
M) Redelimitación del ámbito territorial.  
La redelimitación del ámbito territorial se permitirá siempre y cuando se produzcan las siguientes condiciones:  
Por ajustes de bordes.  
Por conexiones de servicios.  
  
N) Proposición jurídico-económica (a rellenar por el proponente).  
  
  
  
O) Criterios de adjudicación.  
  
  
  
P) Adjudicación conexa o condicionada.  
  
  
  
  
  
  
O) Criteris d'adjudicació.  
  
  
  
P) Adjudicació connexa o condicionada.  
  




Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML