Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9113, del 23-06-2021 (2021/6655)

RESOLUCIÓ de 10 de juny de 2021, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 61/2014-EAE Rafelguaraf.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9113

Data del DOGV
:   23-06-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/6655

CVE


Data del document
:   10-06-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Rafelguaraf](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 10 de juny de 2021, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 61/2014-EAE Rafelguaraf. [2021/6655]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental i territorial estratègica, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 61/2014-EAE Rafelguaraf.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica:  
Objecte: pla general estructural  
Promotor: Ajuntament de Rafelguaraf  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Localització: Rafelguaraf (València)  
Núm. expedient: 61/2014-EAE  
  
La Comissió d'avaluació ambiental, en sessió de 23 de juliol de 2020, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del pla general estructural de Rafelguaraf, en els termes següents:  
  
L'objecte de la declaració ambiental i territorial estratègica és valorar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica conforme a la LOTUP. Per a això, verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, i establirà, si escau, les condicions finals que s'hagen d'incorporar-hi prèviament a la seua aprovació.  
  
El 23 de maig de 2019, l'Ajuntament remet la proposta del pla general estructural i el seu expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica. Després de realitzar una primera anàlisi documental, el 18 de juliol de 2019 se sol·licita per correu electrònic a l'arquitecte tècnic municipal que es complete la documentació tècnica d'acord amb el punt G del document d'abast, pel qual es requereix la informació cartogràfica georeferenciada en format vectorial. Aquesta documentació es rep en format digital juntament amb l'ofici del 9 de gener de 2020, i es completa la documentació el 23 de maig de 2019.   
Els continguts d'aquests documents incorporats són els següents:  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial.  
- Estudi ambiental i territorial estratègic.  
- Certificat municipal del procés de participació pública.  
- Certificat amb la relació de les consultes realitzades a les administracions afectades.   
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades, sobre l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE) i la versió preliminar del pla, a les administracions afectades i al públic interessat, indicats en el document d'abast.  
- Al·legacions presentades durant el termini d'informació pública legalment establit.   
- Resultats del pla de participació pública.  
- Document de participació pública en el qual se sintetitzen els seus resultats i es justifica com s'han pres en consideració en la proposta del pla general.  
- Descripció de com s'han integrat en el pla general els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s'han pres en consideració el document de referència i l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
  
- Descripció de la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient que es derivaran de l'aplicació del pla general.  
- Justificació del compliment de les previsions legals pròpies del procés.  
- Anàlisi del compliment dels paràmetres, determinacions i documents exigibles per a la formalització del pla general conforme a la legislació aplicable.  
- Certificat d'aprovació de la proposta del pla  
Proposta de pla  
- Memòria informativa.  
- Memòria justificativa.  
- Plànols d'informació.  
- Plans d'ordenació.  
- Normes urbanístiques.  
- Fitxes de zona i gestió.  
- Catàleg de proteccions (no incorpora la secció de patrimoni natural).  
- Secció Patrimoni cultural.  
- Secció Paisatge.  
- Informe de viabilitat i sostenibilitat econòmica, que inclou:  
- Informe de viabilitat econòmica.  
- Memòria de sostenibilitat econòmica.  
- Indicadors de seguiment.  
- Annex d'impacte de gènere.  
Estudis complementaris:  
- Estudi de paisatge.  
- Informe/estudi d'inundabilitat.  
- Estudi acústic.  
- Estudi de trànsit i mobilitat.  
  
A. Anàlisi del procés d'avaluació.   
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació del Document consultiu. 31/07/2014  
Emissió del document d'abast. 30/04/2015  
Fase de consultes: Posada a la disposició del públic, mitjançant publicació en el DOGV, de l'estudi ambiental i territorial estratègic, de la versió preliminar del pla (d'ara endavant VPP) i dels seus estudis complementaris. 45 dies 03/10/2018  
Ple municipal d'aprovació de la proposta de pla general estructural i expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica. 30/04/2019  
Sol·licitud de declaració ambiental i territorial estratègica (remissió de documentació definitiva) Doc. digital 23/05/2019  
 Cartografia 09/01/2020  
  
  
Després de l'emissió del document d'abast el 30 d'abril de 2015, es va concedir una pròrroga de la seua vigència fins al 18 de maig de 2019. Finalment es redacta per part de l'Ajuntament de Rafelguaraf l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE) i la nova versió preliminar del pla general estructural (juntament amb els estudis complementaris) que mitjançant acord del Ple de l'Ajuntament de 25 de setembre de 2018, va ser publicat en el DOGV el 3 d'octubre de 2018, i sotmés a consulta a les administracions públiques afectades i exposició pública per un termini de 45 dies.   
D'acord amb la certificació municipal el 3 de maig de 2019 durant el procés de participació pública es va realitzar, el 18 de gener de 2019, una assemblea informativa i participativa dirigida a veïns/es, associacions i públic en general, si bé no consta que hi haja hagut presentació d'al·legacions per escrit per part de particulars.   
El 30 d'abril de 2019, el Ple de l'Ajuntament de Rafelguaraf va acordar l'aprovació de la versió preliminar del pla general estructural i de l'expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica, així com la seua documentació complementària. Aquesta proposta va ser remesa a la Direcció General d'avaluació ambiental i Territorial el 23 de maig de 2019.   
El Servei d'avaluació ambiental Estratègica, realitzat l'anàlisi tècnica de la documentació presentada i revisat el contingut de l'expedient ambiental, va sol·licitar nou informe a les administracions que no habian emés informe definitiu ;   
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
18/12/19 03/02/20 Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
Direcció General de Política Territorial i Paisatge.  
18/12/19 - Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
Subdirecció General de Mobilitat. Servei de Mobilitat.  
18/12/19 - Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
Direcció Territorial de València. Unitat d'Inspecció del Patrimoni Històric Artístic  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic.   
B.1) Continguts concordes amb l'annex VII de la LOTUP.   
L'EATE desenvolupa dins del seu contingut els apartats establits per l'Annex VII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
B.2) Continguts concordes amb el document d'abast.  
En l'apartat 7 ?Estudi d'alternatives?, i més concretament en l'anàlisi de les alternatives presentades de l'estudi ambiental i territorial estratègic, es traslladen textualment els apartats corresponent del document d'abast i s'analitza per a cadascun d'ells el compliment.   
  
A continuació es realitzen una sèrie de consideracions respecte al compliment del document d'abast per part de l'EATE:  
1. En general, tal com se sol·licitava en el document d'abast, l'EATE i la versió preliminar del pla desenvolupen en l'anàlisi d'alternatives la comparativa de superfície, la regulació d'usos i activitats, l'anàlisi de la mobilitat, la demanda de recursos hídrics, i descriu com es realitza el tractament i depuració de les aigües residuals i la gestió de residus.  
  
2. Es realitza la zonificació del sòl no urbanitzable, tal com se sol·licitava en el document d'abast, a partir de les unitats ambientals.  
  
- En aquest sentit l'anàlisi a partir de les unitats ambientals plasma en el pla d'informació 2.11 €Unitats ambientals- que distingeix únicament tres d'elles: teixit urbà, terreny forestal i terreny de cultiu de regadiu.  
- No obstant això, en el punt 4.7 ?Unitats ambientals- de l'EATE divideix el territori del terme municipal en ?Plana costanera?, ?Serres i valls prebètiques?, on distingeix al·luvial-col·luvial de relleus adossats, la qual cosa respon a una clara anàlisi geomorfològica.  
- En canvi, en el punt 4.8 ?Paisatge- es defineixen de nou les tres unitats exposades en el pla 2.11, adés vistes.  
- I, finalment, suposant com a conclusió a la zonificació que es proposa en la proposta del PGE, en el punt 8 ?Estudi d'aptitud territorial- de l'EATE es parla d'unitats ambientals, però es defineixen en el punt 8.2 unes unitats de diagnòstic (que passa a anomenar en el punt 8.3 unitats ambientals) que descriu, compara amb la zonificació vigent i analitza el seu impacte, concloent amb la zonificació proposada en el pla. Aquestes unitats són:  
1) Ús urbà concentrat.  
2) Àrees d'implantació segona residència (urbanitzables).  
3) Àrees d'ús agrícola.  
4) Amb grau d'antropicitat baix.  
5) Àrees de vocació forestal.  
6) Llits i sòls subjectes a risc d'inundació.  
7) Infraestructures i elements de protecció.  
8) Patrimoni històric artístic i cultural.  
9) Xarxes de transports i comunicacions.  
10) Vies pecuàries.  
- Per tant s'entén que la zonificació, especialment per al cas del SNU, es realitza a partir d'aquesta anàlisi d'unitats ambientals, que haurà de quedar reflectida en el corresponent pla.  
3. Per tant, basant-nos en l'anterior, s'identifiquen les activitats que es desenvolupen en el SNU que hauran de ser compatibles entre si d'acord amb la zonificació proposada.  
- En aquesta qualificació s'haurà de tindre en compte la consideració de les limitacions imposades quan un mateix sòl es faça mereixedor de més d'una protecció.  
4. Es realitza una anàlisi quant al creixement tant en zones urbanitzades com de nou desenvolupament, limitant el creixement del sòl residencial a les zones de nou desenvolupament a una àrea en el bord sud del nucli de Rafelguaraf, i delimitant més si cap l'industrial a una àrea més reduïda que la proposta en el DIE.  
- En el cas del sòl residencial i com es dona en una gran part del municipi, haurà de tindre's en compte la consideració del risc d'inundació que afecta aquest creixement proposat, que si bé es troba dins dels paràmetres de creixement establits per l'ETCV, ha de considerar-se per damunt el risc d'inundabilitat que l'afecta.  
- No es valora o justifica en l'EATE la ubicació del sòl industrial tal com es demanava en el document d'abast.  
5. La proposta de pla aborda doncs en l'estudi ambiental i territorial estratègic una de les problemàtiques més importants per al municipi de Rafelguaraf, que és el risc d'inundació que afecta una àmplia extensió del municipi amb diferents graus de perillositat d'inundació, tant pel que fa a sòls urbans ja consolidats.  
  
- El risc d'inundabilitat es considera a través de l'estudi d'inundabilitat que s'adjunta al pla i es té en compte en la zonificació del SNU; no obstant això hauria d'estudiar-se la seua afecció conjunta a nivell territorial juntament amb el sòl urbà, especialment en el sòl residencial, bé en zones urbanitzades o de nou desenvolupe bé en l'habitatge disseminat en zona rural.  
6. Quant a la consideració de la minimització d'impactes de l'habitatge en SNU, es manté la consideració de delimitar les zones en SNU ocupades per habitatge disseminat (Pla de Dalt i les Delícies) tal com es feia en el DIE, si bé s'incrementa d'una forma molt acusada la superfície, exclusivament a l'efecte de zonificació en SNU, però sense delimitar exactament les zones a minimitzar, la qual cosa haurà de fer-se d'acord amb els art. 210 i següents de la LOTUP.  
- Addicionalment com s'ha comentat en el punt anterior, no es considera l'afecció del risc d'inundabilitat sobre l'habitatge aïllat en SNU.  
  
7. El tractament del sòl agrícola i la transició cap als sòls forestals, tal com demanava el document d'abast, queda afectada en considerar en la zonificació el risc d'inundació, que si bé impedeix usos com per exemple el residencial, no afecta en igual mesura l'ús agrícola, i per tant la separació proposada inicialment en el DIE, per a recollir els sòls amb major capacitat agrològica, no queda indefinida en la zonificació proposada en el pla.  
8. Des del punt de vista d'Infraestructura verda i Paisatge, s'aporta estudi de paisatge on es recull la proposta d'Infraestructura verda amb els diferents elements d'acord amb la LOTUP.  
9. Es recullen adequadament els sòls forestals així com el traçat de les vies pecuàries en el municipi, sense perjudici de les consideracions del servei competent.  
10. Els diferents elements de la xarxa viària es recullen en el pla, a través de l'estudi de mobilitat, així com les servituds corresponents i qüestions associades a la mobilitat associades.  
11. Es recull en el pla la franja de protecció en la interfície entre el SNU forestal i l'agrícola/minimització, considerant-la com un element dins de la zonificació del SNU, si bé tal com es demanava en el document d'abast no es recull en la cartografia les zones incendiades.  
  
B.3) Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.   
El municipi de Rafelguaraf es troba a la comarca de la Ribera Alta, situat al sud de la província de València i a 50 quilòmetres de la capital de província, té una superfície de 16,3 quilòmetres quadrats i una població (a 1 de gener, segons l'actualització de l'IVE de 2014) de 2.476 habitants, dels quals 2.334 residien en nuclis urbans i 142 en disseminats.   
El terme municipal limita a l'est amb els municipis de Xàtiva (Pineda dels Frares) i Simat de la Valldigna; al sud amb els termes municipals de l'Énova i Barxeta; a l'oest amb la Pobla Llarga; i al nord amb Carcaixent. El municipi de Rafelguaraf, situat a una altura de 41 msnm, compta amb un sòl urbà constituït per quatre nuclis de població que ocupen una superfície de 18,20 Ha:  
  
- Rafelguaraf (14,10 Ha). Nucli urbà principal amb 2.108 habitants.  
  
- Tossal Nou (2,60 Ha). Segon nucli en importància, se situa a 0,85 km al sud-oest de Rafelguaraf i té 240 habitants.  
- Riu-rau (0,90 Ha). A 0,80 km al nord del nucli urbà, amb 67 habitants.  
- Berfull (0,60 Ha). Conjunt de 18 habitatges situat a 0,70 km a l'est de Rafelguaraf. La població és de 4 habitants.  
Aquests tipus d'assentaments han sorgit històricament entorn de camins o creus de camins (Rafelguaraf i Tossal Nou) o al voltant d'una casa principal i com a lloc de recer de la gent que hi vivia (Riu-rau i Berfull)   
Així mateix, de manera espontània, desordenada i sense cap previsió ni programació han aparegut en múltiples zones del municipi zones d'assentament de població d'habitatges disseminats, de manera significativa (que no única) en el pla de Dalt i el camí de Barxeta, on es troben empadronades 133 persones.   
El terme municipal de Rafelguaraf, és en la seua major part pla (zona plana corresponent a la Plana de València), limitant al nord amb elevacions muntanyenques la cota de les quals més alta és de 131 metres, es tracta de la denominada Serratella, que enllaça pel nord-oest a través d'una xicoteta depressió amb els Montes de Valldigna.   
Els accidents hidrogràfics estan basats tan sols en l'existència de barrancs, dels quals destaquen el del Poble i el de Matilde.   
El clima general de la zona s'acull a l'ampli terme de clima mediterrani, amb una pluviositat mitjana en els últims anys una mica superior als 700 mm/any, es caracteritza per l'escassetat de precipitacions estivals. Les temperatures més altes es registren al juliol i agost, sent la mitjana de les màximes per a aquests mesos, entre els 30° i 35 °C. La mitjana de les temperatures mínimes està al voltant dels 5 °C per a aquests mesos d'hivern.   
No hi ha presència d'espais naturals protegits, ni existeixen en el terme afeccions a àrees d'interés per a la conservació, ni LIC, ZEPA, zones humides ni microreserves.  
B.3.1) Objectius   
D'acord amb l'adequació de l'EATE a les directrius del document d'abast, en l'apartat 7. ?Estudi d'alternatives- de l'EATE es continuen mantenint els objectius proposats per al PGE i es tracta d'adequar-los a les directrius exposades per l'òrgan ambiental, les quals s'exposen seguidament, desenvolupant-se posteriorment en la comparativa amb el planejament proposat i l'anàlisi d'alternatives:  
1. Crear sòl urbanitzable d'ús residencial:  
- D'acord amb la directriu del document d'abast, es redueix la superfície de la Zona de nou Desenvolupament Residencial (Sector Sud-1) de 6,17 HA a 3,80 HA, amb la qual cosa es compleixen les directrius de creixement màxim establides en l'ETCV (11,17 Ha).  
- Com es pot comprovar, el límit de creixement es complia ja en la proposta del DIE quant al màxim establit en l'ETCV, si bé la reducció que es plasma en la proposta obeeix al segon condicionant establit en el document d'abast per a aquest creixement, respecte a l'afecció del risc d'inundabilitat i la necessitat d'elaborar un estudi d'inundabilitat que poguera valorar la viabilitat del creixement.  
  
- L'EATE manifesta la petició realitzada en el seu moment davant l'òrgan competent de la GVA per a la declaració del municipi de Rafelguaraf com a municipi amb elevat risc d'inundació per a adequar el seu creixement i ordenació a aquesta característica. Aquesta petició va ser informada desfavorablement en 2016, per la qual cosa l'EATE planteja dues vies per a solucionar l'emplaçament de nous creixements i la possibilitat de reclassificació:  
1) Materialitzar els creixements cap a zones desconnectades del nucli compacte.  
2) Possibilitat de redactar un estudi d'inundabilitat que contemple fins i tot mesures correctores com les que inclou per a Rafelguaraf el Catàleg d'actuacions el PATRICOVA l'any 2015.  
- La versió del PGE en l'EATE estableix la viabilitat del creixement proposat, si bé, des de l'anàlisi de l'òrgan ambiental s'estableix que haurà de contrastar-se i comptar amb informe favorable referent a l'òrgan competent en matèria d'inundabilitat.  
2. Manteniment i recuperació de la imatge urbana:  
- D'acord amb el que estableix el document d'abast quant a l'adequada estructura urbana i la definició dels espais de transició i silueta, l'EATE fa referència a l'estudi de paisatge que acompanya la versió preliminar del PGE, en el qual entre altres qüestions distingeix:  
  
1) Tractament de la vora urbana de les zones urbanitzades, on té en compte:  
2) Preexistències, tant en el que edificació es refereix com a elements del territori (llits, vies pecuàries, masses arbòries, punts d'aigua, etc.).  
3) Estudi del perfil resultant del sector, especialment la vora del sòl urbanitzable cap al SNU, on es procurarà establir una transició, disminuint el volum i adequant els condicionants paisatgístics.  
  
4) Solucions de zones de vora i creació de rondes viàries que permeten la ruptura entre la urbanització i el SNU.  
- Aquestes rondes viàries hauran d'incloure espais per a la plantació d'arbres que permeten la integració del sector i faciliten una major integració.  
5) En aquest sentit, segons l'EATE, es respectaran els primers 200 m d'ús agrícola en el SNU per a garantir la percepció dels valors paisatgístics, limitant a més les altures de l'edificació en el sòl urbà.  
  
6) Vegetació utilitzada, d'acord amb l'entorn.  
7) Il·luminació adequada a les directrius marcades en l'EATE i estudi de paisatge.  
8) Zones verdes:  
9) Ajustant-se a les directrius de la LOTUP i a l'assenyalat en l'estudi de paisatge.  
- Establint com a adequades les consideracions de l'EATE referent a l'objectiu tractat, l'anàlisi ambiental i els possibles impactes s'adequaran al que determine l'òrgan competent en matèria de paisatge i infraestructura verda, d'acord amb les directrius de l'EATE, VPP i estudi de paisatge.  
3. Catàleg de béns i espais protegits:  
- En la VPP s'ha elaborat el document X. ?Catàleg de proteccions- on es recull la secció de patrimoni cultural i el document X. ?Catàleg secció Paisatge- on es recull la secció de paisatge d'acord amb l'art. 42 de la LOTUP.  
4. Reduir l'impacte de l'habitatge unifamiliar (Minimització d'impactes sobre SNU).  
- El requeriment del document d'abast sobre aquest tema es basa fonamentalment en la identificació dels àmbits susceptibles de minimització d'acord amb la LOTUP basant-nos en els següents aspectes:  
  
- Adequada zonificació del sòl no urbanitzable comú.  
- Determinació i delimitació dels usos dins de dita SNUC.  
- En aquest sentit, de la identificació i delimitació d'àmbits que es realitza en el DIE, es passa a un àmbit més general, que inclou innombrables parcel·les sense edificacions aïllades i per tant no susceptibles de minimització, incorporant tota aqueixa superfície corresponent al ZRC-AG1 com un element més dins de la zonificació del SNUC.  
- Encara que es farà l'anàlisi més endavant, l'esperit del DIE, basant-se en les unitats ambientals i l'estudi de l'afecció dels habitatges unifamiliars perfectament identificats, tractava de fixar les parcel·les susceptibles de minimitzar d'acord amb la LOTUP ?dins- del SNUC.  
  
- Incorporant en primer lloc una anàlisi del SNU per a delimitar el sòl a agrícola (permetent o no, l'ús d'habitatge unifamiliar), enfront d'una tipologia de SNU reblida d'habitatges a minimitzar, on no es permetrà la construcció de nous habitatges.  
- Realitzada aquesta anàlisi, i conegut l'impacte de l'habitatge en sòl no urbanitzable (tant l'existent de manera legal, com la subjecta a minimització), s'hauria de determinar si l'ús de l'habitatge en SNU s'ha de permetre o no, donat el grau de rebliment d'aquest.  
- Per tant, no solament cal cenyir-se a ?distingir- dues zones, sinó fer una anàlisi més en profunditat i a la seua influència en la zonificació del SNU de la resta del municipi.  
5. Crear un sòl urbanitzable d'Ús Industrial:  
- En el document d'abast se sol·licitava la reducció de la superfície proposada de sòl urbanitzable industrial dels 76,712 m² proposats en el DIE als 12.678 m² establits com a màxim per l'informe relatiu al compliment de l'ETCV.  
- La proposta del pla proposa i analitza en l'EATE, un creixement de sòl urbanitzable industrial fins als 42.400 m² basat en l'existència de sòls tant en zona urbanitzada com en zona rural que suposadament estarien en aquests moments implantats com a sòl industrial.  
  
- No s'analitza en cap cas, ni la legalitat de la seua implantació (especialment el sòl industrial en SNU del qual es desconeix si compta amb la pertinent declaració d'interés comunitari), ni la seua afecció mediambiental.  
- Així mateix, justifica el nou sector en la necessitat de delimitar sòl industrial ?sobre sòls exempts de riscos ambientals i fàcilment comunicables amb la xarxa viària principal?, sense realitzar cap mena d'anàlisi dels possibles efectes significatius de la nova implantació, més enllà de la fitxa d'anàlisi d'impacte (apartat 8.4) en la qual assigna al terreny una alta capacitat agrícola, alta vulnerabilitat d'aqüífers i emplaça la unitat en el límit de la zona de perillositat d'inundació nivell 6.  
  
- Tampoc s'analitza, d'acord amb el document d'abast, la directriu 90 de l'ETCV respecte a la conurbació amb altres termes municipals.  
  
6. Revisió de la zonificació del sòl no urbanitzable.  
- Les directrius del document d'abast (basades al seu torn en la proposta del DIE) recollides en l'EATE sobre aquest tema es resumien en el següent:  
1) Protecció del SNU en l'entorn comú als quatre nuclis de població, a fi de:  
2) Protegir l'activitat agrícola tradicional.  
3) Mantindre lliures les zones de possible creixement dels nuclis.  
4) Evitar la proliferació d'habitatges disseminats.  
5) Establir un segon anell exterior a la zona anterior com a zona de transició al sòl forestal.  
6) Zonificar una zona de minimització d'impactes.  
7) Com es determina en el document d'abast i ja s'ha comentat, això no pot constituir ?per si- un element de zonificació, sinó que ha de ser objecte de delimitació específica dins del que s'estableix en la LOTUP a fi d'ajustar usos, establir elements de protecció davant possibles afeccions i evitar la proliferació d'habitatges a futur.  
  
- Enfront del que s'ha dit en el document d'abast, l'estudi ambiental i territorial estratègic replanteja una nova zonificació, al voltant dels nuclis, basada en el risc d'inundació, ?reconduint- els criteris de zonificació del SNU quant al sòl de caràcter agrícola. Es proposa a grans trets la zonificació següent, que més endavant es detallarà:  
  
- Zona Rural Comuna - Agropecuària (ZRC-AG1)  
1) Delimitada basant-se en la inclusió dels habitatges disseminats i aquelles zones de SNU on s'estima que no s'ha de prosseguir la implantació d'habitatges.  
2) S'hi proposa promoure expedients a través de plans especials de minimització d'impactes per a corregir els efectes existents i evitar futures implantacions.  
- Zona Rural Comuna Agropecuària (ZRC-AG2)  
1) Àrees d'ús estrictament agrícola, els valors i usos de les quals es pretén mantindre, compatibilitzant-los amb uns altres que potencialment puga absorbir el territori.  
- Zona Rural Protegida - Riscos (ZRP-RI)  
1) Inclou el SNU protegit afectat per risc d'inundació.  
- Zona Rural Protegida - Natural (ZRP-MU)  
1) Inclou als espais delimitats pel PATFOR com a sòl forestal estratègic, d'una forma similar a com s'incorporava en el DIE.  
  
- Zona Rural Protegida - Afeccions (ZRP-AF).  
1) Engloba tal com sol·licitava el document d'abast, aspectes associats a protecció sectorial de llits, carreteres, vies pecuàries, perímetres de protecció, etc.  
2) Les afeccions se superposen i condicionen els usos d'aquelles zones de SNU sobre les quals s'implanten.  
B.3.2 Infraestructura verda.   
El capítol I del títol I de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (art. 4-5) defineix el concepte i funcions de la Infraestructura verda, així com els espais que la integren i com s'incorporen, de la forma que ja es va desenvolupar en el Decret 1/2011, de l'ETCV.   
En la redacció del pla general estructural de Rafelguaraf, l'elaboració de la versió preliminar del pla, paral·lelament a l'estudi de paisatge i a l'estudi ambiental i territorial estratègic permet definir la Infraestructura verda, que és incorporada al model territorial proposat.   
  
- L'EATE la incorpora en el punt 6. ?Infraestructura verda?, on al·ludeix al contingut segons l'art. 5 de la LOTUP, si bé solament es fa referència a elements fixats per la planificació supramunicipal. No obstant això, sí que es planteja la seua ordenació en el pla 5. ?Infraestructura verda. Tipus-  
- La memòria justificativa en l'apartat 3. ?Infraestructura verda- l'analitza més en profunditat, si bé han d'eliminar-se totes les al·lusions a la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, ja derogada i substituir-les per les vigents de la LOTUP. Igualment s'incorporarà el pla de definició d'Infraestructura verda als plans d'ordenació del PGE.  
- Les normes urbanístiques del pla proposat també incorporen en el seu cap. 2 ?La Infraestructura verda?, la definició a nivell formal dels elements que la integren, sense concretar l'àmbit específic per al municipi de Rafelguaraf.  
- L'estudi de paisatge incorpora i analitza la Infraestructura verda, incorporant directrius normatives i igualment el pla 5. ?Infraestructura verda. Tipus- L'anàlisi és succinta i ha de comptar amb l'informe favorable del servei competent en matèria d'Infraestructura verda i Paisatge.   
  
B.3.3) Principals modificacions introduïdes respecte al planejament vigent   
El planejament vigent de Rafelguaraf està recollit en les normes subsidiàries aprovades definitivament per resolució del 29 de juliol de 1992, modificades posteriorment mitjançant una revisió de normes subsidiàries tipus B, aprovada definitivament mitjançant resolució de data 31 de gener de 1996, i publicada en el DOGV d'1 d'abril de 1996, i en el BOP de València el 3 d'abril del mateix any, classificant el sòl de la forma següent:  
- Sòl urbà.  
- Residencial (incloent-hi zones verdes, equipament i viari)  
- Rafelguaraf.  
- Tossal Nou.  
- Riu-rau.  
- Berfull.  
- Sòl apte per a urbanitzar.  
- SAPU 1. Pla de Dalt  
- SAPU 2. Les Delícies.  
- PQL les Delícies  
- Sòl no urbanitzable.  
- Comú.  
- Protecció agrícola.  
- Protecció paisatgística forestal.  
- Protecció viària.  
- Protecció vies pecuàries.  
- Protecció llits i riberes.  
En l'EATE s'han desenvolupat i realitzat l'estudi detallat de cadascuna de les alternatives:  
- Alternativa 0: Constituiria el manteniment de les actuals normes subsidiàries i la no redacció del PGE  
- Alternativa 1: Correspon a la proposta de PG del concert previ de l'any 2005.  
- Alternativa 2: Proposta presentada en el DIE (amb alguna modificació introduïda en l'EATE, com més endavant s'assenyala) i que va ser objecte d'avaluació preliminar en el document d'abast.  
- Alternativa 3: Corresponent a la proposta del pla general, que se selecciona d'acord amb l'anàlisi de les alternatives de l'EATE, considerant que compleix amb els criteris establits en el document d'abast i que manté un alt grau de coherència amb les necessitats municipals.   
  
Seguidament es detalla i desenvolupa per a cada tipologia de sòl els elements bàsics de l'Alternativa 3, que correspon a la classificació del terme basada en l'Alternativa 2 i ajustada a la Infraestructura verda, així com a les directrius del document d'abast.  
Segons la conclusió a la qual arriba l'EATE, el model observat pel planejament vigent mostra una distribució de ?pesos- a nivell d'ordenació que es repeteixen en totes les alternatives:  
- El sòl forestal sempre queda delimitat com a tal, excepte xicotets ajustos.  
- El sòl d'ús agrícola coincideix en la seua delimitació en tots els casos, canviant si potser els seus nivells de protecció per zones en funció bàsicament de la capacitat agrològica i del grau de presència en el territori de segones residències.  
- Els sòls urbans no mostren canvis significatius respecte del consolidat, excepte en l'alternativa més desenvolupista que s'expandeix notablement.  
Sòl urbà:  
Com destaca l'EATE, en aquests moments no s'està gestionant cap àmbit de sòl urbà, ni urbanitzable. En el punt 2.2 ?Grau de desenvolupament del planejament municipal- es fa una distinció de superfície de sòl vacant en sòl urbà consolidat i NO consolidat (s'introdueixen UE en sòl urbà no existents en el planejament vigent, bé perquè no eren sòl urbà com la UE en Riu-rau o perquè, sent-ho, no eren sòl residencial com la UE a Rafelguaraf) que manté bàsicament, amb algun increment sobre els solars realment vacants materialitzat en aquestes noves unitats d'execució, l'oferta de sòl urbà de les normes subsidiàries i com a zona urbanitzada residencial la zonificació següent:  
  
- ZUR-NH Nucli històric.  
- ZUR-RE/ACA Ampliació de casc.  
- ZUR-RE/UE Unitats d'execució.   
  
1. UE Rafelguaraf: Unitat d'execució en la vora est-sud que en el planejament vigent figura com a equipament esportiu.  
- UE Tossal Nou: Unitat d'execució al sud del nucli que actualment és sòl urbà.  
- UE Riu-rau: Unitat d'execució de nova implantació al nord-oest del nucli que actualment és un tascó de SNUP.  
Els canvis en sòl urbà, es donen en la qualificació/zonificació del sòl urbà, que en el cas del nucli de Rafelguaraf crea una UE en un sòl actualment considerat com a equipament esportiu de la xarxa primària, pel que hauria de justificar-se la substitució quant a l'ajust del creixement total al que es preveu en l'ETCV i el compliment d'estàndards.   
  
En el cas de Riu-rau, es crea la falca nord-oest com a nova UE, mentre es desclassifica la falca a l'est-sud, deslligant la porció de sòl urbà amb la masia existent. D'altra banda, tal com s'apuntava en l'Alternativa 2 (de la qual deriva la present) s'incorpora un sòl executat al nord del nucli amb vocació d'equipament esportiu. En l'Alternativa 2 es configura com a sòl urbà, si bé en els plans d'ordenació de la versió definitiva dit dotacional es troba en SNU.  
Tal com assenyalava el document d'abast en l'estudi d'inundabilitat necessari per a definir l'afecció als nuclis residencials i les mesures a prendre, el desenvolupament de l'estudi d'alternatives de l'EATE proposa el compliment de la normativa de PATRICOVA, la qual cosa s'haurà de comprovar amb el corresponent informe de l'òrgan competent en risc d'inundació.  
Sòl urbanitzable:  
La implantació de nou sòl urbanitzable es planteja d'acord amb el document d'abast basant-se en els creixements que permet l'ETCV, una vegada descartada l'enorme superfície existent de sòl urbanitzable en el planejament vigent en la zona del Pla i Delícies, que mai va arribar a desenvolupar-se i que ha propiciat, com el mateix EATE admet, la implantació d'habitatge unifamiliar al marge del desenvolupament urbanístic reglat. Per tant, la zonificació del sòl no urbanitzable queda com segueix:  
- ZND-RE Urbanitzable residencial.  
- ZND-IN Urbanitzable industrial.  
  
Com a qüestió general, el document d'abast plantejava que en l'EATE s'analitzara, dins de l'estudi de la viabilitat dels creixements tant en magnitud com en ubicació, tant la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients com la garantia de tractament de les aigües residuals, justificant l'ampliació de l'EDAR existent, tot això a la llum dels informes emesos pels òrgans competents.   
  
Quant al recurs hídric l'EATE estableix una demanda de dotació d'aigua potable en l'escenari futur (187.609 m³/any) i assenyala els aprofitaments disponibles: Un d'ells del qual és titular situat al terme municipal de l'Énova, inscrit en el registre d'aigües amb un volum de 172.000 m³/any i un altre, en tràmit de legalització, en el paratge de les Delícies, que suposadament completaria la demanda esperada.   
  
Pel que fa al tractament d'aigües residuals, en el sòl urbanitzable es fia al desenvolupament dels sectors la garantia de les instal·lacions existents i, en cas contrari, carregant al nou desenvolupament el cost de l'ampliació. Així mateix, per a l'habitatge actualment en sòl urbanitzable i que després de la proposta del pla quedarà com a habitatge unifamiliar aïllat en sòl no urbanitzable, s'estableix com a obligatori que cada habitatge tinga la seua solució de depuració individual sense que utilitzen la xarxa municipal.   
Tant l'execució a futur dels sistemes de sanejament en funció del desenvolupament dels sectors com la no connexió dels habitatges unifamiliars aïllats (encara que pogueren per proximitat connectar-se a la xarxa general) no suposa a priori sinó una falta de planificació que qüestiona en si els desenvolupaments proposats, per la qual cosa s'haurà d'estudiar sobre la base dels informes dels òrgans competents i l'anàlisi ambiental de la proposta en la present DATE.   
Residencial:  
- L'única zona de creixement de sòl urbanitzable SUD-1 al sud del nucli urbà de Rafelguaraf s'ajusta en aquesta alternativa a les directrius de l'ETCV tal com estableix el document d'abast.  
- Alhora, com indicava el document d'abast, la zona de creixement es proposa cap al sud, on el risc d'inundació sembla menor; no obstant això, es va establir com a necessària la realització d'un estudi d'inundabilitat aprovat per l'òrgan competent que confirme la seua viabilitat.  
  
- En aquest sentit, l'EATE no aclareix la viabilitat del creixement i per tant serà l'anàlisi de l'òrgan competent en la matèria el que determine la validesa del creixement a l'efecte de risc d'inundabilitat.  
Industrial:   
- El document d'abast estableix en aquesta mena de sòl, que l'EATE havia d'analitzar bàsicament la magnitud de la proposta quant al compliment de l'ETCV i d'altra banda la ubicació d'aquesta superfície d'acord amb criteris generals de creixement territorial i urbà.  
  
- L'EATE quant a la magnitud (42.400 m²), reconeix que està per damunt de la previsió de l'ETCV (12.678 m²) però la justifica en funció d'indústries disperses (de les quals únicament dona la seua ubicació i àrea sense major justificació) tant en sòl urbà actual com en sòl no urbanitzable, la suma de superfícies del qual més una previsió a futur requeriria la superfície proposada.   
- Justifica igualment la ubicació perquè ?només- permeten la implantació en el lloc triat (sense l'anàlisi d'alternatives d'ubicació, al sud el nucli de Rafelguaraf buscant la connexió no motoritzada cap a Tossal Nou; o a l'oest de la població entre el nucli i la futura ronda proposada, tal com diu el document d'abast) i per la facilitat d'accés.  
  
- Per tant, haurà d'analitzar-se aquesta ubicació a la vista dels informes dels òrgans competents en matèria d'ETCV, risc d'inundació, paisatge o carreteres, entre altres.   
Sòl no urbanitzable.  
La zonificació del SNU de l'alternativa 3 naix també de la proposta de l'Alternativa 2 ajustada a les directrius establides en el document d'abast, segons assenyala l'apartat de desenvolupament de l'anàlisi d'alternatives de l'EATE.  
La zonificació del pla, que es planteja inicialment a partir de les unitats ambientals o més aviat les unitats de diagnòstic descrites com vam veure en el punt 8.3 ?Definició de les unitats ambientals- de l'EATE, es concreta a partir de les diverses característiques del terreny en la zonificació següent:  
- Sòl No Urbanitzable Comú:  
- ZRC-AG1 Zona Rural Comuna. Minimització d'impactes.  
- ZRC-AG2 Zona Rural Comuna. Agrícola regadiu.  
  
- Sòl no urbanitzable Protegit:  
Natural  
- ZRP-NA/MU Zona Rural Protegida. Forestal.  
- ZRP-NA/LLAC Zona Rural Protegida. Llacuna  
Riscos   
- ZRP-RI/INUN Zona Rural Protegida. Risc d'Inundació.  
- Afeccions  
- ZRP-AF-CR Zona Rural Protegida. Afecció Carreteres.  
- ZRP-AF-FR Zona Rural Protegida. Afecció Ferrocarrils.  
- ZRP-AF-CA Zona Rural Protegida. Afecció Llits.  
- ZRP-AF-PC Zona Rural Protegida. Afecció Patrimoni Cultural.  
- ZRP-AF-OT Zona Rural Protegida. Afecció Coves.  
- ZRP-AF-DP Zona Rural Protegida. Afecció Domini Pecuari.  
- ZRP-AF-ALTT Zona Rural Protegida. Afecció Línies Elèctriques.  
- ZRP-AF-ABAST Zona Rural Protegida. Afecció Perímetre   
 Proveïments.  
- ZRP-AF-EDAR Zona Rural Protegida. Afecció Perímetre EDAR.  
- ZRP-AF-INC Zona Rural Protegida. Afecció Protecció Incendis.  
- ZRP-AF-PV Zona Rural Protegida. Afecció Protecció de vistes.  
  
- En l'anàlisi del SNU en aquesta alternativa i per tant en la versió provisional del Pla, hi ha dues qüestions que tenen importància i que han d'assenyalar-se:  
1. En la zonificació del SNUC el DIE establia tres categories: una de tipus A, al voltant dels nuclis urbans, a exclusió d'ús habitatge i altres possibles legalment que pogueren interferir tant en el futur desenvolupament dels nuclis com en l'ús agrícola tradicional; una de tipus B, d'ús primordial agrícola amb ús limitat d'habitatge unifamiliar que permetia a més altres usos possibles compatibles en SNUC; i una tercera zonificació corresponent als àmbits estrictes de minimització d'impacte per habitatges en SNU.  
En canvi en la present alternativa, solament es zonifica el SNUC en dues categories: una ZRC-AG1 corresponent a un àmbit ?ampliat- de sòl sotmés a minimització d'impactes, on s'inclou un parcel·lari molt major a l'ocupat realment pels habitatges unifamiliars disseminats a minimitzar; i una ZRC-AG2 que correspon a la resta de SNU, qualificat d'agrícola de regadiu, on es permet l'ús d'habitatge unifamiliar (regulant distàncies a sòls urbans (250 m) i no urbanitzable de minimització (150 m) i altres compatibles.   
2. En la zonificació de l'alternativa, es té en compte com a part important d'aquesta (que afecta sobretot la zonificació proposada en el seu moment de SNUC) el sòl corresponent a la ZRP-RI/INUN que marca el risc d'inundabilitat que afecta la part central (sobretot al nucli de Rafelguaraf) i al nord del terme municipal.  
- Tal com assenyalava el document d'abast, s'ha procedit a zonificar el SNU (tal com assenyala l'art. 8.d de la LOTUP), d'acord amb les unitats de paisatge establides en l'estudi de paisatge (Pla 2 ?Unitats de paisatge?) considerant com acabem de veure com a element dins de la zonificació el risc d'inundació.  
- Quant a la Infraestructura verda (IV), queda definida gràficament tant en l'EATE com en l'estudi de paisatge, establint corredors ecològics i connexions funcionals a través de llits i franges de protecció, si bé l'EATE (encara que explicita que s'ajusta al contingut de l'art. 5.2 de la LOTUP i a l'informe del servei competent) no explicita els elements concrets que apareixen representats gràficament en cap apartat d'aquell o de l'estudi de paisatge, per la qual cosa quedarà pendent de l'informe d'òrgan competent en la matèria.  
- S'integren en la IV els àmbits de protecció del nucli històric de Berfull i de l'EDAR, completat amb el límit del terme i els sòls subjectes al risc d'inundació.  
- D'acord amb l'EATE, s'ha generat una zona d'afecció de 50 m a banda i banda de llits, vies pecuàries, senderes i camins tradicionals (incrementant l'anterior de 20 m) així com les zones d'afecció visual definides al llarg de les diferents vies de comunicació (CV-576).  
  
- Pel que respecta a la minimització d'impactes com ja s'ha assenyalat, l'EATE modifica la proposta del DIE respecte a la delimitació de les àrees afectades per l'existència d'habitatge unifamiliar aïllat disseminada en SNU, i zonifica una àrea més extensa si cap (ZRC-AG1), sense justificar la superfície delimitada, que a priori inclou parcel·lari no afectat per construcció d'habitatges.  
- L'EATE sí que assenyala que es tracta d'incorporar aquests àmbits (definits ni delimitats detalladament) per al seu desenvolupament com a plans especials, per la qual cosa es dedueix que l'EATE pretén realitzar la zonificació d'una àrea susceptible de minimització a l'espera de poder delimitar els àmbits exactes a través d'un pla especial, d'acord amb l'art. 210 de la LOTUP, tal com incorpora a més les NNUU de la versió preliminar del pla.  
- D'igual forma, l'EATE estableix que els criteris paisatgístics requerits pel document d'abast, es remeten a futurs plans especials i al que es fixe en les NNUU del PGE aprovat.  
- La resta del SNU comú queda d'acord amb l'EATE, com ja s'ha comentat, susceptible d'albergar tant l'ús d'habitatge unifamiliar (restringit segons la seua distància a sòl urbà o sòl subjecte a minimització d'impactes), així com la resta d'usos excepcionals en SNU que es recullen en l'art. 197 de la LOTUP.  
- No es tracta en l'EATE la compatibilitat entre els diferents usos excepcionals, sobretot amb el d'habitatge unifamiliar i l'agropecuari, propi per la seua naturalesa del SNUC.  
- L'EATE assenyala la incorporació de les determinacions de l'estudi d'inundabilitat del pla (sol·licitat en el document d'abast). A tal punt, s'estableix com a part de la zonificació del SNUP una ZRP-RI/INUN que abasta tota la part central, incloent-hi el nucli urbà de Rafelguaraf (encara que aquest manté lògicament la seua zonificació com a sòl urbà), així com part del nord del municipi.   
- L'EATE no assenyala més que aquesta zonificació s'ajusta a l'estudi d'inundabilitat, per la qual cosa l'afecció a sòl residencial o habitatges unifamiliars no queda establida (com pretenia el requeriment referent al document d'abast), i remet l'anàlisi de la perillositat, en el cas de la minimització d'impactes, a la identificació i valoració del risc en la redacció del corresponent pla especial futur.  
- Es mantenen el sòl forestal ZCP-NA/MU cenyint-se al marcat en el PATFOR, i s'incorporen nous espais (relleus al nord del pla i masses boscoses disperses per tot el terme municipal).  
- Els elements patrimonials es recullen en el Catàleg de Proteccions, d'acord amb l'art. 42 de la LOTUP i les directrius del document d'abast.  
- No obstant això, en la documentació presentada s'incorpora la secció de patrimoni cultural dins del document X. Catàleg de patrimoni i la secció de paisatge dins del document X. Catàleg secció de paisatge, si bé no s'incorpora la secció de patrimoni natural, que d'acord amb la LOTUP, en cas de no incorporar-se abans de l'aprovació del PGE haurà de tramitar-se a posteriori com a part independent.  
- D'acord amb la directriu del document d'abast, l'EATE estableix que s'ha assumit la no construcció d'edificacions a menys de 20 m de la ribera del llit en sòl urbà i 50 m en sòl urbanitzable i no urbanitzable.  
  
- Aquesta prescripció, i atés que l'EATE considera el risc d'inundabilitat, es tindrà en compte en aquells sòls no afectats per aquest risc.  
  
- Igualment, atés el document d'abast, l'EATE estableix que el pla pren en consideració la protecció per al viari que travessa el municipi (ZRP-AF-CR), amb les seues corresponents zones de protecció i reserva, perfectament representades gràficament en els plànols.  
- Les vies pecuàries també són reconegudes i protegides (ZRP-AF/DP) dins de la seua consideració com a domini públic (tant la via com els elements catalogats), amb el seu ample legal corresponent.  
- S'incorpora al pla l'estudi de trànsit i mobilitat, que haurà de ser objecte d'informe del servei competent, en el qual es recull el requeriment del document d'abast, respecte a la consideració de la comunicació no motoritzada entre el nucli de Rafelguaraf amb Tossal Nou i Riu-rau, a través d'un carril de ciclovianants, ja executat d'acord amb la documentació del pla.  
- De l'estudi acústic presentat es consideraran les directrius de l'òrgan competent, si bé l'EATE assenyala que els nivells acústics predictius són d'escassa entitat, i per a aquells casos en els quals la proximitat a vies de comunicació propicia cert nivell d'afecció, s'estableixen limitacions de velocitat que els fan compatibles.  
- El pla estableix un sòl de protecció d'incendis (ZRP-AF/INC) corresponents a la franja de 35 m que el PATFOR estableix com a transició entre el sòl forestal i el SNU i urbanitzable.  
- No obstant això, el document d'abast sol·licitava la consideració dels sòls incendiats històricament en els últims anys per al seu tractament d'acord amb la legislació vigent, que hauran de representar-se gràficament, encara que es troben localitzats dins de terreny forestal.  
- Finalment l'EATE es planteja respecte a la compatibilitat del planejament amb el de municipis confrontants, la ubicació del sector industrial proposat, que al marge de la seua dimensió, se situa en el límit del municipi de l'Énova.  
- En aquest municipi, el sòl confrontant és SNUC, pel que hauria de justificar-se també en aquest cas la ubicació i la possibilitat de no conurbacions futures.  
En el quadre de la pàgina següent es compara el planejament vigent enfront del proposat en el DIE i finalment l'alternativa triada (tots recollits en l'EATE), segons informació proporcionada en els quadres de superfícies de classificació i qualificació del sòl per al planejament vigent i el proposat, presents tant en els plans com en l'estudi ambiental i territorial estratègic (3.3 ?Quadre comparatiu superfícies planejament vigent i proposat?, pàg. 16) com en la memòria justificativa (pàg. 63) per a la proposta del pla general.  
(\*) Inclòs en SNU  
En tot cas, de l'anàlisi que s'efectua de les superfícies considerades, i sense perjudici del que es derive de l'anàlisi ambiental, s'efectuen les següents consideracions que hauran de ser tingudes en compte i esmenades quan siga procedent:  
1. Existeix una diferència en la superfície del terme municipal entre la considerada en les normes subsidiàries vigents, la presentada en el seu moment en el DIE i la de la VPP. l'EATE exposa que aquesta diferència es deu a l'ajust a la cartografia oficial si bé, haurà d'existir una constatació oficial, per part de l'òrgan competent que la cartografia s'ajuste a la realitat.  
2. Com es va comentar anteriorment, el sòl urbà no consolidat que apareix en l'alternativa triada en l'EATE, fa referència a les UE a executar, que en el nucli de Rafelguaraf correspon a part d'un equipament que passa a ser residencial; en Tossal Nou és un sòl urbà ja existent i en Riu-rau és un SU reclassificat des de SNU.  
3. El parc PVP les Delícies, element de xarxa primària, en les normes subsidiàries apareix associat al sòl urbanitzable annex del sector del mateix nom. En el DIE, atés que aquest sòl passa a ser considerat com a minimització d'impactes, es computa dins del sòl urbà. En l'EATE i la VPP aquest element de xarxa primària s'associa directament al SNU.   
  
4. La superfície de SNUP Agrícola que es considera per a les normes subsidiàries en el document d'abast i en l'EATE no és la mateixa. Prenem com a vàlida la del document d'abast, que correspon al quadre que apareix en el pla d'informació de les normes subsidiàries (Incorporat com a pla ?4. Planejament vigent- en la memòria justificativa.  
5. El quadre de superfícies de la memòria justificativa no suma correctament les superfícies. Existeix una diferència respecte a l'EATE en el ZRC-AG2.  
6. Els sòls corresponents les ZRP-AF es ?superposen- a la resta d'ordenació (per això no sumen en el quadre de superfícies) tal com assenyala l'EATE en la pàgina 109, dins de l'apartat ?7. Estudi d'alternatives?.  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
C.1) Fase de posada a la disposició del públic  
D'acord amb allò vist adés, i segons s'assenyala en l'EATE i la proposta de versió preliminar del pla general estructural, l'Ajuntament de Rafelguaraf, en data 1 d'octubre de 2018, en compliment de l'acord plenari de 25 de setembre de 2018, inicia la publicitat durant 45 dies de l'instrument de planejament, l'EATE i els estudis sectorials corresponents, havent-se realitzat conforme al que s'estableix en l'article 53 de la LOTUP, mitjançant publicació en el DOGV el 3 d'octubre de 2018. Durant aquest període es van rebre 11 informes d'administracions públiques i empreses subministradores. Quant a al·legacions de particulars, no se'n va rebre cap, segons consta en l'expedient d'avaluació ambiental facilitat per l'Ajuntament (en l'Informe de participació pública i consultes que forma part de la documentació de l'expedient presentat, consten com a ?al·legacions- els informes rebuts per alguna companyia subministradora de serveis i òrgan administratiu, no referides a particulars).   
C.2) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor  
Com es va indicar anteriorment, l'òrgan promotor ha realitzat la corresponent exposició pública de l'EATE i la versió preliminar del pla. Del resultat de la consulta a les administracions públiques s'assenyalen les qüestions que han de ser incloses tant en l'expedient ambiental com en la versió preliminar del pla:  
- Subdirecció General d'Ordenació del Territori - ETCV (06/05/19):  
  
- Derivat de l'anàlisi dels creixements tant per a sòl residencial i industrial, i tenint en compte els canvis més importants proposats en l'ordenació sobre la base de l'exercici de les seues competències (creació de nou sòl industrial inexistent fins al moment, desclassificació dels sòls urbanitzables del planejament vigent i l'aparició en conseqüència d'habitatges disseminats en SNU), l'informe conclou amb les següents consideracions:  
1) El nou model territorial proposat compleix els índexs de creixement màxims establits en l'ETCV.  
2) Les propostes de creixement per a l'ús residencial compleixen els principis directors d'ocupació racional i sostenible del territori establits en la directriu 78 de l'ETCV.  
3) A la vista dels principis directors d'ocupació racional i sostenible del territori establits en la directriu 92 de l'ETCV per a la implantació d'activitats econòmiques en el territori, haurà de justificar-se adequadament la localització del nou sector o, si escau, buscar alternatives.  
  
- Consorci de Residus - Ribera/Valldigna (28/01/19):  
- L'informe reitera els termes establits en l'emés en data 1 d'octubre de 2014, respecte al fet que les instal·lacions del Complex de Valorització de Residus Domèstics de Guadassuar tenen capacitat de tractament suficient per a assumir els canvis de generació de RSU motivats pel planejament proposat en la revisió del PGOU de Rafelguaraf.  
  
- No obstant això, d'acord amb aquell informe, per a la nova zona industrial que es desitja desenvolupar, es comprovarà d'acord amb pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana si el polígon industrial ha de disposar de centre d'agrupament i transferència.  
- Subdirecció General de Medi Natural (15/01/19):  
- Espais Naturals Protegits:   
- L'informe reflecteix l'existència de la zona humida no catalogada ?el Llac- que s'estén principalment pel municipi limítrof de la Pobla Llarga i que, d'acord amb l'art. 15 de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits, gaudeix del règim general de protecció que s'hi disposa.  
  
- Per tant, l'informe assenyala que d'acord amb la normativa aplicable, el PGE de Rafelguaraf haurà de classificar com a sòl no urbanitzable d'especial protecció el terreny inclòs en la zona humida del Llac.  
  
- Ordenació i gestió forestal:  
- No hi ha afecció a muntanyes d'utilitat pública, si bé part important del terme municipal està ocupada per sòl forestal estratègic d'acord amb el PATFOR, per la qual cosa segons l'informe haurà de classificar-se com a SNU de protecció.  
- També es classificarà com a SNU de protecció el sòl no urbanitzable ocupat per les vies i elements pecuaris en tot el seu ample legal, tal com s'assenyala en el punt següent.  
- Vies pecuàries:  
- En el terme municipal es localitzen les vies pecuàries següents, algunes d'elles limítrofes amb localitats veïnes, per la qual cosa l'amplària legal que afecta al final de Rafelguaraf és la meitat del total.  
1) Colada - Assagador de la Pobla Llarga.  
2) Colada - Assagador de Sanz.  
3) Bugada del Camí ral de Carcaixent.  
4) Colada - Assagador del Camí del Quincaller.  
5) Colada - Assagador de Tossal Nou.  
6) Corriol de la Pineda.  
7) Colada - Assagador de Riu-rau.  
8) Colada - Assagador del Camí del Corriol.  
- Totes elles es consideraran com a SNU Protegit en tot el seu ample legal, per la qual cosa l'informe assenyala una sèrie d'errors quant a la seua consideració en els diferents documents de l'expedient ambiental que han de ser corregits previ a l'aprovació definitiva del pla.  
  
- Entitat de Sanejament d'Aigües - EPSAR (12/12/18):  
- En l'informe d'aquesta entitat assenyala que les aigües residuals generades pel municipi són tractades pel sistema de sanejament i depuració de Rafelguaraf (de titularitat de la GVA i gestió de la Diputació de València), que dona servei addicionalment als municipis de l'Énova i Manuel.  
- L'esmentat sistema de tractament i depuració està dissenyat per a tractar 1.530 m³/dia, sent en l'actualitat l'influent de 1.225 m³/dia.  
  
- Segons l'informe, el desenvolupament de la figura de planejament podria arribar a generar un cabal d'aigua residual de 247,39 m³/dies addicionals.  
- Així mateix s'assenyala que en la planificació d'obres de l'EPSAR no es contemplen actuacions previstes en matèries de sanejament i depuració en el municipi.  
- D'acord amb l'anterior, l'EPSAR informa la viabilitat del tractament del sistema públic de sanejament i depuració de Rafelguaraf per al PGE proposat, sempre que es complisquen els condicionants exposats en l'informe.  
- Diputació de València - Carreteres (06/05/19):  
- L'informe enumera les carreteres de titularitat de la Diputació que discorren pel terme municipal:  
- CV-561 Castelló a Sant Joan de l'Énova i CV-41  
€ CV-576 La Pobla Llarga a Rafelguaraf i l'Énova.  
- De l'examen de documentació estableix que:  
- Es preveu la reclassificació del sòl rural en sòl urbanitzable industrial, a l'altura del PK 2+350 de la carretera CV-576 en el marge dret d'aquesta.   
1) En l'estudi de trànsit s'indica que es comunicarà aquest polígon amb el nucli urbà de Rafelguaraf a través d'un carril bici.  
- L'estudi de trànsit no analitza la demanda de trànsit que generarà la ZND-IN ni la manera com aquesta zona ha de connectar-se a la xarxa viària.  
- L'informe assenyala diverses qüestions a modificar en diferents documents presentats (NNUU, fitxes de gestió i plans) que han de ser considerats.  
- Amb tot l'anterior informa el següent:  
- L'estudi de trànsit ha d'analitzar la demanda de trànsit generada pel sector SUI-1, la seua influència en el sistema viari i la manera de connectar el sector a la xarxa viària, ja que està condicionada la reserva de sòl necessària per a realitzar la connexió.  
- L'article 2.3.5, punt 1, de les normes subsidiàries ha d'incloure el domini públic de carreteres com a domini públic a protegir.  
- El còmput de la parcel·la mínima, quan aquesta boga amb la carretera CV-576 o CV-561 ha d'excloure la part de les parcel·les situada dins de la zona de protecció de les carreteres. En cas de tractar-se d'activitats (article 2.3.9), entre les normes a observar s'inclourà l'obligació de desvincular de l'activitat la zona de protecció de la carretera. La distància de les noves construccions o activitats a la carretera serà com a mínim de 25 m.  
- La fitxa de gestió ZRP-AF-CR ha de completar-se amb un croquis que definisca l'amplitud de la zona de domini públic i la zona de protecció de les carreteres.  
- La fitxa de gestió del Sector SUI-1 ha d'establir que:  
1) La zona de protecció de la carretera CV-576 inclosa dins del sector haurà de quedar lliure de construccions, instal·lacions o activitats, remetent-s'hi únicament obres de lleuger enjardinament i que aquesta zona no podrà computar com a zona verda.  
2) La connexió del sector amb la xarxa viària haurà de ser a càrrec d'aquell i es dissenyarà i construirà conforme a les directrius que establisca la Diputació de València.  
3) La connexió ciclovianant entre el sector industrial i el nucli urbà de Rafelguaraf serà a càrrec del sector.  
- El pla E-1 ha de reflectir tot el traçat de la carretera CV-576 i la seua zona de protecció; a l'efecte, en l'extrem nord de la carretera s'haurà d'allargar la carretera fins al límit del terme municipal, i en l'extrem sud s'haurà de traçar la carretera fins al terme municipal de l'Énova i la zona de protecció al llarg del límit del terme municipal de Rafelguaraf enfront del cementeri de Tossal Nou.  
- El pla haurà de recollir la reserva de sòl necessària per a la construcció de l'accés al Sector SUI I des de la carretera CV-576, i la previsió de la zona de protecció al voltant de la intersecció que es projecte.  
- Iberdrola (28/11/18):  
- L'informe repassa tota una sèrie de directrius normatives a tindre en compte pel PGE. En primera instància l'informe no considera necessari el reforç de la xarxa existent i planificada en l'entorn amb el desenvolupament de noves línies per al subministrament dels sectors.  
- Per l'àmbit del PGE (terme municipal) a més de la xarxa de mitjana tensió de 20 KV i de baixa tensió, discorre una línia de doble circuit de 66 KV, L-66KV Alzira-Xàtiva-Castelló de Rugat i L-66KV Alzira-Alqueria-Muro, propietat totes elles d'IBERDROLA Distribució Elèctrica, SAU, i el doble circuit de 220 KV, titularitat de REE, SA, denominades L-220KV Valldecàrcer-Valldigna i L-220KV Valldecàrcer-Gandia.  
- Respecte al compliment de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, en matèria d'infraestructures elèctriques en sòl no urbanitzable, hauran de compatibilitzar el sòl no urbanitzable amb les línies elèctriques de les noves línies a traçar i mantindre fora de perill les servituds existents.   
- La resta de directrius exposades en l'informe, tindre's en compte per a la redacció definitiva del PGE de Rafelguaraf.  
- Direcció General de l'Aigua (18/11/18):  
Informa sobre el següent:  
- Proveïment d'aigua potable:  
- En l'estudi de suficiència de recursos que aporta estima la demanda de subministrament de proveïment per a l'horitzó del pla en 186.404 m/any, considerant una dotació de 180 hab./dia sense aportar dades reals actuals de subministrament. La dotació considerada queda molt per davall de la dotació mitjana de referència de la normativa del pla hidrològic del Xúquer. A més, no s'ha trobat justificació ni mesures per a garantir el proveïment en condicions sanitàries donat el mal estat químic de la massa d'aigua subterrània on té el seu origen. En qualsevol cas, requereix revisió concessional per a disposar recursos per als nous desenvolupaments.  
- Tampoc no s'ha trobat estudi específic justificatiu de la capacitat de les infraestructures de proveïment (canonades, depòsits, etc.) per a permetre la connexió dels nous desenvolupaments.  
- En tot cas, ha de comptar amb el preceptiu informe actualitzat de l'organisme de conca (Confederació Hidrogràfica del Xúquer, CHJ), sobre la compatibilitat entre la demanda de recursos hídrics (quantitat, qualitat i origen) en el municipi amb la prevista per la planificació hidrològica, així com de disponibilitat de recursos.  
- Sanejament (evacuació, tractament i depuració/reutilització).  
- Donades les dades aportades, en principi, s'estima que té suficient capacitat per a absorbir els desenvolupaments urbanístics proposats en l'horitzó del pla, mancant tindre en compte els creixements, planificats pels altres municipis, per la qual cosa s'ha de completar justificació de la capacitat del sistema de tractament de manera coordinada amb tots els municipis als quals presta servei (apartat 6.3.2 de les directrius del pla director de sanejament).  
- No s'ha trobat estudi específic, amb identificació de les instal·lacions d'evacuació (les seues característiques, dimensions i estat), així com la determinació dels cabals abocats actuals i previstos en correspondència amb les àrees servides, anàlisis de la seua capacitat o necessitats d'ampliació, tenint en compte el seu estat actual i els futurs increments que proposa el pla en els seus horitzons. De manera que es justifique la seua capacitat per a poder absorbir aquests increments (apt. 6.3.1 de les directrius del pla director de sanejament), amb correspondència en plans considerant el seu caràcter de xarxa primària o secundària, així com la seua adscripció, previsió de zones de reserva i servitud a l'efecte de la seua gestió i desenvolupament.  
- Igualment s'han d'analitzar i planificar les mesures necessàries per a completar i regular el sanejament d'habitatges en nuclis dispersos o disseminats que el requerisquen.  
- Els nous desenvolupaments han de disposar de xarxa separativa, incloent-hi el tractament per a les primeres aigües de pluja, i la seua correspondència amb les condicions d'abocament per a totes elles. En particular, en els desenvolupaments en sòl industrial.  
- En tot cas, es requereix Informe de capacitat de l'EPSAR, i abans de qualsevol actuació autorització de connexió de l'EPSAR amb informe favorable de coordinació de la resta de municipis als quals el sistema presta servei. S'hauran d'integrar tots els condicionants que expresse l'EPSAR, en particular els referents a suplementar les infraestructures (cànon) a càrrec de l'agent urbanitzador.  
- Risc d'inundabilitat:   
- Dins de l'estudi ambiental i territorial estratègic inclou estudi relatiu a la inundabilitat en el municipi que no conté el nivell de detall ni la documentació requerida per l'article 12 de la normativa del PATRICOVA.   
1) En aquest estudi sembla que s'haja efectuat una simulació hidrològica en l'apartat d'estudi hidrològic i una altra per a l'apartat d'estudi hidràulic, no queden clars els hidrogrames que es representen (com s'han obtingut, a quina secció corresponen, el seu temps de durada en relació amb els temps de concentració, si s'han utilitzat en l'estudi hidràulic?).  
2) No indica si s'ha utilitzat un model de flux unidireccional o bidireccional, ni justifica les hipòtesis del model de flux adoptat: variat per a aigües amunt i uniforme per a aigües avall, ni aporta anàlisis de sensibilitat i de les variacions respecte a les zones inundables estudiades pel SNCZI, ni s'ha trobat com s'han tingut en compte els condicionants de contorn geomorfològics ni com s'han integrat les infraestructures hidràuliques existents (seccions crítiques) i projectades per als escenaris actual i proposat (només sembla que s'haja estudiat un escenari).  
  
- En el PATRICOVA es contempla l'actuació EVC32, a la qual es fa esment en el pla com a mesura de defensa.   
1) No s'ha trobat estudi actual justificatiu relatiu a aquella amb diferenciació entre l'escenari actual i futur proposat pel planejament. Pel que s'entén que no es compleix el que s'estableix en l'article 24 de la normativa del PATRICOVA.  
- Segons l'article 18 de la normativa del PATRICOVA no es pot reclassificar sòl en zones inundables amb període de retorn de 100 anys. En tant no s'aprove el corresponent estudi d'inundabilitat, persisteixen els mapes d'inundabilitat recollits en el PATRICOVA i SCNZI.  
  
- En cas d'edificacions en zones amb nivell de perillositat 6, s'han de contemplar les mesures de l'annex I de la normativa del PATRICOVA, per al sòl urbà en zones inundables, i per tant integrar entre els condicionants del Pla.  
- En tot cas, qualsevol actuació ha de ser conforme al PATRICOVA, comptar amb el preceptiu Informe de l'organisme de conca i l'aprovació de la Conselleria amb competència en ordenació del territori.  
  
- Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències (08/11/18):  
L'informe de l'organisme competent en matèria de seguretat i emergències tracta sobre diferents punts:  
- Risc d'inundació:  
- Considera la superfície afectada per aquest risc d'acord amb la normativa de PATRICOVA així com la del Sistema Nacional de Zones Inundables (SNZI), analitzada al seu torn a partir de l'estudi d'inundabilitat presentat.  
- El risc afecta la unitat d'execució UE-1 i el sector urbanitzable SUD-1, per la qual cosa en les zones afectades haurà d'assumir els condicionants i limitacions que s'estableixen en el PATRICOVA.  
- Risc de lliscaments:  
- Afecta a escala mitjana en la zona sud-oriental, sense que afecte en cap cas sòls urbans o urbanitzables proposats.  
- Risc sísmic:  
- D'acord amb la Norma de Construcció Sismoresistent NCSR-02, el municipi de Rafelguaraf té una acceleració sísmica de 0,07 g. Per tant, en el pla general estructural hauran d'assumir-se les mesures de la normativa.  
- A més, segons el pla especial enfront del risc sísmic de la Comunitat Valenciana, el municipi de Rafelguaraf té una intensitat sísmica de 8,0 per a un període de retorn de 500 anys.  
1) Per tant, l'Ajuntament haurà de redactar un pla d'actuació municipal enfront d'aquest risc.  
- Risc ocasionat pel transport de mercaderies perilloses:  
- El terme municipal de Rafelguaraf es troba afectat per nivell alt d'aquest risc, atés que la via de ferrocarril València-l'Alzina és considerada com una de les vies de circulació preferent d'aquestes mercaderies i es considera una zona d'especial exposició les franges de 500 metres al voltant d'aquesta, entorn en el qual es troba el nucli de Tossal Nou.  
  
1) Ací es localitza la unitat d'execució ET-2, per la qual cosa s'haurà d'efectuar consulta a l'òrgan urbanístic competent que haurà de determinar els usos admissibles en la zona.  
- Risc d'incendis forestals:  
- Ordenació del territori i gestió urbanística:  
1) En les zones classificades com a SNU Minimització d'Impactes, en la seua futura ordenació s'hauran d'aplicar les mesures establides tant en el Codi tècnic d'edificació com en l'art. 32 del PATFOR, d'acord amb l'informe.  
- Execució d'obres en zones forestals o voltants:  
1) Es complirà l'indicat en el Decret 7/2004, del Consell, que aprova el plec de normes de seguretat en prevenció d'incendis en les obres i treballs en terreny forestal o voltants.  
- Planificació local:  
1) L'informe de l'òrgan competent, recomana que el municipi de Rafelguaraf elabore el seu pla d'actuació municipal enfront del risc d'incendis forestals.  
- Administrador d'Infraestructures Ferroviàries - ADIF (28/10/18):  
- Entre les seues determinacions no s'observa l'incompliment de la legislació sectorial vigent, Llei 38/2015, de 29 de setembre, del sector ferroviari.  
- No obstant això, s'emplaça a actualitzar les referències a la normativa sectorial ferroviària que es fan en la memòria informativa i en el document de l'avaluació ambiental i territorial estratègica, ja que la legislació que hi apareix està derogada.   
- La normativa sectorial ferroviària vigent està composta per la Llei 38/2015, de 29 de setembre, del sector ferroviari, i pel Reglament del Sector Ferroviari, aprovat mitjançant Reial decret 2.387/2004, de 30 de desembre, en tot el que no contravinga l'actual llei.  
  
- Ajuntament de Manuel (22/10/18):  
- Encara que no són municipis limítrofs, tots dos municipis juntament amb l'Énova, comparteixen la depuradora d'aigües residuals, per la qual cosa sobre la base de l'informe de l'òrgan competent estableix el seu informe favorable al pla.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (07/05/19):  
L'informe de l'òrgan competent en matèria de planificació hidràulica i domini públic hidràulic està signat amb data 24 d'abril de 2019 i el segell de l'Ajuntament de Rafelguaraf que figura és del 7 de maig de 2019. Atés que el ple de l'Ajuntament de Rafelguaraf que aprova la documentació del pla i la seua remissió a l'òrgan ambiental és de data 30 d'abril de 2019, és probable que les consideracions que s'hi efectuen i que a continuació s'exposen, entre altres, no hagen sigut recollides íntegrament en la versió definitiva del pla, per la qual cosa necessàriament hauran d'ajustar-s'hi abans de l'aprovació definitiva:   
  
1. Afecció al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia:  
1) Quant a afecció a llits, s'assenyalen els mateixos que travessen el terme municipal, s'indica que tots els llits de riu es troben adequadament classificats com a SNU, s'assenyalen les zones de servitud i protecció i s'indiquen les afeccions següents, d'acord amb l'ordenació proposada:  
2) Sòl urbà: L'extrem nord del sòl urbà del nucli de Rafelguaraf se situa parcialment en zona de policia dels barrancs de Barxeta i Vicentico.  
3) Equipament cementeri Rafelguaraf: Es tracta d'una instal·lació existent que se situa en la zona de policia del barranc de Vicentico. No obstant això, l'ampliació proposada es projecta fora de la zona de policia de llit públic.  
4) Sector PVJ-1. Parc del Barranquet: Sector de SNU que afecta el barranc de Barxeta i se situa parcialment en zona de policia del barranc de Vicentico.  
5) Sector PQL Parc de les Delícies: Sector de SNU que afecta el barranc de Flores.  
6) Sanejament i depuració:  
7) S'assenyalen les característiques i capacitat de la instal·lació existent, així com el procediment a seguir per a l'abocament.  
8) Aigües pluvials:  
9) Assenyala l'informe que d'acord amb el Reglament de domini públic hidràulic, tant les noves urbanitzacions com els polígons industrials i desenvolupaments urbanístics en general, hauran d'introduir sistemes de drenatge sostenible de manera que es mitigue l'eventual risc d'inundació.   
10) A l'efecte l'expedient del desenvolupament urbanístic haurà d'incloure un estudi hidrològic-hidràulic que ho justifique.  
2. Viabilitat del pla i incidència en el règim de corrents:  
1) Inundabilitat del pla:  
2) Revisades les cartografies de risc d'inundació tant del Sistema Nacional de Zones Inundables (SNZI) com del PATRICOVA, s'observa que el sector ZND-RE Sector Sud 1 es troba afectat per zona inundable de 500 anys de període de retorn del barranc de Barxeta, mentre que el sector ZND-IND Sector Ind 1 s'estima que podria trobar-se en zona inundable de 500 anys de període de retorn del barranc de Barxeta.  
  
3) Sobre l'estudi hidrològic de l'estudi d'inundabilitat, l'informe posa de manifest les deficiències següents:  
- En l'estudi no s'aporten els paràmetres geomorfològics de la conca del barranc de Vicentico, per tant, no ha sigut possible comparar-los amb els del SNCZI.  
- Per al barranc de Matilde, en l'estudi s'han obtingut dos valors de cabal màxim per a cada període de retorn, sense que es puga saber a quina conca o subconca pertany cadascun.  
- La precipitació màxima diària considerada en l'estudi és inferior a la del SNCZI.  
- En l'estudi s'ha suposat el valor del llindar d'escolament igual a 17 mm per a totes les conques considerades, sense aportar informació sobre com s'ha obtingut aquest valor. Encara que no s'indica en l'estudi, s'ha adoptat un coeficient corrector del llindar d'escolament igual a 3,2, mentre que per a aqueixa regió l'aplicació CAUMAX li assigna un coeficient de 2,4. Per tant, els cabals obtinguts serien superiors si s'empraren els valors de l'aplicació CAUMAX.  
- En l'estudi es presenten hidrogrames corresponents als cabals màxims, però no s'indica res sobre la metodologia seguida per a obtindre aquests hidrogrames.  
- En vista de l'anterior, els cabals màxims d'avinguda estimats en l'estudi, no es poden donar per vàlids.  
4) Sobre l'estudi hidrològic de l'estudi d'inundabilitat, l'informe posa de manifest les deficiències següents:  
- Per a cadascun dels llits adés citats, en l'estudi s'elabora un model hidràulic bidimensional amb Hec-Ras, prenent per a la seua geometria el model digital del terreny de 2 metres de resolució, procedent de l'Institut Cartogràfic Valencià. Els resultats obtinguts no es poden considerar vàlids pels motius següents: En l'estudi no s'expliquen adequadament les condicions de contorn adoptades; en l'estudi no s'indica la rugositat assignada als models hidràulics.  
  
- Per a barranc de la Font de la Pineda o de Pelaburros, no s'ha simulat adequadament la seua desembocadura en el barranc de Barxeta, atés que el model acaba abans de la desembocadura, Per al barranc de Matilde, no s'ha simulat adequadament la seua desembocadura en el barranc de la Font de la Pineda o de Pelaburros, atés que el model acaba abans de la desembocadura.  
- En l'estudi, la zona inundable del barranc de Barxeta i del Barranc Vicentico ha quedat infravalorada si es compara amb la procedent del SNCZI. A més, els desbordaments que es produeixen en el nucli urbà, en l'estudi, no tenen major precisió que en el SNCZI.  
- No s'han inclòs les obres de pas existents en els llits.  
- Només es presenten resultats per a 500 anys de període de retorn.  
- Per tant, la cartografia que es tindrà compte en els següents apartats serà la del SNCZI.  
5) Afecció al règim de corrents:  
6) Els nous sectors de sòl urbanitzable previstos en el pla se situen fora de zona de policia de llit públic i no es trobarien afectats a zona de flux preferent, per la qual cosa no existiria afecció al règim de corrents.  
  
7) En la zona de flux preferent dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables enfront de les avingudes ni activitats que suposen una reducció significativa de la capacitat de desguàs de la citada zona de flux preferent, qüestió que haurà de tindre's en compte en l'ordenació detallada dels parcs Sector PVJ-1 Parc del Barranquet i Sector PQL Parc de les Delícies.  
8) Viabilitat del pla  
9) L'informe de l'òrgan competent es pronuncia sobre la viabilitat de l'activitat, únicament dins de zona de policia de llit públic, sense perjudici de les competències d'altres administracions.  
10) Per als terrenys de sòl urbà situats al nord-est del nucli de Rafelguaraf que es troben afectats per zona de flux preferent del barranc de Barxeta i barranc de Vicentico, s'està al que es disposa en l'article ter del Reglament del domini públic hidràulic.  
11) Així mateix, per a aquells terrenys, tant de sòl urbà com del sector sud 1 (urbanitzable residencial), que es troben afectats per la zona inundable de 500 anys de període de retorn del barranc de Barxeta i barranc de Vicentico, s'estarà al que es disposa en l'article 14 bis del Reglament del domini públic hidràulic, en relació amb els usos permesos en zones inundables.  
3. Disponibilitat de recursos hídrics:  
- D'acord amb els antecedents obrants en l'organisme de conca, es comprova que l'Ajuntament de Rafelguaraf disposa de drets a l'ús privatiu d'aigua per al proveïment de la seua població expedient 19BBIP1097.  
1) Es tracta d'un aprofitament d'aigües subterrànies situat en la partida «Francs» del terme municipal de l'Énova (València), que es troba inscrit en el Registre d'Aigües (secció: C, tom: 9, foli: 48) amb un volum de 172.200 m3 amb destinació proveïment.  
- Vist l'anterior l'ajuntament disposa de drets per a l'ús privatiu d'aigua de l'aprofitament situat en la partida «Francs». Però no del situat en la partida de les Delícies.  
1) Per a poder garantir el proveïment d'aquest segon pou, en cas que se'n preveja l'ús de forma continuada durant algun període de l'any, s'haurà de sol·licitar concessió d'aigües pels llits reglamentaris al servei corresponent de l'Àrea de gestió del domini públic hidràulic i acompanyar de la documentació completa. Si, per contra, es tracta d'un pou de reserva del qual no es preveu la seua utilització més que en els anys secs, no serà necessari aquesta tramitació, i es requerirà novament la sol·licitud prèvia d'aprofitament temporal i a precari, d'acord amb l'article 55.3 del text refós de la Llei d'aigües, i l'article 77 del Reglament de domini públic hidràulic.  
  
- Per tant, tenint en compte tot l'anterior, l'òrgan competent en matèria de planificació hidrològica i protecció del domini públic hidràulic informa favorablement el pla general estructural de Rafelguaraf, condicionat al fet que se sol·licite la segona presa d'aigua en cas de preveure-se'n la utilització continuada, així com el compliment de directrius incorporades en l'informe.  
C.3) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan ambiental.  
Des de l'òrgan ambiental, una vegada revisat inicialment l'expedient Ambiental i la versió preliminar del pla remesa per l'Ajuntament de Rafelguaraf, es va determinar la necessitat de realitzar algunes consultes, tal com queda reflectit en l'apartat A del present document.  
  
- Servei d'Ordenació del Territori - PATRICOVA (03/02/20):  
L'informe del servei competent en matèria de risc d'inundació, assenyala les següents qüestions:  
- D'acord amb l'informe rebut per la seua part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (i que coincideix amb l'incorporat per l'Ajuntament vist adés) en l'estudi d'inundabilitat de juliol de 2018, tant la hidrologia com la hidràulica no són correctes.  
- Analitzades les cartografies, es realitza la valoració del risc d'inundació en la qual es conclou que l'ordenació tant per al sòl urbanitzable com per a la zona verda proposada es considera adequada, si bé segons l'art. 18 de la normativa del PATRICOVA es considera necessària la tramitació d'un estudi que justifique la proposta de sòl urbanitzable afectat per perillositat d'inundació, que haurà de proposar per a tal reclassificació mesures que justifiquen la no inundabilitat del sector.  
  
- L'informe assenyala que, atés que el creixement és conforme a l'ETCV, es pot dir que el municipi té problemes per al creixement normal del nucli urbà. La zona verda en qualsevol cas hauria d'anar en la zona més afectada, a l'oest d'aquest mateix sector.  
- Per tot això es recomana la tramitació de Rafelguaraf, amb caràcter opcional, com a municipi d'elevat risc, per no poder créixer sense inundació i que facilitaria la tramitació del citat sector.  
- L'anterior no eximeix de la realització de l'estudi d'inundabilitat, però es podrà créixer sense justificació en les zones inundables de poc calat.  
- Conclou, doncs, l'informe de manera DESFAVORABLE respecte a l'estudi d'inundabilitat del pla general estructural de Rafelguaraf, per no complir la normativa del PATRICOVA.  
- Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge - ETCV (09/03/20):  
- L'informe de l'òrgan competent en matèria d'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana i ordenació del territori es ratifica en el seu informe de 4 d'abril de 2019, i emet informe favorable al model territorial proposat, quedant justificada des d'un punt de vista territorial la localització del sector industrial, en considerar-se l'únic emplaçament ben comunicat del terme municipal, i exempt del risc d'inundació.  
  
- Servei de Mobilitat (06/04/20):  
- El servei competent en matèria de mobilitat emet informe, del qual es conclou que el pla general estructural de Rafelguaraf és compatible amb el compliment de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana.  
- Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge - Infraestructura verda i paisatge (22/07/20):  
- De l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge rebut el 22 de juliol de 2020, es conclou amb les determinacions següents a incorporar a la proposta:  
- Modificar la caracterització i valoració del paisatge atesos els requeriments establits en l'informe (apartat 3.A).  
- Integrar en la infraestructura verda municipal: la unitat de paisatge agrícola localitzada al sud del barranc de Barxeta, els recursos paisatgístics de valor alt o molt alt amb els seus entorns de protecció, la totalitat de les zones inundables, la infraestructura verda de caràcter estructural en els sòls urbans i urbanitzables, i les connexions necessàries entre els diferents elements, conformant un sistema territorial continu.  
  
- Incloure la definició i regulació de la infraestructura verda en les determinacions normatives de caràcter estructural del pla general estructural, en els termes indicats en l'informe (apartat 3.B).  
- Revisar la normativa d'integració per als elements catalogats i completar les fitxes dels recursos paisatgístics inclosos en la secció cultural i de les unitats de paisatge incloses en la secció de paisatge, amb els valors paisatgístics i visuals específics a preservar en cada cas.  
  
- Incloure la proposta de programes de paisatge en la documentació amb eficàcia normativa del pla.  
- Completar la normativa d'integració paisatgística i integrar-la en la normativa urbanística, i modificar la regulació dels àmbits de les zones ZRC-AG2 i ZRP-AF/PC incloses en la infraestructura verda, en els termes indicats en l'informe (apartat 3.E).  
- Eliminar o modificar el traçat, en el seu cas, de la nova dotació viària proposada entorn del nucli de Tossal Nou, preservant el caràcter del paisatge i del nucli de població.  
La comprovació de la integració de les determinacions de l'estudi de paisatge en les del pla general i del compliment de tots aquests condicionants correspondrà a aquest servei, amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del pla general estructural.  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
Inicialment respecte a l'anàlisi dels efectes significatius de l'aplicació del pla es valora positivament:  
- L'elaboració d'un document urbanístic que substituïsca al planejament vigent, unes normes subsidiàries que ja no donaven resposta a les necessitats i normativa vigent, estudiant el territori, analitzant les possibles afeccions i ordenant sobretot les zones rurals.  
- L'adequació dels nous creixements a les previsions de l'ETCV passa per ajustar els previstos en les normes subsidiàries, mantenint bàsicament la superfície corresponent a la zona urbanitzada, i ajustant la de nou desenvolupament.  
- En aquest sentit, es valora positivament l'ajust del sòl residencial no sols a les directrius de l'ETCV sinó també al condicionant de l'afecció per risc d'inundació.  
- Quant a l'industrial, com a aspecte positiu es valora la creació de nou sòl, que reculla la indústria dispersa per tot el terme municipal, tant zona urbana com rural, si bé aquest sòl ha de delimitar-se a una superfície màxima i considerar tant l'afecció per risc d'inundació com els accessos.  
- Desenvolupament de la infraestructura verda en el municipi com a element vertebrador del planejament, tal com es defineix en l'apartat 3. ?Infraestructura verda- de la memòria justificativa i en el cap. 2 ?Infraestructura verda- de les NNUU.  
- No obstant això, haurà de desenvolupar clarament els elements que formen part d'aquesta, sobretot en l'àmbit normatiu, d'acord amb les directrius que es proposen en el pla.  
- Igualment es definirà (no consta plànol) la infraestructura verda a escala de nucli urbà, a tindre en compte en el pla d'ordenació detallada, així com la seua funció com a element de connexió entre els quatre nuclis urbans de Rafelguaraf.  
- Especialment significatiu és la consideració que en el planejament es fa dels habitatges aïllats, l'origen dels quals resideix en el desenvolupament erràtic i fora de planificació (reconegut en la documentació) del que, d'acord amb les normes subsidiàries vigents, es classifica com un sòl urbanitzable residencial.   
- Amb la desclassificació d'aquest sòl urbanitzable no desenvolupat els múltiples habitatges existents en SNU, han de ser sotmeses a minimització d'impactes territorial i ambiental, a través de futurs plans especials, per la qual cosa escau en el pla delimitar el seu àmbit i consideració.  
- Igualment es considera positiu el manteniment del nivell de protecció per als sòls per les seues característiques forestals o naturals, al qual s'afigen dos nivells de protecció: per risc d'inundació i el d'afeccions en matèria sectorial.  
- En el cas del risc d'inundació, i a costa del criteri de l'òrgan competent en la matèria, es zonifica dins del terme municipal (en SNU, encara que afecta també sòls urbans i urbanitzables) l'àrea afectada per aquest risc i que ha de condicionar, dins de l'ordenament que es propose, els usos i edificacions a incloure en aquells.  
- Respecte a les afeccions la proposta estableix una superposició de les superfícies zonificades sobre l'ordenació prèvia (SNUC o SNUP forestal o afectat per risc d'inundació), pel que se suma el nivell de restriccions a usos, edificacions i instal·lacions a considerar en la normativa.  
- Una altra qüestió a destacar és la intenció del pla de desenvolupar una connexió adequada dins del terme municipal, tant amb els municipis limítrofs com entre els quatre nuclis de població existents (Rafelguaraf, Tossal Nou, Riu-rau i Berfull), per al que es consideren principis de mobilitat, especialment la no motoritzada entre aquests nuclis.  
  
Zones urbanitzades   
Vistos ja els possibles efectes significatius sobre zones urbanitzades, el pla general manté pràcticament el sòl urbà existent a les normes subsidiàries, amb ajustos en les unitats d'execució a realitzar en els nuclis de Rafelguaraf, Tossal Nou i Berfull. Com indica la memòria justificativa, excepte correccions d'escala i en el cas de Riu-rau que es retalla, no s'han modificat els límits de sòl urbà.   
El que sí que es diferencia respecte a les normes subsidiàries vigents és la consideració del sòl consolidat (ZUR-NH i ZUR-ACA) del no consolidat (O.E.), recollint en aquest les unitats d'execució a desenvolupar a futur, com indica la memòria justificativa, a través de Plans de Reforma Interior que ordenen sobre la base dels aprofitaments assignats.   
  
En el nucli de Rafelguaraf es manté el límit del sòl urbà, però es crea la unitat d'execució UE-1 (7,693 m²) a costa de la superfície de l'equipament esportiu, PQD-a.c.s.-1 que veu reduïda la seua superfície i haurà de justificar que es continua complint el manteniment dels estàndards. Per part seua, el nucli de Tossal Nou, manté igualment el límit de sòl urbà generant, en la part sud no desenvolupada fins al moment, la unitat d'execució UE-2 (13,725 m²), mantenint la superfície de zones verdes.   
Quant al nucli de Riu-rau, es redelimita traient de l'àmbit original del sòl urbà l'Hort del Tio Bomba, superfície situada a l'ES del nucli, que es pretén mantindre preservada per a l'ús agrícola, tot integrant l'edificació dins del catàleg patrimonial d'elements etnològics a preservar (ETN-7 en el Catàleg de Proteccions). Aquesta eliminació provoca l'eliminació com a sòl urbà d'un espai que manca de vocació edificable pel mínim fons existent, i en paral·lel la creació d'una unitat d'execució UE-3 al nord del nucli reclassificant SNU.   
  
Finalment, el nucli de Berfull manté la seua consideració de sòl urbà, amb la reordenació precisa per a la seua recuperació com a enclavament històric, reflectit en la seua inclusió dins del Catàleg de Proteccions com a Bé d'Interés Cultural BIC-1.   
Zones de nou desenvolupament:   
Quant al sòl residencial, entre les determinacions del planejament existent figura l'establiment d'un únic sector de sòl urbanitzable d'ús residencial, integrat dins de la matriu urbana existent i amb suport d'un vial de vocació d'element de xarxa primària, duplicant una línia d'illes de cases cap al sud del límit urbà actual el nucli de Rafelguaraf, que suposa duplicar una línia d'illes de cases cap al sud del límit urbà actual d'aquest nucli sobre uns terrenys que mostren limitacions per risc d'inundació.   
Aquest creixement compta amb informe favorable del servei competent en matèria d'ETCV, puix que compleix els creixements, subjecte al compliment de les directrius que minimitzen o eliminen el risc d'inundabilitat.   
En aquest sentit, la memòria justificativa exposa la problemàtica i planteja dues alternatives a la solució del problema d'inundabilitat: una, la de dirigir els creixements cap a zones ?desconnectades- del nucli compacte fora de la zona inundable; o bé la segona, consistent en la redacció d'un estudi d'inundabilitat, aprovat per l'òrgan competent, en el qual es tinga en compte també les actuacions previstes en el Catàleg d'actuacions del PATRICOVA, que segons el pla proposat permetria la reducció de la perillositat.   
L'últim informe del servei competent en matèria de risc d'inundabilitat, si bé destaca la ubicació del sòl urbanitzable com a molt adequada, emet informe desfavorable, mentre considera necessària la tramitació d'un estudi d'inundabilitat que justifique la proposta del sòl afectat per perillositat d'inundació, i proposa mesures que justifiquen la no inundabilitat del sector.   
En aquest sentit recomana amb caràcter opcional, la tramitació de Rafelguaraf com a municipi d'elevat risc, en no poder créixer sense estar sotmés a risc d'inundació, la qual cosa facilitaria la tramitació del sector. Això no eximeix de la realització de l'estudi d'inundabilitat.   
Quant al sòl industrial, com ja s'ha apuntat adés, en les normes subsidiàries vigents no existeix tal zonificació, per la qual cosa les indústries al municipi s'han desenvolupat en el nucli urbà de Rafelguaraf i en emplaçaments en SNU, assenyalats en plànols en la documentació presentada, però dels quals no es coneix ni la seua naturalesa ni les condicions tècniques i legals de la seua implantació. El pla proposat simplement computa la superfície teòricament ocupada i proposa un increment sobre aquesta fins a delimitar un sector industrial SUI-1 de 44.906 m², en principi per damunt de l'establit per l'ETCV per a activitats productives (27.930 m²). No obstant això, tant en l'informe de 4 d'abril de 2019 del servei competent en matèria d'ordenació del territori, com en el de 5 de març de 2020, estableix que queda justificada des d'un punt de vista territorial la localització del sector industrial, en considerar-lo l'únic emplaçament ben comunicat del terme municipal, a excepció del risc d'inundació que haurà de ser estudiat en poder trobara en zona inundable de 500 anys, d'acord amb la cartografia del SNCZI, tal com assenyala l'informe de la CHJ.   
  
Xarxa primària / equipaments:   
La xarxa primària de dotacions ve definida adequadament en la proposada PGE, tant en l'àmbit urbà (nucli i voltants) com a terme municipal. Sense perjudici de tots els elements incorporats al PGE, es consideren a l'efecte del seu interés en l'ordenació territorial i afecció ambiental els següents:  
- Equipaments:  
- Cementeri: S'incorporen els cementeris existents tant de Rafelguaraf (PQI-SER3 i PQI-SUR3f, situat en SNU amb el risc d'inundabilitat) com el de Tossal Nou (PQI-SER4 i PQI-SUR4f, situat igualment en SNUC). Per a tots dos s'estableix una zona de reserva (que per la seua disposició semblen configurades per a ampliacions futures), si bé en tots dos casos i tenint en compte aquesta zona de reserva, s'haurà de complir amb la directriu del Decret 195/2009 (que modifica el Decret 39/2005), d'aprovació del reglament de pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, que en els seus art. 42 i 44 estableix que per a ampliacions l'emplaçament del cementeri haurà de garantir un perímetre de protecció de 25 metres, que haurà d'estar qualificat de zona dotacional i lliure de tota classe de construccions.  
  
- Addicionalment, en el cas del cementeri de Rafelguaraf, atés que es troba en zona inundable, per a qualsevol ampliació haurà de comptar amb l'autorització d'aquest ús per part de l'òrgan competent.  
  
- EDAR: Es qualifica de dotacional tant l'emplaçament de l'EDAR com una zona annexa de reserva per a futures ampliacions. No obstant això, al marge del SNUP d'afeccions establit com a perímetre de protecció que es veurà posteriorment, ha de comprovar-se que les superfícies computades la taula de la pàgina 61 de la memòria justificativa, corresponen al que s'ha traslladat al pla d'ordenació del PGE.   
  
Zones rurals:  
Una de les característiques més important de la proposta que es realitza sobre el sòl rural és l'increment que es produeix d'aquest sòl dins del PGE, sobretot a causa de la desclassificació dels sòls aptes per a urbanitzar de les vigents normes subsidiàries que, sense ser desenvolupats han esdevingut en la proliferació d'habitatge aïllats sense control, l'opció del qual dins de la proposta del nou pla, com es veurà, és sotmetre-les a processos de minimització del seu impacte territorial i ambiental formant part del SNU.   
En paral·lel a l'increment del sòl rural, dins del qual hi ha a grans trets un decreixement important de les zones rurals protegides (malgrat l'interés del redactor a recollir tots els elements de protecció dins del nou PGE), pel fet que el SNUP Agrícola en les normes subsidiàries (742 Ha) passa a ser SNUC a més afectat per la presència d'habitatges aïllats, per la qual cosa la delimitació d'usos i activitats en dita SNUC i sobretot la compatibilitat d'aquests, es converteix en un element fonamental més si cap si es pretén mantindre el caràcter eminentment agrícola associat al SNU, sobretot tenint en compte que l'agricultura és un sector econòmic important en el municipi de Rafelguaraf.   
  
Amb tot això, la zonificació del sòl rural bàsicament es divideix, d'una banda, en un SNUC, dividit en un sòl agrícola on caben, d'acord amb el pla, a més de l'ús agrícola, tots els usos i edificacions permesos de manera excepcional, d'acord amb l'art. 197 de la LOTUP; i per una altra, un sòl agrícola que, buscant recollir aquell sòl afectat per la implantació d'habitatge aïllat, no sols recull les parcel·les afectades sinó una superfície major en la qual la PGE pretén restringir la construcció de nou habitatge i fer que l'habitatge existent formant a vegades urbanitzacions semiconsolidades ?convisca- amb l'ús agrícola, la qual cosa ha de ser objecte d'anàlisi acurada.   
  
Quant al sòl rural protegit en la proposta del PGE distingeix bàsicament el sòl protegit per les seues característiques naturals o protecció forestal, que s'incrementa en més de 150 Ha respecte a l'existent en les normes subsidiàries, i d'altra banda el sòl protegit a causa de la seua afecció per perillositat d'inundació, afectant gran part del nord i centre del terme municipal.   
La resta de sòls protegits, corresponen a les afeccions de tipus sectorial (domini públic hidràulic, patrimoni, carreteres, vies pecuàries, etc.), que com el pla disposa es ?superposen- a la tipologia de SNU corresponent limitant els usos i edificacions en la mesura que la legislació sectorial establisca.   
La zonificació exposada fins al moment, deriva de l'anàlisi d'unitats ambientals realitzat en l'EATE (8.3 ?Definició d'unitats ambientals?) en el qual les àrees d'ús agrícola, independentment del grau ?d'antropització- per la presència d'habitatge disseminat perden la consideració de sòl protegit del pla vigent, passant a ser d'acord amb l'anàlisi realitzada, bé una zona agrícola amb presència d'habitatge (o bé grups d'habitatges), bé una zona agrícola susceptible d'albergar altres usos en sòl no urbanitzable, amb el que en primera instància el caràcter agrícola del municipi corre el risc de veure's compromés si el pla proposat no delimita adequadament els usos i la seua compatibilitat, com més avant s'analitzarà.   
La definició de ?nucli de població- que s'incorpora en l'art. 2.3.4 de la normativa, dins del sòl no urbanitzable, no correspon a la de nucli d'habitatges consolidats de l'art. 210 de la LOTUP, per la qual cosa haurà d'ajustar-se a aquella, i en les directrius dels art. 210 i següents en l'anàlisi de la minimització d'impactes.   
Amb aquests pressupostos, passem analitzar la zonificació en el sòl rural, atenent la seua ordenació, usos i instal·lacions, prevists segons el pla.   
Zona Rural Comuna (ZRC)   
Tal com ja s'ha comentat, la superfície associada ZRC s'incrementa de forma molt important, pel fet que el sòl agrícola, protegit en les normes subsidiàries vigents, passa íntegrament a SNU comuna, sense que en la proposta presentada justifique de cap manera les raons de la pèrdua d'aquest caràcter protegit, més enllà de les zones subjectes a minimització, que en tot cas en el planejament actual es constitueixen com a sòl urbanitzable.   
Per tant, s'analitzarà la zonificació proposada sobre la base que, independentment de la seua qualificació com a ZRC, el valor dels sòls agrícoles del municipi ha de preservar-se i per tant els usos a implantar hauran d'estudiar-se detingudament en cada zona, així com la compatibilitat entre aquests.   
En les NNUU del PGE proposat (art. 2.3.6 i següents) s'exposen els usos, aprofitaments i actuacions que poden permetre's en aquesta tipologia de sòl, a escala general, i basant-se (com a mínim) en les determinacions de l'art. 197 de la LOTUP per als usos excepcionals en SNU. Aquesta relació no deixa de ser una mera declaració de possibilitats, ja que en cada zona haurà d'estudiar-se tant la possibilitat que es puga desenvolupar cada ús, activitat o construcció, com sobretot la seua compatibilitat dins del territori, independent i de manera prèvia a com es puguen obtindre administrativament (llicència, autorització prèvia, DIC, etc.) que és com es presenten en aquestes NNUU.  
  
- Zona Rural Comuna Agropecuària (ZRC-AG1).  
- Aquesta tipologia com indica la memòria justificativa inclou àrees d'ús agrícola que han sigut notablement contaminades per segones residències. Part d'aquesta superfície estava classificada com a sòl apte per a urbanitzar que es desclassifica com a SNU pel seu desordenat desenvolupament. L'objecte final és promoure expedients basats en plans especials de minimització d'impacte. L'ús serà agrícola en ?coexistència- amb les edificacions existents, d'acord amb el pla, la qual cosa a priori sembla incompatible. De fet en l'art. 3.4.2 de les NNUU estableix que aquesta zonificació comprén dos àmbits urbanístics:  
1) Sòls urbanitzables no desenvolupats el destí dels quals eren urbanitzacions de segona residència.  
2) Sòl agrícola que ha patit una important contaminació per habitatges de segona residència.  
- En definitiva, no es proposa una delimitació estricta dels àmbits de minimització d'habitatges dins del SNU (com es feia en el DIE i determina una de les unitats ambientals definides), sinó que es zonifica una zona més àmplia ?afectada- per l'habitatge aïllat i es determina la definició dels àmbits de minimització a futur a través de plans especials.  
  
- En tot cas, el PGE hauria de determinar el nombre d'habitatges i parcel·les en aquesta zona susceptibles de minimització i definir els àmbits estrictes que aquestes ocupen.  
- Així mateix, el pla hauria de relacionar de manera exhaustiva aquells usos o instal·lacions existents en la zona que pogueren ser incompatibles amb l'ús residencial (granges, indústries, etc.).  
- Usos permesos:  
- El PGE només permet en aquesta zona l'ús agrícola i els habitatges existents, declarant incompatibles tots els altres.  
- L'habitatge existent solament podrà ser objecte de rehabilitació i reparació, sense possibilitat d'ampliació.   
- Es determina també en les NNUU la possibilitat d'executar construccions associades a l'activitat agrícola de fins a 20 m², la qual cosa donada l'existència d'habitatges i la proximitat a nuclis urbans hauria d'eliminar-se per a protegir la zona expressament de qualsevol mena de construcció.  
- Zona Rural Comuna Agropecuària (ZRC-AG2).  
- Segons el PGE aquest sòl inclou les àrees d'ús estrictament agrícola i s'hi regulen les condicions per a la compatibilitat amb l'activitat agrícola existent. Es pretén conservar, d'acord amb la memòria justificativa, els valors agrícoles que li confereix la naturalesa del substrat i els usos implantats en l'actualitat d'acord amb aquells que potencialment puga absorbir el territori.  
- En aquest punt resideix la determinació del manteniment del caràcter agrícola que en el planejament vigent s'atorga al sòl agrícola protegit. Encara que es zonifica com a ZRC, el pla estableix que els usos a implantar i la seua compatibilitat haguera d'atorgar de facto una protecció específica que, segons determina el propi pla, té aquest sòl.  
- De fet, l'art. 3.4.3 de les NNUU assenyala que l'ús dominant és l'agrícola de regadiu en aquest sòl que, al marge d'estar menys afectat per l'ocupació de segones residències, alberga més horts amb masies d'alt interés etnològic.  
- Usos permesos:  
- Edificacions existents:  
1) Legalment implantades i amb obligació de depuració.  
2) En aquelles i per a les parcel·les mínimes assenyalades en les normes subsidiàries, es permeten usos associats al turisme rural i indústries de baixa intensitat i caràcter artesanal lligat a l'activitat productiva del territori.  
- Habitatges unifamiliars aïllats:  
1) Les normes subsidiàries permeten l'habitatge unifamiliar en parcel·la mínima de 15.000 m², si bé atés que es desconeix l'abast d'implantació d'habitatge unifamiliar al terme municipal (que es recollirà en els expedients de minimització), no sembla pertinent permetre l'ús d'habitatge nou en aquesta zona a preservar pels seus valors agrícoles (en tot cas, llevat que l'habitatge estiga lligat a l'ús agrícola), a costa de la implantació d'habitatge unifamiliar en ZRC-AG1.   
- Construccions i instal·lacions al servei de l'activitat agrícola.  
1) Parcel·la mínima de 10.000 m² (segons art. 2.3.9) no 5.000 m² com indica el 3.4.3, amb una edificabilitat màxima de 20 m².  
- Instal·lacions agropecuàries:  
1) El PGE no assenyala quines són les existents en l'actualitat, si bé per a les noves en les condicions assenyalades en les NNUU haurà d'estudiar-se'n la compatibilitat amb els altres usos, sobretot el residencial, per la qual cosa es mantindrà una separació mínima a àmbit residencial de 1.000 m per a granges de porcí i 500 m per a la resta de granges.  
- Activitat extractiva:  
1) Encara que en les normes subsidiàries no la inclou, a fi de considerar-la en el SNU i tenint en compte que a Rafelguaraf únicament existeix aquesta activitat aprovada actualment en sòl forestal, es tindrà en compte la possibilitat, sempre que es justifique la seua compatibilitat amb altres usos presents en el territori.  
- Usos incompatibles:  
- La resta d'usos es considera incompatibles, d'acord amb l'art. 3.4.3 de les normes subsidiàries.  
Zona Rural Protegida (ZRP)  
El PGE descriu aquest sòl com aquell que, apartat dels processos urbanitzadors, requereix que pels seus excepcionals valors agrícoles, forestals, paisatgístics, ecològics i històrics, un tractament particular que garantisca la preservació dels seus recursos.   
En aquest sentit es tindran en compte les directrius de l'art. 26.c) de la LOTUP respecte al fet que els usos, obres, instal·lacions i activitats que s'implanten en aquests sòls, hauran d'estar previstos en el planejament per ser compatibles amb el manteniment, conservació, millora, aprofitament i valoració dels recursos protegits.   
Les normes subsidiàries estableixen amb caràcter general que els paràmetres d'implantació d'usos i activitats en SNUP, seran per a cada ús i activitat permesos, els regulats per a SNUC (excepte restricció de la legislació sectorial).  
Per característiques naturals:  
- Zona Rural Protegida Natural Forestal (ZRP-NA/MU).  
- D'acord amb les NNUU, inclou els terrenys que per la seua importància mediambiental han de preservar-se de tota acció transformadora, sent la seua fi essencial ser el suport d'activitats forestals i cinegètiques.   
  
- Inclou les masses forestals pertanyents al sòl forestal estratègic i a les àrees de massa forestal arbrada.  
- No inclou muntanyes d'utilitat pública com indiquen les NNUU, ja que no n'hi ha cap catalogada amb aquesta tipologia a Rafelguaraf.  
- Ús principal: Forestal.  
- Usos compatibles:   
- D'acord amb les NNUU es permetran usos i aprofitaments en habitatges existents (residencial i turisme rural exceptuant l'ús industrial de baixa intensitat), prèvia obtenció de l'informe de l'organisme competent en matèria forestal, en el qual s'acredite la compatibilitat de l'ús que es pretenga instal·lar amb l'ús protegit.  
1) En aquest informe haurà d'informar-se de manera preceptiva sobre la possibilitat o no d'ampliació de l'edificació existent.  
- La ramaderia intensiva i els usos agropecuaris i instal·lacions associats que permeten les normes subsidiàries sobre la base de l'art. 2.3.8.1 no estarien permesos, en no ser sòl agrícola.  
1) En aquest sentit, haurien de definir-se les instal·lacions agroforestals de l'art. 3.4.4, que en les condicions allí permeses, haurien de comptar igualment amb informe de l'òrgan competent en matèria forestal previ a la seua implantació.  
2) Es permet la ramaderia extensiva.  
- Zona Rural Protegida Llacuna (ZRP-NA/LLAC).  
- Es tracta d'un llac artificial amb repoblació de fauna pròpia, que delimita una xicoteta part de terrenys que envaeixen el terme municipal de Rafelguaraf des del terme de la Pobla Llarga. La major part de la superfície de la llacuna denominada ?el Llac- es troba en el terme de la Pobla Llarga, però una xicoteta superfície inclosa al terme de Rafelguaraf (470 m²) és objecte de classificació urbanística diferenciada, d'acord a més amb la determinació exposada pel servei competent en ordenació d'espais naturals protegits.  
- Ús principal: Zona humida natural.  
- Usos compatibles:   
- Les actuacions destinades a la preservació estricta, conservació activa, regeneració de l'ecosistema, activitats científiques i culturals, repoblació forestal i albirament d'ocells.  
- Usos incompatibles:   
- Els que alteren relleu o paisatge, i en definitiva, l'estat del bé a protegir.  
Per riscos:  
- Zona Rural Protegida per Riscos d'Inundació (ZRP-RI/INUN).  
- Inclou els terrenys subjectes a risc d'inundació determinat en la cartografia del Sistema Nacional de Zones Inundables i en el PATRICOVA.  
- Aquest sòl a Rafelguaraf suposa bàsicament afecció a zona agrícola dins del terme municipal.  
- D'acord amb l'art. 3.4.6 de les NNUU del PGE les zones subjectes a aquest risc quedaran sotmeses a la normativa del PATRICOVA, i queda prohibida tota mena de construcció, excepte en els casos i supòsits contemplats per aquesta normativa i edificacions auxiliars de l'activitat agrícola.  
- Les edificacions en aquest sòl quedaran en la categoria de ?fora d'ordenació?, excepte informe en sentit contrari per part de l'organisme competent en matèria de risc d'inundació.  
- Usos permesos: Agrícola i forestal.  
- Usos prohibits: Habitatge i resta d'usos no inclosos com a permesos.  
Per afeccions:  
Tal com s'exposa en la memòria justificativa, comprén el SNU que engloba entre altres aspectes la protecció viària, llits, domini pecuari, proveïments, limitacions per proximitat de depuradores, protecció del patrimoni cultural, etc.   
Totes aquestes afeccions se superposen a l'ordenació de base, i projecten les limitacions de cadascuna.  
- Zona Rural Protegida Afeccions - Perímetre proveïments (ZRP-A F/PA).  
- S'estableix un perímetre de protecció dels proveïments de 300 m de ràdio.   
- En aquest àmbit no es permetrà cap mena d'edificació de nova planta (excepte sòl urbà i urbanitzable), ni usos amb potencialitat d'afecció al recurs.   
- Segons les normes subsidiàries, les edificacions existents dins del perímetre hauran de disposar dels sistemes d'evacuació d'aigües residuals o fossa estanca en la gestió de residus.  
1) No obstant això, es prohibirà la utilització de fosses sèptiques o estanques.  
- Ús permés: Agrícola/Forestal.  
- No es podrà usar cap mena de pesticida o fitosanitari que puga afectar el recurs.  
- Zona Rural Protegida Afeccions - Perímetre EDAR (ZRP-A F/EDAR).  
- Integrada pels elements de la xarxa estructural de depuració d'aigües residuals: estació depuradora i col·lectors en alta.  
- D'acord amb l'art. 6.3.2 del II pla de sanejament de la Comunitat Valenciana s'estableixen les zones de limitació i ús següents:  
  
- Zona de domini i ús públic:  
1) Àrea destinada a la construcció, utilització i manteniment d'estació depuradora i col·lectors.  
- Zona de reserva:   
1) Corresponent a possibles ampliacions de la depuradora.   
2) Ja recollida dins de l'equipament com a dotacional.  
- Zona de protecció:  
1) Destinada a evitar efectes mediambientals negatius, minimitzant afeccions.  
2) Exclou usos residencials, industrials, sanitaris, culturals i recreatius.  
3) Reflectida en el pla d'ordenació, com una banda perimetral de 100 m a partir de la instal·lació existent i la reserva prevista.  
- Zona de servitud (col·lectors):  
1) Franja d'1,5 m a cada costat de l'eix dels col·lectors subterranis.  
- Zona Rural Protegida Afeccions - Carreteres i camins (ZRP-A F/CR).  
- D'acord amb les NNUU suposa la protecció dels sòls que serveixen a la xarxa de comunicacions bàsica del municipi, així com l'entramat de comunicacions interiors del mateix terme municipal, mitjançant l'aplicació de la normativa quant a zones de reserva i protecció.  
  
- Es permet l'ús agrícola i forestal (condicionat a les directrius de la normativa sectorial). Els habitatges que es troben dins d'aquestes zones es consideraran fora d'ordenació.  
1) Carreteres:  
2) Xarxa de camins municipals:  
3) Ample mínim de camins rurals: 5 m.  
4) Distància de clos (>1m d'altura) a l'eix del camí: 4 m.  
5) Distància de clos (>1m d'altura) a la boga del camí: 2 m.  
6) Edificació (>2m d'altura) se situarà a 5 m de la línia de clos (estiga materialitzat o no).  
- Zona Rural Protegida Afeccions - Vies Pecuàries (ZRP-A F/DP).  
- Comprén les vies pecuàries que travessen el terme municipal de Rafelguaraf i les zones de reserva i protecció que figuren en la normativa vigent, tal com s'exposa en l'art. 3.4.10 de les normes subsidiàries.  
- Es permet l'ús agrícola/forestal sempre que no impedisca l'ús de les vies pecuàries d'acord amb la normativa vigent.  
- Els habitatges situats en aquestes zones es consideraran fora d'ordenació.  
- El terme municipal està travessat per les vies pecuàries següents, amb les corresponents característiques:  
  
Vies pecuàries  
Denominació Amplària  
 Amplària Legal (m) Longitud (km) Direcció  
1.- Senda de la Pineda 20,00 2,46 N-S; NE-SW  
2.- Colada del Camí ral de Carcaixent.  
 8,50 3,50 N-S  
3.- Colada - Assagador del Tossal Nou 2,25 1,46 E-W  
4.- Colada - Assagador Camí del Corriol 4,50 1,50 E-W  
5.- Colada - Assagador del Riu-rau 4,50 1,50 E-W  
6.- Colada - Assagador de Berfull o de Sanz. 4,50 2,00 N-S; NE-SW  
7.- Colada - Assagador Camí del Quincaller 2,25 0,40 NE-SW  
8.- Colada - Assagador de la Pobla Llarga 4,50 2,00 NE-SW  
  
  
- Zona Rural Protegida Afeccions - Llits (ZRP-A F/CA).  
- Respecte a la zona de domini públic hidràulic i llits, s'estarà al que es disposa en la legislació vigent en les zones de servitud, reserva i protecció.  
- L'ús és el natural agrícola/forestal, encara que organisme de conca serà l'encarregat d'autoritzar usos i activitats que legalment puguen desenvolupar-se.  
- Respecte a les construccions existents:  
- Les que estiguen dins de la zona de servitud de 5 m es consideraran fora d'ordenació i només es podrà realitzar conservació i manteniment després de l'autorització de l'organisme de conca.  
- Les edificacions en la zona de prohibició de construcció (20 m) legalment implantades i que per antiguitat no calga adoptar mesures de restabliment de l'ordre urbanístic només es podran realitzar obres de conservació i manteniment prèvia autorització de l'organisme de conca.  
  
- Zona Rural Protegida Afeccions - Ferrocarril (ZRP-A F/FR).  
- Referit a l'afecció de la via del FFCC d'Alta Velocitat Madrid-Comunitat Valenciana-Regió de Múrcia que passa pel sud-est del terme municipal.  
- Recull l'àrea de domini públic en tota la longitud, amb les bandes a banda i banda de la via de servitud i afecció, d'acord amb la Llei 38/2015, del sector ferroviari, i el seu reglament.  
- Zona Rural Protegida Afeccions - Patrimoni Cultural (ZRP-A F/PC).  
- Reflecteix en els plans d'ordenació tant els elements patrimonials d'acord amb el Catàleg de Proteccions, com els seus perímetres o àrees de protecció legalment establides.  
- En principi en SNU l'ús permés sobre el qual es pot situar l'element patrimonial és l'agrícola o forestal, sense que estiga permés cap altre.  
- Permet l'habitatge existent, sempre que no es modifique o amplie, amb el vistiplau de l'òrgan competent en matèria patrimonial, que haurà d'informar en tot cas sobre la construcció d'un habitatge nou en SNU autoritzable, incorporant les mesures a prendre (prospeccions, tastos, etc.).   
- Zona Rural Protegida Afeccions - Coves (ZRP-A F/PA).  
- Recull totes les coves delimitades segons els plans d'ordenació i totes les que puguen il·luminar-se a futur, d'acord amb la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits, i el Decret 65/2006, que desenvolupa el règim de protecció de coves.  
- A Rafelguaraf s'identifiquen 4 coves, cap d'elles inscrita en l'Inventari de Coves de la Comunitat Valenciana:  
- Cova del Forn.  
- Cova de la Pedra Cristal·lina.  
- Cova del Pastor.  
- Cova de la Mina.  
- Zona Rural Protegida Afeccions - Línies elèctriques (ZRP-A F/ALTT).  
- Correspon a les zones de reserva i protecció sota les línies elèctriques d'alta tensió que travessen el terme municipal de Rafelguaraf i que es reflecteixen en els plans d'ordenació.  
- Zona Rural Protegida Afeccions - Paisatgística. Protecció de vistes (ZRP-A F/PP).  
- Segons les NNUU en aquests àmbits, qualsevol actuació a desenvolupar en SNU que tinga cabuda en virtut de l'ordenació que l'afecte, a més de l'aplicació de la normativa sobre SNU haurà d'aprovar amb caràcter previ un estudi d'integració paisatgística de conformitat amb l'annex II de la LOTUP.   
- Zona Rural Protegida Afeccions - Protecció enfront d'incendis (ZRP-A F/INC).  
- Recull la zona representada gràficament en plans on han de complir-se les directrius de protecció d'incendis del PATFOR així com de la resta de normativa de prevenció.  
- Els habitatges existents legalment establits, comptaran amb les mesures de protecció establides per la normativa.  
- Així mateix, les NNUU estableixen una sèrie de mesures i actuacions per a quan la distància del terreny forestal al sòl urbà és menor de 100 m, que haurà de fer-se extensible a més a qualsevol mena de sòl residencial o habitatge existent en SNU.  
Respecte a la Infraestructura verda, aquesta es defineix a escala municipal tant en el punt ?3. Infraestructura verda- de la memòria justificativa com en el pla d'informació ?3. Infraestructura verda. Tipus?. No es desenvolupa la infraestructura verda a escala de nuclis urbans i les seues relacions.   
Igualment, des del punt de vista ambiental, encara que en l'estudi ambiental i territorial estratègic es van desenvolupar les unitats ambientals que van determinar la zonificació proposada, aquestes s'han traslladat al pla d'informació ?2.11 Unitats ambientals- on es presenta una visió no coincident exactament amb l'analitzat en l'EATE.   
  
Des del punt de vista del Paisatge i Infraestructura verda, s'atendran les determinacions de l'informe del servei competent de juliol de 2020 a l'última proposta presentada, atenent especialment la integració de la normativa urbanística en el pla i a la consideració de la secció paisatgística en el Catàleg de Proteccions, d'acord amb l'art. 42 de la LOTUP, entre altres que s'exposen.   
El Catàleg de Proteccions presenta tant la secció patrimonial, com un annex amb la secció paisatgística, per la qual cosa no està complet conforme a l'art. 42 de la LOTUP (falta la secció de patrimoni natural). No obstant això, encara que com indica l'informe del servei competent en matèria de paisatge, aquestes seccions hauran de completar-se d'acord amb la legislació, d'acord amb els informes sectorials rebuts, des del punt de vista de l'avaluació ambiental no es refereix la seua inviabilitat per a la proposta de pla general presentada.  
En matèria de protecció del domini públic hidràulic i existència de recursos hídrics, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer informa favorablement el pla general quant a la protecció dels llits i l'ocupació de la zona de domini públic.  
Pel que respecta a la disponibilitat del recurs hídric s'informa el pla desfavorablement, condicionat al fet que se sol·licite la segona concessió d'aigües que segons l'Ajuntament disposa el municipi, sempre que es preveja la seua utilització de forma continuada, com exposa l'informe de l'organisme de conca.  
En matèria de risc d'inundabilitat, el servei competent en matèria d'inundació, després de la revisió de la cartografia d'inundabilitat i de l'estudi presentat, determina informar desfavorablement l'estudi d'inundabilitat, a fi que justifique adequadament la proposta d'ordenació presentada sense que incórrega en risc.  
Es recomana a l'Ajuntament addicionalment que, amb caràcter opcional, considere la tramitació de Rafelguaraf com a municipi d'elevat risc, per no poder créixer sense inundació, la qual cosa facilitaria la tramitació dels creixements proposats. En tot cas, això no eximeix de la realització de l'estudi d'inundabilitat que justifique els possibles creixements.  
Quant a les explotacions mineres, el PGE no reflecteix en l'ordenació la ubicació d'aquestes, ni en les NNUU estableix dins de la seua zonificació aquest ús que, d'acord amb l'art. 122 de la Llei de mines, no pot prohibir-se de manera genèrica en l'àmbit del municipi i ha de motivar-se en tot cas. En aquest sentit, l'òrgan competent no informa l'EATE i la VPP, però de l'informe de 6 de febrer de 2015 i a la vista del visor del Cadastre Miner, consta el dret miner següent:  
  
- ?Groc?(núm. 2743). Permís d'investigació (atorgat).  
- Situat en la zona oriental del terme municipal, en sòl forestal protegit.  
D'acord amb la informació del cadastre miner la data d'atorgament d'aquest P:I: és de 1996 i no consten concessions d'explotació derivades d'aquest, per la qual cosa no escau delimitar, en el sòl no urbanitzable forestal protegit, àrees en les quals es considera compatible l'extractiu amb caràcter temporal.   
L'EDAR del municipi en principi forma part del sistema de sanejament i depuració dels municipis de Rafelguaraf, l'Énova i Manuel, dissenyat per a 1.530 m²/dia. Com indica l'informe del servei competent, el desenvolupament total del planejament proposat s'aniria a un cabal d'aigua residual de 1.225 m³/dia. Per tant, en principi el sistema de sanejament i depuració és viable, a costa dels creixements en els altres dos municipis que comparteixen instal·lació de depuració. En el moment de desenvolupament dels nous creixements haurà de verificar-se la capacitat de les instal·lacions e tractament.   
De l'informe presentat per Iberdrola com a companyia subministradora d'energia elèctrica s'identifiquen les línies següents que travessen el terme municipal de Rafelguaraf: una línia de doble circuit de 66 KV, L-66KV Alzira-Xàtiva-Castelló de Rugat i L-66KV Alzira-Alqueria-Muro, propietat totes elles d'Iberdrola Distribució Elèctrica, SAU, i el doble circuit de 220 KV, titularitat de REE, SA, denominades L-220KV `Valldecàrcer-Valldigna i L-220KV `Valldecàrcer-Gandia.  
Respecte al sistema viari, el servei competent en matèria de carreteres de la Diputació Provincial de València emet l'informe amb tota una sèrie de qüestions relatives a la consideració del viari dins de la proposta del PGE, que han de ser considerades en la versió definitiva del pla per a la seua aprovació.  
En matèria de contaminació acústica, es presenta dins de la documentació del pla l'estudi acústic com a documentació annexa al PGE, que en principi s'ajusta formalment a la normativa vigent, encara que no ha sigut informat pel servei competent.  
En l'àmbit d'instal·lacions educatives i la seua previsió, s'ajustaran a la població prevista, la ubicació i ampliació de les instal·lacions futures, així com el compliment de l'equipament dels requisits de la normativa tècnica del Decret 104/2014.  
No s'ha rebut informe del servei competent en infraestructures educatives.  
En el cas de policia sanitària mortuòria, encara que en el cas dels cementeris de Rafelguaraf i Tossal Nou es considera una zona de reserva per a futures ampliacions, no s'adverteix que incloga al voltant del cementeri i de les seues futures ampliacions, una franja de sòl dotacional de 25 m en el perímetre del cementeri d'acord amb les disposicions i articulat del cap. VII del Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana. Haurà de corregir-se, doncs, aquesta circumstància en PGE i ampliar la zona de dotacional amb la superfície corresponent al perímetre de protecció.  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.   
D'acord amb l'art. 56.3 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana: ?L'òrgan promotor, en col·laboració amb l'òrgan ambiental i territorial, haurà de realitzar un seguiment dels efectes en el medi ambient i el territori derivats de l'aplicació del pla o programa, per a la ràpida detecció d'efectes adversos no previstos en aquell. En el cas dels plans urbanístics i territorials, amb aqueixa fi l'òrgan promotor elevarà a l'òrgan ambiental i territorial informes de seguiment amb la periodicitat mínima prevista en la declaració ambiental i territorial estratègica. Tractant-se de plans municipals, els informes de seguiment tindran una periodicitat mínima quadriennal o una vegada per mandat corporatiu, per a verificar el compliment de les seues previsions i objectius, d'acord amb els indicadors recollits en el pla. No es podran promoure modificacions d'aquests plans sense el compliment del citat requisit.-   
  
En la proposta de pla per a la declaració ambiental i territorial estratègica (DATE), respecte a les mesures de seguiment es remet a l'apartat 10 de l'EATE ?Programa de vigilància ambiental?, i dins de la documentació del pla, al Document VII ?Indicadors de seguiment?, en el qual s'analitzen els indicadors dels objectius ambientals estratègics i principis de sostenibilitat aplicables al PGE, que ha d'entendre's en el context d'una metodologia d'avaluació d'alternatives i efectes ambientals, basada en la confrontació amb objectius i indicadors de sostenibilitat, tal com assenyalava la proposta realitzada en el document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.   
Es proposa donar la conformitat a la declaració ambiental i territorial estratègica del pla general estructural de Rafelguaraf presentada per l'Ajuntament, la qual s'haurà d'acompanyar del present document així com incorporar al pla, abans de la seua aprovació definitiva, sense perjudici de les qüestions exposades en els diferents informes sectorials i l'anàlisi del punt D), les següents:  
Determinacions  
1. Les unitats ambientals proposades en el pla d'informació 2.11 €Unitats ambientals- s'adaptaran al definit en l'apartat 8.3 ?Definició d'unitats ambientals- de l'EATE, que és en el que es basa la zonificació proposada.  
2. El nou desenvolupament proposat del sector residencial queda supeditat a la resolució del nou estudi d'inundabilitat que emeta la Direcció General de Política Territorial i Paisatge. En cas de no disposar d'aquesta resolució haurà de quedar classificat com a Zona Rural Protegida per Riscos d'Inundació (ZRP-RI/INUN).  
- D'acord amb l'informe de l'organisme de conca, es tindrà en compte als parcs PVJ-1 parc del Barranquet i PQL parc de les Delícies, les possibles afeccions a la zona de flux preferent.  
3. Quant als habitatges aïllats en SNU i la seua minimització d'impacte ambiental i territorial:  
- El PGE realitzarà un estudi dels habitatges a considerar en aquesta minimització, en número i ubicació, així com possibles afeccions (especialment risc d'inundabilitat) i incompatibilitat amb altres usos existents.  
- S'eliminarà la definició de ?nucli de població- de l'art. 2.3.4 de les NNUU i s'ajustarà a la definició de l'art. 210 de la LOTUP respecte als ?nuclis d'habitatges consolidats?.  
- Amb tot això en el PGE es delimitaran dins del SNU, d'acord amb la zonificació proposada, els àmbits a minimitzar a posteriori a través de plans especials tal com proposa el PGE, que seran sotmesos a avaluació ambiental estratègica per l'òrgan ambiental autonòmic d'acord amb la LOTUP.   
4. Pel que respecta a la suficiència de recursos hídrics, s'haurà de tramitar davant l'organisme de conca l'aprofitament situat en la partida de les Delícies, en cas que el seu ús siga de forma continuada, d'acord amb l'informe d'aquest organisme.  
- En cas que es tracte d'un pou de reserva del qual no es preveu la seua utilització més que en anys secs, es justificarà i farà constar en el pla, i es requerirà una sol·licitud prèvia d'aprofitament temporal i a precari segons la normativa vigent.  
- En el cas de proveïment, d'acord amb l'informe de la Direcció General de l'Aigua, es justificarà la dotació proposada així com les mesures per a garantir el proveïment en condicions sanitàries donat el mal estat químic de la massa d'aigua on té el seu origen.  
  
5. L'EDAR és compartida amb els municipis de Manuel i l'Énova, i encara que en el moment actual no se'n supera la capacitat, es comprovarà en el moment del desenvolupament tant de les unitats d'execució com qualsevol dels dos sectors de sòl urbanitzable (residencial i industrial), que aquesta capacitat es manté mitjançant informe favorable de l'òrgan competent quant al fet que no se supera la capacitat de depuració.   
- Es comprovarà que la superfície de l'EDAR i la seua reserva per a ampliacions que apareixen en la taula de memòria justificativa, corresponen amb el representat gràficament en el pla d'ordenació que incorpora la.  
6. D'acord amb l'art. 42 de la LOTUP, el Catàleg de Proteccions haurà de completar-se amb la secció de patrimoni natural, i previ a l'aprovació definitiva haurà d'obtindre informe favorable de la Subdirecció General de Medi Natural.  
7. En matèria d'Infraestructura verda i Paisatge, d'acord amb l'informe rebut, es tindran en compte i s'incorporaran al pla i els seus NNUU, les determinacions finals descrites d'acord amb el desenvolupament de l'informe del Servei d'Infraestructura verda i Paisatge de 22 de juliol de 2020.  
- A fi de comprovar la incorporació d'aquestes determinacions s'obtindrà informe favorable del Servei d'Infraestructura verda i Paisatge abans de l'aprovació definitiva del PGE.  
8. L'estudi acústic serà informat de manera favorable per l'òrgan competent en matèria de contaminació acústica.  
9. Respecte al sistema viari:  
- S'incorporaran totes les directrius establides per l'informe de l'òrgan competent en matèria de carreteres de la Diputació Provincial, obtenint informe favorable abans de l'aprovació definitiva del PGE.  
  
10. Respecte a la gestió de residus:  
- D'acord amb el PIRCV es justificarà la necessitat que el polígon industrial proposat compte amb centre d'agrupament i transferència de residus.  
11. S'inclourà dins del sòl dotacional previst per al cementeri (tant a Rafelguaraf com en Tossal Nou) i les seues possibles ampliacions, el perímetre de protecció de 25 metres lliure de construccions definit en el Decret 39/2005 de policia sanitària mortuòria.  
- En el cas del cementeri de Rafelguaraf, que es troba en zona inundable, per a qualsevol ampliació s'haurà de comptar amb informe favorable de l'òrgan competent en matèria de risc d'inundació.  
12. Es redactarà per part de l'Ajuntament un pla d'actuació municipal enfront del risc sísmic.  
13. Haurà de justificar-se el traçat del límit del terme municipal i la seua superfície, d'acord amb els informes i dades de l'òrgan competent.  
  
Aspectes normatius  
1. A l'efecte de la preservació del valor dels sòls agrícoles en el municipi de Rafelguaraf, es determina el següent:  
- En la zona ZRC-AG1, no es permetrà la construcció unifamiliar.  
- En la zona ZRC-AG2:  
- A fi de conservar els valors agrícoles, únicament es permetrà en les condicions exposades en les NNUU, la construcció d'habitatge unifamiliar si està associada a l'ús agropecuari, d'acord amb l'art. 197.1.b) de la LOTUP.  
- Es determinaran les instal·lacions agropecuàries existents, estudiant la seua compatibilitat amb els usos admesos, especialment amb el residencial, fixant una distància mínima de separació a sòl residencial de 1.000 m en el cas de granges porcines i 500 m en la resta d'instal·lacions.  
- Atés que la zona del SNUC on podria considerar-se l'ús extractiu en el municipì i aquest ús no s'incorpora, d'acord amb l'art. 122 de la Llei 22/1973, s'haurà de justificar adequadament la prohibició generalitzada de l'ús miner/extractiu en el municipi.  
2. En el sòl protegit ZRP-NA/MU:  
- S'eliminarà la referència en les NNUU a Monts d'Utilitat Pública, atés que no existeixen actualment en el municipi de Rafelguaraf.  
  
- Per a l'ampliació d'habitatges existents, es requerirà l'informe favorable de l'òrgan competent en matèria forestal.  
3. En ZRP-RI/INUN:  
- Es prohibeix tota mena de construcció, quedant les existents actualment en situació de ?fora d'ordenació?.  
4. Amb caràcter general es prohibeix l'ús de fosses sèptiques, per al sanejament i depuració en habitatge unifamiliar en qualsevol mena de sòl.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels quals, si escau, procedisquen en via judicial contenciós'administrativa enfront de la disposició de caràcter general que haguera aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici de les que escaiguen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, en el seu cas, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la seua publicació, llevat que se n'acorde la pròrroga en els termes establits en l'art. 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Se'n donarà trasllat a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
Òrgan competent  
La Comissió d'avaluació ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).   
A la vista de quant antecedeix, la Comissió d'avaluació ambiental, acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla General Estructural de Rafelguaraf, havent d'incorporar-se al pla les determinacions finals assenyalades.  
Notificar als interessats que contra la present Resolució, per no ser un acte de definitiu en via administrativa, no escau cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique perquè en prengueu coneixement i efectes oportuns.  
  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 29 de juliol de 2020. - El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 10 de juny de 2021.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamí Pérez Rocher.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9113, del 23-06-2021 (2021/6655)

RESOLUCIÓN de 10 de junio de 2021, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica correspondiente al expediente 61/2014-EAE Rafelguaraf.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9113

Fecha DOGV
:   23-06-2021

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/6655

CVE


Fecha del documento
:   10-06-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Rafelguaraf](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 10 de junio de 2021, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica correspondiente al expediente 61/2014-EAE Rafelguaraf. [2021/6655]  
De conformidad con el artículo 54.8 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica correspondiente al expediente 61/2014-EAE Rafelguaraf   
  
«Declaración Ambiental y Territorial Estratégica:  
Objeto: Plan General Estructural  
Promotor: Ayuntamiento de Rafelguaraf  
Autoridad Sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia.  
Localización: Rafelguaraf (Valencia)  
Nº Expediente: 61/2014-EAE  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 23 de julio de 2020, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de Declaración Ambiental y Territorial Estratégica del Plan General Estructural de Rafelguaraf, en los siguientes términos:  
El objeto de la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica es valorar la integración de los aspectos ambientales en la propuesta de plan o programa sujeto a evaluación ambiental estratégica conforme a la LOTUP. Para ello verificará todo el procedimiento seguido y analizará los impactos que se deriven por la aplicación del Plan estableciendo, en su caso, las condiciones finales que se deban incorporar en el mismo previamente a su aprobación:  
El 23 de mayo de 2019 el Ayuntamiento remite la propuesta del Plan General Estructural y su expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica. Tras realizar un primer análisis documental el 18 de julio de 2019 se solicita por correo electrónico al Arquitecto Técnico Municipal se complete la documentación técnica de acuerdo con el punto G. del Documento de Alcance por la que se requiere la información cartográfica georreferenciada en formato vectorial. Dicha documentación se recibe en formato digital junto con el oficio del 9 de enero de 2020, completando la documentación el 23 de mayo de 2019.   
Los contenidos de estos documentos incorporados son los siguientes:  
Expediente de Evaluación Ambiental y Territorial.  
- Estudio Ambiental y Territorial Estratégico.  
- Certificado municipal del proceso de participación pública.  
- Certificado con la relación de las consultas realizadas a las administraciones afectadas.   
- Copia de los informes recibidos a las consultas efectuadas, sobre el Estudio Ambiental y Territorial Estratégico (EATE) y la versión preliminar del Plan, a las administraciones afectadas y al público interesado, indicados en el Documento de Alcance.  
- Alegaciones presentadas durante el plazo de información pública legalmente establecido.   
- Resultados del Plan de Participación Pública.  
- Documento de Participación Pública en el que se sintetizan sus resultados y se justifica cómo se han tomado en consideración en la propuesta del Plan General.  
- Descripción de cómo se han integrado en el Plan General los aspectos ambientales, funcionales y territoriales, y de cómo se han tomado en consideración el Documento de Referencia y el Estudio Ambiental y Territorial Estratégico.  
- Descripción de la previsión de los efectos significativos sobre el medio ambiente que se derivarán de la aplicación del Plan General.  
- Justificación del cumplimiento de las previsiones legales propias del proceso.  
- Análisis del cumplimiento de los parámetros, determinaciones y documentos exigibles para la formalización del Plan General conforme a la legislación aplicable.  
- Certificado de aprobación de la Propuesta del Plan  
Propuesta de plan  
- Memoria Informativa.  
- Memoria Justificativa.  
- Planos de Información.  
- Planos de Ordenación.  
- Normas Urbanísticas.  
- Fichas de Zona y Gestión.  
- Catálogo de protecciones (no incorpora la sección de patrimonio natural).  
- Sección Patrimonio cultural.  
- Sección Paisaje.  
- Informe de Viabilidad y Sostenibilidad Económica, que incluye:  
- Informe de Viabilidad Económica.  
- Memoria de Sostenibilidad Económica.  
- Indicadores de Seguimiento.  
- Anexo de Impacto de Género.  
Estudios Complementarios:  
- Estudio de Paisaje.  
- Informe/Estudio de Inundabilidad.  
- Estudio Acústico.  
- Estudio de Tráfico y Movilidad.  
  
A. Análisis del proceso de evaluación.   
Las fechas más relevantes del proceso de evaluación ambiental seguido han sido:  
  
Presentación del Documento consultivo. 31/07/2014  
Emisión del Documento de Alcance. 30/04/2015  
­Fase de consultas: Puesta a disposición del público, mediante publicación en el DOGV, del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico, de la Versión Preliminar del Plan (en adelante VPP) y de sus estudios complementarios. 45 días 03/10/2018  
Pleno Municipal de aprobación de la propuesta de Plan General Estructural y Expediente de Evaluación Ambiental y Territorial Estratégica. 30/04/2019  
Solicitud de Declaración Ambiental y Territorial Estratégica (remisión de documentación definitiva) Doc. digital 23/05/2019  
 Cartografía 09/01/2020  
  
  
Tras la emisión del Documento de alcance el 30 de abril de 2015, se concedió una prórroga de su vigencia hasta el 18 de mayo de 2019. Finalmente se redacta por parte del Ayuntamiento de Rafelguaraf el Estudio Ambiental y Territorial Estratégico (EATE) y la nueva Versión Preliminar del Plan General Estructural (junto con los estudios complementarios) que mediante acuerdo del Pleno del Ayuntamiento de 25 de septiembre de 2018 fue publicado en el DOGV el 3 de octubre de 2018 y sometido a consulta a las administraciones públicas afectadas y exposición pública por un plazo de 45 días.   
De acuerdo con la certificación municipal el 3 de mayo de 2019 durante el proceso de participación pública se realizó, el 18 de enero de 2019, una Asamblea informativa y participativa dirigida a vecinos/as, asociaciones y público en general, si bien no consta que haya habido presentación de alegaciones por escrito por parte de particulares.   
El 30 de abril de 2019, el Pleno del Ayuntamiento de Rafelguaraf acordó la aprobación de la Versión Preliminar del Plan General Estructural y del Expediente de Evaluación Ambiental y Territorial Estratégica, así como su documentación complementaria. Dicha propuesta fue remitida a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial el 23 de mayo de 2019.   
El Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica, realizado el análisis técnico de la documentación presentada y revisado el contenido del expediente ambiental, solicitó nuevo informe a las administraciones que no habían emitido informe definitivo ;   
  
Consulta Informe Administración Pública Consultada  
18/12/19 03/02/20 Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad.  
Dirección General de Política Territorial y Paisaje.  
18/12/19 - Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad.  
Subdirección General de Movilidad. Servicio de Movilidad.  
18/12/19 - Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
Direcc. Territorial de Valencia. Unidad de Inspección del Patrimonio Histórico-Artístico  
  
  
B) Análisis del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico.   
B.1) Contenidos acordes con el anexo VII de la LOTUP.   
El EATE desarrolla dentro de su contenido los apartados establecidos por el Anexo VII de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje.  
B.2) Contenidos acordes con el Documento de Alcance.   
En el apartado 7 ?Estudio de Alternativas?, y más concretamente en el ?Análisis de las alternativas presentadas- del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico se trasladan textualmente los apartados correspondiente del Documento de Alcance y se analiza para cada uno de ellos el cumplimiento.   
A continuación se realizan una serie de consideraciones respecto al cumplimiento del Documento de Alcance por parte del EATE:  
1. En general, tal y como se solicitaba en el Documento de Alcance, el EATE y la Versión Preliminar del Plan desarrollan en el análisis de alternativas la comparativa de superficie, la regulación de usos y actividades, el análisis de la movilidad, la demanda de recursos hídricos, y describe como se realiza el tratamiento y depuración de las aguas residuales y la gestión de residuos.  
2. Se realiza la zonificación del Suelo No Urbanizable, tal y como se solicitaba en el Documento de Alcance, a partir de las unidades ambientales.  
- En este sentido el análisis a partir de las unidades ambientales plasma en el plano de información 2.11 €Unidades Ambientales- que distingue únicamente tres de ellas: Tejido Urbano, Terreno Forestal y Terreno de cultivo de regadío.  
- Sin embargo, en el punto 4.7 ?Unidades Ambientales- del EATE divide el territorio del término municipal en ?Llanura costera?, ?Sierras y Valles Prebéticos?, donde distingue aluvial-coluvial de relieves adosados, lo que responde a un claro análisis geomorfológico.  
- En cambio, en el punto 4.8 ?Paisaje- se definen de nuevo las tres unidades expuestas en el plano 2.11 vistas anteriormente.  
- Y, finalmente, suponiendo como conclusión a la zonificación que se propone en la propuesta del PGE, en el punto 8 ?Estudio de Aptitud Territorial- del EATE se habla de unidades ambientales, pero se definen en el punto 8.2 unas Unidades de Diagnóstico (que pasa a llamar en el punto 8.3 Unidades Ambientales) que describe, compara con la zonificación vigente y analiza su impacto, concluyendo se supone con la zonificación propuesta en el plan. Estas unidades son:  
1) Uso urbano concentrado.  
2) Áreas de implantación segunda residencia (urbanizables).  
3) Áreas de uso agrícola.  
4) Con grado de antropicidad bajo.  
5) Áreas de vocación forestal.  
6) Cauces y suelos sujetos a riesgo de inundación.  
7) Infraestructuras y elementos de protección.  
8) Patrimonio histórico artístico y cultural.  
9) Redes de transportes y comunicaciones.  
10) Vías pecuarias.  
- Por tanto se entiende que la zonificación, especialmente para el caso del SNU se realiza a partir de dicho análisis de unidades ambientales, que deberá quedar reflejado en el correspondiente plano.  
3. Por tanto, basándonos en lo anterior se identifican las actividades que se desarrollan en el SNU que deberán ser compatibles entre sí de acuerdo con la zonificación propuesta.  
- En dicha calificación se deberá tener en cuenta la consideración de las limitaciones impuestas cuando un mismo suelo se haga merecedor de más de una protección.  
4. Se realiza un análisis en cuanto al crecimiento tanto en zonas urbanizadas como de nuevo desarrollo, limitando el crecimiento del suelo residencial a las Zonas de Nuevo Desarrollo a una área en el borde sur del núcleo de Rafelguaraf y acotando más si cabe el industrial a una área más reducida que la propuesta en el DIE.  
- En el caso del suelo residencial y como se da en una gran parte del municipio, deberá tenerse en cuenta la consideración del riesgo de inundación que afecta a dicho crecimiento propuesto, que si bien se encuentra dentro de los parámetros de crecimiento establecidos por la ETCV, debe considerarse por encima el riesgo de inundabilidad que le afecta.  
- No se valora o justifica en el EATE la ubicación del suelo industrial tal y como se pedía en el Documento de Alcance.  
5. La propuesta de plan aborda pues en el Estudio Ambiental y Territorial Estratégico una de las problemáticas más importantes para el municipio de Rafelguaraf, que es el riesgo de inundación que afecta a una amplia extensión del municipio con distintos grados de peligrosidad de inundación, tanto en lo que se refiere a suelos urbanos ya consolidados.  
- El riesgo de inundabilidad se considera a través del Estudio de Inundabilidad que se adjunta al plan y se tiene en cuenta en la zonificación del SNU; sin embargo debería estudiarse su afección conjunta a nivel territorial junto con el Suelo Urbano, especialmente en el suelo residencial, bien en zonas urbanizadas o de nuevo desarrollo bien en la vivienda diseminada en zona rural.  
6. En cuanto a la consideración de la minimización de impactos de la vivienda en SNU, se mantiene la consideración de delimitar las zonas en SNU ocupadas por vivienda diseminada (Pla de Dalt y Las Delicias) tal y como se hacía en el DIE, si bien se incrementa de una forma muy acusada la superficie, exclusivamente a efectos de zonificación en SNU, pero sin delimitar exactamente las zonas a minimizar, lo cual deberá hacerse de acuerdo con los art. 210 y ss de la LOTUP  
- Adicionalmente como se ha comentado en el punto anterior, no se considera la afección del riesgo de inundabilidad sobre la vivienda aislada en SNU.  
7. El tratamiento del suelo agrícola y la transición hacia los suelos forestales, tal y como pedía el Documento de Alcance, queda afectada al considerar en la zonificación el riesgo de inundación, que si bien impide usos como por ejemplo el residencial, no afecta en igual medida al uso agrícola, y por tanto la separación propuesta inicialmente en el DIE para recoger los suelos con mayor capacidad agrológica de los que no, queda indefinida en la zonificación propuesta en el plan.  
8. Desde el punto de vista de Infraestructura Verde y Paisaje, se aporta Estudio de Paisaje donde se recoge la propuesta de Infraestructura Verde con los distintos elementos de acuerdo con la LOTUP.  
9. Se recogen adecuadamente los suelos forestales así como el trazado de las vías pecuarias en el municipio, sin perjuicio de las consideraciones del servicio competente.  
10. Los distintos elementos de la red viaria se recogen en el plan, a través del Estudio de Movilidad, así como las servidumbres correspondientes y cuestiones asociadas a la movilidad asociadas.  
11. Se recoge en el plan la franja de protección en la interfaz entre el SNU forestal y el agrícola/minimización, considerándolo como un elemento dentro de la zonificación del SNU, si bien tal y como se pedía en el Documento de Alcance no se recoge en la cartografía las zonas incendiadas.  
B.3) Descripción de la alternativa elegida: propuesta de plan.   
El municipio de Rafelguaraf se encuentra en la comarca de la Ribera Alta, ubicado al sur de la provincia de Valencia y a 50 kilómetros de la capital de provincia, tiene una superficie de 16,3 kilómetros cuadrados y cuenta con una población (a 1 de enero según la actualización del IVE de 2014) de 2.476 habitantes, de los cuales 2.334 residían en núcleos urbanos y 142 en diseminados.   
El término municipal limita al este con los municipios de Xàtiva (Pinar dels Frares) y Simat de la Valldigna al sur con los términos municipales de L'Énova y Barxeta; al oeste con La Pobla Llarga y al norte con Carcaixent. El municipio de Rafelguaraf, situado a una altura de 41 msnm, cuenta con un suelo urbano constituido por cuatro núcleos de población que ocupan una superficie de 18,20 Ha:  
- Rafelguaraf (14,10 Ha). Núcleo urbano principal con 2.108 habitantes.  
- Tossalnou (2,60 Ha). Segundo núcleo en importancia, se sitúa a 0,85 km al SW de Rafelguaraf y tiene 240 habitantes.  
- Riu-Rau (0,90 Ha). A 0,80 km al N del casco urbano, con 67 habitantes.  
- Berfull (0,60 Ha). Conjunto de 18 viviendas situado a 0,70 km al E de Rafelguaraf. La población es de 4 habitantes.  
Estos tipos de asentamientos han surgido históricamente en torno a caminos o cruces de caminos (Rafelguaraf y Tossalnou) o en el entorno de una casa principal y como lugar de cobijo de la gente que vivía en ellas (Riu-Rau y Berfull)   
Asimismo, de forma espontánea, desordenada y sin ninguna previsión ni programación han aparecido en múltiples zonas del municipio zonas de asentamiento de población de viviendas diseminadas, de forma significativa (que no única) en el Pla de Dalt y el camino de Barxeta, donde se encuentran empadronadas 133 personas.   
El término municipal de Rafelguaraf, es en su mayor parte llano (zona llana correspondiente a la Plana de Valencia), limitando al Norte con elevaciones montañosas cuya cota más alta es de 131 metros, se trata de la denominada Serratella, que enlaza por el Noroeste a través de una pequeña depresión con los Montes de Valldigna.   
Los accidentes hidrográficos están basados tan solo en la existencia de barrancos, de los que destacan el del Poble y el de Matilde.   
El clima general de la zona se acoge al amplio término de clima mediterráneo, con una pluviosidad media en los últimos años algo superior a los 700 mm/año, se caracteriza por la escasez de precipitaciones estivales. Las temperaturas más altas se registran en julio y agosto, siendo la media de las máximas para éstos meses, entre los 30º y 35º C. La media de las temperaturas mínimas está alrededor de los 5º C para estos meses de invierno.   
No hay presencia de espacios naturales protegidos, ni existen en el término afecciones a áreas de interés para la conservación, ni LICs, ZEPAs, Zonas Húmedas ni microrreservas.  
B.3.1) Objetivos   
De acuerdo con la adecuación del EATE a las directrices del Documento de Alcance, en el apartado 7. ?Estudio de Alternativas- del EATE se siguen manteniendo los objetivos propuestos para el PGE y se trata de adecuarlos a las directrices expuestas por el órgano ambiental, las cuales se exponen seguidamente, desarrollándose posteriormente en la comparativa con el planeamiento propuesto y el análisis de alternativas:  
1. Crear suelo urbanizable de uso residencial:  
- De acuerdo con la directriz del Documento de Alcance, se reduce la superficie de la Zona de Nuevo Desarrollo Residencial (Sector Sur-1) de 6,17 HA a 3,80 HA, con lo cual se cumplen las directrices de crecimiento máximo establecidas en la ETCV (11,17 Ha).  
- Como se puede comprobar, el límite de crecimiento se cumplía ya en la propuesta del DIE en cuanto al máximo establecido en la ETCV, si bien la reducción que se plasma en la propuesta obedece al segundo condicionante establecido en el Documento de Alcance para dicho crecimiento, respecto a la afección del riesgo de inundabilidad y la necesidad de elaborar un Estudio de Inundabilidad que pudiera valorar la viabilidad del crecimiento.  
- El EATE manifiesta la petición realizada en su momento ante el órgano competente de la GVA para la declaración del municipio de Rafelguaraf como municipio con elevado riesgo de inundación para adecuar su crecimiento y ordenación a dicha característica. Dicha petición fue informada desfavorablemente en 2016, por lo que el EATE plantea dos vías para solucionar el emplazamiento de nuevos crecimientos y la posibilidad de reclasificación:  
1) Materializar los crecimientos hacia zonas desconectadas del núcleo compacto.  
2) Posibilidad de redactar un Estudio de Inundabilidad que contemple incluso medidas correctoras como las que incluye para Rafelguaraf el Catálogo de actuaciones el PATRICOVA en el año 2015.  
- La versión del PGE en el EATE establece la viabilidad del crecimiento propuesto, si bien, desde el análisis del órgano ambiental se establece que deberá contrastarse y contar con informe favorable al respecto del órgano competente en materia de inundabilidad.  
2. Mantenimiento y recuperación de la imagen urbana:  
- De acuerdo con lo que establece el Documento de alcance en cuanto a la adecuada estructura urbana y la definición de los espacios de transición y silueta, el EATE hace referencia al Estudio de Paisaje que acompaña a la versión preliminar del PGE en el que entre otras cuestiones distingue:  
1) Tratamiento del borde urbano de las zonas urbanizadas, donde tiene en cuenta:  
2) Preexistencias, tanto en lo que edificación se refiere como a elementos del territorio (cauces, vías pecuarias, masas arbóreas, puntos de agua, etc)  
3) Estudio del perfil resultante del sector, especialmente el borde del Suelo Urbanizable hacia el SNU, donde se procurará establecer una transición, disminuyendo el volumen y adecuando los condicionantes paisajísticos.  
4) Soluciones de zonas de borde y creación de rondas viales que permitan la ruptura entre la urbanización y el SNU.  
- Dichas rondas viarias deberán incluir espacios para la plantación de árboles que permitan la integración del sector y faciliten una mayor integración.  
5) En este sentido, según el EATE, se respetarán los primeros 200 m de uso agrícola en el SNU para garantizar la percepción de los valores paisajísticos, limitando además las alturas de la edificación en el Suelo Urbano.  
6) Vegetación utilizada, de acuerdo con el entorno.  
7) Iluminación adecuada a las directrices marcadas en el EATE y Estudio de Paisaje.  
8) Zonas verdes:  
9) Ajustándose a las directrices de la LOTUP y a lo señalado en el Estudio de Paisaje.  
- Estableciendo como adecuadas las consideraciones del EATE en lo referente al objetivo tratado, el análisis ambiental y los posibles impactos se adecuarán a lo que determine el órgano competente en materia de paisaje e infraestructura verde, de acuerdo con las directrices del EATE, VPP y Estudio de Paisaje.  
3. Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos:  
- En la VPP se ha elaborado el documento X. ?Catálogo de Protecciones- donde se recoge la sección de patrimonio cultural y el documento X. ?Catálogo sección Paisaje- donde se recoge la sección de paisaje de acuerdo con el art. 42 de la LOTUP.  
4. Reducir el impacto de la vivienda unifamiliar. (Minimización de impactos sobre SNU).  
- El requerimiento del Documento de Alcance al respecto se basa fundamentalmente en la identificación de los ámbitos susceptibles de minimización de acuerdo con la LOTUP basándonos en los siguientes aspectos:  
- Adecuada zonificación del Suelo No Urbanizable Común.  
- Determinación y delimitación de los usos dentro de dicho SNUC.  
- En este sentido, de la identificación y delimitación de ámbitos que se realiza en el DIE, se pasa a un ámbito más general, que incluye innumerables parcelas sin edificaciones aisladas y por tanto no susceptibles de minimización, incorporando toda esa superficie correspondiente al ZRC-AG1 como un elemento más dentro de la zonificación del SNUC.  
- Aunque se hará el análisis más adelante, el espíritu del DIE, basándose en las unidades ambientales y el estudio de la afección de las viviendas unifamiliares perfectamente identificadas, trataba de fijar las parcelas susceptibles de minimizar de acuerdo con la LOTUP ?dentro- del SNUC.  
- Incorporando en primer lugar un análisis del SNU para delimitar el suelo a agrícola (permitiendo o no, el uso de vivienda unifamiliar), frente a una tipología de SNU colmatada de viviendas a minimizar, donde no se permitirá la construcción de nuevas viviendas . .  
- Realizado este análisis, y conocido el impacto de la vivienda en Suelo No Urbanizable (tanto la existente de forma legal, como la sujeta a minimización) se debería determinar si el uso de la vivienda en SNU se debe permitir o no, dado el grado de colmatación del mismo.  
- Por tanto, no solamente hay que ceñirse a ?distinguir- dos zonas, sino hacer un análisis más en profundidad y a su influencia en la zonificación del SNU del resto del municipio.  
5. Crear un Suelo Urbanizable de Uso Industrial:  
- En el Documento de Alcance se solicitaba la reducción de la superficie propuesta de Suelo Urbanizable Industrial de los 76,712 m² propuestos en el DIE a los 12.678 m² establecidos como máximo por el informe relativo al cumplimiento de la ETCV.  
- La propuesta del plan propone y analiza en el EATE, un crecimiento de Suelo Urbanizable Industrial hasta los 42.400 m² basado en la existencia de suelos tanto en zona urbanizada como en zona rural que supuestamente estarían en estos momentos implantados como suelo industrial.  
- No se analiza en ningún caso, ni la legalidad de su implantación (especialmente el suelo industrial en SNU del que se desconoce si cuenta con la pertinente Declaración de Interés Comunitario), ni su afección medioambiental.  
- Asimismo, justifica el nuevo sector en la necesidad de delimitar suelo industrial ?sobre suelos exentos de riesgos ambientales y fácilmente comunicables con la red viaria principal?, sin realizar ningún tipo de análisis de los posibles efectos significativos de la nueva implantación, más allá de la ficha de análisis de impacto (apartado 8.4) en la que asigna al terreno una alta capacidad agrícola, alta vulnerabilidad de acuíferos y emplaza la unidad en el límite de la zona de peligrosidad de inundación nivel 6.  
- Tampoco se analiza, de acuerdo con el Documento de Alcance, la directriz 90 de la ETCV respecto a la conurbación con otros términos municipales.  
6. Revisión de la zonificación del Suelo No Urbanizable.  
- Las directrices del Documento de Alcance (basadas a su vez en la propuesta del DIE) recogidas en el EATE al respecto se resumían en lo siguiente:  
1) Protección del SNU en el entorno común a los cuatro núcleos de población, a fin de:  
2) Proteger la actividad agrícola tradicional.  
3) Mantener libres las zonas de posible crecimiento de los núcleos.  
4) Evitar la proliferación de viviendas diseminadas.  
5) Establecer un segundo anillo exterior a la zona anterior como zona de transición al suelo forestal.  
6) Zonificar una zona de minimización de impactos.  
7) Como se determina en el Documento de Alcance y ya se ha comentado, esto no puede constituir ?por sí- un elemento de zonificación, sino que debe ser objeto de delimitación específica dentro de lo establecido en la LOTUP a fin de ajustar usos, establecer elementos de protección ante posibles afecciones y evitar la proliferación de viviendas a futuro.  
- Frente a lo dicho en el Documento de Alcance, el Estudio Ambiental y Territorial Estratégico replantea una nueva zonificación, en el entorno de los núcleos basada en el riesgo de inundación, ?reconduciendo- los criterios de zonificación del SNU en lo relativo al suelo de carácter agrícola. Se propone a grandes rasgos la siguiente zonificación, que más adelante se detallará:  
- Zona Rural Común - Agropecuaria (ZRC-AG1)  
1) Delimitada basándose en la inclusión de las viviendas diseminadas y aquellas zonas de SNU donde no se estima que no se debe proseguir la implantación de viviendas.  
2) En ella se propone promover expedientes a través de Planes Especiales de Minimización de Impactos para corregir los efectos existentes y evitar futuras implantaciones.  
- Zona Rural Común Agropecuaria (ZRC-AG2)  
1) Áreas de uso estrictamente agrícola, cuyos valores y usos se pretende mantener compatibilizándolos con otros que potencialmente pueda absorber el territorio.  
- Zona Rural Protegida - Riesgos (ZRP-RI)  
1) Incluye al SNU Protegido afectado por riesgo de inundación.  
- Zona Rural Protegida - Natural (ZRP-MU)  
1) Incluye a los espacios delimitados por el PATFOR como suelo forestal estratégico, de una forma similar a cómo se incorporaba en el DIE.  
- Zona Rural Protegida - Afecciones (ZRP-AF).  
1) Engloba tal y como solicitaba el Documento de Alcance, aspectos asociados a protección sectorial de cauces, carreteras, vías pecuarias, perímetros de protección, etc.  
2) Las afecciones se superponen y condicionan los usos de aquellas zonas de SNU sobre las que se implanten.  
B.3.2 Infraestructura Verde.   
El Capítulo I del Título I de la Ley 5/2014 de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunidad Valenciana (art 4-5) define el concepto y funciones de la Infraestructura Verde, así como los espacios que la integran y cómo se incorporan, de la forma que ya se desarrolló en el Decreto 1/2011 de la ETCV.   
En la redacción del Plan General Estructural de Rafelguaraf, la elaboración de la Versión Preliminar del Plan, paralelamente al Estudio de Paisaje y al Estudio Ambiental y Territorial Estratégico permite definir la Infraestructura Verde, que es incorporada al modelo territorial propuesto.   
- En el EATE incorpora la misma en el punto 6. ?Infraestructura Verde?, donde alude al contenido según el art. 5 de la LOTUP, si bien solamente se hace referencia a elementos fijados por la planificación supramunicipal. No obstante sí se plantea su ordenación en el plano 5. ?Infraestructura Verde. Tipos-  
- La Memoria Justificativa en el apartado 3. ?Infraestructura Verde- la analiza más en profundidad, si bien han de eliminarse todas las alusiones a la ley 4/2004, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, ya derogada y sustituirlas por las vigentes de la LOTUP. Igualmente se incorporará el plano de definición de Infraestructura Verde a los Planos de Ordenación del PGE.  
- Las Normas Urbanísticas del plan propuesto también incorporan en su Cap.2 ?La Infraestructura Verde- la definición a nivel formal de los elementos que la integran, sin concretar el ámbito especifico para el municipio de Rafelguaraf.  
- El Estudio de Paisaje incorpora y analiza la Infraestructura Verde, incorporando directrices normativas e igualmente el plano 5. ?Infraestructura Verde. Tipos- El análisis es somero y debe contar con el informe favorable del servicio competente en materia de Infraestructura Verde y Paisaje.   
B.3.3) Principales modificaciones introducidas respecto al planeamiento vigente   
El planeamiento vigente de Rafelguaraf está recogido en las Normas Subsidiarias aprobadas definitivamente por resolución del 29 de julio de 1992, modificadas posteriormente mediante una revisión de Normas Subsidiarias tipo B, aprobada definitivamente mediante resolución de fecha 31 de enero de 1996 y publicada en el DOGV el 1 de abril de 1996 y en el BOP de Valencia el 3 de abril del mismo año, clasificando el suelo de la siguiente forma:  
- Suelo Urbano.  
- Residencial (incluyendo zonas verdes, equipamiento y viario)  
- Rafelguaraf.  
- Tossalnou.  
- Riu-Rau.  
- Berfull.  
- Suelo Apto para Urbanizar.  
- S.A.P.U. 1.- Pla de Dalt  
- S.A.P.U. 2.- Las Delicias.  
- PQL ?Las Delicias-  
- Suelo No Urbanizable.  
- Común.  
- Protección Agrícola.  
- Protección Paisajística-Forestal.  
- Protección Viaria.  
- Protección Vías Pecuarias.  
- Protección Cauces y Riberas.  
En el EATE se han desarrollado y realizado el estudio pormenorizado de cada una de las alternativas:  
- Alternativa 0: Constituiría el mantenimiento de las actuales NNSS y la no redacción del PGE  
- Alternativa 1: Corresponde a la propuesta de PG del Concierto Previo del año 2005 .  
- Alternativa 2: Propuesta presentada en el DIE (con alguna modificación introducida en el EATE, como más adelante se señala) y que fue objeto de evaluación preliminar en el Documento de Alcance.  
- Alternativa 3: Correspondiente a la propuesta del Plan General, que se selecciona de acuerdo con el análisis de las alternativas del EATE considerando que cumple con los criterios establecidos en el documento de alcance y que mantiene un alto grado de coherencia con las necesidades municipales.   
Seguidamente se detalla y desarrolla para cada tipología de suelo los elementos básicos de la Alternativa 3, que corresponde a la clasificación del término basada en la Alternativa 2 y ajustada a la Infraestructura Verde, así como a las directrices del Documento de Alcance.  
Según la conclusión a la que llega el EATE, el modelo observado por el planeamiento vigente muestra una distribución de ?pesos- a nivel de ordenación que se repiten en todas las alternativas:  
- El suelo forestal siempre queda delimitado como tal, salvo pequeños ajustes.  
- El suelo de uso agrícola coincide en su delimitación en todos los casos, cambiando si acaso sus niveles de protección por zonas en función básicamente de la capacidad agrológica y del grado de presencia en el territorio de segundas residencias.  
- Los suelos urbanos no muestran cambios significativos respecto de lo consolidado, salvo en la alternativa más desarrollista que se expande notablemente.  
Suelo Urbano:  
Como destaca el EATE, en estos momentos no se está gestionando ningún ámbito de Suelo Urbano, ni urbanizable . En el punto 2.2 ?Grado de Desarrollo del Planeamiento Municipal- se hace una distinción de superficie de suelo vacante en Suelo Urbano consolidado y NO consolidado (se introducen UE en suelo urbano no existentes en el planeamiento vigente, bien porque no eran Suelo Urbano como la UE en Riu-Rau o porque siéndolo no eran suelo residencial como la UE en Rafelguaraf) que mantiene básicamente, con algún incremento sobre los solares realmente vacantes materializado en estas nuevas unidades de ejecución, la oferta de Suelo Urbano de las NNSS y como Zona Urbanizada Residencial la siguiente zonificación:  
- ZUR-NH Núcleo Histórico.  
- ZUR-RE/ACA Ampliación de casco.  
- ZUR-RE/UE Unidades de ejecución.   
  
- U.E. Rafelguaraf: Unidad de ejecución en el borde SE que en el planeamiento vigente figura como equipamiento deportivo.  
- U.E. Tossalnou: Unidad de ejecución al sur del núcleo que actualmente es Suelo Urbano.  
- U.E. Riu-Rau: Unidad de ejecución de nueva implantación al NW del núcleo que actualmente es una cuña de SNUP.  
Los cambios en Suelo Urbano, se dan en la calificación/zonificación del suelo urbano, que en el caso del núcleo de Rafelguaraf crea una UE en un suelo actualmente considerado como equipamiento deportivo de la Red Primaria por lo que debería justificarse la sustitución en cuanto al ajuste del crecimiento total a lo previsto en la ETCV y el cumplimiento de estándares.   
En el caso de Riu-Rau, se crea la cuña NW como nueva UE, mientras se desclasifica la cuña al SE desligando la porción de suelo urbano con la masía existente. Por otro lado, tal y como se apuntaba en la Alternativa 2 (de la que deriva la presente) se incorpora un suelo ejecutado al norte del núcleo con vocación de equipamiento deportivo. En la Alternativa 2 se configura como Suelo Urbano, si bien en los planos de ordenación de la versión definitiva dicho dotacional se encuentra en SNU.  
Tal y como señalaba el Documento de Alcance en el Estudio de Inundabilidad necesario para definir la afección a los núcleos residenciales y las medidas a tomar, el desarrollo del estudio de alternativas del EATE propone el cumplimiento de la normativa de PATRICOVA, lo cual se deberá comprobar con el correspondiente informe del órgano competente en riesgo de inundación.  
Suelo Urbanizable:  
La implantación de nuevo Suelo Urbanizable se plantea de acuerdo con el Documento de Alcance basándose en los crecimientos que permite la ETCV, una vez descartada la enorme superficie existente de Suelo Urbanizable en el planeamiento vigente en la zona de El Pla y Delicias, que nunca llegó a desarrollarse y que ha propiciado, como el propio EATE admite , la implantación de vivienda unifamiliar al margen del desarrollo urbanístico reglado. Por tanto, la zonificación del Suelo no Urbanizable queda como sigue:  
- ZND-RE Urbanizable residencial.  
- ZND-IN Urbanizable industrial.  
  
Como cuestión general, el Documento de Alcance planteaba que en el EATE se analizara, dentro del estudio de la viabilidad de los crecimientos tanto en magnitud como en ubicación, tanto la disponibilidad de recursos hídricos en cantidad y calidad suficientes como la garantía de tratamiento de las aguas residuales, justificando la ampliación de la EDAR existente, todo ello a la luz de los informes emitidos por los órganos competentes.   
En cuanto al recurso hídrico el EATE establece una demanda de dotación de agua potable en el escenario futuro (187.609 m³/año) y señala los aprovechamientos disponibles: Uno de ellos del que es titular situado en el término municipal de l'Énova inscrito en el registro de aguas con un volumen de 172.000 m³/año y otro, en trámite de legalización, en el paraje de Las Delicias, que supuestamente completaría la demanda esperada.   
Por lo que respecta el tratamiento de aguas residuales, en el suelo urbanizable se fía al desarrollo de los sectores la garantía de las instalaciones existentes y en caso contrario cargando al nuevo desarrollo el coste de la ampliación. Asimismo, para la vivienda actualmente en Suelo Urbanizable y que tras la propuesta del plan quedará como vivienda unifamiliar aislada en Suelo No Urbanizable, se establece como obligatorio que cada vivienda tenga su solución de depuración individual sin que utilicen la red municipal.   
Tanto la ejecución a futuro de los sistemas de saneamiento en función del desarrollo de los sectores como la no conexión de las viviendas unifamiliares aisladas (aunque pudieran por cercanía conectarse a la red general) no supone a priori sino una falta de planificación que cuestiona en si los desarrollos propuestos, por lo que se tendrá que estudiar en base a los informes de los órganos competentes y el análisis ambiental de la propuesta en la presente DATE.   
Residencial:  
- La única zona de crecimiento de suelo urbanizable SUR-1 al sur del núcleo urbano de Rafelguaraf se ajusta en esta alternativa a las directrices de la ETCV tal y como establece el Documento de Alcance.  
- Asimismo, como indicaba el Documento de Alcance, la zona de crecimiento se propone hacia el sur, donde el riesgo de inundación parece menor; sin embargo, se estableció como necesaria la realización de un Estudio de Inundabilidad aprobado por el órgano competente que confirme su viabilidad.  
- En este sentido, el EATE no aclara la viabilidad del crecimiento y por tanto será el análisis del órgano competente en la materia el que determine la validez del crecimiento a efectos de riesgo de inundabilidad.  
Industrial:   
- El Documento de Alcance establece en este tipo de suelo, que el EATE debía analizar básicamente la magnitud de la propuesta en cuanto al cumplimiento de la ETCV y por otro lado la ubicación de dicha superficie de acuerdo con criterios generales de crecimiento territorial y urbano.  
- El EATE en cuanto a la magnitud (42.400 m²), reconoce que está por encima de la previsión de la ETCV (12.678 m²) pero la justifica en función de industrias dispersas (de las que únicamente da su ubicación y área sin mayor justificación) tanto en Suelo Urbano actual como en Suelo No Urbanizable cuya suma de superficies más una previsión a futuro requeriría la superficie propuesta.   
- Justifica igualmente la ubicación porque ?sólo- permiten la implantación en el lugar escogido (sin el análisis de alternativas de ubicación al sur el núcleo de Rafelguaraf buscando la conexión no motorizada hacia Tossal Nou; o al oeste de la población entre el núcleo y la futura ronda propuesta, tal y como propone el Documento de Alcance) y por la facilidad de acceso.  
- Por tanto, deberá analizarse dicha ubicación a la vista de los informes de los órganos competentes en materia de ETCV, riesgo de inundación, paisaje o carreteras, entre otros.   
Suelo No Urbanizable.  
La zonificación del SNU de la alternativa 3 parte también de la propuesta de la Alternativa 2 ajustada a las directrices establecidas en el Documento de Alcance, según señala el apartado de Desarrollo del análisis de alternativas del EATE.  
La zonificación del plan, que se plantea inicialmente a partir de las unidades ambientales o más bien las unidades de diagnóstico descritas como vimos en el punto 8.3 ?Definición de las Unidades Ambientales- del EATE, se concreta a partir de las diversas características del terreno en la siguiente zonificación:  
- Suelo No Urbanizable Común:  
- ZRC-AG1 Zona Rural Común. Minimización de impactos.  
- ZRC-AG2 Zona Rural Común. Agrícola regadío.  
  
- Suelo No Urbanizable Protegido:  
Natural  
- ZRP-NA/MU Zona Rural Protegida. Forestal.  
- ZRP-NA/LLAC Zona Rural Protegida. Laguna  
Riesgos   
- ZRP-RI/INUN Zona Rural Protegida. Riesgo de Inundación.  
- Afecciones  
- ZRP-AF-CR Zona Rural Protegida. Afección Carreteras.  
- ZRP-AF-FR Zona Rural Protegida. Afección Ferrocarriles.  
- ZRP-AF-CA Zona Rural Protegida. Afección Cauces.  
- ZRP-AF-PC Zona Rural Protegida. Afección Patrimonio Cultural.  
- ZRP-AF-OT Zona Rural Protegida. Afección Cuevas.  
- ZRP-AF-DP Zona Rural Protegida. Afección Dominio Pecuario.  
- ZRP-AF-ALTT Zona Rural Protegida. Afección Líneas Eléctricas.  
- ZRP-AF-ABAST Zona Rural Protegida. Afección Perímetro   
 Abastecimientos.  
- ZRP-AF-EDAR Zona Rural Protegida. Afección Perímetro EDAR.  
- ZRP-AF-INC Zona Rural Protegida. Afección Protección Incendios.  
- ZRP-AF-PV Zona Rural Protegida. Afección Protección de vistas.  
  
- En el análisis del SNU en esta alternativa y por tanto en la versión provisional del Plan hay dos cuestiones que revisten importancia y que deben señalarse:  
1. En la zonificación del SNUC el DIE establecía tres categorías: un tipo A alrededor de los núcleos urbanos, con exclusión de uso vivienda y otros posibles legalmente que pudieran interferir tanto en el futuro desarrollo de los núcleos como en el uso agrícola tradicional; un tipo B de uso primordial agrícola con uso limitado de vivienda unifamiliar que permitía además otros usos posibles compatibles en SNUC; y una tercera zonificación correspondiente a los ámbitos estrictos de minimización de impacto por viviendas en SNU.  
En cambio en el la presente alternativa, solamente se zonifica el SNUC en dos categorías: una ZRC-AG1 correspondiente a un ámbito ?ampliado- de suelo sometido a minimización de impactos, donde se incluye un parcelario mucho mayor al ocupado realmente por las viviendas unifamiliares diseminadas a minimizar; y una ZRC-AG2 que corresponde al resto de SNU, calificado como agrícola de regadío, donde se permite el uso de vivienda unifamiliar (regulando distancias a suelos urbanos (250 m) y no urbanizable de minimización (150 m) y otros compatibles.   
2. En la zonificación de la alternativa, se tiene en cuenta como parte importante de la misma (que afecta sobre todo a la zonificación propuesta en su día de SNUC) el suelo correspondiente a la ZRP-RI/INUN que marca el riesgo de inundabilidad que afecta a la parte central (sobre todo al núcleo de Rafelguaraf) y al norte del término municipal.  
- Tal y como señalaba el Documento de Alcance se ha procedido a zonificar el SNU (tal y como señala el art. 8.d de la LOTUP) de acuerdo con las unidades de paisaje establecidas en el Estudio de Paisaje (Plano 2 ?Unidades de Paisaje?) considerando como acabamos de ver como elemento dentro de la zonificación el riesgo de inundación.  
- En cuanto a la Infraestructura Verde (IV), queda definida gráficamente tanto en el EATE como en el Estudio de Paisaje, estableciendo corredores ecológicos y conexiones funcionales a través de cauces y franjas de protección, si bien el EATE (aunque explicita que se ajusta al contenido del art. 5.2 de la LOTUP y al informe del servicio competente) no explicita los elementos concretos que aparecen grafiados en ningún apartado del mismo o del Estudio de Paisaje, por lo que quedará pendiente del informe de órgano competente en la materia.  
- Se integran en la IV los ámbitos de protección del núcleo histórico de Berfull y de la EDAR, completado con el límite del término y los suelos sujetos al riesgo de inundación.  
- De acuerdo con el EATE, se ha generado una zona de afección de 50 m a ambos lados de cauces, vías pecuarias, senderos y caminos tradicionales (incrementando la anterior de 20 m) así como las zonas de afección visual definidas a lo largo de las diferentes vías de comunicación (CV-576).  
- Por lo que respecta a la minimización de impactos como ya se ha señalado, el EATE modifica la propuesta del DIE respecto a la delimitación de las áreas afectadas por la existencia de vivienda unifamiliar aislada diseminada en SNU, y zonifica una zona más extensa si cabe (ZRC-AG1), sin justificar la superficie delimitada, que a priori incluye parcelario no afectado por construcción de viviendas.  
- El EATE sí señala que se trata de incorporar dichos ámbitos (definidos ni delimitados detalladamente) para su desarrollo como planes especiales, por lo que se deduce que el EATE pretende es realizar la zonificación de un área susceptible de minimización a la espera de poder delimitar los ámbitos exactos a través de un plan especial, de acuerdo con el art. 210 de la LOTUP, tal y como incorpora además a las NNUU de la versión preliminar del plan.  
- De igual forma, el EATE establece que los criterios paisajísticos requeridos por el Documento de Alcance, se remiten a futuros planes especiales y a lo que se fije en las NNUU del PGE aprobado.  
- El resto del SNU Común queda de acuerdo con el EATE, como ya se ha comentado, susceptible de albergar tanto el uso de vivienda unifamiliar (restringido según su distancia a Suelo Urbano o suelo sujeto a minimización de impactos) así como al resto de usos excepcionales en SNU que se recogen en el art. 197 de la LOTUP.  
- No se trata en el EATE la compatibilidad entre los distintos usos excepcionales, sobre todo con el de vivienda unifamiliar y el agropecuario, propio por su naturaleza del SNUC.  
- El EATE señala la incorporación de las determinaciones del Estudio de Inundabilidad del plan (solicitado en el Documento de Alcance). A tal punto, se establece como parte de la zonificación del SNUP una ZRP-RI/INUN que abarca toda la parte central, incluyendo el núcleo urbano de Rafelguaraf (aunque este mantiene lógicamente su zonificación como Suelo Urbano) así como parte del norte del municipio.   
- El EATE no señala más que dicha zonificación se ajusta al Estudio de Inundabilidad, por lo que la afección a suelo residencial o viviendas unifamiliares no queda establecida (como pretendía el requerimiento al respecto del Documento de Alcance) remitiendo el análisis de la peligrosidad, en el caso de la minimización de impactos, a la identificación y valoración del riesgo en la redacción del correspondiente Plan Especial futuro.  
- Se mantienen el suelo forestal ZCP-NA/MU ciñéndose al marcado en el PATFOR, y se incorporan nuevos espacios (relieves al norte de El Pla y masas boscosas dispersas por todo el término municipal).  
- Los elementos patrimoniales se recogen en el Catálogo de Protecciones, de acuerdo con el art. 42 de la LOTUP y las directrices del Documento de Alcance.  
- No obstante, en la documentación presentada se incorpora la sección de patrimonio cultural dentro del documento X. Catálogo de Patrimonio y la sección paisaje dentro del documento X. Catálogo Sección Paisaje, si bien no se incorpora la sección de patrimonio natural, que de acuerdo con la LOTUP, en caso de no incorporarse antes de la aprobación del PGE deberá tramitarse a posteriori como parte independiente.  
- De acuerdo con la directriz del Documento de Alcance, el EATE establece que se ha asumido la no construcción de edificaciones a menos de 20 m de la ribera del cauce en Suelo Urbano y 50 m en Suelo Urbanizable y No Urbanizable.  
- Dicha prescripción, y dado que el EATE considera el riesgo de inundabilidad, se tendrá en cuenta en aquellos suelos no afectados por dicho riesgo.  
- Igualmente, atendiendo al Documento de Alcance, el EATE establece que el plan toma en consideración la protección para el viario que atraviesa el municipio (ZRP-AF-CR) con sus correspondientes zonas de protección y reserva, perfectamente grafiadas en los planos.  
- Las vías pecuarias también son reconocidas y protegidas (ZRP-AF/DP) dentro de su consideración como dominio público (tanto la vía como los elementos catalogados) con su ancho legal correspondiente.  
- Se incorpora al plan el Estudio de Tráfico y Movilidad, que deberá ser objeto de informe del servicio competente, en el que se recoge el requerimiento del Documento de Alcance, respecto a la consideración de la comunicación no motorizada entre el núcleo de Rafelguaraf con Tossal Nou y Riu Rau, a través de un carril ciclopeatonal, ya ejecutado de acuerdo con la documentación del plan.  
- Del Estudio Acústico presentado se considerarán las directrices del órgano competente, si bien el EATE señala que los niveles acústicos predictivos son de escasa entidad y para aquellos casos en los que la proximidad a vías de comunicación propician cierto nivel de afección, se establecen limitaciones de velocidad que los hacen compatibles.  
- El plan establece un suelo de protección de incendios (ZRP-AF/INC) correspondientes a la franja de 35 m que el PATFOR establece como transición entre el suelo forestal y el SNU y urbanizable.  
- No obstante, el Documento de Alcance solicitaba la consideración de los suelos incendiados históricamente en los últimos años para su tratamiento de acuerdo con la legislación vigente, que deberán grafiarse, aunque se encuentren localizados dentro de terreno forestal.  
- Finalmente el EATE se plantea respecto a la compatibilidad del planeamiento con el de municipios colindantes, la ubicación del sector industrial propuesto, que al margen de su dimensión, se sitúa en el límite del municipio de L'Ènova.  
- En dicho municipio, el suelo colindante es SNUC por lo que debería justificarse también en este caso la ubicación y la posibilidad de no conurbaciones futuras.  
En el cuadro de la página siguiente se compara el planeamiento vigente frente al propuesto en el DIE y finalmente la alternativa elegida (todos recogidos en el EATE), según información proporcionada en los cuadros de superficies de clasificación y calificación del suelo para el Planeamiento Vigente y el propuesto presentes tanto en los planos como en el Estudio Ambiental y Territorial Estratégico (3.3 ?Cuadro Comparativo Superficies Planeamiento Vigente y Propuesto?, pag. 16) como en la Memoria Justificativa (pag. 63) para la propuesta del Plan General.  
(\*) Incluido en SNU  
En todo caso, del análisis que se efectúa de las superficies consideradas, y sin perjuicio de lo que se derive del análisis ambiental, se efectúan las siguientes consideraciones que deberán ser tenidas en cuenta y subsanadas cuando proceda:  
1. Existe una diferencia en la superficie del término municipal entre la considerada en las NNSS vigentes, la presentada en su momento en el DIE y la de la VPP. El EATE expone que dicha diferencia se debe al ajuste a la cartografía oficial si bien, deberá existir una constatación oficial, por parte del organo competente de que la cartografía se ajuste a la realidad.  
2. Como se comentó anteriormente, el Suelo Urbano no consolidado que aparece en la alternativa escogida en el EATE, hace referencia a las U.E. a ejecutar que en el núcleo de Rafelguaraf corresponde a parte de un equipamiento que pasa a ser residencial; en Tossal Nou es una suelo urbano ya existente y en Riu-Rau es un S.U. reclasificado desde SNU.  
3. El parque PVP ?Las Delicias?, elemento de red primaria, en las NNSS aparece asociado al Suelo Urbanizable anexo del sector del mismo nombre. En el DIE, dado que dicho suelo pasa a ser considerado como minimización de impactos, se computa dentro del Suelo Urbano. En el EATE y la VPP dicho elemento de red primaria se asocia directamente al SNU.   
4. La superficie de SNUP Agrícola que se considera para las NNSS en el Documento de Alcance y en el EATE no es la misma. Tomamos como válida la del Documento de Alcance, que corresponde al cuadro que aparece en el plano de Información de las NNSS (Incorporado como plano ?4.Planeamiento Vigente- en la Memoria Justificativa.  
5. El cuadro de superficies de la Memoria Justificativa no suma correctamente las superficies. Existe una diferencia respecto al EATE en el ZRC-AG2.  
6. Los suelos correspondientes las ZRP-AF se ?superponen- al resto de ordenación (por eso no suman en el cuadro de superficies) tal y como señala el EATE en la página 109, dentro del apartado ?7.Estudio de Alternativas?.  
  
C) Evaluación del resultado de las consultas realizadas y cómo se han tomado en consideración.  
C.1) Fase de puesta a disposición del público  
De acuerdo con lo visto anteriormente y según se señala en el EATE y la propuesta de Versión Preliminar del Plan General Estructural, el Ayuntamiento de Rafelguaraf, en fecha 1 de octubre de 2018, en cumplimiento del acuerdo plenario de 25 de septiembre de 2018 inicia la publicidad durante 45 días del instrumento de planeamiento, el EATE y los estudios sectoriales correspondientes, habiéndose realizado conforme a lo establecido en el artículo 53 de la LOTUP, mediante publicación en el DOCV el 3 de octubre de 2018. Durante dicho periodo se recibieron 11 informes de administraciones públicas y empresas suministradoras. En cuanto a alegaciones de particulares, no se recibió ninguna según consta en el expediente de evaluación ambiental facilitado por el Ayuntamiento (En el Informe de Participación Pública y Consultas que forma parte de la documentación del expediente presentado, constan como ?alegaciones- los informes recibidos por alguna compañía suministradora de servicios y órgano administrativo, no referidas a particulares).   
C.2) Fase de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano promotor  
Como se indicó anteriormente, el órgano promotor ha realizado la correspondiente exposición pública del EATE y la Versión Preliminar del plan. Del resultado de la consulta a las administraciones públicas se señalan las cuestiones que deben ser incluidas tanto en el expediente ambiental como en la Versión Preliminar del Plan:  
- Subdirección General de Ordenación del Territorio - ETCV (06/05/19):  
- Derivado del análisis de los crecimientos tanto para suelo residencial e industrial, y teniendo en cuenta los cambios más importantes propuestos en la ordenación en base al ejercicio de sus competencias (creación de nuevo suelo industrial inexistente hasta el momento, desclasificación de los suelos urbanizables del planeamiento vigente y la aparición en consecuencia de viviendas diseminadas en SNU), el informe concluye con las siguientes consideraciones:  
1) El nuevo modelo territorial propuesto cumple los índices de crecimiento máximos establecidos en la ETCV.  
2) Las propuestas de crecimiento para el uso residencial cumplen los principios directores de ocupación racional y sostenible del territorio establecidos en la directriz 78 de la ETCV.  
3) A la vista de los principios directores de ocupación racional y sostenible del territorio establecidos en la directriz 92 de la ETCV para la implantación de actividades económicas en el territorio, habrá de justificarse adecuadamente la localización del nuevo sector o, si procede, buscar alternativas.  
- Consorcio de Residuos - Ribera/Valldigna (28/01/19):  
- El informe reitera los términos establecidos en el emitido en fecha 1 de octubre de 2014, respecto a que las instalaciones del Complejo de Valorización de Residuos Domésticos de Guadassuar tiene capacidad de tratamiento suficiente para asumir los cambios de generación de RSU motivados por el planeamiento propuesto en la revisión del PGOU de Rafelguaraf.  
- No obstante, de acuerdo con aquel informe, para la nueva zona industrial que se desea desarrollar, se comprobará de acuerdo con Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana si el polígono industrial debe disponer de centro de agrupamiento y transferencia.  
- Subdirección General de Medio Natural (15/01/19):  
- Espacios Naturales Protegidos:   
- El informe refleja la existencia de la zona húmeda no catalogada ?El Llac- que se extiende principalmente por el municipio limítrofe de La Pobla Llarga y que, de acuerdo con el art. 15 de la ley 11/1994 de Espacios Naturales Protegidos, gozan del régimen general de protección que allí se dispone.  
- Por tanto, el informe señala que de acuerdo con la normativa aplicable, el PGE de Rafelguaraf deberá clasificar como Suelo No Urbanizable de Especial Protección el terreno incluido en la zona húmeda ?El Llac?.  
- Ordenación y Gestión Forestal:  
- No hay afección a montes de utilidad pública, si bien parte importante del término municipal está ocupada por suelo forestal estratégico de acuerdo con el PATFOR, por lo que según el informe deberá clasificarse como SNU de Protección.  
- También se clasificará como SNU de Protección el suelo no urbanizable ocupado por las vías y elementos pecuarios en todo su ancho legal, tal y como se señala en el punto siguiente.  
- Vias pecuarias:  
- En el término municipal se localizan las siguientes vías pecuarias, algunas de ellas limítrofes con localidades vecinas, por lo que la anchura legal que afecta al término de Rafelguaraf es la mitad del total.  
1) Colada - Azagador de la Pobla Llarga.  
2) Colada - Azagador de Sanz.  
3) Colada del Camino Real de Carcagente.  
4) Colada - Azagador del Camino del Quincaller.  
5) Colada - Azagador de Tossal Nou.  
6) Vereda del Pinar.  
7) Colada - Azagador de Riu-Rau.  
8) Colada - Azagador del Cami de la Vereda.  
- Todas ellas se considerarán como SNU Protegido en todo su ancho legal, por lo cual el informe señala una serie de errores en cuanto a la consideración de las mismas en los distintos documentos del expediente ambiental que deben ser corregidos previo a la aprobación definitiva del plan.  
- Entitat de Sanejament d'Aigües - EPSAR (12/12/18):  
- En el informe de dicha entidad señala que las aguas residuales generadas por el municipio son tratadas por el sistema de saneamiento y depuración de Rafelguaraf (de titularidad de la GVA y gestión de la Diputación de Valencia), que da servicio adicionalmente a los municipios de l'Ènova y Manuel.  
- El mencionado sistema de tratamiento y depuración está diseñado para tratar 1.530 m³/día siendo en la actualidad el influente de 1.225 m³/día.  
- Según el informe, el desarrollo de la figura de planeamiento podría llegar a generar un caudal de agua residual de 247,39 m³/días adicionales.  
- Asimismo se señala que en la planificación de obras de la EPSAR no se contemplan actuaciones previstas en materias de saneamiento y depuración en el municipio.  
- De acuerdo con lo anterior, la EPSAR informa la viabilidad del tratamiento del sistema público de saneamiento y depuración de Rafelguaraf para el PGE propuesto, siempre y cuando se cumplan los condicionantes expuestos en el informe.  
- Diputación de Valencia - Carreteras (06/05/19):  
- El informe enumera las carreteras de titularidad de la Diputación que discurren por el término municipal:  
- CV-561 Villanueva de Castellón a San Juan de Énova y CV-41  
€ CV-576 Pobla Llarga a Rafelguaraf y l'Ènova.  
- Del examen de documentación establece que:  
- Se prevé la reclasificación del suelo rural en Suelo Urbanizable Industrial a la altura del PK 2+350 de la carretera CV-576 en el margen derecho de la misma.   
1) En el Estudio de Tráfico se indica que se comunicará este polígono con el casco urbano de Rafelguaraf a través de un carril ciclable.  
- El Estudio de Tráfico no analiza la demanda de tráfico que generará la ZND-IN ni la manera que esta zona debe conectarse a la red viaria.  
  
- El informe señala varias cuestiones a modificar en distintos documentos presentados (NNUU, Fichas de gestión y planos) que deben ser considerados.  
- Con todo lo anterior informa lo siguiente:  
- El Estudio de Tráfico debe analizar la demanda de tráfico generada por el sector SUI-1, su influencia en el sistema viario y la forma de conectar el sector a la red viaria ya que está condicionada la reserva de suelo necesaria para realizar la conexión.  
- El artículo 2.3.5. punto 1 de las NNSS debe incluir el dominio público de carreteras como dominio público a proteger.  
- El cómputo de la parcela mínima, cuando esta linde con la carretera CV-576 o CV-561. debe excluir la parte de las parcelas situada dentro de la zona de protección de las carreteras. En caso de tratarse de actividades (artículo 2.3.9), entre las normas a observar se incluirá la obligación de desvincular de la actividad la zona de protección de la carretera. La distancia de las nuevas construcciones o actividades a la carretera será como mínimo de 25 m.  
- La ficha de gestión ZRP-AF-CR debe completarse con un croquis que defina la amplitud de la zona de dominio público y la zona de protección de las carreteras.  
- La ficha de gestión del Sector SUI-1 debe establecer que:  
1) La zona de protección de la carretera CV-576 incluida dentro del sector deberá quedar libre de construcciones, instalaciones o actividades, remitiéndose en ella únicamente obras de ligero ajardinamiento y que esta zona no podrá computar como zona verde.  
2) La conexión del sector con la red viaria deberá ser a cargo del mismo y se diseñará y construirá conforme a las directrices que establezca la Diputación de Valencia.  
3) La conexión ciclopeatonal entre el sector industrial y el casco urbano de Rafelguaraf será a cargo del sector.  
- El piano E-1 debe reflejar todo el trazado de la carretera CV-576 y su zona de protección, a tal efecto, en el extremo norte de la carretera se deberá alargar la carretera hasta el limite del término municipal y en el extremo sur se deberá trazar la carretera hasta el término municipal de L'Enova y la zona de protección a lo largo del limite del término municipal de Rafelguaraf frente al cementerio de Tossal Nou.  
- El plano deberá recoger la reserva de suelo necesaria para la construcción del acceso al Sector SUI I desde la carretera CV-576 y la prevision de la zona de protección alrededor de la intersección que se proyecte.  
- Iberdrola (28/11/18):  
- El informe repasa toda una serie de directrices normativas a tener en cuenta por el PGE. En primera instancia el informe no considera necesario el refuerzo de la red existente y planificada en el entorno con el desarrollo de nuevas líneas para el suministro de los sectores.  
- Por el ámbito del PGE (término municipal) además de la red de media tensión de 20 KV y de baja tensión, discurre una línea de doble circuito de 66 KV, L-66KV Alcira-Xàtiva-Castelló de Rugat y L-66KV Alcira-Alquería-Muro, propiedad todas ellas de IBERDROLA Distribución Eléctrica, S.A.U. y el doble circuito de 220 KV, titularidad de REE S.A. denominadas L-220KV Vallecarcer-Valldigna y L-220KV Vallecarcer-Gandia.  
- Respecto al cumplimiento de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, de la Comunidad Valenciana, en materia de infraestructuras eléctricas en Suelo No Urbanizable, deberán compatibilizar el suelo no urbanizable con los tendidos eléctricos de las nuevas lineas a trazar y mantener a salvo las servidumbres existentes.   
- El resto de directrices expuestas en el informe, tenerse en cuenta para la redacción definitiva del PGE de Rafelguaraf.  
- Dirección General del Agua (18/11/18):  
Informa sobre lo siguiente:  
- Abastecimiento de agua potable:  
- En el Estudio de suficiencia de Recursos que aporta estima la demanda de suministro de abastecimiento para el horizonte del Plan en 186.404 m /año, considerando una dotación de 180 hab.día sin aportar datos reales actuales de suministro. La dotación considerada queda muy por debajo de la dotación media de referencia de la normativa del Plan Hidrológico del Jucar. Además no se ha encontrado justificación ni medidas para garantizar el abastecimiento en condiciones sanitarias dado el mal estado químico de la masa de agua subterránea donde tiene su origen. En cualquier caso, requiere revisión concesional para disponer recursos para los nuevos desarrollos.  
- Tampoco se ha encontrado estudio específico justificativo de la capacidad de las infraestructuras de abastecimiento (tuberías, depósitos, etc.) para permitir la conexión de los nuevos desarrollos.  
- En todo caso, ha de contar con el preceptivo Informe actualizado del Organismo de Cuenca (Confederación Hidrográfica del Júcar, CHJ) sobre la compatibilidad entre la demanda de recursos hídricos (cantidad, calidad y origen) en el municipio con la prevista por la planificación hidrológica, así como de disponibilidad de recursos.  
- Saneamiento (evacuación, tratamiento y depuración/reutilización).   
- Dado los datos aportados, en principio, se estima que tiene suficiente capacidad para absorber los desarrollos urbanísticos propuestos en el horizonte del Plan, a falta de tener en cuenta los crecimientos, planificados por los otros municipios, por lo que se debe completar justificación de la capacidad del sistema de tratamiento de manera coordinada con todos los municipios a los que presta servicio (apartado 6.3.2 de las Directrices del Plan Director de Saneamiento).  
- No se ha encontrado estudio especifico, con identificación de las instalaciones de evacuación (sus características, dimensiones y estado) así como la determinación de los caudales vertidos actuales y previstos en correspondencia con las áreas servidas, análisis de su capacidad o necesidades de ampliación, teniendo en cuenta su estado actual y los futuros incrementos que propone el Plan en sus horizontes. De manera que se justifique su capacidad para poder absorber dichos incrementos (aptdo. 6.3.1. de las Directrices del Plan Director de Saneamiento), con correspondencia en Planos considerando su carácter de red primaria o secundaria, así como, su adscripción, previsión de zonas de reserva y servidumbre a efectos de su gestión y desarrollo.  
- Igualmente se han de analizar y planificar las medidas necesarias para completar y regular el saneamiento de viviendas en núcleos dispersos o diseminados que lo requieran.  
- Los nuevos desarrollos han de disponer de red separativa, incluyendo el tratamiento para las primeras aguas de lluvia, y su correspondencia con las condiciones de vertido para todas ellas. En particular, en los desarrollos en suelo industrial.  
- En todo caso, se requiere Informe de capacidad de la EPSAR, y antes de cualquier actuación autorización de conexión de la EPSAR con Informe favorable de coordinación del resto de municipios a los que el sistema presta servicio. Se deberán integrar todos los condicionantes que exprese la EPSAR, en particular los referentes a suplementar las infraestructuras (canon) a cargo del agente urbanizador.  
- Riesgo de inundabilidad:  
- Dentro del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico incluye estudio relativo a la inundabilidad en el municipio que no contiene el nivel de detalle ni documentación requerida por el articulo 12 de la Normativa del PATRICOVA.   
1) En dicho estudio parece que se haya efectuado una simulación hidrológica en el apartado de estudio hidrológico y otra para el apartado de estudio hidráulico, no quedan claros los hidrogramas que se representan (cómo se han obtenido, a que sección corresponden, su tiempo de duración en relación con los tiempos de concentración, si se han utilizado en el estudio hidráulico?)  
2) No indica si se ha utilizado un modelo de flujo unidireccional o bidireccional, ni justifica las hipótesis del modelo de flujo adoptado: variado para aguas arriba y uniforme para aguas abajo, ni aporta análisis de sensibilidad y de las variaciones respecto a las zonas inundables estudiadas por el SNCZI, ni se ha encontrado como se han tenido en cuenta los condicionantes de contorno geomorfológicos ni como se han integrado las infraestructuras hidraulicas existentes (secciones críticas) y proyectadas para los escenarios actual y propuesto (solo parece que se haya estudiado un escenario).  
- En el PATRICOVA se contempla la actuación EVC32, a la que se hace mención en el Plan como medida de defensa.   
1) No se ha encontrado estudio actual justificativo relativo a la misma con diferenciación entre el escenario actual y futuro propuesto por el planeamiento. Por lo que se entiende que no se cumple lo establecido en el articulo 24 de la normativa del PATRICOVA.  
- Según el articulo 18 de la normativa del PATRICOVA no se puede reclasificar suelo en zonas inundables con periodo de retorno de 100 años. En tanto no se apruebe el correspondiente Estudio de Inundabilidad persisten los mapas de inundabilidad recogidos en el PATRICOVA y SCNZI.  
- En caso de edificaciones en zonas con nivel de peligrosidad 6, se han de contemplar las medidas del Anexo I de la normativa del PATRICOVA, para el suelo urbano en zonas inundables, y por lo tanto integrar entre los condicionantes del Plan.  
- En todo caso, cualquier actuación ha de ser acorde al PATRICOVA, contar con el preceptivo Informe del Organismo de Cuenca y la aprobación de la Conselleria con competencia en Ordenación del Territorio.  
- Agencia Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències (08/11/18):  
El informe del organismo competente en materia de seguridad y emergencias trata sobre distintos puntos:  
- Riesgo de Inundación:  
- Considera la superficie afectada por este riesgo de acuerdo con la normativa de PATRICOVA así como la del Sistema Nacional de Zonas Inundables (SNZI), analizada a su vez a partir del Estudio de Inundabilidad presentado.  
- El riesgo afecta a la unidad de ejecución UE-1 y al sector urbanizable SUR-1, por lo que en las zonas afectadas deberá asumir los condicionantes y limitaciones que se establecen en el PATRICOVA.  
- Riesgo de deslizamientos:  
- Afecta a nivel medio en la zona sud-oriental, sin que afecte en ningún caso a suelos urbanos o urbanizables propuestos.  
- Riesgo sísmico:  
- De acuerdo con la Norma de Construcción Sismorresistente NCSR-02, el municipio de Rafelguaraf tiene una aceleración sísmica de 0,07g. Por tanto en el Plan General Estructural deberán asumirse las medidas de la normativa.  
- Además, según el Plan Especial frente al Riesgo Sísmico de la Comunitat Valenciana, el municipio de Rafelguaraf tiene una intensidad sísmica de 8,0 para un periodo de retorno de 500 años.  
1) Por tanto, el Ayuntamiento deberá redactar un Plan de Actuación Municipal frente a dicho riesgo.  
- Riesgo ocasionado por el transporte de mercancías peligrosas:  
- El término municipal de Rafelguaraf se encuentra afectado por nivel alto de este riesgo, dado que la vía de ferrocarril València-La Encina está considerada como una de las vías de circulación preferente de estas mercancías y se considera una zona de especial exposición las franjas de 500 metros alrededor de la misma, entorno en el cual se encuentra el núcleo de Tossal Nou.  
1) Aquí se localiza la unidad de ejecución ET-2, por lo que se deberá efectuar consulta al órgano urbanístico competente que deberá determinar los usos admisibles en la zona.  
- Riesgo de incendios forestales:  
- Ordenación del territorio y gestión urbanística:  
1) En las zonas clasificadas como SNU Minimización de Impactos, en su futura ordenación se deberán aplicar las medidas establecidas tanto en el Código Técnico de Edificación como en el art. 32 del PATFOR, de acuerdo con el informe.  
- Ejecución de obras en zonas forestales o inmediaciones:  
1) Se cumplirá lo indicado en el Decreto 7/2004, del Consell, que aprueba el pliego de normas de seguridad en prevención de incendios en las obras y trabajos en terreno forestal o alrededores.  
- Planificación local:  
1) El informe del órgano competente, recomienda que el municipio de Rafelguaraf elabore su Plan de Actuación Municipal frente al riesgo de incendios forestales.  
- Administrador de Infraestructuras Ferroviarias - ADIF (28/10/18):  
- Entre sus determinaciones no se observa el incumplimiento de la legislación sectorial vigente, Ley 38/2015, de 29 de septiembre, del Sector Ferroviaria.  
- No obstante, se emplaza a actualizar las referencias a la normativa sectorial ferroviaria que se hacen en la Memoria Informativa y en el documento de la Evaluación Ambiental y Territorial Estratégica, ya que la legislación que aparece está derogada.   
- La normativa sectorial ferroviaria vigente está compuesta por la Ley 38/2015, de 29 de septiembre, del sector Ferroviario y por el Reglamento del Sector Ferroviario, aprobado mediante Real Decreto 2387/2004, de 30 de diciembre, en todo lo que no contravenga a la actual ley.  
- Ajuntament de Manuel (22/10/18):  
- Aunque no son municipios limítrofes, ambos municipios junto con L'Ènova, comparten la depuradora de aguas residuales, por lo que en base al informe del órgano competente establece su informe favorable al plan.  
- Confederación Hidrográfica del Júcar (07/05/19):  
El informe del órgano competente en materia de planificación hidráulica y dominio público hidráulico está firmado con fecha 24 de abril de 2019 y el sello del Ayuntamiento de Rafelguaraf que figura es del 7 de mayo de 2019. Dado que el pleno del Ayuntamiento de Rafelguaraf que aprueba la documentación del plan y su remisión al Órgano Ambiental es de fecha 30 de abril de 2019, es probable que las consideraciones que se efectúan en el mismo y que a continuación se exponen, entre otras, no hayan sido recogidas en su totalidad en la versión definitiva del plan, por lo que necesariamente deberán ajustarse a la misma antes de la aprobación definitiva:   
1. Afección al dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y policía:  
1) En cuanto a afección a cauces, se señalan los mismos que atraviesan el término municipal, se indica que todos los cauces se encuentra adecuadamente clasificados como SNU, se señalan las zonas de servidumbre y protección y se indican las siguientes afecciones de acuerdo con la ordenación propuesta:  
2) Suelo Urbano: El extremo norte del suelo urbano del núcleo de Rafelguaraf se ubica parcialmente en zona de policía de los barrancos de Barxeta y Vicentico.  
3) Equipamiento cementerio Rafelguaraf: Se trata de una instalación existente que se ubica en la zona de policía del barranco de Vicentico. No obstante, la ampliación propuesta se proyecta fuera de la zona de policía de cauce público.  
4) Sector PVJ-1. Parque del Barranquet: Sector de SNU que afecta al barranco de Barxeta y se ubica parcialmente en zona de policía del barranco de Vicentico.  
5) Sector PQL Parque de las Delicias: Sector de SNU que afecta al barranco de Flores.  
6) Saneamiento y depuración:  
7) Se señalan las características y capacidad de la instalación existente, así como el procedimiento a seguir para el vertido.  
8) Aguas pluviales:  
9) Señala el informe que de acuerdo con el Reglamento de Dominio Público Hidráulico, tanto las nuevas urbanizaciones como los polígonos industriales y desarrollos urbanísticos en general, deberán introducir sistemas de drenaje sostenible de forma que se mitigue el eventual riesgo de inundación.   
10) A tal efecto el expediente del desarrollo urbanístico deberá incluir un estudio hidrológico-hidráulico que lo justifique.  
2. Viabilidad del Plan e incidencia en el régimen de corrientes:  
1) Inundabilidad del plan:  
2) Revisadas las cartografías de riesgo de inundación tanto del Sistema Nacional de Zonas Inundables (SNZI) como del PATRICOVA, se observa que el sector ZND-RE Sector Sur 1 se encuentra afectado por zona inundable de 500 años de periodo de retorno del barranco de Barxeta, mientras que el sector ZND-IND Sector Ind 1 se estima que podría encontrarse en zona inundable de 500 años de periodo de retorno del barranco de Barxeta.  
3) Sobre el estudio hidrológico del Estudio de Inundabilidad, el informe pone de manifiesto las siguientes deficiencias:  
- En el estudio no se aportan los parámetros geomorfológicos de la cuenca del barranco de Vicentico, por lo tanto, no ha sido posible compararlos con los del SNCZI.  
- Para el barranco de Matilde, en el estudio se han obtenido dos valores de caudal máximo para cada periodo de retorno, sin que se pueda saber a que cuenca o subcuenca pertenece cada uno de ellos.  
- La precipitación máxima diaria considerada en el estudio es inferior a la del SNCZI.  
- En el estudio se ha supuesto el valor del umbral de escorrentía igual a 17 mm para todas las cuencas consideradas, sin aportar información sobre cómo se ha obtenido dicho valor. Aunque no se indica en el estudio, se ha adoptado un coeficiente corrector del umbral de escorrentía igual a 3,2, mientras que para esa región la aplicación CAUMAX le asignarla un coeficiente de 2,4. Por tanto, los caudales obtenidos serian superiores si se empleasen los valores de la aplicación CAUMAX.  
- En el estudio se presentan hidrogramas correspondientes a los caudales máximos, pero no se indica nada sobre la metodología seguida para obtener dichos hidrogramas.  
- En vista de lo anterior, los caudales máximos de avenida estimados en el estudio, no se pueden dar por válidos.  
4) Sobre el estudio hidrológico del Estudio de Inundabilidad, el informe pone de manifiesto las siguientes deficiencias:  
- Para cada uno de los cauces citados anteriormente, en el estudio se elabora un modelo hidráulico bidimensional con Hec-Ras, tomando para la geometría de los mismos el modelo digital del terreno de 2 metros de resolución, procedente del Institut Cartogràfic Valencià. Los resultados obtenidos no se pueden considerar válidos por los siguientes motivos: En el estudio no se explican adecuadamente las condiciones de contorno adoptadas; en el estudio no se indica la rugosidad asignada a los modelos hidráulicos.  
- Para barranco de la Font del Pinar o de Pelaburros, no se ha simulado adecuadamente su desembocadura en el barranc de Barxeta, dado que el modelo acaba antes de la desembocadura, Para el barranco de Matilde, no se ha simulado adecuadamente su desembocadura en el barranco de la Font del Pinar o de Pelaburros, dado que el modelo acaba antes de la desembocadura.  
- En el estudio, la zona inundable del barranc de Barxeta y del Barranco Vicentico ha quedado infravalorada si se compara con la procedente del SNCZI. Además, los desbordamientos que se producen en el casco urbano, en el estudio, no tienen mayor precisión que en el SNCZI.  
- No se han incluido las obras de paso existentes en los cauces.  
- Sólo se presentan resultados para 500 años de periodo de retorno.  
- Por tanto, la cartografía que se tendrá cuenta en los siguientes apartados será la del SNCZI.  
5) Afección al régimen de corrientes:  
6) Los nuevos sectores de suelo urbanizable previstos en el Plan se ubican fuera de zona de policía de cauce público y no se encontrarían afectados zona de flujo preferente, por lo que no existiría afección al régimen de corrientes.  
7) En la zona de flujo preferente de los cauces no pueden autorizarse actividades vulnerables frente a las avenidas ni actividades que supongan una reducción significativa de la capacidad de desagüe de la citada zona de flujo preferente, cuestión que deberá tenerse en cuenta en la ordenación pormenorizada de los parques Sector PVJ-1 Parque del Barranquet y Sector PQL Parque de Las Delicias.  
8) Viabilidad del Plan  
9) El informe del órgano competente se pronuncia sobre la viabilidad de la actividad únicamente dentro de zona de policía de cauce publico, sin perjuicio de las competencias de otras administraciones.  
10) Para los terrenos de suelo urbano ubicados al noreste del núcleo de Rafelguaraf que se encuentran afectados por zona de flujo preferente del barranc de Barxeta y barranco de Vicentico, se está a lo dispuesto en el artículo ter del Reglamento del Dominio Público Hidráulico.  
11) Asimismo, para aquellos terrenos, tanto de suelo urbano como del sector sur 1 (urbanizable residencial), que se encuentran afectados por la zona inundable de 500 años de periodo de retorno del barranc de Barxeta y barranco de Vicentico, se estará a lo dispuesto en el articulo 14 bis del Reglamento del Dominio Público Hidráulico, en relación con los usos permitidos en zonas inundables  
3. Disponibilidad de Recursos Hídricos:  
- De acuerdo con los antecedentes obrantes en el organismo de cuenca, se comprueba que el Ayuntamiento de Rafelguaraf dispone de derechos al uso privativo de agua para el abastecimiento de su población Expediente 19BBIP1097  
1) Se trata de un aprovechamiento de aguas subterráneas situado en la partida «Francs» del término municipal de l'Ènova (Valencia), que se encuentra inscrito en el Registro de Aguas (Sección: C, Tomo: 9, Folio: 48) con un volumen de 172.200 m3 con destino abastecimiento.  
- Visto lo anterior el ayuntamiento dispone de derechos para el uso privativo de agua del aprovechamiento ubicado en la partida «Francs». pero no del ubicado en la partida de «Las Delicias?.  
1) Para poder garantizar el abastecimiento de este segundo pozo, en caso de que se prevea su uso de forma continuada durante algún periodo del año, se deberá solicitar concesión de aguas por los cauces reglamentarios al servicio correspondiente del área de Gestión del Dominio Publico Hidráulico y acompañar de la documentación completa. Si, por el contrario, se trata de un pozo de reserva del que no se prevé su utilización más que en los años secos, no será necesario dicha tramitación, requiriéndose nuevamente la solicitud previa de aprovechamiento temporal y a precario de acuerdo con el articulo 55.3 del Texto Refundido de la Ley de Aguas y el artículo 77 del Reglamento de Dominio Público Hidráulico.  
- Por lo tanto, teniendo en cuenta todo lo anterior, el órgano competente en materia de planificación hidrológica y protección del dominio público hidráulico informa favorablemente el Plan General Estructural de Rafelguaraf, condicionado a que se solicite la segunda toma de agua en caso de preverse su utilización continuada, así como el cumplimiento de directrices incorporadas en el informe.  
C.3) Fase de consulta a Administraciones afectadas realizadas por el órgano ambiental.  
Desde el Órgano Ambiental, una vez revisado inicialmente el Expediente Ambiental y la Versión Preliminar del Plan remitida por el Ayuntamiento de Rafelguaraf, se determinó la necesidad de realizar algunas consultas, tal y como queda reflejado en el apartado A del presente documento.  
- Servicio de Ordenación del Territorio - PATRICOVA (03/02/20):  
El informe del servicio competente en materia de riesgo de inundación, señala las siguientes cuestiones:  
- De acuerdo con el informe recibido por su parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar (y que coincide con el incorporado por el Ayuntamiento visto anteriormente) en el Estudio de Inundabilidad de julio de 2018, tanto la hidrología como la hidráulica no son correctas.  
- Analizadas las cartografías, se realiza la valoración del riesgo de inundación en la que se concluye que la ordenación tanto para el suelo urbanizable como para lo zona verde propuesta se considera adecuada, si bien según el art. 18 de la normativa del PATRICOVA se considera necesario la tramitación de un estudio que justifique la propuesta de suelo urbanizable afectado por peligrosidad de inundación, que deberá proponer para tal reclasificación, medidas que justifiquen la no inundabilidad del sector.  
- El informe señala que dado que el crecimiento es acorde a la ETCV se puede decir que el municipio tiene problemas para el crecimiento normal del núcleo urbano. La zona verde en cualquier caso debería ir en la zona más afectada, al oeste de este mismo sector.  
- Por todo ello se recomienda la tramitación de Rafelguaraf, con carácter opcional, como municipio de elevado riesgo, por no poder crecer sin inundación y que facilitaría la tramitación del citado sector.  
- Lo anterior no exime de la realización del Estudio de Inundabilidad, pero se podrá crecer sin justificación en las zonas inundables de poco calado.  
- Concluye pues el informe de forma DESFAVORABLE respecto al Estudio de Inundabilidad del Plan General Estructural de Rafelguaraf por no cumplir la normativa del PATRICOVA.  
- Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje - ETCV (09/03/20):  
- El informe del órgano competente en materia de Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana y ordenación del territorio se ratifica en su informe de 4 de abril de 2019, emitiendo informe favorable al modelo territorial propuesto, quedando justificada desde un punto de vista territorial la localización del sector industrial, al considerarse el único emplazamiento bien comunicado del término municipal, y exento del riesgo de inundación.  
- Servicio de Movilidad (06/04/20):  
- El servicio competente en materia de movilidad emite informe del que se concluye que el Plan General Estructural de Rafelguaraf es compatible con el cumplimiento de la Ley 6/2011 de movilidad de la Comunitat Valenciana.  
- Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje - Infraestructura Verde y Paisaje (22/07/20):  
- Del informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje recibido el 22 de julio de 2020, se concluye con las siguientes determinaciones a incorporar a la propuesta:  
- Modificar la caracterización y valoración del paisaje atendiendo a los requerimientos establecidos en el informe (apartado 3.A)).  
- Integrar en la infraestructura verde municipal: la unidad de paisaje agrícola localizada al sur del barranco de Barxeta, los recursos paisajísticos de valor alto o muy alto con sus entornos de protección, la totalidad de las zonas inundables, la infraestructura verde de carácter estructural en los suelos urbanos y urbanizables, y las conexiones necesarias entre los distintos elementos, conformando un sistema territorial continuo.  
- Incluir la definición y regulación de la infraestructura verde en las determinaciones normativas de carácter estructural del plan general estructural, en los términos indicados en el informe (apartado 3.B)).  
- Revisar la normativa de integración para los elementos catalogados y completar las fichas de los recursos paisajísticos incluidos en la sección cultural y de las unidades de paisaje incluidas en la sección de paisaje, con los valores paisajísticos y visuales específicos a preservar en cada caso.  
- Incluir la propuesta de programas de paisaje en la documentación con eficacia normativa del Plan.  
- Completar la normativa de integración paisajística e integrarla en la normativa urbanística, y modificar la regulación de los ámbitos de las zonas ZRC-AG2 y ZRP-AF/PC incluidas en la infraestructura verde, en los términos indicados en el informe (apartado 3.E)).  
- Eliminar o modificar el trazado, en su caso, de la nueva dotación viaria propuesta en torno al núcleo de Tossalnou, preservando el carácter del paisaje y del núcleo de población.  
La comprobación de la integración de las determinaciones del estudio de paisaje en las del Plan General y del cumplimiento de todos estos condicionantes corresponderá a este Servicio, con carácter previo a la aprobación definitiva del Plan General Estructural.  
D) Análisis de la previsión de los impactos significativos por la aplicación del plan  
Inicialmente respecto al análisis de los efectos significativos de la aplicación del plan se valora positivamente:  
- La elaboración de un documento urbanístico que sustituya al planeamiento vigente, unas Normas Subsidiarias que ya no daban respuesta a las necesidades y normativa vigente, estudiando el territorio, analizando las posibles afecciones y ordenando sobre todo las Zonas Rurales.  
- La adecuación de los nuevos crecimientos a las previsiones de la ETCV pasa por ajustar los previstos en las NNSS, manteniendo básicamente la superficie correspondiente a la Zona Urbanizada, y ajustando la de Nuevo Desarrollo.  
- En este sentido, se valora positivamente el ajuste del suelo residencial no sólo a las directrices de la ETCV sino también al condicionante de la afección por riesgo de inundación.  
- En cuanto al industrial, como aspecto positivo se valora la creación de nuevo suelo, que recoja la industria dispersa por todo el término municipal, tanto zona urbana como rural, si bien dicho suelo debe acotarse a una superficie máxima y considerar tanto la afección por riesgo de inundación como los accesos.  
- Desarrollo de la infraestructura verde en el municipio como elemento vertebrador del planeamiento, tal y como se define en el apartado 3. ?Infraestructura Verde- de la Memoria Justificativa y en el Cap. 2 ?Infraestructura Verde- de las NNUU.  
- No obstante, deberá desarrollar claramente los elementos que forman parte de la misma, sobre todo a nivel normativo, de acuerdo con las directrices que se proponen en el plan.  
- Igualmente se definirá (no consta plano) la Infraestructura Verde a escala de núcleo urbano, a tener en cuenta en el Plan de Ordenación Pormenorizada, así como su función como elemento de conexión entre los cuatro núcleos urbanos de Rafelguaraf.  
- Especialmente significativo es la consideración que en el planeamiento se hace de las viviendas aisladas, cuyo origen reside en el desarrollo errático y fuera de planificación (reconocido en la documentación) de lo que de acuerdo con las NNSS vigentes se clasifica como un Suelo Urbanizable residencial.   
- Con la desclasificación de dicho Suelo Urbanizable no desarrollado las múltiples viviendas existentes en SNU deben ser sometidas a minimización de impactos territorial y ambiental, a través de futuros planes especiales, por lo que procede en el plan delimitar su ámbito y consideración.  
- Igualmente se considera positivo el mantenimiento del nivel de protección para los suelos por sus características forestales o naturales, al que se añaden dos niveles de protección: por riesgo de inundación y el de afecciones en materia sectorial.  
- En el caso del riesgo de inundación, y a expensas del criterio del órgano competente en la materia, se zonifica dentro del término municipal (en SNU, aunque afecta también a suelos urbanos y urbanizables) el área afectada por dicho riesgo y que debe condicionar, dentro del ordenamiento que se proponga, los usos y edificaciones a incluir en ellos.  
- Respecto a las afecciones la propuesta establece una superposición de las superficies zonificadas sobre la ordenación previa (SNUC ó SNUP forestal o afectado por riesgo de inundación) por lo que se suma el nivel de restricciones a usos, edificaciones e instalaciones a considerar en la normativa.  
- Otra cuestión a destacar es la intención del plan de desarrollar una conexión adecuada dentro del término municipal, tanto con los municipios limítrofes como entre los cuatro núcleos de población existentes (Rafelguaraf, Tossal Nou, Riu Rau y Berfull), para lo que se consideran principios de movilidad, especialmente la no motorizada entre dichos núcleos.  
Zonas Urbanizadas   
Considerando ya los posibles efectos significativos sobre Zonas Urbanizadas, el Plan General mantiene prácticamente el suelo urbano existente a las NNSS, con ajustes en las unidades de ejecución a realizar en los núcleos de Rafelguaraf, Tossal Nou y Berfull. Como indica la Memoria Justificativa, salvo correcciones de escala y en el caso de Riu-Rau que se recorta, no se han modificado los límites de Suelo Urbano.   
Lo que sí se diferencia respecto a las NNSS vigentes es la consideración del suelo consolidado (ZUR-NH y ZUR-ACA) del no consolidado (U.E.), recogiendo en éste las unidades de ejecución a desarrollar a futuro, como indica la Memoria Justificativa, a través de Planes de Reforma Interior que ordenen sobre la base de los aprovechamientos asignados.   
En el núcleo de Rafelguaraf se mantiene el límite del suelo urbano, pero se crea la unidad de ejecución UE-1 (7,693 m²) a costa de la superficie del equipamiento deportivo, PQD-DEP-1 que ve reducida su superficie y deberá justificar que se sigue cumpliendo el mantenimiento de los estándares. Por su parte, el núcleo de Tossal Nou, mantiene igualmente el límite de suelo urbano generando, en la parte sur no desarrollada hasta el momento, la unidad de ejecución UE-2 (13,725 m²), manteniendo la superficie de zonas verdes.   
En cuanto al núcleo de Riu-Rau, se redelimita sacando del ámbito original del Suelo Urbano el Hort del Tio Bomba, superficie situada al SE del núcleo, que se pretende mantener preservada para el uso agrícola integrando la edificación dentro del catálogo patrimonial de elementos etnológicos a preservar (ETN-7 en el Catálogo de Protecciones). Dicha eliminación provoca la eliminación como suelo urbano de un espacio que carece de vocación edificable por el mínimo fondo existente, y en paralelo la creación de una unidad de ejecución UE-3 al norte del núcleo reclasificando SNU.   
Por último, el núcleo de Berfull mantiene su consideración de Suelo Urbano, con la reordenación precisa para su recuperación como enclave histórico, reflejado en su inclusión dentro del Catálogo de Protecciones como Bien de Interés Cultural BIC-1.   
Zonas de Nuevo Desarrollo:   
En cuanto al suelo residencial, entre las determinaciones del planeamiento existente figura el establecimiento de un único sector de Suelo Urbanizable de uso residencial, integrado dentro de la matriz urbana existente y con apoyo de un vial de vocación de elemento de red primaria, duplicando una línea de manzanas hacia el sur del límite urbano actual el núcleo de Rafelguaraf que supone duplicar una línea de manzanas hacia el sur del límite urbano actual de dicho núcleo sobre unos terrenos que muestran limitaciones por riesgo de inundación.   
Dicho crecimiento cuenta con informe favorable del servicio competente en materia de ETCV, por cuanto cumple los crecimientos, sujeto al cumplimiento de las directrices que minimicen o eliminen el riesgo de inundabilidad.   
En este sentido, la Memoria Justificativa expone la problemática y plantea dos alternativas a la solución del problema de inundabilidad: Una la de dirigir los crecimientos hacia zonas ?desconectadas- del núcleo compacto fuera de la zona inundable o bien la segunda, consistente en la redacción de un Estudio de Inundabilidad, aprobado por el órgano competente, en el que se tenga en cuenta también las actuaciones previstas en el Catálogo de Actuaciones del PATRICOVA, que según el plan propuesto permitiría la reducción de la peligrosidad.   
En el último informe del servicio competente en materia de riesgo de inundabilidad, si bien destaca la ubicación del Suelo Urbanizable como muy adecuada, emite informe desfavorable, en tanto en cuanto considera necesario la tramitación de un Estudio de Inundabilidad que justifique la propuesta del suelo afecto por peligrosidad de inundación, proponiendo medidas que justifiquen la no inundabilidad del sector.   
En este sentido recomienda con carácter opcional, la tramitación de Rafelguaraf como municipio de elevado riesgo, al no poder crecer sin estar sometido a riesgo de inundación, lo cual facilitaría la tramitación del sector. Esto no exime de la realización del Estudio de Inundabilidad.   
En cuanto al suelo industrial, como ya se ha apuntado anteriormente, en las NNSS vigentes no existe tal zonificación, por lo que las industrias en el municipio se han desarrollado en el núcleo urbano de Rafelguaraf y en emplazamientos en SNU, señalados en planos en la documentación presentada, pero de los que no se conoce ni su naturaleza ni las condiciones técnicas y legales de su implantación. El plan propuesto simplemente computa la superficie teóricamente ocupada y propone un incremento sobre la misma hasta delimitar un sector industrial SUI-1 de 44.906 m², en principio por encima del establecido por la ETCV para actividades productivas (27.930 m²). No obstante, tanto en el informe de 4 de abril de 2019 del servicio competente en materia de ordenación del territorio, como en el de 5 de marzo de 2020, establece que queda justificada desde un punto de vista territorial la localización del sector industrial, al considerarlo el único emplazamiento bien comunicado del término municipal, a excepción del riesgo de inundación que deberá ser estudiado al poder encontrare en zona inundable de 500 años, de acuerdo con la cartografía del SNCZI, tal y como señala el informe de la CHJ.   
Red Primaria / Equipamientos:   
La red primaria de dotaciones viene definida adecuadamente en la propuesta PGE, tanto a nivel urbano (núcleo y alrededores) como término municipal. Sin perjuicio de todos los elementos incorporados al PGE, se consideran a efectos de su interés en la ordenación territorial y afección ambiental los siguientes:  
- Equipamientos:  
- Cementerio: Se incorporan los cementerios existentes tanto de Rafelguaraf (PQI-SER3 y PQI-SUR3f, situado en SNU con riesgo de inundabilidad) como el de Tossal Nou (PQI-SER4 y PQI-SUR4f, situado igualmente en SNUC). Para ambos se establece una zona de reserva (que por su disposición parecen configuradas para ampliaciones futuras), si bien en ambos casos y teniendo en cuenta esta zona de reserva, se deberá cumplir con la directriz del Decreto 195/2009 (que modifica al Decreto 39/2005) de aprobación del reglamento de prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunitat Valenciana, que en sus art. 42 y 44 establece que para ampliaciones el emplazamiento del cementerio deberá garantizar un perímetro de protección de 25 metros, que deberá estar calificado como zona dotacional y libre de toda clase de construcciones.  
- Adicionalmente, en el caso del cementerio de Rafelguaraf, dado que se encuentra en zona inundable, para cualquier ampliación deberá contar con la autorización de dicho uso por parte del órgano competente.  
- EDAR: Se califica como dotacional tanto el emplazamiento de la EDAR como una zona anexa de reserva para futuras ampliaciones. No obstante, al margen del SNUP de afecciones establecido como perímetro de protección que se verá posteriormente, debe comprobarse que las superficies computadas la tabla de la página 61 de la Memoria Justificativa, corresponden a lo que se ha trasladado al plano de ordenación del PGE.   
Zonas Rurales:  
Una de las características más importante de la propuesta que se realiza sobre el suelo rural es el incremento que se produce de dicho suelo dentro del PGE, sobre todo debido a la desclasificación de los Suelos Aptos para Urbanizar de las vigentes NNSS que, sin ser desarrollados han devenido en la proliferación de vivienda aisladas sin control, cuya opción dentro de la propuesta del nuevo plan, como se verá, es someterlas a procesos de minimización de su impacto territorial y ambiental formando parte del SNU.   
En paralelo al incremento del suelo rural, dentro del mismo hay a grandes rasgos un decrecimiento importante de las Zonas Rurales Protegidas (a pesar del interés del redactor en recoger todos los elementos de protección dentro del nuevo PGE) debido a que el SNUP Agrícola en las NNSS (742 Ha) pasa a ser SNUC además afectado por la presencia de viviendas aisladas, por lo que la delimitación de usos y actividades en dicho SNUC y sobre todo la compatibilidad de los mismos, se convierte en un elemento fundamental más si cabe si se pretende mantener el carácter eminentemente agrícola asociado al SNU, sobre todo teniendo en cuenta que la agricultura es un sector económico importante en el municipio de Rafelguaraf.   
Con todo ello, la zonificación del suelo rural básicamente se divide por una parte en un SNUC dividido por un lado en un suelo agrícola donde caben de acuerdo con el plan, además del uso agrícola, todos los usos y edificaciones permitidos de forma excepcional de acuerdo con el art. 197 de la LOTUP y por otro un suelo agrícola que, buscando recoger aquel suelo afectado por la implantación de vivienda aislada, no sólo recoge las parcelas afectadas sino una superficie mayor en la que la PGE pretende restringir la construcción de nueva vivienda y hacer que la vivienda existente formando en ocasiones urbanizaciones semiconsolidadas ?conviva- con el uso agrícola, lo cual debe ser objeto de análisis cuidadoso.   
En cuanto al suelo rural protegido en la propuesta del PGE distingue básicamente el suelo protegido por sus características naturales o protección forestal, que se incrementa en más de 150 Ha respecto al existente en las NNSS, y por otro lado el suelo protegido debido a su afección por peligrosidad de inundación, afectando a gran parte del norte y centro del término municipal.   
El resto de suelos protegidos, corresponden a las afecciones de tipo sectorial (dominio público hidráulico, patrimonio, carreteras, vías pecuarias, etc) que como el plan dispone se ?superponen- a la tipología de SNU correspondiente limitando los usos y edificaciones en la medida que la legislación sectorial establezca.   
La zonificación expuesta hasta el momento, deriva del análisis de unidades ambientales realizado en el EATE (8.3 ?Definición de unidades ambientales?) en el que las áreas de uso agrícola, independientemente del grado de ?antropización- por la presencia de vivienda diseminada pierden la consideración de suelo protegido del plan vigente, pasando a ser de acuerdo con el análisis realizado, bien una zona agrícola con presencia de vivienda (o bien grupos de viviendas), bien una zona agrícola susceptible de albergar otros usos en suelo no urbanizable, con lo que en primera instancia el carácter agrícola del municipio corre el riesgo de verse comprometido si el plan propuesto no acota adecuadamente los usos y su compatiblidad como adelante se analizará.   
La definición de ?núcleo de población- que se incorpora en el art. 2.3.4 de la normativa, dentro del Suelo No Urbanizable, no corresponde a la de núcleo de viviendas consolidados del art. 210 de la LOTUP, por lo que deberá ajustarse a la misma y en las directrices de los art. 210 y ss en el análisis de la minimización de impactos.   
Con estos presupuestos, pasamos analizar la zonificación en el suelo rural, atendiendo a su ordenación, usos e instalaciones previstas según el plan.   
Zona Rural Común (ZRC)   
Tal y como ya se ha comentado, la superficie asociada ZRC se incrementa de forma muy importante, debido a que el suelo agrícola, protegido en las NNSS vigentes pasa en su totalidad a SNU común, sin que en la propuesta presentada se justifique de ninguna forma las razones de la pérdida de dicho carácter protegido, más allá de las zonas sujetas a minimización, que en todo caso en el planeamiento actual se constituyen como Suelo Urbanizable.   
Por tanto, se analizará la zonificación propuesta sobre la base de que, independientemente de su calificación como ZRC, el valor de los suelos agrícolas del municipio debe preservarse y por lo tanto los usos a implantar deberán estudiarse detenidamente en cada zona, así como la compatibilidad entre los mismos.   
En las NNUU del PGE propuesto (art. 2.3.6 y ss) se exponen los usos, aprovechamientos y actuaciones que pueden permitirse en dicha tipología de suelo, a nivel general y basándose (como mínimo) en las determinaciones del art. 197 de la LOTUP para los usos excepcionales en SNU. Dicha relación no deja de ser una mera declaración de posibilidades, ya que en cada zona deberá estudiarse tanto la posibilidad de que se pueda desarrollar cada uso, actividad o construcción, como sobre todo la compatibilidad de los mismos dentro del territorio, independiente y de forma previa a cómo se puedan obtener administrativamente (licencia, autorización previa, DIC, etc) que es como se presentan en dichas NNUU.  
- Zona Rural Común Agropecuaria (ZRC-AG1).  
- Esta tipología como indica la Memoria Justificativa incluye áreas de uso agrícola que han sido notablemente contaminadas por segundas residencias. Parte de esta superficie estaba clasificada como suelo apto para urbanizar que se desclasifica como SNU por su desordenado desarrollo. El objeto final es el de promover expedientes basados en planes especiales de minimización de impacto. El uso será agrícola en ?coexistencia- con las edificaciones existentes, de acuerdo con el plan, lo cual a priori parece incompatible. De hecho en el art. 3.4.2 de las NNUU establece que esta zonificación comprende dos ámbitos urbanísticos:  
1) Suelos urbanizables no desarrollados cuyo destino eran urbanizaciones de segunda residencia.  
2) Suelo agrícola que ha sufrido una importante contaminación por viviendas de segunda residencia.  
- En definitiva, no se propone una delimitación estricta de los ámbitos de minimización de viviendas dentro del SNU (como se hacía en el DIE y determina una de las unidades ambientales definidas) sino que se zonifica una zona más amplia ?afectada- por la vivienda aislada y se determina la definición de los ámbitos de minimización a futuro a través de planes especiales.  
- En todo caso, el PGE debería determinar el número de viviendas y parcelas en esta zona susceptibles de minimización y definir los ámbitos estrictos que las mismas ocupan.  
- Asimismo debería relacionar el plan de forma exhaustiva aquellas usos o instalaciones existentes en la zona que pudieran ser incompatibles con el uso residencial (granjas, industrias, etc)  
- Usos permitidos:  
- El PGE sólo permite en esta zona el uso agrícola y las viviendas existentes, declarando incompatibles todos los demás.  
- La vivienda existente solamente podrá ser objeto de rehabilitación y reparación, sin posibilidad de ampliación.   
- Se determina también en las NNUU la posibilidad de ejecutar construcciones asociadas a la actividad agrícola de hasta 20 m², lo cual dada la existencia de viviendas y la cercanía a núcleos urbanos debería eliminarse para proteger la zona expresamente de cualquier tipo de construcción.  
- Zona Rural Común Agropecuaria (ZRC-AG2).  
- Según el PGE este suelo incluye las áreas de uso estrictamente agrícola y en él se regulan las condiciones para la compatibilidad con la actividad agrícola existente. Se pretende conservar, de acuerdo con la Memoria Justificativa, los valores agrícolas que le confiere la naturaleza del sustrato y los usos implantados en la actualidad en consonancia con aquellos que potencialmente pueda absorber el territorio.  
- En este punto reside la determinación del mantenimiento del carácter agrícola que en el planeamiento vigente se otorga al suelo agrícola protegido. Aunque se zonifica como ZRC, el plan establece que los usos a implantar y su compatibilidad debiera otorgar de facto una protección específica que según determina el propio plan dicho suelo tiene.  
- De hecho el art. 3.4.3. de las NNUU señala que el uso dominante es el agrícola de regadío en este suelo que, al margen de estar menos afectado por la ocupación de segundas residencias, alberga además huertos con masías de alto interés etnológico.  
- Usos permitidos:  
- Edificaciones existentes:  
1) Legalmente implantadas y con obligación de depuración.  
2) En las mismas y para las parcelas mínimas señaladas en las NNSS se permiten usos asociados al turismo rural e industrias de baja intensidad y carácter artesanal ligado a la actividad productiva del territorio.  
- Viviendas unifamiliares aisladas:  
1) Las NNSS permiten la vivienda unifamiliar en parcela mínima de 15.000 m², si bien dado que se desconoce el alcance de implantación de vivienda unifamiliar en el término municipal (que se recogerá en los expedientes de minimización) no parece pertinente permitir el uso de vivienda nueva en esta zona a preservar por sus valores agrícolas (en todo caso, salvo que la vivienda esté ligada al uso agrícola), a expensas de la implantación de vivienda unifamiliar en ZRC-AG1.   
- Construcciones e instalaciones al servicio de la actividad agrícola.  
1) Parcela mínima de 10.000 m² (según art. 2.3.9) no 5.000 m² como indica el 3.4.3, con una edificabilidad máxima de 20 m².  
- Instalaciones agropecuarias:  
1) El PGE no señala cuáles son las existentes en la actualidad, si bien para las nuevas en las condiciones señaladas en las NNUU deberá estudiarse su compatiblidad con los otros usos, sobre todo el residencial, por lo que se mantendrá una separación mínima a ámbito residencial de 1.000 m para granjas de porcino y 500 m para el resto de granjas.  
- Actividad extractiva:  
1) Aunque en las NNSS no la incluye, a fin de considerarla en el SNU y teniendo en cuenta que en Rafelguaraf únicamente existe dicha actividad aprobada actualmente en suelo forestal, se tendrá en cuenta la posibilidad, siempre que se justifique su compatiblidad con otros usos presentes en el territorio.  
- Usos incompatibles:  
- El resto de usos se considera incompatibles, de acuerdo con el art. 3.4.3 de las NNSS.  
Zona Rural Protegida (ZRP)  
El PGE describe dicho suelo como aquel que, apartado de los procesos urbanizadores, requiere que por sus excepcionales valores agrícolas, forestales, paisajísticos, ecológicos e históricos, un tratamiento particular que garantice la preservación de sus recursos.   
En este sentido se tendrán en cuenta las directrices del art. 26.c de la LOTUP respecto a que los usos, obras, instalaciones y actividades que se implanten en dichos suelos, deberán estar previstas en el planeamiento por se compatibles con el mantenimiento, conservación, mejora, aprovechamiento y puesta en valor de los recursos protegidos.   
Las NNSS establecen con carácter general que los parámetros de implantación de usos y actividades en SNUP, serán para cada uso y actividad permitidos, los regulados para SNUC (salvo restricción de la legislación sectorial).  
Por características naturales:  
- Zona Rural Protegida Natural Forestal (ZRP-NA/MU).  
- De acuerdo con las NNUU, incluye los terrenos que por su importancia medioambiental deben preservarse de toda acción transformadora, siendo su fin esencial el ser el soporte de actividades forestales y cinegéticas.   
- Incluye las masas forestales pertenecientes al suelo forestal estratégico y a las áreas de masa forestal arbolada.  
- No incluye montes de utilidad pública como indican las NNUU ya que no existe catalogado ninguno de esta tipología en Rafelguaraf.  
- Uso principal: Forestal.  
- Usos compatibles:   
- De acuerdo con las NNUU se permitirán usos y aprovechamientos en viviendas existentes (residencial y turismo rural exceptuando el uso industrial de baja intensidad), previa obtención del informe del organismo competente en materia forestal en el que se acredite la compatibilidad del uso que se pretenda instalar con el uso protegido.  
1) En dicho informe deberá informarse de forma preceptiva sobre la posibilidad o no de ampliación de la edificación existente.  
- La ganadería intensiva y los usos agropecuarios e instalaciones asociados que permiten las NNSS en base al art. 2.3.8.1 no estarían permitidos al no ser suelo agrícola.  
1) En este sentido, deberían definirse las instalaciones agroforestales del art. 3.4.4, que en las condiciones allí permitidas, deberían contar igualmente con informe del órgano competente en materia forestal previo a su implantación.  
2) Se permite la ganadería extensiva.  
- Zona Rural Protegida Laguna (ZRP-NA/LLAC).  
- Se trata de un lago artificial con repoblación de fauna propia, que delimita una pequeña parte de terrenos que invaden el término municipal de Rafelguaraf desde el término de La Pobla Llarga. La mayor parte de la superficie de la laguna denominada El Llac se encuentra en el término de La Pobla Llarga pero una pequeña superficie incluida en el término de Rafelguaraf (470 m²) es objeto de clasificación urbanística diferenciada, de acuerdo además con la determinación expuesta por el servicio competente en ordenación de espacios naturales protegidos.  
- Uso principal: Zona húmeda natural.  
- Usos compatibles:   
- Las actuaciones destinadas a la preservación estricta, conservación activa, regeneración del ecosistema, actividades científico-culturales, repoblación forestal y avistamiento de aves.  
- Usos incompatibles:   
- Los que alteren relieve o paisaje, y en definitiva, el estado del bien a proteger.  
Por riesgos:  
- Zona Rural Protegida por Riesgos de Inundación (ZRP-RI/INUN).  
- Incluye los terrenos sujetos a riesgo de inundación determinado en la cartografía del Sistema Nacional de Zonas Inundables y en el PATRICOVA.  
- Este suelo en Rafelguaraf supone básicamente afección a zona agrícola dentro del término municipal.  
- De acuerdo con el art. 3.4.6 de las NNUU del PGE las zonas sujetas a este riesgo quedarán sometidas a la normativa del PATRICOVA quedando prohibido todo tipo de construcción, salvo en los casos y supuestos contemplados por dicha normativa y edificaciones auxiliares de la actividad agrícola.  
- Las edificaciones en este suelo quedarán en la categoría de ?fuera de ordenación?, salvo informe en sentido contrario por parte del organismo competente en materia de riesgo de inundación.  
- Usos permitidos: Agrícola y forestal.  
- Usos prohibidos: Vivienda y resto de usos no incluidos como permitidos.  
Por afecciones:  
Tal y como se expone en la Memoria Justificativa, comprende el SNU que engloba entre otros aspectos la protección viaria, cauces, dominio pecuario, abastecimientos, limitaciones por cercanía de depuradoras, protección del patrimonio cultural, etc.   
Todas estas afecciones se superponen a la ordenación de base, proyectando las limitaciones de cada una de ellas.  
- Zona Rural Protegida Afecciones - Perímetro abastecimientos (ZRP-AF/PA).  
- Se establece un perímetro de protección de los abastecimientos de 300 m de radio.   
- En dicho ámbito no se permitirá ningún tipo de edificación de nueva planta (salvo suelo urbano y urbanizable), ni usos con potencialidad de afección al recurso.   
- Según las NNSS, las edificaciones existentes dentro del perímetro deberán disponer de los sistemas de evacuación de aguas residuales o fosa estanca en la gestión de residuos.  
1) No obstante, se prohibirá la utilización de fosas sépticas o estancas.  
- Uso permitido: Agrícola/Forestal.  
- No se podrá usar ningún tipo de pesticida o fitosanitario que pueda afectar al recurso.  
- Zona Rural Protegida Afecciones - Perímetro EDAR (ZRP-AF/EDAR).  
- Integrada por los elementos de la red estructural de depuración de aguas residuales: Estación Depuradora y colectores en alta.  
- De acuerdo con el art. 6.3.2 del II Plan de Saneamiento de la Comunitat Valenciana se establecen las siguientes zonas de limitación y uso:  
- Zona de dominio y uso público:  
1) Área destinada a la construcción, utilización y mantenimiento de estación depuradora y colectores.  
- Zona de reserva:   
1) Correspondiente a posibles ampliaciones de la depuradora.   
2) Ya recogida dentro del equipamiento como dotacional.  
- Zona de protección:  
1) Destinada a evitar efectos medioambientales negativos, minimizando afecciones.  
2) Excluye usos residenciales, industriales, sanitarios, culturales y recreativos.  
3) Reflejada en el plano de ordenación, como una banda perimetral de 100 m a partir de la instalación existente y la reserva prevista.  
- Zona de servidumbre (colectores):  
1) Franja de 1,5 m a cada lado del eje de los colectores subterráneos.  
- Zona Rural Protegida Afecciones - Carreteras y caminos (ZRP-AF/CR).  
- De acuerdo con las NNUU supone la protección de los suelos que sirven a la red de comunicaciones básica del municipio, así como el entramado de comunicaciones interiores del propio término municipal, mediante la aplicación de la normativa en cuanto a zonas de reserva y protección.  
- Se permite el uso agrícola y forestal (condicionado a las directrices de la normativa sectorial). Las viviendas que se encuentren dentro de dichas zonas se considerarán fuera de ordenación.  
1) Carreteras:  
2) Red de caminos municipales:  
3) Ancho mínimo de caminos rurales: 5 m.  
4) Distancia de vallado (>1m de altura) al eje del camino: 4 m.  
5) Distancia de vallado (>1m de altura) al linde del camino: 2 m.  
6) Edificación (>2m de altura) se situará a 5 m de la línea de vallado (esté materializado o no).  
- Zona Rural Protegida Afecciones - Vias Pecuarias (ZRP-AF/DP).  
- Comprende las vías pecuarias que atraviesan el término municipal de Rafelguaraf y las zonas de reserva y protección que figuran en la normativa vigente, tal y como se expone en el art. 3.4.10 de las NNSS.  
- Se permite el uso agrícola/forestal siempre que no impida el uso de las vías pecuarias de acuerdo con la normativa vigente.  
- Las viviendas situadas en dichas zonas se considerarán fuera de ordenación.  
- El término municipal está atravesado por las siguientes vías pecuarias con las correspondientes características:  
  
Vías Pecuarias  
Denominación Anchura  
 Anchura Legal (m) Longitud (km) Dirección  
1.- Vereda del Pinar 20,00 2,46 N-S; NE-SW  
2.- Colada del Camino Real de Carcagente. 8,50 3,50 N-S  
3.- Colada - Azagador del Tossal Nou 2,25 1,46 E-W  
4.- Colada - Azagador Camí de la Vereda 4,50 1,50 E-W  
5.- Colada - Azagador del Riu Rau 4,50 1,50 E-W  
6.- Colada - Azagador de Berfull o de Sanz. 4,50 2,00 N-S; NE-SW  
7.- Colada - Azagador Camino del Quincaller 2,25 0,40 NE-SW  
8.- Colada - Azagador de la Pobla Llarga 4,50 2,00 NE-SW  
  
  
- Zona Rural Protegida Afecciones - Cauces (ZRP-AF/CA).  
- Respecto a la zona de dominio público hidráulico y cauces, se estará a lo dispuesto en la legislación vigente en las zonas de servidumbre, reserva y protección.  
- El uso es el natural agrícola/forestal, aunque organismo de cuenca será el encargado de autorizar usos y actividades que legalmente puedan desarrollarse.  
- Respecto a las construcciones existentes:  
- Las que estén dentro de la zona de servidumbre de 5 m se considerarán fuera de ordenación y sólo se podrá realizar conservación y mantenimiento tras la autorización del organismo de cuenca.  
- Las edificaciones en la zona de prohibición de construcción (20 m) legalmente implantadas y que por antigüedad no quepa adoptar medidas de restablecimiento del orden urbanístico sólo se podrán realizar obras de conservación y mantenimiento previa autorización del organismo de cuenca.  
- Zona Rural Protegida Afecciones - Ferrocarril (ZRP-AF/FR).  
- Referido a la afección de la via del FFCC de Alta Velocidad Madrid-Comunidad Valenciana-Región de Murcia que pasa por el sureste del término municipal.  
- Recoge el área de dominio público en toda la longitud, con las bandas a ambos lados de la vía de servidumbre y afección, de acuerdo con la Ley 38/2015, del Sector Ferroviario y su reglamento.  
- Zona Rural Protegida Afecciones - Patrimonio Cultural (ZRP-AF/PC).  
- Refleja en los planos de ordenación tanto los elementos patrimoniales de acuerdo con el Catálogo de Protecciones, como sus perímetros o áreas de protección legalmente establecidas-  
- En principio en SNU el uso permitido sobre el que se puede situar el elemento patrimonial es el agrícola o forestal, sin que esté permitido ningún otro.  
- Permite la vivienda existente, siempre que no se modifique o amplíe, con el visto bueno del órgano competente en materia patrimonial, que deberá informar en todo caso sobre la construcción de una vivienda nueva en SNU autorizable, incorporando las medidas a tomar (prospecciones, catas, etc).   
- Zona Rural Protegida Afecciones - Cuevas (ZRP-AF/PA).  
- Recoge todas las cuevas delimitadas según los planos de ordenación y todas las que puedan alumbrarse a futuro, de acuerdo con la ley 11/1994 de Espacios Naturales Protegidos y el Decreto 65/2006 que desarrolla el régimen de protección de cuevas.  
- En Rafelguaraf se identifican 4 cuevas, ninguna de ellas inscrita en el Inventario de Cuevas de la Comunitat Valenciana:  
- Cova del Forn.  
- Cova de la Pedra Cristal·lina.  
- Cova del Pastor.  
- Cova de la Mina.  
- Zona Rural Protegida Afecciones - Líneas Eléctricas (ZRP-AF/ALTT).  
- Corresponde a las zonas de reserva y protección bajo las líneas eléctricas de alta tensión que atraviesan el término municipal de Rafelguaraf y que se reflejan en los planos de ordenación.  
- Zona Rural Protegida Afecciones - Paisajística. Protección de vistas (ZRP-AF/PP).  
- Según las NNUU en estos ámbitos, cualquier actuación a desarrollar en SNU que tenga cabida en virtud de la ordenación que le afecte, además de la aplicación de la normativa sobre SNU deberá aprobar con carácter previo un Estudio de Integración Paisajística de conformidad con el Anexo II de la LOTUP.   
- Zona Rural Protegida Afecciones - Protección frente a Incendios (ZRP-AF/INC).  
- Recoge la zona grafiada en planos donde deben cumplirse las directrices de protección de incendios del PATFOR así como del resto de normativa de prevención.  
- Las viviendas existentes legalmente establecidas, contarán con las medidas de protección establecidas por la normativa.  
- Así mismo las NNUU establecen una serie de medidas y actuaciones para cuando la distancia del terreno forestal al suelo urbano es menor de 100 m, que deberá hacerse extensible además a cualquier tipo de suelo residencial o vivienda existente en SNU.  
Respecto a la Infraestructura Verde, se define la misma a escala municipal tanto en el punto ?3. Infraestructura Verde- de la Memoria Justificativa como en el Plano de Información ?3.Infraestructura Verde. Tipos?. No se desarrolla la infraestructura verde a escala de núcleos urbanos y sus relaciones.   
Igualmente, desde el punto de vista ambiental, aunque en el Estudio Ambiental y Territorial Estratégico se desarrollaron las Unidades Ambientales que determinaron la zonificación propuesta, se ha trasladado las mismas al Plano de Información ?2.11 Unidades Ambientales- donde se presenta una visión no coincidente exactamente con lo analizado en el EATE.   
Desde el punto de vista del Paisaje e Infraestructura Verde, se atenderán las determinaciones del informe del servicio competente de julio de 2020 a la última propuesta presentada, atendiendo especialmente a la integración de la normativa urbanística en el plan y a la consideración de la sección paisajística en el Catálogo de Protecciones, de acuerdo con el art. 42 de la LOTUP, entre otras que se exponen.   
El Catálogo de Protecciones presenta tanto la sección patrimonial, como un anexo con la sección paisajística, por lo que no está completo conforme al art. 42 de la LOTUP (falta la sección de patrimonio natural). No obstante, aunque como indica el informe del servicio competente en materia de paisaje, dichas secciones deberán completarse de acuerdo con la legislación, de acuerdo con los informes sectoriales recibidos, desde el punto de vista de la evaluación ambiental no se refiere su inviabilidad para la propuesta de plan general presentada.  
En materia de protección del Dominio Público Hidráulico y existencia de recursos hídricos, la Confederación Hidrográfica del Júcar informa favorablemente el Plan General en cuanto a la protección de los cauces y la ocupación de la zona de dominio público.  
Por lo que respecta a la disponibilidad del recurso hídrico se informa el plan desfavorablemente, condicionado a que se solicite la segunda concesión de aguas que según el Ayuntamiento dispone el municipio, siempre y cuando se prevea su utilización de forma continuada, como expone el informe del organismo de cuenca.  
En materia de riesgo de inundabilidad, el servicio competente en materia de inundación, después de la revisión de las cartografía de inundabilidad y del estudio presentado, determina informar desfavorablemente el Estudio de Inundabilidad, a fin de que justifique adecuadamente la propuesta de ordenación presentada sin que incurra en riesgo.  
Se recomienda al Ayuntamiento adicionalmente que, con carácter opcional, considere la tramitación de Rafelguaraf como municipio de elevado riesgo, por no poder crecer sin inundación, lo cual facilitaría la tramitación de los crecimientos propuestos. En todo caso, esto no exime de la realización del Estudio de Inundabilidad que justifique los posibles crecimientos.  
En cuanto a las explotaciones mineras, el PGE no refleja en la ordenación la ubicación de las mismas, ni en las NNUU establece dentro de su zonificación dicho uso, que de acuerdo con el art.122 de la Ley de Minas no puede prohibirse de forma genérica en el ámbito del municipio y debe en todo caso motivarse. En este sentido, el órgano competente no informa el EATE y la VPP, pero del informe de 6 de febrero de 2015 y a la vista del visor del Catastro Minero consta el siguiente derecho minero :  
- ?Amarillo?(n.º 2743). Permiso de investigación (otorgado).  
- Situado en la zona oriental del término municipal, en suelo forestal protegido.  
De acuerdo con la información del catastro minero la fecha de otorgamiento de dicho P:I: es de 1996 y no constan concesiones de explotación derivadas del mismo, por lo que no procede delimitar en el suelo no urbanizable forestal protegido áreas en las que se considera compatible el exrtractivo con carácter temporal ¡, .   
La EDAR del municipio en principio forma parte del sistema de saneamiento y depuración de los municipios de Rafelguaraf, l'Ènova y Manuel diseñado para 1.530 m²/dia. Como indica el informe del servicio competente, el desarrollo total del planeamiento propuesto se iría a un caudal de agua residual de 1.225 m³/dia. Por lo tanto en principio el sistema de saneamiento y depuración es viable, a expensas de los crecimientos en los otros dos municipios que comparten instalación de depuración. En el momento de desarrollo de los nuevos crecimientos deberá verificarse la capacidad de las instalaciones e tratamiento.   
Del informe presentado por Iberdrola como compañía suministradora de energía eléctrica se identifican las siguientes líneas que atraviesan el término municipal de Rafelguaraf: Una línea de doble circuito de 66 KV, L-66KV Alcira-Xàtiva-Castelló de Rugat y L-66KV Alcira-Alquería-Muro, propiedad todas ellas de Iberdrola Distribución Eléctrica, S.A.U. y el doble circuito de 220 KV, titularidad de REE S.A. denominadas L-220KV Vallecarcer-Valldigna y L-220KV Vallecarcer-Gandia.   
Respecto al sistema viario, el informe del servicio competente en materia de carreteras de la Diputación Provincial de Valencia emite el informe con toda una serie de cuestiones relativas a la consideración del viario dentro de la propuesta del PGE que deben ser consideradas en la versión definitiva del plan para su aprobación..  
En materia de contaminación acústica, se presenta dentro de la documentación del plan el Estudio Acústico como documentación anexa al PGE, que en principio se ajusta formalmente a la normativa vigente, aunque no ha sido informado por el servicio competente..  
A nivel de instalaciones educativas y su previsión, se ajustarán a la población prevista, la ubicación y ampliación de las instalaciones futuras, así como el cumplimiento del equipamiento de los requisitos de la normativa técnica del Decreto 104/2014.  
No se ha recibido informe del servicio competente en infraestructuras educativas.  
En el caso de policía sanitaria mortuoria, aunque en el caso de los cementerios de Rafelguaraf y Tossal Nou se considera una zona de reserva para futuras ampliaciones, no se advierte que incluya alrededor del cementerio y de sus futuras ampliaciones, una franja de suelo dotacional de 25 m en el perímetro del cementerio de acuerdo con las disposiciones y articulado del Cap. VII del Decreto 39/2005, de 25 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento por el que se regulan las prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunidad Valenciana. Deberá pues corregirse dicha circunstancia en PGE y ampliar la zona de dotacional con la superficie correspondiente al perímetro de protección.  
E) Acciones de seguimiento de la aplicación del planeamiento.   
De acuerdo con el art. 56.3 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, de la Comunidad Valenciana, ?El órgano promotor, en colaboración con el órgano ambiental y territorial, deberá realizar un seguimiento de los efectos en el medio ambiente y el territorio derivados de la aplicación del plan o programa, para la pronta detección de efectos adversos no previstos en él. En el caso de los planes urbanísticos y territoriales, con ese fin el órgano promotor elevará al órgano ambiental y territorial informes de seguimiento con la periodicidad mínima prevista en la declaración ambiental y territorial estratégica. Tratándose de planes municipales, los informes de seguimiento tendrán una periodicidad mínima cuatrienal o una vez por mandato corporativo, para verificar el cumplimiento de sus previsiones y objetivos, de acuerdo con los indicadores recogidos en el plan. No se podrán promover modificaciones de dichos planes sin el cumplimiento del citado requisito.-   
En la propuesta de plan para la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica (DATE), respecto a las medidas de seguimiento se remite al apartado 10 del EATE ?Programa de Vigilancia Ambiental- y dentro de la documentación del Plan, el Documento VII ?Indicadores de Seguimiento?, en el que se analizan los indicadores de los objetivos ambientales estratégicos y principios de sostenibilidad aplicables al PGE, que ha de entenderse en el contexto de una metodología de evaluación de alternativas y efectos ambientales, basada en la confrontación con objetivos e indicadores de sostenibilidad, tal y como señalaba la propuesta realizada en el Documento de Alcance del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico.  
F) Acuerdo de emisión. determinaciones finales.   
Se propone dar la conformidad a la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica del Plan General Estructural de Rafelguaraf presentada por el Ayuntamiento, la cual se deberá acompañar del presente documento así como incorporar al plan, antes de su aprobación definitiva, sin perjuicio de las cuestiones expuestas en los distintos informes sectoriales y el análisis del punto D), las siguientes:  
Determinaciones  
1. Las Unidades Ambientales propuestas en el plano de Información 2.11 €Unidades Ambientales- se adaptarán a lo definido en el apartado 8.3 ?Definición de Unidades Ambientales- del EATE, que es en el que se basa la zonificación propuesta.  
2. El nuevo desarrollo propuesto del sector residencial queda supeditado a la resolución del nuevo Estudio de Inundabilidad que emita la Dirección General de Política Territorial y Paisaje. Caso de no disponer de dicha resolución deberá quedar clasificado como Zona Rural Protegida por Riesgos de Inundación (ZRP-RI/INUN).  
- De acuerdo con el informe del organismo de cuenca, se tendrá en cuenta en los parques PVJ-1 Parque del Barranquet y PQL Parque de las Delicias, las posibles afecciones a la zona de flujo preferente.  
3. En cuanto a las viviendas aisladas en SNU y su minimización de impacto ambiental y territorial:  
- El PGE realizará un estudio de las viviendas a considerar en dicha minimización, en número y ubicación, así como posibles afecciones (especialmente riesgo de inundabilidad) e incompatibilidad con otros usos existentes.  
- Se eliminará la definición de ?núcleo de población- del art. 2.3.4 de las NNUU y se ajustará a la definición del art. 210 de la LOTUP respecto a los ?núcleos de viviendas consolidados?.  
- Con todo ello en el PGE se delimitarán dentro del SNU de acuerdo con la zonificación propuesta los ámbitos a minimizar a posteriori a través de planes especiales tal y como propone el PGE, que serán sometidos a evaluación ambiental estratégica por el órgano ambiental autonómico de acuerdo con la LOTUP.   
4. Por lo que respecta a la suficiencia de Recursos Hídricos, se deberá tramitar ante el organismo de cuenca el aprovechamiento ubicado en la partida ?Las Delicias- en caso de que su uso vaya a ser de forma continuada, de acuerdo con el informe de dicho organismo.  
- En caso de que se trate de un pozo de reserva del que no se prevé su utilización más que en años secos, se justificará y hará constar en el plan, y se requerirá una solicitud previa de aprovechamiento temporal y a precario según la normativa vigente.  
- En el caso de abastecimiento, de acuerdo con el informe de la Dirección General del Agua, se justificará la dotación propuesta así como las medidas para garantizar el abastecimiento en condiciones sanitarias dado el mal estado químico de la masa de agua donde tiene su origen.  
5. La EDAR es compartida con los municipios de Manuel y l'Ènova, y aunque en el momento actual no se supera la capacidad de la misma, se comprobará en el momento del desarrollo tanto de las unidades de ejecución como cualquiera de los dos sectores de suelo urbanizable (residencial e industrial) que dicha capacidad se mantiene mediante informe favorable del órgano competente en cuanto a que no se supera la capacidad de depuración.   
- Se comprobará que la superficie de la EDAR y su reserva para ampliaciones que aparecen en la tabla Memoria Justificativa corresponde con lo grafiado en el plano de ordenación que incorpora la red primaria.  
6. De acuerdo con el art. 42 de la LOTUP, el Catálogo de Protecciones deberá completarse con la sección de patrimonio natural, y previo a la aprobación definitiva deberá obtener informe favorable de la Subdirección General de Medio Natural.  
7. En materia de Infraestructura Verde y Paisaje, de acuerdo con el informe recibido, se tendrán en cuenta y se incorporarán al Plan y sus NNUU, las determinaciones finales descritas de acuerdo con el desarrollo del informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de 22 de julio de 2020.  
- A fin de comprobar la incorporación de dichas determinaciones se obtendrá informe favorable del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje antes de la aprobación definitiva del PGE.  
8. El Estudio Acústico será informado de forma favorable por el órgano competente en materia de contaminación acústica.  
9. Respecto al sistema viario:  
- Se incorporarán todas las directrices establecidas por el informe del órgano competente en materia de carreteras de la Diputación Provincial, obteniendo informe favorable antes de la aprobación definitiva del PGE.  
10. Respecto al la gestión de residuos:  
- De acuerdo con el PIRCV se justificará la necesidad de que el polígono industrial propuesto cuente con centro de agrupamiento y transferencia de residuos.  
11. Se incluirá dentro del suelo dotacional previsto para el cementerio (tanto en Rafelguaraf como en Tossal Nou) y sus posibles ampliaciones, el perímetro de protección de 25 metros libre de construcciones definido en el Decreto 39/2005 de policía sanitaria mortuoria.  
- En el caso del cementerio de Rafelguaraf, que se encuentra en zona inundable, para cualquier ampliación se deberá contar con informe favorable del órgano competente en materia de riesgo de inundación.  
12. Se redactará por parte del Ayuntamiento un Plan de Actuación Municipal frente al riesgo sísmico.  
13. Deberá justificarse el trazado del límite del término municipal y su superficie, de acuerdo con los informes y datos del órgano competente   
Aspectos normativos  
1. A los efectos de la preservación del valor de los suelos agrícolas en el municipio de Rafelguaraf, se determina lo siguiente:  
- En la zona ZRC-AG1, no se permitirá la construcción unifamiliar.  
- En la zona ZRC-AG2:  
- A fin de conservar los valores agrícolas, únicamente se permitirá en las condiciones expuestas en las NNUU, la construcción de vivienda unifamiliar si está asociada al uso agropecurio, de acuerdo con el art. 197.1.b de la LOTUP.  
- Se determinarán las instalaciones agropecuarias existente, estudiando su compatibilidad con los usos admitidos, especialmente con el residencial, fijando una distancia mínima de separación a suelo residencial de 1.000 m en el caso de granjas porcinas y 500 m en el resto de instalaciones.  
- Dado que la zona del SNUC donde podría considerarse el uso extractivo en el municipìo y dicho uso no se incorpora, de acuerdo con el art. 122 de la Ley 22/1973, se deberá justificar adecuadamente la prohibición generalizada del uso minero/extractivo en el municipio.  
2. En el suelo protegido ZRP-NA/MU:  
- Se eliminará la referencia en las NNUU a Montes de Utilidad Pública, dado que no existen actualmente en el municipio de Rafelguaraf.  
- Para la ampliación de viviendas existentes, se requerirá el informe favorable del órgano competente en materia forestal.  
3. En ZRP-RI/INUN:  
- Se prohíbe todo tipo de construcción, quedando las existentes actualmente en situación de ?fuera de ordenación?.  
4. Con carácter general se prohíbe el uso de fosas sépticas, para el saneamiento y depuración en vivienda unifamiliar en cualquier tipo de suelo.  
La declaración ambiental y territorial estratégica tiene naturaleza de informe preceptivo y determinante y no es susceptible de recurso alguno, sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía judicial contencioso'administrativa frente a la disposición de carácter general que hubiese aprobado el plan o programa, o bien, sin perjuicio de los que procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de aprobación del plan o programa.  
La declaración ambiental y territorial estratégica perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, no se hubiera procedido a la adopción o aprobación del plan o programa en el plazo máximo de dos años desde su publicación, salvo que se acuerde su prórroga en los términos establecidos en el art 56 de la LOTUP.  
Esta declaración ambiental y territorial estratégica será publicada en el DOCV y puesta a disposición del público en la página web de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. Se dará traslado de la misma al órgano promotor y al órgano sustantivo.  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir la declaración ambiental y territorial estratégica a que se refiere el artículo 54.6 de la 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.1 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).   
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica del Plan General Estructural de Rafelguaraf , debiendo incorporarse al Plan las determinaciones finales señaladas.  
Notificar a los interesados que contra la presente Resolución, por no ser un acto de definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de Régimen Jurídico del Sector Público.  
  
València, 29 de julio de 2020.- El secretario de La Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 10 de junio de 2021.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Benjamín Pérez Rocher.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML