Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4988, del 19-04-2005 (2005/4085)

DECRET 79/2005, de 15 d'abril, del Consell de la Generalitat, de declaració del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2005/04/15/79/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   4988

Data del DOGV
:   19-04-2005

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2005/4085

CVE


Data del document
:   15-04-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Borriana](javascript:void(0))
    * [Almassora](javascript:void(0))
    * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [protecció del paisatge](javascript:void(0))

DECRET 79/2005, de 15 d'abril, del Consell de la Generalitat, de declaració del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars. [2005/X4085]
  
El riu Millars és el curs fluvial més important de la província de Castelló, tant en cabal com en longitud. El seu naixement se situa sobre els 1.600 metres d'altitud, a la província de Terol. Ja a la Comunitat Valenciana, discorre per les comarques de l'Alt Millars i la Plana Baixa, i capta aigües vessants del massís de Penyagolosa i de les serres d'Espadà i de Pina. Desemboca a la mar Mediterrània, entre els termes municipals d'Almassora i Burriana, i constitueix en el tram final el límit intercomarcal entre la Plana Baixa i la Plana Alta.
  
Es tracta d'un riu amb règim típicament mediterrani, sotmés per tant a fluctuacions intenses de cabal entre les temporades seques i plujoses. Al llarg de la comarca de l'Alt Millars, el riu discorre fortament encaixat entre les estructures geològiques mesozoiques. A partir de Fanzara suavitza el pendent i comença a obrir-se cap a la planura litoral. La desembocadura està formada per un con al·luvial, tancat superficialment per un cordó de graves, trencat només pels efectes dels temporals de llevant sobre la línia de costa.
  
Entre els termes municipals de Vila-real i Almassora el riu discorre encaixat entre materials geològics recents. Aquest tram, inclòs en el paisatge protegit, mostra un notable valor paisatgístic i ecològic com a ambient de ribera ben conservat en molts llocs, en un context territorial densament poblat i intervingut per l'home. Es tracta d'un ambient apreciat pels habitants de la zona com a lloc tradicional d'esplai i esbargiment, enriquit per paratges d'ús públic de profund significat social per als municipis.
  
Al tram final del riu, entre la població d'Almassora i la desembocadura al mar, el curs fluvial adquireix una notable importància ecològica per la formació de llacunes poc profundes, riques en vegetació aquàtica i subaquàtica i en comunitats helofítiques, juntament amb espècies i comunitats més típiques de les riberes i llits fluvials. Aquestes últimes, a mesura que s'acosten a la costa, es converteixen en jonqueres i prats humits i en comunitats psammòfiles.
  
La presència més o menys permanent d'aigua ha permés l'existència d'una fauna amb una elevada diversitat d'espècies, algunes d'aquestes de gran interés per a la conservació. Abundants i variades són les comunitats d'aus: anàtids, ardeids, làrids, limícoles i passeriformes palustres estan presents en els diversos ambients generats pels gradients de salinitat provocats per l'entrada ocasional d'aigua marina.
  
Per aquestes raons, aquest tram final del riu està inclòs, amb la denominació Desembocadura del Millars, en el Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana, aprovat per Acord de 10 de setembre de 2002, del Consell de la Generalitat.
  
No obstant això, les primeres mesures de protecció sobre la desembocadura del Millars daten de molt abans. Ja en 1985 la Conselleria d'Agricultura i Pesca hi va prohibir la caça per l'interés ecològic de la zona humida, fet que va ser referendat per la declaració de refugi de caça el 12 de novembre de 1996, efectuada per la llavors Conselleria de Medi Ambient.
  
Des del 9 de maig de 2000, la zona humida de l'esmentada desembocadura està declarada, per Acord del Consell de la Generalitat, com a Zona d'Especial Protecció per a les Aus (zona ZEPA), d'acord amb la Directiva 79/409/CEE, de 2 d'abril de 1979, del Consell, relativa a la conservació de les aus silvestres. La zona, així mateix, va ser inclosa, per Acord de 10 de juliol de 2001, del Consell de la Generalitat, entre els llocs d'interés comunitari (LIC) de la Comunitat Valenciana, per raó de la Directiva 92/43/CEE, de 21 de maig de 1992, del Consell, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres.
  
L'abundància d'aigua a la zona potser va determinar la ubicació de diversos assentaments humans històrics, que avui formen part del patrimoni arqueològic. Entre altres, poden citar-se el Torrelló de Boverot, que s'adscriu al bronze ibèric (Almassora), el poblat de Vinarragell, d'adscripció ibericomedieval (Burriana), el Castell d'Almançor, també medieval (Almassora), o l'assentament eneolític de Vil·la Filomena (Vila-real).
  
Més recents, encara que d'elevat valor patrimonial i religiós, són les ermites de la Mare de Déu de Gràcia (Vila-real) i de Santa Quitèria (Almassora), ambdues molt apreciades per la població local. Aquests edificis religiosos són nucli d'importants espais d'ús públic. A Vila-real es tracta de l'àrea coneguda com el Termet o la Mare de Déu de Gràcia, dotada d'equipaments públics com a àrees de protecció natural, itineraris d'educació ambiental, aula de la natura, alberg juvenil, equipaments hostalers, piscina i espais lliures d'ús públic. En el cas d'Almassora, l'ermita de Santa Quitèria és el centre d'un complex que inclou espais riberencs d'ús públic, aula de la natura i dotacions hostaleres.
  
D'altra banda, el riu, per la seua elevada capacitat d'evacuació de cabals en cas d'avingudes, garanteix la seguretat de les poblacions per les quals discorre, en reduir considerablement el risc d'inundació.
  
En l'actual conformació del riu i de la seua desembocadura té molt a veure l'acció humana a través de la història, que ha configurat ambients nous i diversos. Juntament a aquest efecte positiu s'observen distints impactes ambientals negatius que han de controlar-se, com els abocaments de residus sòlids, el pasturatge excessiu i els abocaments líquids amb eutrofització de les aigües, entre altres. Tot això en el context territorial de la Plana, caracteritzat per la seua intensa dinàmica agrícola, urbana i industrial.
  
El règim del paisatge protegit ha d'atendre aquesta realitat territorial i, en conseqüència, no es configura en forma estàtica, sinó que estableix les bases per a un mecanisme de gestió activa basat en una atenció especial als processos econòmics, socials i territorials que són responsables de l'evolució del sistema i de la seua adaptació a les noves realitats històriques.
  
La Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, inclou la figura de paisatge protegit com especialment indicada per a la conservació i la gestió racional d'ambients significatius per la relació harmoniosa entre l'activitat humana i l'ambient físic.
  
El règim de gestió de l'espai protegit propugna l'ús sostenible dels recursos naturals, i s'inclou en aquest concepte una important funció social derivada de l'estudi, l'ensenyament i el gaudi ordenat dels seus valors ambientals i culturals.
  
Per tot això, complits els tràmits procedimentals prevists en l'article 49 bis de la Llei de Govern Valencià, a proposta del conseller de Territori i Habitatge, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana i després de la deliberació del Consell de la Generalitat, en la reunió del dia 15 d'abril de 2005,
  
DECRETE
  
Article 1. Objecte
  
De conformitat amb el que estableix l'article 13 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, es declara el Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars, i s'estableix per a aquest un règim especial de protecció per raó de la llei esmentada.
  
Article 2. Àmbit territorial
  
1. El Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars comprén una extensió de 424,65 hectàrees dels termes municipals d'Almassora, Burriana i Vila-real; els seus límits són els següents:
  
a) Tram fluvial inferior:
  
El límit del paisatge protegit coincideix amb el límit de la zona humida Desembocadura del Millars, així denominada en el Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana, aprovat per Acord de 10 de setembre de 2002, del Consell de la Generalitat.
  
b) Tram fluvial superior:
  
Si seguim la delimitació anterior en sentit aigües amunt del Millars, el límit de l'espai protegit continua de la forma següent:
  
- Al terme municipal d'Almassora, aquesta delimitació coincideix amb el límit del sòl no urbanitzable protegit (protecció de llits i protecció especial adossat a l'anterior), definit en el vigent planejament urbanístic del municipi, fins a arribar a l'autopista A-7, des d'on continua pel límit de domini públic hidràulic i posteriorment engloba la zona de protecció especial de sòl no urbanitzable. Dins d'aquest terme municipal, l'eix de Betxí/Borriol constitueix el límit del paisatge protegit per l'oest.
  
- Al terme municipal de Vila-real el límit de l'espai protegit coincideix amb el límit del sòl no urbanitzable de protecció ambiental i sistemes generals i equipaments diversos, definit a la zona pel vigent planejament urbanístic del municipi fins a arribar a l'autopista A-7, des d'on continua pel límit de domini públic hidràulic fins a arribar a una séquia que reprén fins a arribar a l'eix de Betxí/Borriol. Dins d'aquest terme municipal, l'eix de Betxí/Borriol constitueix el límit del paisatge protegit per l'oest.
  
2. La delimitació gràfica del paisatge protegit figura com a annex d'aquest decret.
  
Article 3. Règim de protecció
  
El règim de protecció del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars, que serà desenvolupat pel Pla Rector d'Ús i Gestió de l'Espai Protegit, està dirigit a les següents finalitats:
  
a) Conservar, regenerar, si és el cas, i incrementar el valor ecològic i paisatgístic dels hàbitats naturals i seminaturals de la zona humida, llit fluvial i ribera.
  
b) Conservar i millorar els paisatges harmònics generats per la interacció històrica entre el medi natural i l'activitat humana.
  
c) Protegir i conservar el patrimoni cultural constituït pels elements arqueològics, arquitectònics i etnològics presents a la zona, de conformitat amb les disposicions contingudes en la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
d) Promoure la gestió racional i l'ús sostenible dels citats recursos ambientals i culturals, en el marc d'una estratègia de desenvolupament sostenible.
  
e) Fomentar específicament l'ús social de l'espai protegit per mitjà de l'estudi, l'ensenyament i el gaudi ordenat dels valors ambientals, paisatgístics i culturals, i promou, així mateix, el turisme sostenible en relació amb aquests.
  
f) Integrar l'exercici dels usos econòmics i socials del sòl, tant els presents en l'actualitat com aquells que puguen derivar-se de les finalitats de l'espai protegit, amb els objectius de conservació del medi ambient i del paisatge, i que permeten la seua evolució futura atenent els canvis en la realitat econòmica, social i territorial dels municipis. Estan en aquest cas l'activitat agrícola, l'edificació residencial existent i les construccions, equipaments i serveis relacionats amb l'ús públic del medi.
  
g) Integrar, de la mateixa manera, els usos i aprofitaments dels recursos naturals renovables i no renovables, amb especial atenció al recurs hídric.
  
h) Aconseguir i mantenir un adequat nivell de quantitat i qualitat de les aigües superficials, per evitar qualsevol actuació que puga ser causa de la seua degradació.
  
i) Corregir progressivament els impactes negatius existents sobre els hàbitats i el paisatge, per mitjà de la regeneració d'ambients degradats i la intervenció sobre els processos naturals i artificials susceptibles de provocar-los.
  
j) Fomentar la participació pública i privada en la gestió de l'espai protegit.
  
k) Promoure la coordinació i la concurrència d'iniciatives entre la Generalitat, les administracions local i estatal, les institucions de la Unió Europea i el sector privat, en les matèries relatives a la gestió del paisatge protegit.
  
Article 4. Règim de gestió
  
La gestió del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars correspon a la conselleria competent per raó de la matèria, sense perjudici que aquesta gestió puga delegar-se totalment o parcial als ajuntaments dels municipis afectats territorialment per l'espai protegit, d'acord amb el que estableix l'article 48 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Article 5. Pla Rector d'Ús i Gestió
  
1. La conselleria competent per raó de la matèria elaborarà i tramitarà un Pla Rector d'Ús i Gestió del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars, el qual, en desenvolupament del règim de protecció establit per aquest decret, serà el marc dins del qual s'executaran les activitats directament relacionades amb la gestió de l'espai protegit.
  
2. L'abast, el contingut, els efectes i la tramitació d'aquest Pla Rector s'hauran d'ajustar al que estableixen, amb caràcter genèric, els articles 37 a 41 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Article 6. Consell de Participació
  
1. Es crea el Consell de Participació del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars, com a òrgan col·legiat col·laborador i assessor de la conselleria competent per raó de la matèria en la gestió de l'espai protegit.
  
2. Les funcions del Consell de Participació són les establides, amb caràcter genèric, per l'article 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Per raó d'aquestes funcions, el Consell de Participació constitueix un òrgan consultiu, assessor i representatiu, i és, així mateix, una via per a canalitzar les iniciatives de les distintes administracions i agents, públics i privats, relacionats amb la gestió del paisatge protegit en els àmbits administratiu, econòmic, social i cultural.
  
3. El Consell de Participació del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars es composa de 16 membres, els quals s'allisten a continuació:
  
a) El president nat del Consell de Participació.
  
b) El president del Consell de Participació.
  
c) Un representant per cadascun dels ajuntaments els municipis dels quals estiguen afectats territorialment pel paisatge protegit.
  
d) Un representant de la Diputació Provincial de Castelló.
  
e) Un representant de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
f) Un representant de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
g) Un representant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
h) Un representant de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.
  
i) Un representant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
j) Un representant del Servei Provincial de Costes a Castelló. Demarcació de Costes a València.
  
k) Un representant dels propietaris privats de terrenys inclosos en l'àmbit del paisatge protegit.
  
l) Un representant de les entitats locals de regs vinculades a l'àrea.
  
m) Dos representants de les associacions vinculades a la conservació i l'estudi de la natura o el patrimoni cultural.
  
4. President nat del Consell de Participació:
  
De conformitat amb el Decret 264/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica la composició de les Juntes Rectores dels Parcs Naturals de la Comunitat Valenciana, el conseller competent en matèria de medi ambient, serà president nat del Consell de Participació. Quan assistisca a les reunions exercirà la presidència de la sessió amb veu i vot, fins i tot diriment, i tindrà tots els drets i les obligacions que puguen correspondre a qualsevol membre del Consell.
  
5. El president del Consell de Participació.
  
a) El president del Consell de Participació serà nomenat pel conseller competent en medi ambient, i el nomenament podrà recaure en un dels membres del Consell.
  
b) En absència del president nat, les funcions d'aquest durant las sessions seran assumides pel president.
  
6. El secretari del Consell de Participació, que serà nomenat pel conseller competent en matèria de medi ambient, podrà ser un membre del Consell de Participació, o siga una persona al servei de les administracions autonòmica o local.
  
7. El funcionament intern del Consell de Participació es regirà per un reglament de funcionament que aprovarà el mateix Consell, la proposta del qual serà redactada pel secretari d'aquest. Fins a la aprovació del reglament expressat, el funcionament del Consell es regirà d'acord amb la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
  
8. Per a la correcta execució de les seues funcions, el Consell de Participació podrà organitzar-se en les comissions que calguen. Amb caràcter permanent o temporal, aquestes comissions podran exercir per delegació del Consell, al qual donaran compte de les seues activitats, determinades funcions d'informe, proposta, assessorament i seguiment sobre matèries concretes de la gestió del paisatge protegit.
  
Article 7. Finançament del paisatge protegit
  
Per a la gestió del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars, el Consell de la Generalitat habilitarà els crèdits oportuns, sense perjudici de les aportacions materials de què puguen disposar els ajuntaments implicats i altres administracions o entitats, tant públiques com privades, interessades a col·laborar en aquesta gestió.
  
Article 8. Règim d'infraccions i sancions
  
El règim jurídic sancionador en l'àmbit del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars serà el que estableixen els articles del 52 al 60 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
DISPOSICIONS FINALS
  
Primera
  
Es faculta el conseller de Territori i Habitatge perquè, en el marc de les seues competències, dicte les disposicions necessàries per a l'execució i el desenvolupament del present decret.
  
Segona
  
Aquest decret entrarà en vigor el mateix dia de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Tercera
  
D'acord amb l'article 41, apartat 4, de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, el Pla rector d'Ús i Gestió s'aprovarà en el termini màxim de dos anys des de l'entrada en vigor del present decret.
  
València, 15 d'abril de 2005
  
El president de la Generalitat,
  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
  
El conseller de Territori i Habitatge,
  
RAFAEL BLASCO CASTANY



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4988, del 19-04-2005 (2005/4085)

DECRETO 79/2005, de 15 de abril, del Consell de la Generalitat, de declaración del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2005/04/15/79/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   4988

Fecha DOGV
:   19-04-2005

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2005/4085

CVE


Fecha del documento
:   15-04-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Burriana](javascript:void(0))
    * [Almassora](javascript:void(0))
    * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [protección del paisaje](javascript:void(0))

DECRETO 79/2005, de 15 de abril, del Consell de la Generalitat, de declaración del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars. [2005/X4085]
  
El río Millars es el curso fluvial más importante de la Provincia de Castellón, tanto en caudal como en longitud. Su nacimiento se sitúa sobre los 1.600 metros de altitud, en la Provincia de Teruel. Ya en la Comunidad Valenciana, discurre por las comarcas de Alt Millars y la Plana Baixa, captando aguas vertientes del macizo de Penyagolosa y de las Sierras de Espadán y de Pina. Desemboca en el mar Mediterráneo, entre los términos municipales de Almazora y Burriana, constituyendo en su tramo final el límite intercomarcal entre la Plana Baixa y la Plana Alta.
  
Se trata de un río con régimen típicamente mediterráneo, sometido por tanto a fluctuaciones intensas de caudal entre las temporadas secas y lluviosas. A lo largo de la comarca de Alt Millars, el río discurre fuertemente encajado entre las estructuras geológicas mesozoicas. A partir de Fanzara suaviza su pendiente y comienza a abrirse hacia la planicie litoral. La desembocadura está formada por un cono aluvial, cerrado superficialmente por un cordón de gravas, roto sólo por los efectos de los temporales de levante sobre la línea de costa.
  
Entre los términos municipales de Villarreal y Almazora el río discurre encajado entre materiales geológicos recientes. Este tramo, incluido en el Paisaje Protegido, muestra un notable valor paisajístico y ecológico como ambiente de ribera bien conservado en muchos lugares, en un contexto territorial densamente poblado e intervenido por el hombre. Se trata de un ambiente apreciado por los habitantes de la zona como lugar tradicional de esparcimiento y desahogo, enriquecido por parajes de uso público de profundo significado social para los municipios.
  
En el tramo final del río, entre la población de Almazora y la desembocadura en el mar, el curso fluvial adquiere una notable importancia ecológica por la formación de lagunas poco profundas, ricas en vegetación acuática y subacuática y en comunidades helofíticas, junto con especies y comunidades más típicas de las riberas y cauces fluviales. Estas últimas, conforme se acercan a la costa, van convirtiéndose en juncales y prados húmedos y en comunidades psammófilas.
  
La presencia más o menos permanente de agua ha permitido la existencia de una fauna con una elevada diversidad de especies, algunas de ellas de gran interés para la conservación. Abundantes y variadas son las comunidades de aves: anátidas, ardeidas, láridos, limícolas y paseriformes palustres están presentes en los diversos ambientes generados por los gradientes de salinidad provocados por la entrada ocasional de agua marina.
  
Por estas razones, dicho tramo final del río está incluido, con la denominación Desembocadura del Millars, en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana, aprobado por Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Consell de la Generalitat.
  
No obstante, las primeras medidas de protección sobre la desembocadura del Millars datan de mucho antes. Ya en 1985, la Conselleria de Agricultura y Pesca prohibió la caza en la misma por el interés ecológico de la zona húmeda, lo que fue refrendado por la declaración de Refugio de Caza el 12 de noviembre de 1996, efectuada por la entonces Conselleria de Medio Ambiente.
  
Desde el 9 de mayo de 2000, el humedal de la citada desembocadura está declarado, por Acuerdo del Consell de la Generalitat, como Zona de Especial Protección para las Aves (zona ZEPA), de acuerdo con la Directiva 79/409/CEE, de 2 de abril de 1979, del Consejo, relativa a la Conservación de las Aves Silvestres. La zona, asimismo, fue incluida, por Acuerdo de 10 de julio de 2001, del Consell de la Generalitat, entre los Lugares de Interés Comunitario (LIC) de la Comunidad Valenciana, en virtud de la Directiva 92/43/CEE, de 21 de mayo de 1992, del Consejo, relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Fauna y Flora Silvestres.
  
La abundancia de agua en la zona quizá determinó la ubicación de varios asentamientos humanos históricos, que hoy forman parte del patrimonio arqueológico. Entre otros, pueden citarse el Torrelló de Boverot, de adscripción bronze-ibérica (Almazora), el poblado de Vinarragell, de adscripción ibérico-medieval (Burriana), el Castell de Almançor, también medieval (Almazora), o el asentamiento eneolítico de Villa Filomena (Villarreal).
  
Más recientes, aunque de elevado valor patrimonial y religioso, son las ermitas de la Virgen de Gracia (Villarreal) y de Santa Quiteria (Almazora), ambas muy apreciadas por la población local. Estos edificios religiosos son el núcleo de importantes espacios de uso público. En Villarreal se trata del área conocida como El Termet-Virgen de Gracia, dotada de equipamientos públicos como áreas de protección natural, itinerarios de educación ambiental, aula de la naturaleza, albergue juvenil, equipamientos hosteleros, piscina y espacios libres de uso público. En el caso de Almazora, la ermita de Santa Quiteria es el centro de un complejo que incluye espacios ribereños de uso público, aula de la naturaleza y dotaciones hosteleras.
  
Por otra parte, el río, dada su elevada capacidad de evacuación de caudales en caso de avenidas, garantiza la seguridad de las poblaciones por las que discurre, al reducir considerablemente el riesgo de inundación.
  
En la actual conformación del río y de su desembocadura tiene mucho que ver la acción humana a través de la historia, que ha configurado ambientes nuevos y diversos. Junto a este efecto positivo se aprecian distintos impactos ambientales negativos que deben controlarse, tales como los vertidos de residuos sólidos, el pastoreo excesivo y los vertidos líquidos con eutrofización de las aguas, entre otros. Todo ello en el contexto territorial de la Plana, caracterizado por su intensa dinámica agrícola, urbana e industrial.
  
El régimen del Paisaje Protegido debe atender a esta realidad territorial y, en consecuencia, no se configura en forma estática, sino que sienta las bases para un mecanismo de gestión activa basado en una atención especial a los procesos económicos, sociales y territoriales que son responsables de la evolución del sistema y de su adaptación a las nuevas realidades históricas.
  
La Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, contempla la figura de Paisaje Protegido como especialmente indicada para la conservación y la gestión racional de ambientes significativos por la relación armoniosa entre la actividad humana y el ambiente físico.
  
El régimen de gestión del espacio protegido propugna el uso sostenible de los recursos naturales, incluyendo en este concepto una importante función social derivada del estudio, la enseñanza y el disfrute ordenado de sus valores ambientales y culturales.
  
Por todo ello, cumplidos los trámites procedimentales previstos en el artículo 49 bis de la Ley de Gobierno Valenciano, a propuesta del conseller de Territorio y Vivienda, conforme con el Consejo Jurídico Consultivo de la Comunidad Valenciana y previa deliberación del Consell de la Generalitat, en la reunión del día 15 de abril de 2005,
  
DECRETO
  
Artículo 1. Objeto
  
De conformidad con lo establecido en el artículo 13 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, se declara el Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars, estableciéndose para el mismo un régimen especial de protección en virtud de la citada Ley.
  
Artículo 2. Ámbito territorial
  
1. El Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars comprende una extensión de 424,65 hectáreas de los términos municipales de Almazora, Burriana y Villarreal, siendo sus límites los siguientes:
  
a) Tramo fluvial inferior:
  
El límite del Paisaje Protegido coincide con el límite de la zona húmeda Desembocadura del Millars, así denominada en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana, aprobado por Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Consell de la Generalitat.
  
b) Tramo fluvial superior:
  
Continuando la delimitación anterior en sentido aguas arriba del Millars, el límite del espacio protegido continúa en la forma siguiente:
  
- En el término municipal de Almazora, dicha delimitación coincide con el límite del suelo no urbanizable protegido (protección de cauces y protección especial adosado al anterior), definido en el vigente planeamiento urbanístico del municipio, hasta alcanzar la autopista A-7, desde donde continúa por el límite de dominio público hidráulico y posteriormente engloba la zona de protección especial de suelo no urbanizable. Dentro de dicho término municipal, el eje de Betxí-Borriol constituye el límite del Paisaje Protegido por el oeste.
  
- En el término municipal de Villarreal, el límite del espacio protegido coincide con el linde del suelo no urbanizable de protección medioambiental y sistemas generales y equipamientos diversos, definido en la zona por el vigente planeamiento urbanístico del municipio hasta alcanzar la autopista A-7, desde donde continúa por el límite de dominio público hidráulico hasta alcanzar una acequia que retoma hasta llegar al eje de Betxí-Borriol. Dentro de dicho término municipal, el eje de Betxí-Borriol constituye el límite del Paisaje Protegido por el oeste.
  
2. La delimitación gráfica del Paisaje Protegido figura como anexo de este decreto.
  
Artículo 3. Régimen de protección
  
El régimen de protección del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars, que será desarrollado por el Plan Rector de Uso y Gestión del Espacio Protegido, está dirigido a las siguientes finalidades:
  
a) Conservar, regenerar, en su caso, e incrementar el valor ecológico y paisajístico de los hábitats naturales y seminaturales de humedal, cauce fluvial y ribera.
  
b) Conservar y mejorar los paisajes armónicos generados por la interacción histórica entre el medio natural y la actividad humana.
  
c) Proteger y conservar el patrimonio cultural constituido por los elementos arqueológicos, arquitectónicos y etnológicos presentes en la zona, de conformidad con las disposiciones contenidas en la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
d) Promover la gestión racional y el uso sostenible de los citados recursos ambientales y culturales, en el marco de una estrategia de desarrollo sostenible.
  
e) Fomentar específicamente el uso social del espacio protegido mediante el estudio, la enseñanza y el disfrute ordenado de los valores ambientales, paisajísticos y culturales, promoviendo, asimismo, el turismo sostenible en relación con los mismos.
  
f) Integrar el ejercicio de los usos económicos y sociales del suelo, tanto los presentes en la actualidad como aquellos que puedan derivarse de las finalidades del espacio protegido, con los objetivos de conservación del medio ambiente y del paisaje, permitiendo su evolución futura atendiendo a los cambios en la realidad económica, social y territorial de los municipios. Están en este caso la actividad agrícola, la edificación residencial existente y las construcciones, equipamientos y servicios relacionados con el uso público del medio.
  
g) Integrar, de la misma manera, los usos y aprovechamientos de los recursos naturales renovables y no renovables, con especial atención al recurso hídrico.
  
h) Conseguir y mantener un adecuado nivel de cantidad y calidad de las aguas superficiales, evitando cualquier actuación que pueda ser causa de su degradación.
  
i) Corregir progresivamente los impactos negativos existentes sobre los hábitats y el paisaje, mediante la regeneración de ambientes degradados y la intervención sobre los procesos naturales y artificiales susceptibles de provocarlos.
  
j) Fomentar la participación pública y privada en la gestión del espacio protegido.
  
k) Promover la coordinación y la concurrencia de iniciativas entre la Generalitat, las Administraciones local y estatal, las instituciones de la Unión Europea y el sector privado, en las materias relativas a la gestión del Paisaje Protegido.
  
Artículo 4. Régimen de gestión
  
La gestión del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars corresponde a la Conselleria competente por razón de la materia, sin perjuicio de que dicha gestión pueda delegarse total o parcialmente en los Ayuntamientos de los municipios afectados territorialmente por el espacio protegido, conforme a lo establecido por el artículo 48 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Artículo 5. Plan Rector de Uso y Gestión
  
1. La Conselleria competente por razón de la materia elaborará y tramitará un Plan Rector de Uso y Gestión del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars, el cual, en desarrollo del régimen de protección establecido por este decreto, será el marco dentro del que se ejecutarán las actividades directamente relacionadas con la gestión del espacio protegido.
  
2. El alcance, contenido, efectos y tramitación de dicho Plan Rector se ajustarán a lo establecido, con carácter genérico, por los artículos 37 a 41 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Artículo 6. Consejo de Participación
  
1. Se crea el Consejo de Participación del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars, como órgano colegiado colaborador y asesor de la Conselleria competente por razón de la materia en la gestión del espacio protegido.
  
2. Las funciones del Consejo de Participación son las establecidas, con carácter genérico, por el artículo 50 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana. En razón de dichas funciones, el Consejo de Participación constituye un órgano consultivo, asesor y representativo, siendo, asimismo, un cauce para canalizar las iniciativas de las distintas Administraciones y agentes, públicos y privados, relacionados con la gestión del Paisaje Protegido en los ámbitos administrativo, económico, social y cultural.
  
3. El Consejo de Participación del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars se compone de 16 miembros, los cuales se relacionan a continuación:
  
a) El Presidente nato del Consejo de Participación.
  
b) El Presidente del Consejo de Participación.
  
c) Un representante por cada uno de los Ayuntamientos cuyos municipios estén afectados territorialmente por el Paisaje Protegido.
  
d) Un representante de la Diputación Provincial de Castellón.
  
e) Un representante de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
f) Un representante de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
g) Un representante de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.
  
h) Un representante de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte.
  
i) Un representante de la Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
j) Un representante del Servicio Provincial de Costas en Castellón. Demarcación de Costas en Valencia.
  
k) Un representante de los propietarios privados de terrenos incluidos en el ámbito del Paisaje Protegido.
  
l) Un representante de las entidades locales de riegos vinculadas al área.
  
m) Dos representantes de las asociaciones vinculadas a la conservación y estudio de la naturaleza o el patrimonio cultural.
  
4. Presidente nato del Consejo de Participación:
  
De conformidad con el Decreto 264/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se modifica la composición de las Juntas Rectoras de los Parques Naturales de la Comunidad Valenciana, el conseller competente en materia de medio ambiente será presidente nato del Consejo de Participación. Cuando asista a sus reuniones ostentará la Presidencia de la sesión con voz y voto, incluso dirimente, teniendo todos los derechos y obligaciones que puedan corresponder a cualquier miembro del Consejo.
  
5. El presidente del Consejo de Participación.
  
a) El presidente del Consejo de Participación será nombrado por el conseller competente sobre medio ambiente, pudiendo recaer el nombramiento en uno de los miembros del Consejo.
  
b) En ausencia del presidente nato, las funciones de éste durante las sesiones serán asumidas por el Presidente.
  
6. El secretario del Consejo de Participación, que será nombrado por el conseller competente en materia de medio ambiente, podrá ser un miembro del Consejo de Participación, o bien una persona al servicio de las Administraciones Autonómica o Local.
  
7. El funcionamiento interno del Consejo de Participación se regirá por un Reglamento de funcionamiento que aprobará el mismo Consejo, cuya propuesta será redactada por el Secretario del mismo. Hasta la aprobación del expresado Reglamento, el funcionamiento del Consejo se regirá de acuerdo con la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.
  
8. Para el correcto desempeño de sus cometidos, el Consejo de Participación podrá organizarse en las Comisiones que fueran necesarias. Con carácter permanente o temporal, dichas Comisiones podrán ejercer por delegación del Consejo, al que darán cuenta de sus actividades, determinadas funciones de informe, propuesta, asesoramiento y seguimiento sobre materias concretas de la gestión del Paisaje Protegido.
  
Artículo 7. Financiación del Paisaje Protegido
  
Para la gestión del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars, el Consell de la Generalitat habilitará los créditos oportunos, sin perjuicio de las aportaciones materiales que puedan disponer los Ayuntamientos implicados y otras Administraciones o entidades, tanto públicas como privadas, interesadas en colaborar en dicha gestión.
  
Artículo 8. Régimen de infracciones y sanciones
  
El régimen jurídico sancionador en el ámbito del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars será el establecido por los artículos 52 a 60 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
DISPOSICIONES FINALES
  
Primera
  
Se faculta al conseller de Territorio y Vivienda para que, en el marco de sus competencias, dicte las disposiciones necesarias para la ejecución y el desarrollo del presente decreto.
  
Segunda
  
Este decreto entrará en vigor el mismo día de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Tercera
  
De acuerdo con el artículo 41, apartado 4, de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, el Plan Rector de Uso y Gestión se aprobará en el plazo máximo de dos años desde la entrada en vigor del presente decreto.
  
Valencia, 15 de abril de 2005
  
El presidente de la Generalitat,
  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
  
El conseller de Territorio y Vivienda,
  
RAFAEL BLASCO CASTANY



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI