Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5788, del 19-06-2008 (2008/7567)

RESOLUCIÓ de 15 de maig de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Vall d'Alba, la Vall d'Uixó, Algemesí, Sant Mateu, Finestrat, Cofrentes, Cortes de Pallás, Jalance, Jarafuel, Teresa de Cofrentes i Sagunt.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5788

Data del DOGV
:   19-06-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/7567

CVE


Data del document
:   15-05-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Cofrentes](javascript:void(0))
    * [Cortes de Pallás](javascript:void(0))
    * [Vall d'Uixó, la](javascript:void(0))
    * [Sant Mateu](javascript:void(0))
    * [Teresa de Cofrentes](javascript:void(0))
    * [Sagunt](javascript:void(0))
    * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [Finestrat](javascript:void(0))
    * [Jarafuel](javascript:void(0))
    * [Algemesí](javascript:void(0))
    * [Jalance](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 15 de maig de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Vall d'Alba, la Vall d'Uixó, Algemesí, Sant Mateu, Finestrat, Cofrentes, Cortes de Pallás, Jalance, Jarafuel, Teresa de Cofrentes i Sagunt. [2008/7567]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 142/04-AIA Vall d'Alba, 285/06-AIA la Vall d'Uixó, 062/06-AIA Algemesí, 107/06-AIA Sant Mateu, 273/06-AIA Finestrat, 254/06-AIA Cofrentes, Cortes de Pallás, Jalance, Jarafuel, Teresa de Cofrentes i 239/05-AIA Sagunt.  
València, 15 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 142/04-AIA  
Títol: Ampliació d'explotació avícola de producció  
Promotor: Jose Manuel i Juan Vicente Centelles Vallés  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Vall d'Alba (Castelló)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització d'ampliació de l'explotació avícola  
Localització: Partida Mas de Català, polígon 5, parcel·la 160, del terme municipal de Vall d'Alba (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació de l'activitat avícola, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
La nau que és objecte de legalització, localitzada en una finca agrícola de 19.555 m² de superfície, és de planta rectangular; té unes dimensions de 1.750 m², i una capacitat corresponent a 17.500 pollastres. Que juntament amb la nau ja existent, de 1.750 m² també, impliquen una superfície total construïda de 3.500 m² en l'explotació.  
Els animals entraran en l'explotació amb un o dos dies, i hi romandran durant un període d'engreixament de 60-65 dies aproximadament, moment en el qual, seran traslladats a l'escorxador. S'efectuaran quatre criances i mitja anuals, amb un interval d'uns vint dies entre elles; moment en què es realitzaran les neteges i desinfeccions oportunes, corresponents al període de buit sanitari.  
El sòl de la nau estarà impermeabilitzat mitjançant solera de formigó.  
Les dejeccions que es generen en l'explotació seran retirades de la nau després de cada cicle corresponent; sent el fem total anual produït equivalent a uns 577.500 litres. La gallinassa produïda serà retirada amb tractor i pala carregadora a un remolc espaiador, utilitzant-se posteriorment com a adob orgànic en finques agrícoles; efectuant-se el soterrament posterior d'aquest. No obstant això, en la documentació complementària remesa amb posterioritat, basant-se en el requeriment efectuat des d'aquest Servei, s'inclouen nous càlculs amb l'objecte de determinar la quantitat d'hectàrees necessàries per a no sobrepassar l'aplicació de 170 kg/N anuals per hectàrea. Basant-se en les noves dades, es considera que la producció de gallinassa anual per al total d'animals existents en la granja és de 227.500 kg, i considerant una pèrdua del 50% de nitrogen per volatització, s'ha estimat en l'estudi en 46,84 les hectàrees necessàries per a no sobrepassar la quantitat anteriorment indicada. Així mateix, s'hi adjunta autorització firmada de la propietària, Sra. Federica de Vallés Huesca, on s'aplicarà la gallinassa, cèdula cadastral, i certificat cadastral (esborrany) de les parcel·les.   
En l'explotació no hi ha femer, no obstant això, en la documentació complementària remesa, amb data entrada en aquesta conselleria d'11 de gener de 2006, es projecta la construcció de femer, de 216 m²; i s'hi adjunta també plànol en el qual s'indica la localització concreta d'aquest en l'interior de la parcel·la.  
L'explotació estarà cercada mitjançant malla galvanitzada de 2 metres d'alçària i vora inclinada cap a l'exterior; així mateix, s'indica que disposa també de l'existència de gual sanitari en aquesta; estant les finestres protegides mitjançant malles antiocells.  
S'hi adjunta certificat emés per l'enginyer tècnic agrícola, Sr. Desiderio Nebot Caballer, en el qual s'indica que els cadàvers que puguen produir-se en l'explotació seran portats immediatament al centre municipal de recollida de cadàvers, d'on seran retirats diàriament per una empresa autoritzada a aquest efecte, ja que no hi ha forn crematori en l'explotació. Així mateix, s'hi adjunta còpia de l'assegurança subscrita amb una empresa, a data 14 de setembre de 2005.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que a una distància compresa entre 500 i 1.000 metres respecte a l'explotació, hi ha una altra granja de la mateixa activitat; no obstant això, es fa referència a què aquesta s'haja donat de baixa en l'activitat ramadera.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública i remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 26 de març de 2004, amb la remissió per part de l'Ajuntament de la Vall d'Alba, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu municipal.   
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació e el BOP núm. 13, de 29 de gener de 2004, com també la notificació als veïns limítrofs a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 29 de juny de 2005, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament de Vall d'Alba, ampliació de documentació complementària relativa a:  
- Justificació del compliment dels condicionants establits en l'estimació d'impacte ambiental referent a l'inici de l'activitat, dictada en data 19 d'abril de 1999, pel director general per al desenvolupament sostenible, amb referència 99/99-AIA; en la qual s'establien els condicionants següents:  
- S'haurà de construir un femer de superfície impermeable amb lleugera pendent cap a cubeta, també impermeable, de recollida de lixiviats. S'hi durà a terme fermentació aeròbia controlada de la gallinassa. El femer s'haurà d'aïllar dels agents atmosfèrics i haurà de tenir capacitat d'emmagatzemament de la gallinassa produïda en més d'un cicle d'engreixament. Les dejeccions s'hauran de recollir en jaç de borumballes o semblant.  
- L'explotació haurà de disposar de tanca perimetral, gual sanitari, malles que impedisquen l'accés a l'interior de la nau d'animals que puguen actuar com a vectors de malalties, i la resta de mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.  
- Atés que el municipi de Vall d'Alba disposa de caseta de recollida de cadàvers i de contracte amb una empresa per a la recollida d'aquests, hauran d'utilitzar-se aquests serveis per a l'eliminació dels cadàvers.  
- Integració de l'activitat en el medi mitjançant l'aprofitament d'exemplars arboris presents en la parcel·la, i acabament de paraments exteriors amb materials i colors propis de l'entorn.  
- Qualsevol variació que es produïsca tant en el tractament com en la posterior destinació dels residus s'haurà de comunicar a aquesta Direcció General.  
- Paral·lelament, haurà de presentar-se nova documentació, que s'ajuste a les característiques reals de l'explotació després de l'ampliació, és a dir, s'haurà de considerar el total de l'activitat (capacitat inicial més ampliació); actualitzant-se de manera que s'adapte a la legislació vigent en la matèria.  
Així mateix, s'inclou, advertència de caducitat, en la qual s'adverteix que transcorregut el termini de tres mesos després d'aquesta notificació sense rebre l'esmentada documentació en aquesta Direcció General, tindrà lloc la caducitat del procediment, en aplicació del que disposa l'article 92 de la Llei 30/1992, del règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.  
En data 20 de setembre de 2005, el promotor remet ampliació de documentació constituïda per:   
- Escrit en el qual es concreta i aclareix les naus existents en l'explotació, duració dels cicles d'engreixament, capacitat de la granja, com també la destinació de les dejeccions que s'hi generen.  
- Càlculs relatius al nitrogen mineral, i a les hectàrees agrícoles necessàries per a no sobrepassar els 170 kg de nitrogen anuals per hectàrea, exigits en la legislació vigent.  
- Acceptació firmada pels propietaris de les parcel·les agrícoles, plànols i cèdules cadastrals de les parcel·les agrícoles on s'emprarà la gallinassa generada com a fertilitzant orgànic.  
- Escrit firmat, a data 9 d'agost de 2005, per l'enginyer tècnic agrícola, redactor del projecte, degudament visat pel col·legi oficial corresponent, en el qual s'indica: Els cadàvers d'animals que puguen produir-se, seran portats immediatament al centre de recollida de cadàvers, d'on són retirats diàriament per una empresa autoritzada a aquest efecte, ja que no existeix forn crematori en l'explotació.  
En data 19 d'octubre de 2005, es comunica novament advertència de caducitat del procediment, atés que no s'ha remés a aquest Servei la documentació sol·licitada en l'escrit anterior de data 29 de juny de 2005; remetent-se l'11 de gener de 2006, documentació composta per:  
- Plànols i descripció corresponent al projecte de nau-femer que ha d'executar-se en l'explotació.  
- Justificació, mitjançant l'aportació de fotografies, en la qual s'observa que l'explotació disposa de tanca perimetral i gual sanitari; sent les naus completament estanques, no podent tenir accés qualsevol animal que puga ser transmissor de malalties. Així mateix, s'aprecia la plantació existent d'ametlers i altres espècies en el perímetre de la parcel·la; com també un acabament dels paraments i cobertes d'acord amb l'entorn rural on se situa l'explotació.  
- Còpia de l'assegurança de l'ordre de transferència de l'assegurança de recollida de cadàvers, de data 14 de setembre de 2005.  
Informes sectorials  
- En l'expedient municipal remés s'inclouen els informes següents:  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal  
- Informe favorable del cap local de sanitat  
- Informe favorable del veterinari d'àrea  
- Informe favorable de l'Alcaldia  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial; incloent-se els informes favorables de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, i del Servei Territorial d'Urbanisme i Ordenació Territorial de Castelló.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons el PGOU de la Vall d'Alba.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Vall d'Alba no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'efectua una descripció, un inventari ambiental molt general de l'àrea d'ubicació on s'emmarca l'explotació; des del punt de vista del sòl, vegetació, hidrogeologia, i paisatge.  
S'han identificat, de manera general, les accions del projecte susceptibles de generar impacte, sent l'efecte ambiental més destacable el que segueix:  
- Sobre les aigües superficials i freàtiques: per la contaminació procedent dels purins, la qual cosa es produeix per percolació fins al nivell freàtic en terrenys saturats o per vessament fins als llits. En l'estudi d'impacte ambiental s'inclou de manera molt general una referència a paràmetres que poden considerar-se com a significatius a l'hora d'avaluar la càrrega contaminant dels purins respecte als recursos hídrics, destacant:  
- Els elements nutritius, particularment fòsfor i nitrogen, com a causes responsables de l'eutrofització.  
- Gèrmens patògens capaços de sobreviure en l'aigua.  
- Mesura del consum d'oxigen.  
- La lixiviació del nitrogen sota la forma de nitrats (no estant presents com a tals en els purins, sinó que es produeixen per oxidació microbiològica del sòl).  
- La percolació de microorganismes patògens (bacteris i virus).  
No obstant això, sobre les aigües superficials no es considera que haja de produir-se cap efecte, ja que en la zona d'influència de l'explotació (contornada de la granja), no hi ha cap curs d'aigua. Paral·lelament, tampoc es considera que sobre les capes freàtiques puga produir-se cap efecte negatiu, atés que en els llocs d'abocament de la gallinassa, la capa freàtica es trobaria a una profunditat superior als 40 metres, i no existeix tampoc pous de reg, en tractar-se d'una zona agrícola de secà.   
- Sobre el sòl: la seua porositat implica la major o menor absorció dels fems, especialment els líquids. Però, encara que en l'estudi s'inclou un apartat fent referència a l'impacte que comporta la incorporació al sòl dels elements continguts en el purí (nitrogen, calci, magnesi, sodi i metalls pesants), aquesta constitueix una mera descripció, sense fer referència concreta a l'impacte que comportarien en la zona d'actuació, per la qual cosa cal indicar que no comporta una valoració adequada, sinó una mera identificació molt generalista.  
No obstant això, en la identificació i valoració de l'impacte, no sols no s'ha realitzat una valoració d'impacte rigorosa, basant-se en mètodes de valoració establits, sinó que també s'han obviat elements i aspectes fonamentals com ara: les olors susceptibles de generar-se (però sí que s'han establit mesures protectores i correctores respecte a aquests en l'apartat corresponent), la vegetació existent en la parcel·la i que resultaria eliminada com a conseqüència de l'execució de les obres d'ampliació, i l'emissió de partícules sòlides (pols).  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental no s'ha desenvolupat la proposta de mesures correctores; per la qual cosa en la gestió de l'explotació avícola es considerarà el compliment de les mesures correctores següents, com també dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental:  
- L'explotació haurà de rodejar-se de tanca arbòria, i construir-se amb materials acords a l'entorn circumdant, de manera que es minimitze l'impacte visual que existeix per la relativa proximitat de l'explotació al nucli de població   
- Periòdicament s'haurà de procedir a la revisió de l'estat de la tanca perimetral i les portes d'accés a l'explotació, assegurant la correcta i constant ventilació i renovació de l'aire de l'interior de la nau; comprovant igualment, l'estat i les possibles ruptures de la tela antiocells col·locada en les finestres amb l'objecte d'evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.  
- L'explotació haurà de disposar de sistemes efectius d'evacuació de les aigües pluvials i sistemes de drenatge efectius en la parcel·la, amb l'objecte d'evitar entollades en les proximitats de les naus, i la generació de qualsevol tipus de lixiviat que puga resultar contaminant, en cas que es produïsca qualsevol tipus de contacte amb els residus generats en la granja.  
- Per a minimitzar el problema per olors a la població, s'haurà d'assegurar que la retirada de la gallinassa de l'explotació coincidisca amb el final de cada cicle d'engreixament, assegurant que la gallinassa no queda retinguda en l'explotació durant prolongats períodes de temps.  
- En tot cas, i per a evitar acumulacions incontrolades de residus en l'explotació, el femer que es construirà, haurà de ser impermeabilitzat i amb lleuger pendent, de manera que puguen canalitzar-se a cubeta els possibles lixiviats que puguen generar-se. La capacitat serà adequada per a contenir la gallinassa generada durant un cicle d'engreixament, evitant en tot cas, prolongar la permanència d'aquesta en l'explotació, de manera que s'evite les molèsties a la població per emissió d'olors.  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica la gallinassa, per a no provocar problemes derivats de la contaminació per excés d'adobat orgànic o mineral.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.a.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització d'ampliació de l'explotació avícola, localitzada en la partida Mas de Català, polígon 5, parcel·la 160, del terme municipal de Vall d'Alba (Castelló), i promoguda per José Manuel i Juan Vicente Centelles Vallés, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, tal com estableix l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un cicle; havent de ser de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida, impermeable i estanca construïda per a aquest fi, els quals podran ser incorporats de nou al muntó per a afavorir-ne l'eliminació per evapotranspiració.  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; per la qual cosa haurà de disposar-se de contracte actualitzat, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte. Així mateix, haurà de construir-se o localitzar-se en l'explotació un contenidor totalment estanc per a depositar els cadàvers fins que aquests siguen traslladats al contenidor municipal.  
- L'explotació haurà de disposar de tanca perimetral construïda amb materials que s'integren de manera harmònica amb el paisatge, sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, tal com malla metàl·lica o semblant i gual sanitari o sistema equivalent correctament executat, i situat adequadament, de manera que puga tenir la utilitat per a la qual s'ha construït. L'activitat se sotmetrà en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.   
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 d'agost de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 285/06-AIA  
Títol: Explotació de recursos de la secció A denominada La Murta.  
Promotor: Fuentes SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló  
Objecte del projecte: Extracció de roques carbonatades i detrítiques  
Localització: Parcel·les 31, 32, 33 i 579 del polígon 3 del municipi de la Vall d'Uixó  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2002/1  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
El titular desitja extraure roques carbonatades i detrítiques d'edat Muschelkalk en les parcel·les proposades del municipi de la Vall d'Uixó, les quals desitja emprar per a farciments.  
L'explotació es realitza per zones mitjançant bancs de 6 a 7 metres d'alçària, bermes de 20 metres d'amplària i talussos de 60º d'inclinació respecte a la vertical, les labors comencen en l'oest.  
La superfície d'explotació és d'uns 31.840 m², les reserves explotables ascendeixen a 184.342,5 m³ i es preveu extraure-les en uns cinc anys. L'aprofitament és integral per la qual cosa no hi ha enderrocs.  
La maquinària emprada consisteix en un buldòzer i una traginadora de trabuc per al decapatge i abassegament del sòl.   
L'extracció de les roques es realitza sense voladures, per a disgregar blocs o prominències de roca resistent s'empra un martell hidràulic muntat sobre retroexcavadora, o un martell pneumàtic.  
La càrrega s'efectua amb una carregadora frontal i es transporta sobre camions.  
La zona restaurada conté un sol talús continu amb un pendent del 25%, i una sola plataforma a la cota de 82 metres.  
S'estableixen cinc fases de restauració, una per cada any d'explotació. Una vegada acabada l'explotació de cada fase, a continuació es restaura.  
No hi ha planta de cap tractament.  
El manteniment i reparació de la maquinària es realitza en un taller de l'empresa situat lluny de l'explotació.  
El personal del qual disposa la pedrera és un director facultatiu i dos operaris.  
2. Alternatives  
L'explotació d'àrids proposada se situa en unes parcel·les que han sigut seleccionades per altres criteris diferents dels factors ambientals. El titular projecta començar les labors per l'oest, a fi de reduir al mínim l'impacte visual causat al paisatge.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
El 14 de juliol de 2006 es rep l'informe vinculant de Patrimoni Cultural Valencià, remés per la conselleria de Cultura, Educació i Esports.  
L'1 d'agost de 2006 es rep del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial la documentació, consistent en un estudi d'impacte ambiental, pla de restauració i projecte d'explotació. S'obri el nou expedient 285/06-AIA.  
2. Informació pública  
La documentació ha estat sotmesa al període d'informació pública i no s'hi han presentat al·legacions.  
Informes sectorials  
En la tramitació d'aquest nou expedient no s'han realitzat consultes sectorials, ja que serveixen les de l'expedient anterior (333/03-AIA).  
Afeccions legals  
En la demarcació hi ha un pal elèctric, del qual parteix una línia elèctrica aèria de mitjana tensió a un transformador, que subministra energia a la granja existent, el línia elèctrica aèria travessa l'àrea d'explotació d'est a oest i el promotor n'ha previst el trasllat de manera que no resulte afectat per l'explotació.  
La pedrera proposada se situa dins de la zona de l'àrea d'influència antròpica del PORN de la Serra d'Espadà, on està permesa l'activitat extractiva.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
Els elements que poden veure's afectats es troben descrits en l'estudi d'impacte ambiental.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
S'han identificat i valorat tots els impactes. Cal mencionar que el titular considera que les emissions de pols produïda per l'explotació no necessiten mesures correctores, la qual cosa no s'ajusta a la realitat.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Respecte a l'emissió de partícules sòlides a l'atmosfera, el titular proposa regar els abassegaments com a única mesura correctora. No preveu regar la plaça de la pedrera ni tampoc els llocs del front quan es procedisca a l'extracció i càrrega, que es consideren zones d'emissió important, tampoc ha previst netejar la pols del camí d'accés i regar-lo.  
En el pla de restauració no s'explica la grossària de terra vegetal que serà aportada, a més s'ometen les cures posteriors a la implantació de la vegetació: reg i necessitat de fertilització.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits previstos en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives que hi siguen preceptives, el projecte d'explotació de l'autorització d'explotació de la pedrera La Murta i el pla de restauració d'aquesta, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures correctores establides en l'apartat segon de d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
- Les imposades en l'informe favorable i vinculant de Patrimoni Cultural Valencià, firmat pel cap del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Ambiental amb data 4 de juliol de 2006.  
- La posició final dels bancs d'explotació que figuren als plànols ha de modificar-se. La línia que uneix els punts mitjans dels talussos d'explotació ha de coincidir amb la línia representativa del talús del terreny restaurat; en cas contrari faltaran materials per a restaurar, ja que l'aprofitament és integral.  
- La grossària mínima de terra vegetal que s'emprarà haurà de ser de 30 cm.  
- Els regs de manteniment de les espècies revegetades s'hauran de realitzar en l'època estival i en aquells mesos en què es produïsca un dèficit de precipitacions. La duració d'aquests cobrirà un mínim de 2 anys.  
- La plaça de pedrera i pistes s'hauran de mantenir humides durant la jornada laboral.  
- Durant les operacions d'extracció s'hauran de regar les roques que se n'extraguen i la zona de càrrega.  
- El camí asfaltat que dóna accés a la pedrera, igual que les cunetes d'aquest, haurà de romandre sempre net i en bon estat, i haurà d'obligar-se el titular a mantenir-lo en aquestes condicions.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no pot interposar-se cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 d'agost de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 062/2006-AIA  
Títol: Pla general d'ordenació urbana d'Algemesí  
Promotor: Ajuntament d'Algemesí   
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Algemesí i conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal d'Algemesí (València)  
Descripció del projecte  
La necessitat de redactar un nou Pla general d'ordenació urbana està motivada per la necessitat de cobrir els objectius següents:  
- Adequació als criteris de classificació de sòl fixats en la llei estatal i autonòmica i, en particular, la incorporació dels objectius de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
- Introducció de noves infraestructures, entre les quals destaca la línia d'alta velocitat, i manteniment de les existents, com ara els llits dels rius Xúquer i Magre, la Séquia Reial del Xúquer, la línia de ferrocarril València - La Encina, les carreteres i l'autopista.  
- Introducció de modificacions en el model territorial  
- Establiment d'una clara divisió del territori en zones (diferenciant zona residencial de zona industrial)  
- Protecció de l'espai urbà tradicional  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Les classificacions previstes per aquest Pla general d'ordenació urbana són:  
1. SNU sòl no urbanitzable, que es qualifica en:  
1.1. SNUC sòl no urbanitzable comú amb zones per a DIC  
1.2. SNUC NO sòl no urbanitzable comú excloent-ne DIC  
1.3. SNUP D sòl no urbanitzable de protecció dotacional  
1.4. SNUP AB sòl no urbanitzable de protecció Albufera  
1.5. SNUP RS sòl no urbanitzable de protecció reserva samaruc  
1.6. SNUP P sòl no urbanitzable de protecció paisatgística  
1.7. SNUP DI sòl no urbanitzable de protecció del domini públic i infraestructures  
1.8. SNUP A sòl no urbanitzable de protecció agrícola  
2. Sòl urbanitzable que es qualifica en:  
2.1. S Urble. Res: residencial  
2.2. S Urble. Ind: industrial  
2.3. S Urble. Terc: terciari  
3. Sòl urbà que es qualifica en:  
3.1. S U Res: residencial  
3.2. S U Ind: industrial  
3.3. S U Terc: terciari  
Amb aquestes reserves de sòl, que configuren el model territorial, es pretén augmentar la superfície destinada a ús industrial, incorporar ordenacions anteriors a aquest pla, reconvertir dos sectors de sòl urbanitzable del pla anterior a un únic sector (Xexena, amb reserva de sòl per a promoció pública d'habitatge), ampliar sòl residencial en el sector de Carrascalet, establir reserves de sòl per a patrimoni públic, augmentar la reserva de sòl terciari, revitalitzar el tram del Raval i establir una reserva de parc urbà al paratge de Xopera.  
2. Alternatives  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, poques alternatives caben atenent a les característiques territorials. Les directrius que s'han seguit són:  
- Descartar el creixement urbà al sud del riu Magre, pel risc d'inundabilitat  
- Ampliar el sòl urbanitzable industrial del sector d'Agriconsa fins als límits amb la A 7  
- Habilitar dues zones noves industrials, sector Molí Nou i ampliació SOS.  
- Conservar espai vacant entre el nucli urbà i la zona industrial més al nord  
- Reformar algunes zones ja consolidades, com ara el Raval  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 23 de febrer de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València va remetre una còpia del Pla general d'ordenació urbana d'Algemesí, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient administratiu, on s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Revisada la documentació, s'observa que falten documents mínims per a poder continuar amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental, per la qual cosa en data de 31 de març de 2005, s'envia a la Direcció Territorial un requeriment de documentació indicant que es remeten al servei, en el termini màxim de vint dies, els documents següents:  
1. Certificat de l'entitat gestora de l'estació depuradora d'aigües residuals.  
2. Autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'abocament a llit públic de la nova xarxa separativa d'aigües pluvials i localització dels punts d'abocament.  
3. Detall del sistema de tractament previst per als residus sòlids urbans i la ubicació de les plantes de tractament o abocadors de residus sòlids urbans i residus inerts. Així mateix, se certificarà la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts per part de l'organisme o empresa encarregat de fer-ho.  
4. Dades reals dels últims anys dels consums d'aigua potable, volums d'aigües residuals i residus sòlids urbans generats.  
5. Anàlisi dels nivells acústics al terme municipal.  
6. Indicar quin tipus d'indústries poden localitzar-se en els distints sòls urbanitzables d'ús industrial, considerant amb aquest fi la legislació sectorial aplicable.  
7. Cost de l'establiment de les mesures correctores de manera que s'especifiquen les mesures pressupostàries que han d'adoptar-se per a l'execució d'aquestes.  
8. Complement del programa de vigilància ambiental que dispose de:  
a) Calendari aproximat per a l'aplicació del programa.  
b) Compromís de presentar puntualment l'explotador davant de l'administració una memòria o informe anual.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental, com també el projecte, va ser sotmés a informació pública, mitjançant anuncis publicats en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 4814, de data 6 d'agost de 2004, i en el diari Levante, de data 2 d'agost de 2004. Els documents es van exposar a informació pública pel termini de dos mesos.  
Durant el període d'informació pública es van presentar 676 al·legacions, cap d'aquestes de caràcter ambiental.  
Paral·lelament, s'està tramitant l'expedient Homologació i pla parcial SUD-1 Xexena, situat al terme municipal d'Algemesí. L'objectiu d'aquest és la creació d'una borsa de sòl urbanitzable residencial, com a eixample de nucli urbà, en allò que en el planejament actual apareix com a sòl urbà, sòl urbanitzable i sòl no urbanitzable comú. L'esmentada reserva de sòl es destinarà per a promoció pública d'habitatge, a càrrec de l'Institut Valencià de l'Habitatge, SA. L'esmentat planejament ja és recollit en el pla general en tramitació.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
A fi de disposar d'informació específica sobre determinats aspectes del Pla general d'ordenació urbana, s'ha sol·licitat:  
1. Informe sobre l'estudi de paisatge, establit per la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, realitzat per l'Àrea d'Urbanisme. Fins a la data no es disposa de l'esmentat informe.  
- En data 26 de desembre de 2006, es rep una comunicació de l'Àrea d'Urbanisme, on s'indica que s'haurà de completar la documentació presentada per a poder emetre un informe que valore la integració paisatgística respecte del model de creixement urbanístic previst en el pla general, i s'ha d'aporta un nou document d'estudi de paisatge amb el contingut i la documentació dels articles 29 i 44 del Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana.  
2. Informe sobre l'estudi d'inundabilitat, establit pel PATRICOVA, de conformitat amb l'article 22.1 del document 4, realitzat pel Servei d'Ordenació Territorial.  
- En aquest es conclou que escau emetre informe favorable a l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat, exclusivament a la concreció del risc d'inundació, en considerar-se suficientment complides les previsions contingudes en el PATRICOVA.   
- Es detalla que qualsevol nova proposta de reclassificació del sòl que afecte les zones inundables delimitades, ha de quedar en suspens fins a l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat que analitze els seus efectes sobre aquestes, sense perjudici de complir les recomanacions efectuades en aquest estudi.   
3. Informe sobre el domini públic hidràulic i les afeccions a un costat i a l'altre del riu Magre. Fins a la data no es disposa de l'esmentat informe.  
4. Informe sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. Emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià. Fins a la data no es disposa de l'esmentat informe.   
5. Informe sobre l'estudi acústic, requerit pel Servei d'Impacte Ambiental, realitzat pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric. L'informe emés observa que:  
- D'acord amb la legislació autonòmica, els mesuraments acústics s'han de realitzar amb sonòmetres, almenys, tipus 1; no obstant això, no tots els sonòmetres emprats són d'aquest tipus.  
- Els mapes sonors no tenen la definició adequada, per presentar-se en blanc i negre i no incloure les isòfones corresponents.  
- D'acord amb l'article 22 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, Algemesí, per tractar-se d'un municipi de més de 20.000 habitants, ha d'elaborar un pla acústic municipal i recollir en el planejament urbanístic la informació i les propostes d'aquell.  
- Els nivells sonors recollits en els mesuraments són acceptables, encara que a fi de reduir els nivells sonors existents en les zones d'ús residencial, els nous vials s'executaran amb asfalt més porós que el ja emprat. En la zona industrial no s'observen problemes greus, encara que convindria una major separació entre la zona urbana residencial i la industrial-terciària mitjançant, per exemple, barreres aquàtiques.  
Afeccions legals  
1. Espais naturals protegits. Al nord-est del municipi d'Algemesí es troba el Parc Natural de l'Albufera, també classificat com a LIC, ZEPA i zona humida. En aquest àmbit es du duent a terme el Pla de recuperació del samaruc i de la gavina corsa. És important per a la conservació de nombroses aus aquàtiques i de diversos endemismes vegetals. En alguns ullals o brolladors hi ha poblacions de samaruc i fartet. Pel que fa a les aus, hi destaquen les colònies mixtes d'ardeides i larolimícoles i les hivernades d'anàtids. La normativa de protecció específica del Parc Natural de l'Albufera es troba en el Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera, i el Decret 259/2004, de 19 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de l'Albufera. La classificació que han obtingut aquests sòls és la de sòl no urbanitzable de protecció Albufera. Les normes urbanístiques i règim de protecció d'aquest tipus de sòl, no recullen la normativa anterior prevista.  
2. Reserva de fauna. Com s'ha citat en l'epígraf anterior, hi ha una reserva de samaruc, a la llacuna, segons el Decret 265/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla de recuperació del samaruc a la Comunitat Valenciana. En l'esmentada zona s'aplicaran les mesures de protecció i regeneració de l'hàbitat previstes:  
- En els hàbitats es prohibeix qualsevol actuació que puga comportar un perjudici a l'espècie i, en particular, les següents:  
- Introducció i reforçament de poblacions i el trasbals de les següents espècies piscícoles: gambúsia, carpa, carpet i black-bass, com també del cranc americà i de qualsevol altra espècie exòtica de fauna i flora.  
- Aterraments, abocaments de materials sòlids i líquids d'origen urbà o industrial.  
- Utilització de nanses i arts de pesca amb xarxa.  
- Neteja de fons de les séquies en el període comprés entre març i setembre, ambdós mesos inclosos.  
- Utilització d'herbicides per a neteja de marges i vegetació aquàtica o de ribera.  
- Fora d'aquests hàbitats es requerirà autorització prèvia, condicionada que no es produïsquen danys sobre l'hàbitat de l'espècie, per a les actuacions següents:  
- Posada en marxa de plans d'actuació agrícola que comporten canvis de cultius, modificació de sistemes de regs, desviacions de canals o séquies, canalitzacions i, en general, totes aquelles actuacions que puguen modificar el funcionament hídric de l'espai.  
- Posada en marxa de plans de defensa contra inundacions, instal·lació de bombes de drenatge, modificació de cursos d'aigua o canalitzacions.   
- Bombaments, drenatges o instal·lació de qualsevol dispositiu que facilite la dessecació del terreny, incloent l'extracció d'aigua amb fins agrícoles o altres.  
- Canalitzacions de séquies i canals  
El tipus de classificació que s'ha donat a aquest sòl és el de sòl no urbanitzable de protecció reserva de samaruc.  
3. Microreserva. Hi ha una microreserva vegetal al terme municipal d'Algemesí, La Llacuna del Samaruc, segons Ordre de 22 d'octubre de 2002, de la conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren 22 microreserves vegetals a la província de València. Es tracta d'una superfície, la titularitat de la qual recau en l'Ajuntament d'Algemesí. Les espècies prioritàries són Lonicera biflora, Kosteletzkya pentacarpos, Nymphaea alba, Genista tinctoria, Salix atrocinerea, Salix alba, Populus alba, Hydrocotyle vulgaris, Myriophyllum spicatum, Fraxinus angustifolia i torberes pantanoses amb Cladium mariscus (Cladietum marisci). Les actuacions de conservació indicades en l'ordre són:  
- Instal·lació de cartell informatiu amb recomanacions.  
- Reforç poblacional de Nymphaea alba i Thelypteris palustris.  
- Introducció de Ricciocarpon natans i Utricularia vulgaris.  
- Eliminació de l'espècie al·lòctona Arundo donax dels marges d'orientació est, i substitució per espècies tapissants autòctones com ara Lippia nodiflora, Galium palustre i Potentilla reptans a fi de fixar la mota.   
Les limitacions d'ús establides són:  
- No es podrà realitzar en la microreserva cap activitat que comporte una remoció del substrat o un dany a les plantes, inclosa la recol·lecció de qualsevol tipus de material vegetal que tinga una finalitat diferent de la científica.  
- En cas d'observar-se una degradació de la vegetació existent en la microreserva com a conseqüència d'un excés de visitants, es regularan les visites, donant prioritat a les de caràcter científic.  
La microreserva vegetal coincideix geogràficament amb la reserva de fauna del samaruc. Aquesta normativa de protecció tampoc ha sigut recollida en el document normatiu.  
4. Forests gestionades per la conselleria de Territori i Habitatge. Hi ha una àrea de forest gestionada per aquesta conselleria a les riberes del riu Magre. Revisada la documentació s'observa que aquestes zones de forest d'utilitat pública cauen dins de la zona classificada com a sòl no urbanitzable de domini públic i infraestructures, destinat a zones verdes, per la qual cosa reben una classificació apropiada.  
5. Incendis. Els incendis succeïts han tingut lloc, principalment, en les zones de forest gestionada per la conselleria de Territori i Habitatge. S'han produït en els anys 1994, 1999 i 2000. El Pla general d'ordenació urbana classifica els esmentats terrenys com a sòl no urbanitzable de domini públic i infraestructures, destinat a zones verdes, per la qual cosa la classificació és adequada. La Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge recull en l'article 14, que els terrenys forestals classificats com a sòl no urbanitzable que hagen patit l'efecte d'un incendi no podran classificar-se o reclassificar-se com a urbà o urbanitzable. En particular, es constata l'existència d'incendis forestals en l'àrea catalogada com a forests gestionades per la conselleria de Territori i Habitatge, durant els anys 1994, 1999 i 2000.  
6. Camins ramaders. El terme municipal d'Algemesí és recorregut per un únic camí ramader, l'assagador d'Alginet a Albalat. Segons el projecte de classificació de camins ramaders, l'amplària legal d'aquest assagador és de 6 m i la longitud aproximada d'aquest dins del terme és de 6.900 m. Procedent del terme d'Albalat entra aquest camí ramader a Algemesí, portant amb si el camí de l'Assagador amb rumb est i a la vora de la séquia de Sollana. Travessa el ferrocarril de La Encina - València i posteriorment el camí vell de Benifaió. Arriba fins la carretera de Silla a Alacant i continua amb aquesta carretera i rumb sud. Fins al camí de la Ribera a la carretera de Silla a Alzira, segueix per aquest camí, deixant Porriñes a la dreta i el Roche a l'esquerra. Arriba a l'encreuament amb el camí dels Yeseros i s'inclina a l'esquerra cap al terme d'Albalat de la Ribera, abandonant així Algemesí. D'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, aquests són béns de domini públic, que no han de computar com a superfície del sector. En el cas que se'n modificara la traça, serà necessària l'autorització de la modificació o reposició de pas. La traça del camí ramader haurà de classificar-se com a sòl no urbanitzable de domini públic i infraestructures.  
7. PATRICOVA. Algemesí està considerat com a municipi d'elevat risc d'inundació. Això vol dir que, almenys, les dues terceres parts del seu terme municipal estan afectades per risc d'inundació o en cas que no siga així, té una forta limitació per a orientar els seus futurs desenvolupaments cap a zones no inundables per la morfologia de territori. Hi ha diverses zones amb risc d'inundació, classificades com a risc d'inundació 6, 5, 3, 2 i 1. En els municipis catalogats amb elevat risc d'inundació, qualsevol reclassificació de sòl no urbanitzable inundable que es propose haurà de justificar les fortes limitacions per a orientar els desenvolupaments cap a zones amb menor risc. L'estudi d'inundabilitat, que haurà d'elaborar-se preceptivament i amb caràcter previ a la proposta de reclassificació, conclourà sobre la procedència d'aquesta i inclourà, si és el cas, les limitacions d'usos que s'estimen necessàries. Els desenvolupaments tendiran a models intensius de concentració de l'edificació, enfront de models extensius de baixa alçària i alta ocupació del territori. Es continua a l'espera de l'informe sobre l'estudi d'inundabilitat.  
8. Pla zonal de residus de les zones X, XI i XII. Mitjançant aquest pla zonal es distribueix el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió i tractament de residus. L'esmentat pla no preveu al terme municipal d'Algemesí cap àrea per a la futura instal·lació d'infraestructures de tractament de residus urbans. D'altra banda, Algemesí disposa, des de setembre de 2002, en la partida de Xexena, d'un ecoparc per a acollir residus inerts, mobles, electrodomèstics, podes, bateries, medicaments, fluorescents, medicaments, olis, així també altres residus de recollida selectiva.  
9. Estudi acústic. L'estudi d'impacte ambiental únicament disposa d'un gràfic corresponent a un estudi realitzat durant els anys 1994 i 1995 per la Universitat Politècnica de València per a la Diputació de València. Tenint en compte aquesta deficiència, se sol·licita un estudi acústic que complisca el que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Una vegada presentat, es realitza consulta al Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, l'informe de la qual s'ha plasmat en l'epígraf anterior.  
Consideracions ambientals  
1. Algemesí està situat a la comarca de la Ribera Alta de la província de València, concretament el nucli urbà se situa en la trobada entre el riu Magre i el riu Xúquer. L'orografia és plana, amb motiu de les aportacions de materials ocasionats pels llits mencionats. Algemesí limita al nord amb Alginet i Sollana, al sud amb Alzira, a l'est amb Albalat de la Ribera i Polinyà de Xúquer i a l'oest amb Guadassuar. La superfície del terme és 41,50 km².  
El terme municipal presenta una vulnerabilitat a la contaminació alta. La capacitat del sòl és elevada o molt elevada. Els riscs d'inundació es constaten en més de les dues terceres parts del terme municipal.   
2. El clima es caracteritza per estius calorosos i hiverns suaus. La distribució de les pluges presenta un màxim molt acusat a la tardor i un altre menor a la primavera, amb un estiu molt sec.  
3. El sistema hidràulic de la zona està dominat pel curs del riu Xúquer, coincidint amb el límit del terme municipal pel sud-oest. El Xúquer rep les aigües del Magre, que travessa el terme de nord-oest a sud-est. La qualitat d'aquest últim és baixa, pel fet que és objecte d'una explotació intensiva, desviada en multitud de séquies i reb gran quantitat d'abocaments. Respecte a la xarxa de séquies, cal destacar la Séquia Reial del Xúquer, que realitza el seu pas per l'extrem nord-oest del terme. D'aquesta conducció deriva una atapeïda xarxa de séquies de distribució fins a les parcel·les.  
4. L'activitat humana ha substituït les antigues vegetacions naturals sorgides com a conseqüència del clima i del substrat natural per comunitats nitròfiles i camps de cítrics, deixant una estreta franja on sobreviuen alguns exemplars representants de la vegetació potencial.  
Just on desemboca el riu Magre al riu Xúquer hi ha una zona denominada la Xopera. És un paratge natural de gran importància ecològica, ja que constitueix l'únic bosc de ribera de la comarca.   
A la zona d'horta la vegetació predominant està formada per Iris pseudacorus (lliri groc), Althaea officinalis, Rumex conglomeratus, Lycopus europaeus (peu de llop), Polygonum salicifolium i Phragmites australis (canyís).  
Dins dels cultius, es troben els cítrics (amb dues mil hectàrees dedicades al cultiu de taronja i mil cent al de mandarines), a l'arròs, les hortalisses i fruiters. A causa de l'abundància de cultius de cítrics, estan molt esteses les comunitats que es desenvolupen amb aquests en les distintes estacions de l'any: agret (Oxalis pes-caprae), blets amb malves, citró i serrets.  
5. Dins de l'apartat de la fauna val la pena ressaltar diversos fets:  
- Reserva de samaruc a la llacuna del mateix nom. Es tracta d'un peix autòcton de xicotetes dimensions, que només es troba a la Comunitat Valenciana. Com ja s'ha indicat, rep un tractament de protecció específic.  
- A les zones urbanes és fàcil esperar la presència d'espècies com ara la rata comuna, rata negra i ratolí comú. A les zones perifèriques del nucli urbà, també s'observa la rata penada comuna, el dragó comú i rosat i la sargantana ibèrica.  
- L'avifauna està dominada per passeriformes i estornells, encara que puntualment es pot trobar l'oroneta cuablanca i l'oroneta.  
- Entre les serps hi destaquen quatre tipus: serp verda o bastarda, serp blanca o d'escala, de collar i la serp d'aigua. És comuna la presència de sargantanes cua-roja i cuallarga.  
- Entre els amfibis s'hi troben exemplars de gripau comú, gripau corredor, el tòtil, el gripauet i la granota verda o comuna.  
6. La població d'Algemesí, segons les dades de la Direcció General d'Administració Local, era de 26.740 habitants l'any 2005. La tendència en les últimes dècades és de creixement poblacional. Algemesí és un municipi la superfície del qual està dedicada principalment a l'aprofitament agrícola i, en concret, al regadiu. Cal destacar la baixa presència de l'activitat ramadera al municipi. Pel que fa al sector industrial, malgrat el creixement continu de l'activitat industrial, és un dels municipis amb menor grandària mitjana de les seues empreses. D'altra banda, és el segon municipi en el sector serveis a la comarca de la Ribera Alta.  
7. L'estudi d'impacte ambiental recull la llista de jaciments que apareix en el Catàleg de la conselleria de Cultura, Educació i Esport i recull com a patrimoni cultural, entre altres, la Xopera i la llacuna del Samaruc.  
8. Es disposa d'informe sobre el proveïment d'aigua potable i disposició de recursos hídrics per al municipi d'Algemesí, realitzat per l'entitat col·laboradora Aguas de Valencia. El proveïment es realitza des de dues perforacions, inscrites en la Confederació Hidrogràfica del Xúquer amb la clau 88IP6272. A més, es troba en execució el Projecte de proveïment a les comarques de la Ribera del Xúquer, que preveu la construcció d'un dipòsit de 5.000 m³ de capacitat a Algemesí, la qual cosa serviria de regulació per als consums en hora punta i per a reduir l'índex de nitrats de l'aigua (en mesclar l'aigua procedent dels pous d'Algemesí amb l'aigua procedent dels pous d'Alzira). No obstant això, vist que amb les reserves de sòl previstes en el Pla general d'ordenació urbana, el consum d'aigua potable pot ascendir a 9.000 m³/d, l'informe emés per l'empresa encarregada de l'abastiment, Aigües de València, conclou que cal executar una nova perforació en la mateixa parcel·la que les actuals, actuació que ja preveu el Pla director d'aigua potable d'Algemesí.  
9. En l'actualitat tots els sectors ja urbanitzats disposen de xarxa unitària de sanejament, i recullen en la mateixa xarxa les aigües residuals i pluvials. En els nous sectors industrials i en els proposats en el pla general ja es desenvolupa xarxa separativa, de manera que les aigües residuals es tracten en l'estació depuradora d'aigües residuals d'Algemesí-Albalat de la Ribera i les aigües pluvials s'aboquen a llit públic. Per a l'abocament de pluvials se sol·licita la corresponent autorització a la Confederació Hidrogràfica. S'han presentat els corresponents informes per part de l'entitat de Sanejament d'Aigües, que informen de la viabilitat del tractament en l'EDAR d'Algemesí-Albalat de la Ribera i de les aigües residuals generades pel planejament previst, sempre que es realitzen durant la urbanització de cada sector les obres necessàries per a la connexió, els abocaments generats complisquen els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, es dispose d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram abans del punt de connexió i amb anterioritat a l'execució de la connexió s'ingresse la quantitat establida en l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament d'Algemesí.  
10. L'annex a l'estudi d'impacte ambiental recull que la gestió dels residus sòlids urbans de tot el municipi el realitza l'empresa Girsa. L'esmentada empresa ha emés certificat, en data 26 de juny de 2006, sobre la suficiència i capacitat de la gestió de residus sòlids urbans. Els residus seran tractats en la planta de tractament de Guadassuar fins que entre en funcionament el pla zonal X, XI i XII, moment en què tots els residus sòlids urbans seran rebuts i tractats en la instal·lació de gestió corresponent a l'esmentat pla zonal. Per la seua banda, l'empresa autoritzada com a empresa gestora de residus no perillosos, Esteve Barberá Esteve, SL, realitza els serveis de recollida dels residus sòlids urbans, de paper-cartó, d'envasos lleugers i d'inerts (mobles, electrodomèstics, efectes domèstics, etc.)  
11. De manera general, el paisatge d'Algemesí es pot dividir en cinc unitats bàsiques:  
- Zona de nucli urbà i nuclis industrials: es tracta de les zones ja urbanitzades. En el cas d'ús residencial es troba l'edificació en alçària i en el cas d'àrees industrials, les instal·lacions es localitzen com a blocs exempts. Dins del nucli urbà cal destacar, per la singularitat d'aquests, els edificis que han sigut catalogats.   
- Zona d'infraestructures: es tracta de les infraestructures de transports, principalment l'autopista A-7 i la via fèrria, ja que ambdues creuen el terme de nord a sud.  
- Zona de cítrics: es correspon amb la plana dedicada al cultiu de cítrics. En el paisatge destaquen algunes casetes de ferramentes, les instal·lacions per al reg i algunes masies disperses.  
- Zona d'arrossar: està constituïda per la plana situada a les proximitats del Parc Natural de l'Albufera. Igual que en el paisatge de cítrics, destaquen algunes construccions.  
- Zona d'espais singulars: s'engloba en aquesta unitat les àrees de la Xopera i el llit del riu Magre i el riu Xúquer. El primer d'aquests destaca per ser un dels pocs boscos de ribera que hi ha a la comarca, mentre que la segona zona, està habilitada per a l'esplai i es reserva una porció a reserva ecològica.  
- Les normes urbanístiques estableixen una zonificació de les indústries dins dels diversos sòls urbanitzables d'ús industrial.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana d'Algemesí, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
Segon  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. S'haurà d'obtenir l'informe de l'estudi de paisatge establit per la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, realitzat per l'Àrea d'Urbanisme. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
3. S'haurà de disposar de l'autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'abocament a llit públic de la nova xarxa separativa d'aigües pluvials, en els punts d'abocament establits.  
4. Per al sòl no urbanitzable de protecció del domini públic i infraestructures, les normes urbanístiques hauran de preveure la necessitat d'obtenir informe previ de l'organisme de conca corresponent per a qualsevol construcció que es vulga realitzar dins dels 100 metres de policia en la zona de protecció de llits, com també per a qualsevol modificació que afecte el domini públic hidràulic.  
5. S'haurà de recollir en la documentació del planejament la normativa de protecció del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera, aprovat per Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, i del Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de l'Albufera, aprovat per Decret 259/2004, de 19 de novembre.  
6. De la mateixa manera s'haurà de procedir amb el contingut de la declaració de la microreserva vegetal denominada la Llacuna del Samaruc, declarada per Ordre de 22 d'octubre de 2002, de la conselleria de Medi Ambient i el Decret 265/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla de recuperació del samaruc a la Comunitat Valenciana. Ambdós s'hauran d'incloure en el Catàleg de béns i espais protegits del Pla general d'ordenació urbana.  
7. S'haurà d'establir un ordre per al desenvolupament dels diversos sectors de sòl no urbanitzable, a fi de garantir un esgotament total d'aquest tipus de sòl, abans de considerar l'opció de reclassificació d'un sòl no urbanitzable.  
8. El camí ramader haurà de ser identificat pel seu nom i amplària legal en les normes urbanístiques. Se n'haurà de respectar el traçat i l'amplària haurà de classificar-se com a sòl no urbanitzable de protecció de domini públic i infraestructures.  
9. Les àrees de terrenys forestals afectades per incendis d'acord amb la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable, s'hauran de recollir en el planejament com a sòl no urbanitzable de protecció forestal d'incendis, per a garantir segons l'article 59.1 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana, que els esmentats terrenys no puguen classificar-se o reclassificar-se com a urbans o urbanitzables, ni es minoren les proteccions d'aquests.  
10. S'hauran de protegir les dues perforacions, inscrites en la Confederació Hidrogràfica del Xúquer amb la clau 88IP6272, conforme a l'article 18 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge. Amb aquest fi s'haurà de classificar el sòl com a sòl no urbanitzable de protecció del domini públic i infraestructures. S'hauran d'establir perímetres de protecció de les captacions de 300 m comptats des del límit exterior del punt de captació.  
11. S'haurà de reservar el sòl necessari per a la ubicació del futur dipòsit de 5.000 m³ de capacitat, en coherència amb el que estableix el Pla director d'aigua potable d'Algemesí. A l'esmentada superfície se li haurà d'assignar la classificació i protecció corresponent a sòl no urbanitzable de protecció del domini públic i infraestructures.  
12. S'haurà de continuar treballant en matèria acústica, sense perjudici del que estableix aquesta declaració, i en particular, s'haurà d'atenir a allò que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i en Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica. En aquest sentit, el municipi d'Algemesí haurà de presentar el seu pla acústic municipal abans del 30 de setembre de 2010.  
13. Els residus sòlids inerts, procedents de les activitats extractives o del desenvolupament del sòl urbanitzable, hauran de traslladar-se a un abocador o a un gestor autoritzat, i exigir l'Ajuntament als productors d'aquest tipus de residus, els documents de lliurament corresponents.  
14. Haurà de ser obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o habitatges familiars aïllats, no connectats a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i prohibir-se l'ús de fosses sèptiques i pous cecs.  
15. Tota la normativa específica d'ordenació de zones industrials, totes les mesures preventives i correctores proposades i pressupostades i els condicionants exposats hauran de ser recollits per la normativa urbanística del pla general, tant en allò referent al mateix plantejament, com en el corresponent a les respectives fases d'execució i funcionament.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 31 de gener de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 107/2006-AIA  
Títol: Homologació de les normes subsidiàries sectors 03-SUD i 04-SUD  
Promotor: Ajuntament de Sant Mateu (Castelló)  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU  
Localització: El sector 03-SUD es troba entre l'actual nucli urbà de Sant Mateu i la rambla del mateix nom i el sector 04-SUD es troba pròxim a la carretera que comunica Sant Mateu amb Tírig.  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
Els nous sectors de sòl residencial estan motivats per raons d'interés general, ja que, segons indica la documentació tècnica del projecte presentat, amb la reclassificació del nou sector i la seua programació l'Ajuntament obtindrà de manera lliure i gratuïta un solar urbanitzat de 4.639 m² de superfície destinat a albergar una residència per a la tercera edat en el finançament de la qual s'ha compromés l'administració autonòmica.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El projecte proposa la reclassificació d'un total de 56.968 m², els quals es reparteixen en dos sectors discontinus. El sector 03-SUD (de 38.871 m²) es troba situat entre l'actual nucli urbà de Sant Mateu i la rambla del mateix nom i el sector 04-SUD (de 18.938 m² de superfície) es troba al costat de l'institut, pròxim a la carretera que comunica Sant Mateu amb Tírig. En ambdós casos, es tracta d'àrees de xicoteta escala, limítrofes amb els sòls urbans d'ús residencial, ja consolidats.  
Aquest creixement comporta un increment de la superfície del sòl urbanitzable residencial del 72%, passant dels 78.650 m² actuals, a un total de135.618 m². El que al seu torn implica passar d'una estimació de nombre d'habitatges de 309 a 557, la qual cosa quasi duplica les previsions establides per les normes subsidiàries.  
Atesa la configuració dels sectors de sòl urbanitzable, tècnicament autònoms i no vinculats entre ells, no s'estableixen condicions específiques per a la seqüenciació de la programació prevista, deixant-se a la lliure elecció de la iniciativa privada l'establiment del ritme de desenvolupament.  
L'ús dominant per a ambdós sectors és el residencial semiobert amb habitatge unifamiliar.  
Respecte als criteris d'ordenació, s'observa que els sectors s'han estructurat sobre la base de la xarxa viària existent, seguint els traçats preexistents i ampliant-los amb la major racionalitat possible, i a través dels sòls dotacionals, que ocupen posicions molt bones en ambdós casos, segons s'indica en la documentació tècnica del projecte.  
L'estructura viària resultant presenta un traçat reticular, format per illes rectangulars.  
3. Alternatives  
No s'hi han presentat alternatives.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 31 de març de 2006, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló va remetre, a l'Àrea d'Avaluació Ambiental una còpia del Projecte d'homologació i pla parcial dels sectors 03-SUD i 04-SUD i del seu estudi d'impacte ambiental, com també, entre altres documents, la documentació següent:  
1. Certificat de l'acord de sotmetre a informació pública tant el projecte d'homologació de les normes subsidiàries en l'àmbit dels sectors 03-SUD i 04-SUD com l'estudi d'impacte.  
2. Certificat del resultat de la informació pública i que no s'han produït al·legacions de caràcter ambiental.  
3. Certificat de l'acord del ple de l'Ajuntament de data 30 de setembre de 2004, que aprova provisionalment el projecte d'homologació de les normes subsidiàries en l'àmbit dels sectors 03-SUD i 04-SUD i el corresponent estudi d'impacte ambiental.  
4. Informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
5. Informe favorable emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de conformitat amb el que disposa l'article 19.2 de la Llei 4/2004, LOTPP.  
En data 12 de setembre de 2006, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial remet la documentació següent enviada per l'Ajuntament, i s'incoa el corresponent procés d'avaluació d'impacte ambiental:  
1. Certificat de la segona aprovació provisional corresponent al ple de l'Ajuntament de 4 de febrer de 2005.  
2. Estudi d'impacte ambiental, amb l'annex informat favorablement per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià amb el segell d'autorització en totes les pàgines, subscrit pel tècnic redactor.  
3. Document de síntesi subscrita pel tècnic redactor.  
4. Justificació de la solució adoptada.  
5. Documentació tècnica sobre la qual s'ha emés un informe favorable per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
6. Documentació relativa a la gestió de residus sòlid urbans i inerts.  
7. Certificat de l'entitat gestora justificatiu de la capacitat de l'EDAR.  
8. Informe de la Unitat de camins ramaders de Medi Ambient.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo, de 16 d'agost de 2004, i en el DOGV núm. 4824, de 20 d'agost de 2004.  
Durant el període d'exposició pública es va presentar una al·legació, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament de Sant Mateu, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum d'al·legacions presentades.  
3. Resum de les al·legacions  
No s'hi han presentat al·legacions de caràcter ambiental.  
4. Petició d'informació o documentació complementària   
En data 12 de juny de 2006, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental emet requeriment de documentació en què se sol·liciten els informes següents, necessaris per a poder continuar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental:  
- Certificat de la segona aprovació provisional pel ple de l'Ajuntament de Sant Mateu, de data 4 de febrer de 2006.  
- Estudi d'impacte ambiental subscrit pel tècnic redactor, que haurà de contenir l'annex informat favorablement per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, el qual presenta el segell d'autorització en totes i cadascuna de les pàgines del document.  
- Document de síntesi subscrita pel tècnic redactor.  
- Justificació de la solució adoptada mitjançant la presentació d'alternatives possibles a la reclassificació de sòl proposada, vist que al municipi hi ha sòl urbanitzable sense exhaurir.  
- Documentació tècnica sobre la qual la Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha emés un informe favorable.  
- Descripció del sistema de gestió de residus sòlids urbans i inerts duta a terme en l'actualitat.  
- Certificat de l'entitat gestora de l'estació depuradora d'aigües residuals que justifique la capacitat de l'EDAR existent al terme municipal per a admetre les aigües residuals generades pel desenvolupament dels usos proposats per al sector d'estudi.  
- Document en què es reculla el traçat del col·lector d'evacuació d'aigües pluvials, com també el punt d'abocament d'aquest, forma de protecció del punt d'abocament... i l'autorització de l'abocament d'aigües pluvials a la rambla de Sant Mateu, per part de l'organisme de conca corresponent.  
- Informe de la unitat de camins ramaders del Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial de Castelló sobre l'afecció al domini públic de l'assegador del Pontarró i de l'altra que delimita el sector 04-SUD.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica corresponent respecte a l'afecció de l'actuació a la zona de policia del llit del riu Benifarguell, en la zona del sector 03-SUD.  
En data 15 de setembre de 2006, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial remet informe referent al tractament dels camins ramaders remés pel Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló.  
En data 11 de gener de 2007, l'Ajuntament de Sant Mateu remet informe de l'arquitecte municipal, relatiu a la infracció urbanística per construcció no tenint llicència municipal, sol·licitant que es continue el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
Durant el procediment d'estudi d'impacte ambiental s'han tingut en compte els informes següents, necessaris per a la tramitació de l'expedient:  
1. Informe de la societat Fomento Agrícola Castellonense SA (FACSA), de 18 de novembre de 2004, en el qual s'informa que:  
Sent FACSA la societat concessionària del Servei Municipal d'Aigües Potables de l'Ajuntament de Sant Mateu, reconeix que la disponibilitat de subministrament d'aigua potable per a un increment de 269 habitatges està coberta amb les captacions existents, sempre que, es realitzen les ampliacions de xarxa com també el reforç de la xarxa actual, actes necessaris perquè les disponibilitats de cabal i pressió existents no es vegen minvades.  
2. Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Sant Mateu per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel projecte d'urbanització dels sectors 04-SUD i 03-SUD de Sant Mateu (Castelló), de 24 de gener de 2005, del qual s'extrau la informació següent:  
- L'EDAR de Sant Mateu dóna servei al municipi del mateix nom i està dissenyada per a tractar 826 m³/dia. Actualment tracta un cabal mitjà de 661 m³/dia.  
- Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 188'3 m³/dia.  
- Hi ha actuacions previstes en el II Pla director de sanejament de l'EDAR de Sant Mateu, per les quals s'amplia la capacitat de tractament.  
Pel que assenyala anteriorment, i per al cas en què l'urbanitzador decidisca no resoldre el sanejament i la depuració de les aigües residuals mitjançant la realització de les obres públiques necessàries per a suplementar les infraestructures existents, aquesta entitat de sanejament informa de la viabilitat sempre que es complisquen, entre altres, els condicionants següents:  
En qualsevol cas l'abocament haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament.  
Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, hauran de coordinar-se les necessitats de connexió dels distints desenvolupaments urbanístics segons tinguen lloc, amb les actuacions d'ampliació de la planta previstes, a fi que una vegada s'esgote la capacitat actual de la planta puguen entrar en funcionament les instal·lacions ampliades, per la qual cosa puga ser necessari avançar les actuacions previstes en el II Pla director de sanejament.  
3. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, emés de conformitat amb el que disposa l'article 19.2 de la Llei de la Generalitat Valenciana, 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, amb referència a l'homologació a la LRAU de les normes subsidiàries de Sant Mateu en l'àmbit dels sectors 03-SUD i 04-SUD, de 17 de maig de 2005, del qual s'extrau que:  
Revisada la documentació presentada per l'Ajuntament a aquest organisme, en el qual es fonamentava la disponibilitat de recursos suficients per a atendre l'increment de consum d'aigua provocat per la realització de l'actuació urbanística sotmesa a consulta, i contrastada amb els antecedents que estan en l'esmentat organisme de conca, es dedueix que es compleixen els requisits de compatibilitat, disponibilitat i no-afecció a tercers.  
En conseqüència, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet informe favorable l'homologació a la LRAU de les normes subsidiàries de Sant Mateu (Castelló) en l'àmbit dels sectors 03-SUD i 04-SUD.  
4. Informe patrimonial de la DG de Patrimoni Cultural i Valencià, de 16 de març de 2006, que resulta vinculant en els termes següents:  
La documentació presentada constitueix un annex a l'estudi d'impacte ambiental redactat.  
Realitzada la prospecció arqueològica han aparegut elements arqueològics que aconsellen el seguiment arqueològic de les obres, cautela que incorpora l'annex.  
No es coneixen en la zona objecte d'homologació béns immobles d'interés cultural.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic el document aportat indica que les afeccions d'aquesta naturalesa serien tan sols de bancals de pedra en sec i un antic camí de Sant Mateu, el conegut com assegador del Pontarró, amb un mur de contenció de pedres en la part oest d'aquest. L'esmentat camí queda en el límit de l'actuació i es proposa un marge de seguretat per a no veure's afectat per les obres i garantir-ne la conservació.  
Per la qual cosa, vist el precepte indicat i de conformitat amb els informes dels serveis tècnics s'emet informe favorable a les efectes patrimonials en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià l'annex a l'estudi d'impacte ambiental sobre el patrimoni arqueològic de data desembre de 2005 subscrit pel Sr. José Fernando Campillo Gallego.  
Aquest informe es contrau a l'estudi d'impacte ambiental en els termes en què s'ha descrit l'actuació literal i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cadascuna de les pàgines del document, en prova de conformitat, amb l'expressa advertència que si com a conseqüència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïren variacions respecte a la proposta ara informada, haurà de sotmetre's de nou a l'informe vinculant.  
5. Informe de l'arquitecte municipal de l'Ajuntament de Sant Mateu, relatiu al rebliment de terrenys relatiu a l'homologació a la LRAU amb ordenació detallada, de les normes subsidiàries de Sant Mateu en l'àmbit dels sectors 03-SUD i 04-SUD, de 10 de maig de 2006, del qual s'extrau textualment:  
L'Ajuntament de Sant Mateu es planteja l'ampliació de la zona urbanitzable del municipi, per les necessitats que planteja la conselleria de Benestar Social per a la creació al municipi d'un centre residencial per a la tercera edat i en aquest sentit fa falta un solar de més de 4.500 m² de sòl dotacional perquè es puga realitzar l'esmentat equipament, i sorgeix a més l'exigència de la conselleria d'Educació de la cessió d'un solar d'uns 5.000 m² per a la possible ampliació del centre de EGB de la localitat, atés que la tipologia existent fins al moment del sòl urbanitzable en el municipi pel que fa a la detenció de la propietat de l'esmentat sòl, respon al tipus de propietari agricultor-cultivador dels terrenys amb l'esmentada classificació que a més es tracta d'un propietari de parcel·la de dimensió reduïda, i que es resisteix a ser inclòs en cap programa d'actuació urbanística i és al mateix temps poc favorable a la venda dels terrenys de la seua propietat, és per tot això que l'Ajuntament, necessàriament, s'ha vist obligat a ampliar els sectors urbanitzables del municipi que a més són les zones que estan experimentant un creixement accentuat de la construcció que justifica igualment l'actuació empresa atés que les altres zones urbanitzables, malgrat aquesta qualificació no experimenten cap increment en la construcció per les raons exposades, ni poden a través d'aquestes obtenir-se els terrenys dotacionals assenyalats.  
6. Informe de la mercantil Fomento Benicásim SA (Fobesa), sobre la gestió de RSU, de 24 d'agost de 2006, en el qual se certifica:  
Que l'esmentada empresa té suficient capacitat tècnica per a realitzar el servei, sempre que ho estime oportú l'Ajuntament i dote d'equilibri financer la concessió, per a cobrir l'increment de la demanda del servei derivat una vegada desenvolupats els sectors 03-SUD i 04-SUD; els residus que es generen, s'uniran als que en l'actualitat genera la ciutat de Sant Mateu.  
De la mateixa manera, i una vegada desenvolupades les instal·lacions de tractament i l'eliminació del pla zonal I, els residus abans citats seran traslladats a aquestes després dels tràmits oportuns previs.  
7. Informe de l'arquitecte municipal de l'Ajuntament de Sant Mateu, de 8 de gener de 2007, del qual s'extrau literalment:  
Que les obres realitzades en l'esmentat sector, objecte de l'expedient sancionador, no han modificat l'orografia del sòl no urbanitzable original, tal com es pot apreciar en el lloc, a la vista de l'oliverar existent al costat de la parcel·la, i la pineda que hi ha dues parcel·les més enllà, que tenen el mateix nivell que les parcel·les edificades.  
Pel que l'estudi d'impacte ambiental presentat per al sector 03-04 de Sant Mateu, no es modificat per l'inici de la construcció duta a terme, no quedant afectada per les obres, cap espècie vegetal o animal protegida.  
8. Per una altra part, durant la tramitació s'ha sol·licitat informe als serveis següents:  
- Servei de Suport Tècnic.  
- Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló  
Dels quals s'han rebut:  
9. Informe del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, de 16 d'agost de 2006, referent al tractament dels camins ramaders que afecten els sectors 03-SUD i 04-SUD, en el qual s'informa que:  
Comprovada la documentació que es troba en poder del ST de Medi Ambient, referent a la classificació dels camins ramaders de Sant Mateu, aprovat per OM-1/8/1984 publicada en el BOE-17/11/84 i el BOP 20/10/84, en el que entre altres camins ramaders figuren els següents:  
CR núm. 14 assegador del Pontarró.  
CR núm. 16 assegador del camí Roch i Font de Morella.  
No hi ha constància de la seua delimitació.  
S'observa que:  
En el pla OPC-1 s'aprecia que el CR núm. 14 citat queda integrat dins d'un vial exterior limítrof al sud-est del sector 03-SUD.  
En el pla OPC-2 s'aprecia que el CR núm. 16 citat queda integrat dins d'un vial exterior limítrof al sud-oest del sector 04-SUD.  
En ambdós casos es respecta el traçat dels camins ramaders.  
En ambdós casos l'amplària plasmada en els plànols és de 7,5 m per la qual cosa es respecta l'amplària legal del camí ramader.  
10. Informe del Servei de Suport Tècnic, de 12 de desembre de 2006, referent a l'estudi de paisatge de l'homologació de les normes subsidiàries sectors 03-SUD i 04-SUD del terme municipal de Sant Mateu (Castelló), del qual s'extrauen, literalment, les manifestacions següents:  
- Que l'homologació de les normes subsidiàries sectors 03-SUD i 04-SUD del terme municipal de Sant Mateu va ser sotmesa a informació pública en data 20 d'agost de 2004, amb anterioritat, per tant, a l'entrada en vigor de la Llei 16/2005, del 30 de desembre, de la Generalitat, urbanística valenciana.  
- ...els instruments de planejament de desenvolupament que prevegen nous creixements urbans o la implantació d'infraestructures el tràmit d'informació pública de la qual haja conclòs amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, d'1 de febrer de 2006, com és el cas que ens ocupa, no els serà aplicable l'article 42 i, per tant, no han de presentar l'estudi sobre la incidència de l'actuació en el paisatge.  
- ...els instruments de planejament urbanístic de desenvolupament previst en els apartats b, c, d i f de l'article 38 de la LUV, el tràmit d'informació pública dels quals haguera conclòs amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, no tenen obligació de contenir l'estudi d'integració paisatgística.  
- Amb independència del que estableix anteriorment, en compliment del que estableix l'article 11.3 de la LOTPP, el paisatge actuarà com a criteri condicionant de tots aquells instruments de planejament de desenvolupament que impliquen nous creixements urbans o la implantació d'infraestructures, sempre que la seua exposició pública s'haja produït després de l'entrada en vigor de la LOTPP, 3 de juliol de 2004, i haja conclòs després de l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006.  
En conclusió, cal informar que: l'objecte del present informe és una homologació de les normes subsidiàries sectors 03-SUD i 04-SUD, el tràmit d'informació pública de la qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, no sent-li, per tant i de conformitat amb l'anteriorment assenyalat, exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjudici que, tal com s'ha explicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant.  
Per tot això, s'emet aquest informe, assenyalant que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal emetre un informe respecte d'això.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, com també a l'existència d'espais naturals protegits, no s'ha detectat cap afecció.  
2. Rambles i llits. El sector 03-SUD es troba limitat al sud-oest pel llit del riu Benifarguell encara que a una cota molt superior, no hi ha risc d'inundabilitat, per la qual cosa pot considerar-se, a l'efecte d'afecció natural per al desenvolupament urbanístic, com a element d'escassa transcendència, com s'indica en la documentació tècnica.  
D'altra banda, en els plans d'ordenació hi ha grafiada la zona de servitud (fins a 5 metres del llit) i de policia (fins a 100 metres del llit), com també una zona no edificable de 20 metres a cada costat del llit, excepte a l'illa D que es porta fins al límit del terraplé existent.  
S'observa en l'ordenació detallada que s'edificarà dins de la zona de policia, i en el moment actual manca l'autorització de l'organisme de conca corresponent al respecte.  
3. Camins ramaders. Al terme municipal de Sant Mateu hi ha una important varietat d'aquest tipus de camins, concretament, al sector 03-SUD, l'assegador del Pontarró delimita el sector pel sud-est i l'assegador del Camí Roch i Font de Morella, delimita el sector 04-SUD pel sud-oest.  
Com l'informe de la Unitat de Camins Ramaders, la delimitació dels dos sectors que s'homologuen s'han traçat excloent-les, expressament. Així mateix s'observa, que es manté l'amplària legal d'ambdós, per la qual cosa en aquest aspecte no es produirà afecció.  
4. Jaciments arqueològics. L'estudi d'impacte ambiental estableix que no hi ha sobre els sectors element algun protegit sota rasant ni sobre rasant. No obstant això, resultat de la prospecció arqueològica, es van trobar restes de ceràmica romana, medieval i moderna, com també, carreus i mobiliari tallats en calcària, els quals apareixen fora de context i no tenen una cronologia detallada.  
D'altra banda, l'annex de patrimoni assenyala que les dificultats que genera la prospecció no garanteix, la determinació dels elements que puguen trobar-se en el subsòl, o sobre el total de la superfície, ja que aquestes zones només podran estudiar-se durant l'execució de les obres.  
A fi d'evitar qualsevol deteriorament sobre possibles restes arqueològiques que puguen aparéixer, s'estableix que hi haurà un seguiment arqueològic de l'obra, sobretot en les fases de desbrossament i moviment de terres, especialment aquells que afecten el subsòl, com ara excavacions, encaixonament de vials, fonamentacions...  
5. Punts d'interés etnològic. L'annex a l'estudi d'impacte ambiental sobre el patrimoni arqueològic destaca l'existència de dos elements que pertanyen al patrimoni etnològic:  
- L'assegador del Pontarró, antic camí d'accés al nucli urbà de Sant Mateu i tradicional pas de bestiar situat en el límit del sector 03-SUD, amb una paret en el costat oest d'aquest formada per un mur de pedres de contenció.  
- Bancals de cultiu, construïts amb material de pedra en sec reforçat.  
Així mateix, de l'informe de prospecció arqueològica i etnològica, s'extrau que hi ha la sospita que puga alterar-se la part oest de l'assegador del Pontarró.  
En conseqüència, s'estableix com a mesura preventiva que es deixarà un marge de seguretat, que no serà inferior a dos metres, i sobre aquest marge de seguretat només es permetrà el pas de persones i vehicles, però mai la recollida o dipòsit d'objectes que interrompen o puguen limitar el pas.  
Consideracions ambientals  
1. L'estudi d'impacte ambiental assenyala que geològicament, l'àrea d'estudi és d'origen quaternari, altament carbonatat dins de l'ordre dels alfisòls, posats sobre una litologia de margues i calcàries, la qual cosa implica l'absència de formacions geològiques de baixa permeabilitat, d'ací que el sector present una de vulnerabilitat d'aqüífers mitjana.  
El desenvolupament urbanístic proposat, en tractar-se d'un ús residencial intensiu o extensiu, resulta compatible amb aquest tipus de sòl, sempre que, estiga adequadament resolt el tractament dels residus i de les aigües residuals.   
2. La zona d'estudi presenta una capacitat d'ús agrícola moderadament intensiu, amb limitacions pel risc de contaminació d'aqüífers.  
El risc erosió actual de la zona és molt baix i el risc potencial baix.  
Pel que fa al risc sísmic relatiu, la zona es troba entre un nivell baix o molt baix.  
3. L'àrea d'estudi és d'ús agrícola de secà, amb tendència forestal al bosc baix, en el qual destaquen els cultius d'oliveres que, actualment, segons s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, es troba fora d'explotació.  
Per tant, la vegetació existent en el sector no es correspon amb la vegetació potencial, la qual pertany al sector valencià-tarragoní, i dins d'aquest tipus al termomediterrani, on s'inicia la sèrie de matolls semiàrids, junt amb espècies arbòries com ara el pi blanc, coexistint, al seu torn, amb coscollars sobre arenes.  
Durant la visita de camp s'observa que el sector 04-SUD presenta un evident abandó de l'activitat agrícola, com també la presència d'una indústria. No obstant això, en el sector 03-SUD, els camps de cultiu d'oliveres es troben en explotació. Així mateix al sud-est de l'esmentat sector es localitza una plantació de pins disposada en tres bandes, els quals es troben en molt bon estat.  
D'altra banda, cal destacar, que al solar afectat per les obres realitzades sense llicència, apareixen tres oliveres, que per les dimensions i l'aspecte d'aquestes, es poden considerar representatives i que haurien d'integrar-se en la urbanització o trasplantar-se a alguna de les zones verdes dins del mateix sector.  
4. L'apartat de l'estudi d'impacte ambiental dedicat a la fauna és poc concret i no té una catalogació adequada, que permeta una correcta valoració ambiental, ja que únicament menciona la gran varietat d'espècies existents en el terme, sobretot aus (com l'àguila serpera) com també de nombroses espècies de mamífers i de rèptils. No obstant això, per a l'àrea d'estudi, l'estudi d'impacte ambiental indica que a causa de la proximitat del nucli de Sant Mateu no hi ha poblacions estables de cap espècie.  
Aquesta documentació, per tant, no permet valorar adequadament aquest aspecte ja que l'estudi d'impacte ambiental no recull la fauna realment existent en el sector, caracteritzada per ser espècies associades a les àrees antropitzades dedicades a cultiu.  
5. L'estudi d'impacte ambiental no aclareix l'origen ni la qualitat de l'aigua potable, únicament assenyala que d'acord amb les dades sol·licitades per l'empresa subministradora a l'Ajuntament hi ha garantia de disponibilitat de recursos hídrics per al sostre poblacional previst, que es correspon amb la demanda que generarà la creació de 269 habitatges.  
D'altra banda, es disposa d'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, que segons apareix en la documentació aportada, es va sol·licitar per a una demanda de 269 habitatges, sent el nombre màxim d'habitatges de 194 en el sector 03-SUD i 54 habitatges en el sector 04-SUD, la qual cosa implica un total de 248 habitatges, segons les fitxes de planejament presentades.  
En la visita de camp al sector es localitza un pou. L'esmentat pou no apareix reflectit en la documentació estudiada, per la qual cosa es desconeix la qualitat i quantitat de l'aigua que porta, com també la seua destinació i l'origen d'aquesta, la titularitat i l'estat en què quedarà una vegada executades les obres. Així mateix, tampoc es disposa de documentació necessària que ajude a datar-ne la data d'execució.  
Per a les aigües residuals es proposa un sistema separatiu, en el qual s'enviaran les aigües negres a la depuradora de Santa Mateu i les aigües d'escorriment seran enviades a la rambla de Sant Mateu.  
De l'informe emés per l'EPSAR es desprén que el tractament de les aigües residuals serà viable, sempre que, es coordine el desenvolupament dels sectors amb les actuacions d'ampliació previstes segons el II Pla director de sanejament, ja que la capacitat de la depuradora actual es veurà superada pels abocaments que generaran els nous sectors.  
Pel que fa a la gestió de residus, de la documentació s'extrau que els residus sòlids urbans (RSU) són retirats pels serveis municipals de neteja i recollida, Fobesa, i traslladats a l'abocador mancomunat de la zona 3 del Pla zonal de residus. Respecte als residus sòlids inerts, seran portats a abocadors autoritzats.  
L'ocupació actual del sòl està caracteritzada per terrenys que presenten en l'actualitat un ús agrícola residual que ha deixat com resultat l'existència d'un arbratge de notable valor paisatgístic que l'homologació es proposa conservar (en el cas del sector 03-SUD), tal com es recull en la documentació tècnica.  
En el sector 04-SUD destaca una edificació executada abans de l'aprovació de les normes subsidiàries, que va quedar fora de l'àmbit urbà o urbanitzable. El tipus d'edificació no sé especifica en la documentació presentada. En la visita de camp es va observar que es tracta d'una indústria, actualment, en funcionament.  
6. La zona d'estudi pertany a un terme municipal amb una orografia abrupta i apartada de la influència marina, presenta un clima mediterrani mesotèmic semiàrid, d'ací que predominen els cultius de secà.  
7. La zona en qüestió té un relleu molt pla, amb un lleuger pendent cap a la Rambla de Sant Mateu, per la qual cosa no apareix en el sector cap fita paisatgística, així mateix, aquesta falta d'orografia tampoc deixa que hi haja punts d'observació sobre el paisatge, excepte l'ermita de la Mare de Déu dels Àngels o la carretera. És necessari arribar al relleu muntanyós existent a l'est i a l'oest del terme municipal per a obtenir una visió general del paisatge.  
L'àrea d'estudi presenta un paisatge típic de camp de cultiu dominat, en aquest cas, per oliveres, encara que cal destacar la presència de la plantació de Pinus sp. Existent en la parcel·la que afronta al sud-est amb l'assegador del Portarró.  
L'antropització del terreny d'estudi és clarament notable a causa de la proximitat d'aquest amb el nucli urbà, sobretot en el sector 04-SUD, en el qual el paisatge és completament urbà, per la qual cosa no s'aprecia cap element amb valor suficient per a conservar.  
En el sector 03-SUD, tal com es desprén de la visita de camp, s'observen diversos emplaçaments que presenten un valor paisatgístic que caldria conservar, com l'assegador del Portarró amb el mur de pedra i la línia de pins que delimita el camí, els murs de pedra dels bancals que donen a la Rambla de Sant Mateu al sud del sector o algunes de les oliveres existents.  
8. Sant Mateu, en el 2004, tenia una població estable de 1.956 persones, repartides per tot el terme, bàsicament en el nucli urbà, presentant un creixement de la població lent però positiu.  
D'altra banda, Sant Mateu ha vist incrementada la seua població volant vacacional i de cap de setmana, gràcies al desenvolupament i consolidació d'aquest com a centre d'interés turístic.  
El total de la superfície de sòl urbanitzable implica la previsió de 557 habitatges, que multiplicats per 2,5 hab/hab. Genera una previsió d'habitatge per a un total de 1.393 habitants, la qual cosa comporta que la demanda d'habitatge a Sant Mateu queda prou satisfeta, encara que amb els 309 per 2,5 hab/hab prevists per les normes subsidiàries, que comporta una població de 773 habitants, la demanda ja estava coberta.  
La principal activitat de la població és l'agricultura i el sector turístic, i destaca cada vegada més el desenvolupament d'un sector industrial amb els seus serveis associats.  
De la piràmide poblacional de l'IVE, s'extrau que la població major de 64 anys representa un 56,7% de la població del municipi, la qual cosa assenyala que la població de Sant Mateu és una població envellida, la qual cosa sí que justifica la necessitat d'execució d'una residència per a la tercera edat.  
9. Durant la visita de camp a la zona objecte d'estudi, efectuada el 14 de desembre de 2006, es va observar que en el sector 03-SUD, concretament a l'illa A, s'havien realitzat part de les obres d'urbanització i que un grup d'habitatges estava quasi finalitzat, la qual cosa es va comunicar en data 19 de desembre de 2006 al Servei de Coordinació de la inspecció tècnica.  
Les obres s'han realitzat en l'àrea, que aparentment presentava major abandó dels cultius i una orografia plana, per la qual cosa no s'han produït desmunts importants. D'altra banda, algunes de les oliveres més grans, tres en concret, s'han respectat.  
10. Les mesures correctores presentades són adequades encara que es troba alguna deficiència pel que fa a tema de regulació de residus, de control de tractament d'aigües residuals o posada en valor d'elements paisatgístics i etnològics.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del cònsol de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de l'homologació de les normes subsidiàries sectors 03-SUD i 04-SUD del terme municipal de Sant Mateu (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació:  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva del sector s'haurà de presentar, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme:  
1.1. L'autorització d'abocament de les aigües d'escorriment a la Rambla de Sant Mateu, atorgada per l'organisme de conca corresponent.  
1.2. L'autorització de l'organisme de conca corresponent per a la realització de les edificacions que donen en la zona de policia de llits de la rambla de Sant Mateu, de conformitat amb els articles 9 i 78 del Reial decret 849/86, pel qual s'aprova el Reglament de domini públic hidràulic.  
1.3. Documentació sobre la qualitat i quantitat de l'aigua del pou trobat durant la visita de camp, com també la seua destinació i l'origen d'aquesta, la titularitat i l'estat en què quedarà una vegada executades les obres.  
Així mateix, si hi haguera un canvi en la titularitat del pou i en l'ús de l'aigua, s'haurà de presentar la corresponent autorització emesa per l'organisme de conca corresponent.  
2. Abans de la recepció de la urbanització l'Ajuntament de Sant Mateu serà l'encarregat de:  
2.1. Comprovar que s'han realitzat les ampliacions de la xarxa d'aigua potable, com també el reforç de la xarxa actual, actes que són necessaris perquè les disponibilitats de cabal i pressió existents no es vegen minvades, tal com assenyala l'informe emés per Facsa.  
2.2. Exigir a les empreses, darrere de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
3. Tenint en compte que la xarxa de sanejament serà separativa i que les aigües d'escorriment seran enviades a la rambla de Sant Mateu:  
3.1. S'hauran d'identificar els punts d'abocament d'aquesta.  
3.2. S'haurà de disposar, abans del punt d'abocament, un element de pretractament que permeta recollir sòlids en suspensió, olis i greixos, o qualsevol altre objecte o substància que puga ser arrossegat per l'aigua de pluja i posteriorment abocament a la rambla de Sant Mateu. Així mateix es disposarà una arqueta per a presa de mostres de l'abocament realitzat.  
4. Les mesures correctores s'hauran de completar amb els aspectes següents:  
4.1. S'hauran de reservar, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que vénen tractant-se habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al pla integral de residus.  
4.2. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament de terrenys s'hauran de gestionar de manera adequada a la naturalesa d'aquests, i queda prohibida la incineració in situ d'aquests o qualsevol tipus de residu.  
4.3. S'haurà de respectar, com a mínim, de la plantació de pins existent a l'est del sector 03-SUD, les dues fileres més pròximes a l'assegador del Portarró. Mantenint, per tant, una zona verda lineal que actuarà com a pantalla visual, alhora que revalorarà l'esmentat espai.  
4.4. El desnivell existent entre el sector 03-SUD i la rambla de Sant Mateu s'haurà de consolidar reconstruint i reforçant els murs de pedra existents.  
5. En el pla de vigilància haurà d'establir que:  
5.1. Els distints desenvolupaments urbanístics segons tinguen lloc hauran d'estar coordinats amb les actuacions d'ampliació de l'estació depuradora previstes, a fi que una vegada s'esgote la capacitat actual de la planta puguen entrar en funcionament les instal·lacions ampliades, per la qual cosa puga ser necessari avançar les actuacions previstes en el II Pla director de sanejament.  
5.2. L'Ajuntament de Sant Mateu no concedirà cap llicència, quan l'EDAR actual quede fora de servei, si l'entitat gestora de l'estació depuradora d'aigües residuals no ha emés el certificat de viabilitat del tractament de les aigües residuals.  
Segon  
Totes les mesures preventives i correctores proposades com també aquelles derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, bé a allò relatiu a la modificació en si com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
Tercer  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de gener de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 273/2006-AIA  
Títol: Projecte de modificació de la línia elèctrica a 132 KV Xixona Benidorm entre els suports 84 i 86  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU  
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transports  
Objecte: Modificació amb motiu de l'actuació urbanística industrial.  
Localització: Finestrat  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la modificació de la línia elèctrica a 132 KV Xixona - Benidorm entre els suports 84 i 86, amb motiu de l'actuació urbanística industrial que s'ha de realitzar al terme municipal de Finestrat, província d'Alacant.  
Actualment, la línia aèria a 132 KV, simple circuit, Xixona - Benidorm, discorre al llarg de tot el seu traçat en aeri, amb suports de zelosia i conductor dúplex Hawk.  
2. Alternatives  
S'ha plantejat l'alternativa de realitzar un soterrament de la línia des del nou suport núm. 84 bis fins el nou suport núm. 85, amb una longitud de 165 metres.  
La modificació aèria de la línia existent estarà formada per tres vans, amb les longituds següents: 81 metres entre els suports números 84 (existent) i 84 bis (nou), 225 metres entre els suports núm. 85 (nou) i 85 bis (nou) i 345 metres entre els suports números 85 bis (nou) i 86 (existent).  
Afeccions legals  
S'ha de complir el que s'ha establit per a les zones de servitud i policia pel Reglament de domini públic, aprovat pel Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, en l'encreuament amb el barranc la Cala.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació.  
El projecte examinat s'ha de dur a terme al polígon industrial de Finestrat, que es troba actualment en desenvolupament mitjançant diverses actuacions urbanístiques. Es tracta d'una àrea classificada com a sòl urbanitzable, amb nombrosos vials i infraestructures associades a l'activitat industrial.  
Dels nous suports que s'han d'instal·lar, dos es troben en zones actualment en obres i el tercer en una esplanada asfaltada del polígon industrial on s'ha de dur a terme l'actuació.  
A manera de resum, els impactes potencials més significatius són:  
- En el tram subterrani es consideren compatibles les accions associades a l'obertura de rases, modificacions en el perfil edàfic del sòl i modificacions geomorfològiques o topogràfiques, per tractar-se d'escassa magnitud.  
- Els suports i la rasa projectats es troben a una distància suficient al llit existent com per a no comportar un impacte significatiu.  
- En la zona analitzada no hi ha risc significatiu de despreniment/ lliscament.  
- Com a efecte positiu, es millora la ubicació de la línia respecte al barranc la Cala i es possibilita el subministrament a les activitats industrials del polígon.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants.  
Durant la fase d'execució de l'obra es produirà una ocupació temporal del sòl per materials i equip de muntatge, i la generació de soroll i pols atmosfèrica.  
En situar-se els suports a la vora de vials, l'accés a aquests en les operacions que es duguen a terme durant la fase de funcionament de la línia no genera cap impacte.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores següents:  
- Aprofitament al màxim dels vials existents, evitant els danys a aquests.  
- Minimització de les zones d'abassegament de materials de muntatge de la infraestructura o procedents de l'excavació.  
- Els canvis d'oli, reparacions i llavades de maquinària es duran a terme en zones específiques on no hi ha perill de contaminació de les aigües per abocaments de lubricants, formigó o altres productes.  
- Retirada de les restes i deixalles que es generen.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els aspectes bàsics objecte de control ambiental següents:  
- S'haurà de comprovar la senyalització d'obra i les zones de moviment de la maquinària.  
- Supervisió completa del traçat de la línia, i controlar la correcta neteja de les restes d'obra.  
- S'hauran d'efectuar revisions periòdiques que verifiquen el bon estat del lloc, comprovant que no hi hagen aparegut nous impactes.  
Tramitació administrativa  
Amb data entrada en aquesta conselleria de 19 de juliol de 2006, el Servei Territorial d'Energia d'Alacant de la conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponent al projecte de modificació de la línia elèctrica a 132 KV, Xixona - Benidorm entre els suports 84 i 86.  
L'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 5271, de data 1 de juny de 2006, i no s'hi han presentat al·legacions.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'epígraf 2-g) de l'annex I del Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritats sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de modificació de la línia elèctrica a 132 KV Xixona - Benidorm entre els suports 84 i 86, promogut per Iberdrola, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les que segueixen:  
- Una vegada efectuada la instal·lació s'haurà de procedir a la recollida de material sobrant i trasllat a un abocador autoritzat, i a la restauració a l'estat original de les zones afectades mitjançant l'aportació de terra vegetal.  
- Minimització del risc de col·lisió contra el cable de terra mitjançant la senyalització d'aquest amb espirals, tires o boles de colors vistosos.  
- Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'haurà d'informar a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 d'agost de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 254/06-AIA  
Títol: Millores en la xarxa viària PENVA  
Promotor: Diputació Provincial de València  
Autoritat substantiva: Diputació Provincial de València  
Localització: Terme municipal de Cofrentes, Cortes de Pallas, Jalance, Jarafuel i Teresa de Cofrentes.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
El projecte de referència consisteix en la definició d'una sèrie d'actuacions en la xarxa viària PENVA (Pla exterior d'emergència nuclear de València) corresponent a l'àmbit d'aplicació dels plans d'actuació municipal en emergència nuclear del Pla exterior d'emergència nuclear de la central nuclear de Cofrentes encaminades a millorar els camins i itineraris existents, amb l'excepció del nou accés al balneari Los Hervideros en què es projecta un nou traçat. L'esmentat accés es projecta amb l'objecte de possibilitar l'encreuament de dos autobusos en cas d'evacuació i millorar la visibilitat en la intersecció de l'accés amb la carretera CV-439.  
L'actuació sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, el nou accés al balneari, presenta una longitud total de 223,423 m, composta per dues alineacions rectes enllaçades mitjançant dues alineacions corbes i dues interseccions en T en els dos extrems del vial. Els pendents són, en general, molt suaus, per la qual cosa hi ha absència de terraplens d'entitat.  
Pel que fa a la secció tipus de la infraestructura projectada està composta per dos carrils de 3 metres d'amplària, vorals exteriors de 0,5 metres d'amplària i bermes a un costat i a l'altre de 0,5 metres.  
El ferm està compost per una capa de 10 cm de mescles bituminoses sobre una capa de 40 cm de grossària de llast artificial. El drenatge transversal del vial s'ha resolt mitjançant tres canonades de formigó, dos de diàmetres 1.200 mm i una de 800 mm.  
2. Alternatives  
En l'anàlisi d'alternatives s'han tingut en compte entre altres condicionants, els de caràcter ambiental referits a la presència d'exemplars de pi en l'entorn i la proximitat del barranc existent. No s'ha previst en l'estudi d'alternatives l'ampliació de l'actual accés al balneari argumentada per la manca de condicions de visibilitat adequades pel fet que el punt d'entroncament amb la carretera CV-439 es troba a 30 m d'una alineació corba de radi 37,5 m i per la necessitat de talar els exemplars de pi situats al marge esquerre de l'accés actual.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 5 de juliol de 2006 la Diputació Provincial de València va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al Projecte modificat núm. 1, Millores en la xarxa viària PENVA.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Projecte modificat núm. 1, Millores en la xarxa viària PENVA, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant anuncis publicats en el Butlletí Oficial de la Província núm. 122, de data 24 de maig de 2006, i l'ampliació del termini en deu dies en el Butlletí Oficial de la Província núm. 133, de data 6 de juny de 2006.  
2. Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació pública no s'han rebut al·legacions al projecte segons consta en el certificat emés pel secretari general de la Diputació de València.   
Afeccions legals  
Segons l'estudi d'impacte ambiental i les investigacions realitzades, cal assenyalar que hi ha, per part de les obres projectades, afecció a:  
- Segons allò que s'ha especificat en la proposta del Govern Valencià (Acord d'aprovació de 10 de juliol de 2000), per a formar part de la xarxa Natura 2000 de la Directiva hàbitats (92/43/CEE), l'actuació es troba al lloc d'interés comunitari denominat Valle de Ayora i Sierra del Boquerón.  
- Pel que fa a la classificació del sòl, l'accés afecta sòl no urbanitzable comú.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
L'actuació de referència se circumscriu a la comarca del Valle de Ayora-Cofrentes, als voltants del nucli urbà de Cofrentes, a la vora del balneari Los Hervideros.  
La comarca està caracteritzada per la presència dels rius Xúquer i Cabriol, confluint ambdós en l'embassament d'Embarcaderos al nord-oest del nucli urbà de Cofrentes, inclòs en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana.  
L'àrea del projecte es troba dins del LIC Sierra de Ayora i Valle del Boquerón, proposat per a la seua inclusió en la xarxa Natura 2000 l'any 1997. Enquadrat dins de la regió biogeogràfica mediterrània, té una extensió de més de 16.000 hectàrees i una altitud mitjana de 600 metres i es caracteritza per albergar la millor representació de matolls sobre algeps de la Comunitat Valenciana, comportant en conjunt al voltant del 2% de l'hàbitat per al conjunt de la regió mediterrània espanyola.  
Concretament el vial es projecta sobre terrenys de cultiu de secà abandonats i erms, en els quals únicament val la pena destacar la presència d'alguns exemplars d'oliveres en estat d'abandó i xicotetes zones de matoll baix.  
Dels sondatges efectuats en l'àrea d'estudi es desprén que els terrenys estan constituïts fonamentalment per llims arenosos i margues blanquinoses recoberts per una xicoteta capa de terra vegetal. Atesa la baixa qualitat dels materials procedents de l'excavació es té previst recórrer a préstecs, que s'obtindran de pedreres legalitzades.  
En l'estudi d'impacte ambiental se cita la inexistència de camins ramaders als voltants de les obres.  
Respecte al patrimoni cultural, en l'estudi s'ha inclòs un annex en què s'adjunta la informació dels jaciments existents al terme municipal de Cofrentes, i no cap d'ells no es troba a les proximitats de l'accés.  
Les principals activitats de la zona són les activitats agrícoles, fonamentalment els cultius de secà i l'horta hortofructícola als voltants del riu, a més destaca la presència en la zona de la central nuclear que juntament amb el complex hidroelèctric de Cortes de la Muela comporten una de les principals fonts d'ingressos per al municipi.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Sota aquest epígraf es pretén remarcar en l'efecte generat per l'actuació que, entre els estudiats en l'estudi d'impacte ambiental, presenten major rellevància.  
L'estudi d'impacte ambiental ha distingit entre les diferents pertorbacions derivades tant de la fase d'execució com de la fase d'explotació o funcionament de la infraestructura. Així, ens centrarem primerament en les pertorbacions pròpies de la fase de construcció i en les conseqüències més destacades de cadascuna d'aquestes en aquest cas concret.  
L'estudi d'impacte ambiental ha descrit els impactes que es produiran com a conseqüència de l'execució de les obres referits al medi físic i social present, i destaquen les accions d'obra relacionades amb els moviments de terra com les de major impacte, tot i que aquestes accions en les obres de referència no són de gran envergadura, tant per la longitud com la magnitud d'aquestes, situant-se els terraplens majors al voltant d'un metre d'alçària.  
Pel que fa a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, les més destacables en aquest cas són les que s'enumeren i valoren a continuació:  
- Variació en la conca visual i la qualitat del paisatge, valorat com moderat en l'estudi d'impacte ambiental .  
- L'efecte barrera per a moviments locals de fauna, mitigat aquest arran de les obres de drenatge previstes.   
- L'ocupació i pèrdua de sòls vegetals és una de les principals afeccions en aquesta fase d'explotació.   
- La contaminació atmosfèrica i acústica durant l'explotació serà del mateix ordre a l'existent actualment.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar l'impacte derivat de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures viàries.  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives:  
- Els materials de préstec necessaris per a l'actuació hauran de provenir de pedreres legalitzades.  
- S'hauran de sembrar espècies gramínies i lleguminoses per a millorar la cobertura vegetal i posteriorment es realitzarà la plantació de les diverses espècies arbustives i arbòries.   
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn de partir de la construcció i funcionament de l'obra.  
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una determinada periodicitat, la realització d'informes en els quals s'informarà del compliment del programa com també de l'efecte derivat de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquest efecte amb què van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte modificat núm. 1 millores en la xarxa viària PENVA, el promotor del qual és la Diputació Provincial de València, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'hauran d'incloure tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, adequant-se i reestructurant-se amb el desenvolupament d'aquesta.  
El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns.  
2. Els materials de farciment i els llastos que calguen per a l'execució del projecte, s'hauran d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades.  
3. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositades, abocades o abandonades en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
4. Amb l'objecte de no augmentar la incidència negativa sobre la vegetació i el sòl, les instal·lacions auxiliars d'obra (oficines, tallers, parc de maquinària, magatzems, etc.) s'hauran de construir sobre terrenys desproveïts de vegetació. El mateix s'haurà de fer respecte als accessos provisionals a aquestes instal·lacions; en aquest cas s'intentarà aprofitar en la mesura que es puga el traçat dels camins existents.  
5. La direcció d'obra haurà d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
6. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'haurà de comunicar a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i s'hauran d'adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
7. Igualment, si durant la fase d'execució de les obres aparegueren coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet s'haurà de comunicar a la conselleria de Territori i Habitatge, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comuniqueu Valenciana.  
8. Pel fet que l'actuació es desenvolupa a la vora de terrenys forestals, s'haurà de prestar especial atenció a l'estricte compliment de les mesures de prevenció d'incendis forestals recollides en la normativa vigent.  
València, 1 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 239/2005-AIA  
Títol: Centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU)  
Promotor: Francisco Molina Muñoz  
Autoritat substantiva: Comissió Provincial d'Activitats Qualificades València - Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental  
Localització: Ctra. N-340 km 19, del terme municipal de Sagunt (València)  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
Té com a objecte definir les característiques d'una activitat destinada al desballestament de vehicles i venda de peces com a centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús al final de la seua vida útil (CAT-VFU).  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'emplaçament de l'activitat es localitza al terme municipal de Sagunt (València), al quilòmetre 19 de la carretera N-340, entre les poblacions de Puçol i Sagunt.  
El centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU), ocupa una parcel·la de 8.628 m² amb la distribució d'espais següent:  
- Zona de recepció de 200 m², amb sòl impermeable i una pendent mínima del 0,5% per a recollida de vessaments i aigües pluvials que evacuaran a un embornal localitzat enfront d'aquesta.  
- Zona de descontaminació i desmuntatge de 173 m², dotada de coberta i sòl impermeable i un pendent mínim del 0,5% per a recollida de vessaments cap a un embornal localitzat enfront d'aquesta. En aquesta zona es localitzaran els contenidors per a la recollida dels residus procedents de la descontaminació dels vehicles.   
- Magatzem de peces de 189 m², zona d'oficines de 118 m², vestidors i serveis de 68 m², localitzats en edificació amb dependències separades a la vora de les zones d'operacions descrites anteriorment.  
- Zona destinada a l'emmagatzemament de vehicles descontaminats i les peces d'aquests de 7.879 m², dotada de sòl asfaltat impermeable amb pendent mínim del 0,5% per a la recollida d'aigües pluvials.  
La ventilació és natural estant la zona de descontaminació de vehicles a l'aire lliure sota sostre, a excepció de dependències de magatzem de peces, oficines, lavabos i vestidors.   
El subministrament d'aigua per als serveis higiènics es realitza des d'un dipòsit de 5.000 l recarregat, periòdicament, des de l'exterior mitjançant un camió cisterna. Al personal se li facilitarà aigua potable embotellada per al seu consum.  
Les aigües sanitàries procedents dels serveis i vestidors s'abocaran a una fossa sèptica de 30 m³, juntament amb les aigües residuals que puguen originar-se per vessaments durant les operacions de recepció i descontaminació de vehicles, amb tractament previ d'aquestes últimes mitjançant una fossa de decantació i un equip separador d'hidrocarburs.  
Les aigües pluvials de la parcel·la es recolliran mitjançant una xarxa de reixetes i embornals distribuïts al llarg de la campa d'emmagatzemament de vehicles descontaminats amb pendent cap a una bassa de recollida i decantació de 36 m³ que aboca al barranc.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada.  
Afeccions legals  
D'acord a l'informe de l'Ajuntament de Sagunt de 21 de maig de 2004 presentat pel titular del projecte, l'emplaçament de l'activitat corresponent a la parcel·la 544 del polígon 41, del terme municipal de Sagunt (València), es troba en sòl urbanitzable ordinari, d'acord amb la planificació urbanística municipal vigent i es considera, respecte a l'activitat de desballestament, dins del supòsit dels articles 191 i 192 del text refós del PGOU i, per tant, qualificat com sòl urbà industrial a l'efecte de compatibilitat urbanística de l'activitat.   
L'activitat projectada és, conforme la Llei 10/1998, de residus, i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, de gestió de residus perillosos, i queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la conselleria competent al medi ambient.  
L'emmagatzemament de pneumàtics fora d'ús requereix la seua inscripció en el Registre de productors de residus de la Comunitat Valenciana, d'acord al Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la producció, possessió i gestió de pneumàtics fora d'ús.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigeix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació de l'annex I d'aquest segons CNAE, a remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de l'esmentada reglamentació.  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, exigeix, d'acord amb l'article 18 d'aquesta, la realització d'auditories acústiques a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes ambientals  
La llista dels principals impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental com a conseqüència de l'execució del projecte i del funcionament de l'activitat del centre de descontaminació de vehicles fora d'ús, són els següents:  
- Generació d'aigües contaminades durant les operacions de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús.  
- Generació de residus tòxics procedents de vessaments durant la recepció o la descontaminació o derivats de les operacions de descontaminació de vehicles: olis, filtres, líquid de frens, refrigerants, gasolines i gasoils, bateries, etc.  
- Generació de residus inerts reutilitzables o amb valor residual com a peces i parts del vehicle o la carrosseria.  
- Vessaments produïts durant les operacions de recepció o descontaminació dels vehicles fora d'ús.  
- Impacte sobre el paisatge típicament agrari d'una activitat de desballestament, amb emmagatzemament de peces metàl·liques, plàstic, pneumàtics, etc. a l'aire lliure en la campa de la parcel·la.  
- Generació de residus urbans produïts pel personal i els clients, com també, aigües residuals procedents de lavabos i vestidors.  
- Pèrdua de sòl de valor agrícola com a conseqüència de l'ocupació d'aquest per l'activitat.  
2. Consideracions sobre les mesures protectores i correctores i sobre el programa de vigilància ambiental  
Les principals mesures protectores o correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental són:  
- El sòl de la zona de recepció i descontaminació de vehicles haurà de ser impermeable i amb pendent suficient cap al sistema de recollida de vessaments, que es canalitza a l'arqueta de decantació i al separador d'hidrocarburs i el posterior emmagatzemament en fossa sèptica.  
- S'haurà de dotar la zona de descontaminació de vehicles amb una coberta per a evitar l'aigua de pluja, adequada al nombre de vehicles que s'han de descontaminar.  
- S'haurà de disposar de dipòsits per a la recollida i emmagatzemament temporal de residus perillosos procedents de les operacions de descontaminació de vehicles.  
- La zona on s'emmagatzemen els vehicles descontaminats haurà de ser de paviment impermeable i s'anivellarà amb pendent suficient cap al sistema de drenatge d'aigües pluvials, amb recollida i decantació de les aigües prèvia a l'abocament d'aquestes al barranc existent en l'exterior de la parcel·la.  
- S'haurà d'envoltar perimetralment la parcel·la amb un mur de 3 m d'alçària, i no s'hauran d'efectuar apilaments de materials que superen aquesta alçària.  
- Les aigües sanitàries procedents dels lavabos i oficines s'hauran de recollir en la fossa sèptica de 30 m³ juntament amb les aigües residuals de potencials vessaments de la zona de recepció/descontaminació.  
El programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental inclou:  
- Un seguiment del grau de compliment en la gestió de residus perillosos. Mensualment s'haurà de comprovar de manera visual l'estat dels dipòsits d'emmagatzemament temporal de residus i, anualment, es buidaran i netejaran aquests comprovant que no hi ha fissures o defectes.  
- Control sobre possibles abocaments incontrolats d'aigües contaminades. Mensualment s'haurà de comprovar visualment l'estat de neteja i funcionament d'embornals, de les arquetes de decantació i del separador d'hidrocarburs. Anualment, s'haurà de realitzar una neteja a fons de tot el sistema de recollida d'aigües contaminades.  
- Comprovació mensual del correcte estat de classificació i emmagatzemament de pneumàtics i de les altres peces.  
- Realització de les auditories acústiques a l'inici de l'activitat conforme al Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, i almenys, una altra cada cinc anys.  
Tramitació administrativa  
El 15 de desembre de 2005 es rep, des del Servei de Gestió de Residus d'aquesta conselleria, la documentació presentada per Francisco Molina Muñoz sobre el projecte per a una planta de valoració de vehicles fora d'ús al terme municipal de Sagunt (València), i se'n sol·licitava declaració d'impacte ambiental. El 22 de febrer de 2006, s'insta el titular del projecte a ampliar informació sobre diversos aspectes del projecte sobre residus i sobre la recollida d'aigües pluvials. El 29 de febrer de 2006, es rep nova sol·licitud de declaració d'impacte ambiental com a activitat qualificada per a aquest mateix projecte, des de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València. Després de notificar-se al titular avís de caducitat de l'expedient el 19 d'abril de 2006, aquest presenta el 25 d'abril de 2006 una ampliació de la memòria de l'estudi d'impacte ambiental. Vista la documentació presentada se sol·licita al titular, el 9 de maig de 2006, nova esmena del projecte en determinats aspectes relacionats amb l'abocament d'aigües i amb l'impacte paisatgístic. Com a resposta, l'1 d'agost de 2006, el titular presenta una nova documentació complementària. Per últim es realitza el 30 d'agost de 2006 una visita tècnica de comprovació a l'emplaçament de l'activitat projectada.  
La documentació continguda en l'expedient administratiu d'impacte ambiental la constitueixen:   
- Projecte d'activitat, de data de maig de 2004. Ampliacions del projecte de des-2004, maig-2005 i set-2005.  
- Estudi d'impacte ambiental, de data de maig de 2004. Aplicacions de memòria d'estudi d'impacte ambiental de set-2005 i abril-2006.  
- Expedient de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València que inclou la informació pública del projecte i informe de no-al·legacions.  
- Informe de l'Ajuntament de Sagunt de 21 de maig de 2004, presentat pel titular, sobre la qualificació del sòl com a urbanitzable ordinari d'acord amb la planificació urbanística municipal vigent i, pel que fa a l'activitat de desballestament, qualificat com a sòl urbà industrial a l'efecte de compatibilitat urbanística.  
- Sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 14 de juny de 2005, d'abocament d'aigües residuals industrials i domèstiques per acumulació en dipòsit impermeable i d'abocament d'aigües pluvials al subsòl.  
- Sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, d'1 d'agost de 2006, d'abocament d'aigües residuals pluvials a barranc sense contaminació.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 6.C.1) centres de tractament de vehicles al final de la seua vida útil, d'acord amb la definició del Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana; i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de centre autoritzat de descontaminació de vehicles fora d'ús, promogut pel Sr. Francisco Molina Muñoz i situat en la ctra. N-340 km 19, del terme municipal de Sagunt (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix estudi d'impacte ambiental i en la documentació presentada.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Els contenidors i dipòsits d'emmagatzemament temporal de residus perillosos hauran de ser sòlids i resistents al tipus de residu contingut. Hauran de ser etiquetats reglamentàriament i disposaran de cubetes de retenció per a possibles vessaments o fuites o, si no n'hi ha, s'instal·laran recipients de doble paret.   
2. La zona destinada a l'emmagatzemament de vehicles descontaminats s'haurà de dotar de paviment impermeable i amb pendent suficient per a evacuar cap al sistema de recollida d'aigües pluvials.  
3. S'haurà de disposar d'un producte comercial absorbent per a la recollida de vessaments líquids que puguen produir-se, i s'haurà d'evitant la neteja per aigualeig i l'abocament d'aquests a la xarxa de drenatge d'aigües pluvials.  
4. No es podran realitzar abocaments directes o indirectes susceptibles de contaminar el domini públic hidràulic, sense que amb aquest fi s'haja obtingut la corresponent autorització d'abocament des de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
5. S'hauran de realitzar les auditories acústiques incloses en el programa de vigilància ambiental d'acord al Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
6. S'haurà de complir amb totes les mesures protectores i correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, com també, al programa de vigilància ambiental proposat en aquest.  
7 . Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge, la qual establirà, si escau, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5788, del 19-06-2008 (2008/7567)

RESOLUCIÓN de 15 de mayo de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Vall d'Alba, la Vall d'Uixó, Algemesí, Sant Mateu, Finestrat, Cofrentes, Cortes de Pallás, Jalance, Jarafuel, Teresa de Cofrentes y Sagunto.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5788

Fecha DOGV
:   19-06-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/7567

CVE


Fecha del documento
:   15-05-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Cofrentes](javascript:void(0))
    * [Cortes de Pallás](javascript:void(0))
    * [Vall d'Uixó, la](javascript:void(0))
    * [Sant Mateu](javascript:void(0))
    * [Teresa de Cofrentes](javascript:void(0))
    * [Sagunto](javascript:void(0))
    * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [Finestrat](javascript:void(0))
    * [Jarafuel](javascript:void(0))
    * [Algemesí](javascript:void(0))
    * [Jalance](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 15 de mayo de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Vall d'Alba, la Vall d'Uixó, Algemesí, Sant Mateu, Finestrat, Cofrentes, Cortes de Pallás, Jalance, Jarafuel, Teresa de Cofrentes y Sagunto. [2008/7567]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 142/04-AIA Vall d'Alba, 285/06-AIA la Vall d'Uixó, 062/06-AIA Algemesí, 107/06-AIA Sant Mateu, 273/06-AIA Finestrat, 254/06-AIA Cofrentes, Cortes de Pallás, Jalance, Jarafuel, Teresa de Cofrentes y 239/05-AIA Sagunto.  
Valencia, 15 de mayo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 142/04-AIA  
Título: Ampliación de explotación avícola de producción  
Promotor: Jose Manuel y Juan Vicente Centellés Vallés  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Vall d'Alba (Castellón)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la legalización de ampliación de la explotación avícola  
Localización: Partida Mas de Catalá, polígono 5, parcela 160, del término municipal de Vall d'Alba (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de la ampliación de la actividad avícola, cuyas características, según la documentación aportada son:  
La nave que es objeto de legalización, localizada en una finca agrícola de 19.555 m² de superficie, es de planta rectangular; teniendo unas dimensiones de 1.750 m², y una capacidad correspondiente a 17.500 pollos. Que junto a la nave ya existente, de 1.750 m² también, implican una superficie total construida de 3.500 m² en la explotación.  
Los animales entrarán en la explotación con uno o dos días, permaneciendo en la misma durante un periodo de engorde de 60-65 días aproximadamente, momento en el cual, serán trasladados al matadero. Se efectuarán cuatro crianzas y media anuales, con un intervalo de unos veinte días entre ellas; momento en que se realizarán las limpiezas y desinfecciones oportunas, correspondientes al periodo de vacío sanitario.  
El suelo de la nave estará impermeabilizado mediante solera de hormigón.   
Las deyecciones que se generen en la explotación serán retiradas de la nave después de cada ciclo correspondiente; siendo el estiércol total anual producido equivalente a unos 577.500 litros. La gallinaza producida será retirada con tractor y pala cargadora, a un remolque espaciador, utilizándose posteriormente como abono orgánico en fincas agrícolas; efectuándose su enterramiento posterior. Sin embargo, en la documentación complementaria remitida con posterioridad, en base al requerimiento efectuado desde este Servicio, se incluyen nuevos cálculos con el objeto de determinar la cantidad de hectáreas necesarias para no sobrepasar la aplicación de 170 kg/N anuales por hectárea. En base a los nuevos datos, se considera que la producción de gallinaza anual para el total de animales existentes en la granja es de 227.500 kg, y considerando una pérdida del 50% de nitrógeno por volatización, se ha estimado en el estudio en 46,84 las hectáreas necesarias para no sobrepasar la cantidad anteriormente indicada. Así mismo, se adjunta autorización firmada de la propietaria, doña Federica de Vallés Huesca, donde se aplicará la gallinaza, cédula catastral, y certificación catastral (borrador) de las parcelas.  
En la explotación no existe estercolero, sin embargo, en la documentación complementaria remitida, con fecha de entrada en esta conselleria de 11 de enero de 2006, se proyecta la construcción de estercolero, de 216 m²; adjuntándose también plano en el que se indica la localización concreta del mismo en el interior de la parcela.  
La explotación estará cercada mediante malla galvanizada de 2 metros de altura y borde inclinado hacia el exterior; asi mismo, se indica que cuenta también con la existencia de vado sanitario en la misma; estando las ventanas protegidas mediante mallas antipájaros.  
Se adjunta certificado emitido por el ingeniero técnico agrícola, Desiderio Nebot Caballer, en el que se indica que los cadáveres que puedan producirse en la explotación serán llevados inmediatamente al centro municipal de recogida de cadáveres, de donde serán retirados diariamente por empresa autorizada a tal efecto, no existiendo horno crematorio en la explotación. Asimismo, se adjunta copia del seguro suscrito con empresa, a fecha 14 de septiembre de 2005.  
En el estudio de impacto ambiental se indica que a una distancia comprendida entre 500 y 1.000 metros con respecto a la explotación, existe otra granja de la misma actividad; sin embargo, se hace referencia a que ésta se haya dada de baja en la actividad ganadera.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública y remisión del expediente  
El expediente se inició el 26 de marzo de 2004, con la remisión por parte del Ayuntamiento de Vall d'Alba, del proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental y expediente administrativo municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación e el BOP nº 13, de 29 de enero de 2004, así como la notificación a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se hayan presentado alegaciones.   
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 29 de junio de 2005, se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento de Vall d'Alba, ampliación de documentación complementaria relativa a:  
- Justificación del cumplimiento de los condicionantes establecidos en la estimación de impacto ambiental referente al inicio de la actividad, dictada en fecha 19 de abril de 1999, por el director general para el Desarrollo Sostenible, con referencia 99/99-AIA; en la cual se establecían los siguientes condicionantes  
- Se construirá estercolero de superficie impermeable con ligera pendiente hacia poceta, también impermeable, de recogida de lixiviados. En él se llevará a cabo fermentación aerobia controlada de la gallinaza. El estercolero se aislará de los agentes atmosféricos y tendrá capacidad de almacenamiento de la gallinaza producida en más de un ciclo de engorde. Las deyecciones se recogerán en yacija de virutas o similar.  
- La explotación contará con vallado perimetral, vado sanitario, mallas que impidan el acceso al interior de la nave de animales que puedan actuar como vectores de enfermedades, y demás medidas higiénico sanitarias exigidas en la legislación vigente en la materia.  
- Dado que el municipio de Vall d'Alba dispone de caseta de recogida de cadáveres y de contrato con empresa para su recogida, deberán utilizarse estos servicios para la eliminación de los cadáveres.  
- Integración de la actividad en el medio mediante el aprovechamiento de ejemplares arbóreos presentes en la parcela, y acabado de paramentos exteriores con materiales y colores propios del entorno.  
- Cualquier variación que se produzca tanto en el tratamiento como en el posterior destino de los residuos se comunicará a esta Dirección General.  
- Paralelamente, deberá presentarse nueva documentación, que se ajuste a las características reales de la explotación tras la ampliación, es decir, se deberá considerar el total de la actividad (capacidad inicial más ampliación); actualizándose de manera que se adapte a la legislación vigente en la materia.  
Asimismo, se incluye, advertencia de caducidad, en la que se advierte que transcurrido el plazo de tres meses después de la presente notificación sin recibir dicha documentación en esta Dirección General, tendrá lugar la caducidad del procedimiento, en aplicación de lo dispuesto en el art. 92 de la Ley 30/1992, del Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.  
En fecha 20 de septiembre de 2005, el promotor remite ampliación de documentación constituida por:  
- Escrito en el que se concreta y aclara las naves existentes en la explotación, duración de los ciclos de engorde, capacidad de la granja, así como el destino de las deyecciones que se generen en la misma.  
- Cálculos relativos al nitrógeno mineral, y a las hectáreas agrícolas necesarias para no sobrepasar los 170kg de nitrógeno anuales por hectárea, exigidos en la legislación vigente.  
- Aceptación firmada por los propietarios de las parcelas agrícolas, planos y cédulas catastrales de las parcelas agrícolas donde se empleará la gallinaza generada como fertilizante orgánico.   
- Escrito firmado, a fecha 9 de agosto de 2005, por el ingeniero técnico agrícola, redactor del proyecto, debidamente visado por el colegio oficial correspondiente, en el que se indica: Los cadáveres de animales que puedan producirse, serán llevados inmediatamente al centro de recogida de cadáveres, de donde son retirados diariamente por empresa autorizada al efecto, no existiendo horno crematorio en la explotación.  
En fecha 19 de octubre de 2005, se comunica nuevamente advertencia de caducidad del procedimiento, dado que no se ha remitido a este Servicio la documentación solicitada en el escrito anterior de fecha 29 de junio de 2005; remitiéndose el 11 de enero de 2006, documentación compuesta por:  
- Planos y descripción correspondiente al proyecto de nave-estercolero que va a ejecutarse en la explotación.  
- Justificación, mediante la aportación de fotografías, en la que se observa que la explotación dispone de vallado perimetral y vado sanitario; siendo las naves completamente estancas, no pudiendo tener acceso cualquier animal que pueda ser transmisor de enfermedades. Asimismo, se aprecia la plantación existente de almendros y otras especies en el perímetro de la parcela; así como un acabado de los paramentos y cubiertas acorde con el entorno rural donde se ubica la explotación.   
- Copia del seguro de la orden de transferencia del seguro de recogida de cadáveres, de fecha 14 de septiembre de 2005.  
Informes sectoriales  
- En el expediente municipal remitido se incluyen los siguientes informes:  
- Informe favorable del arquitecto municipal  
- Informe favorable del jefe local de sanidad  
- Informe favorable del veterinario de área  
- Informe favorable de la Alcaldía  
- Autorización previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial; incluyéndose los informes favorables de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, y del Servicio Territorial de Urbanismo y Ordenación Territorial de Castellón.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como suelo no urbanizable común, según el PGOU de Vall d'Alba.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
El municipio de Vall d'Alba no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
En el estudio de impacto ambiental se efectúa una descripción, un inventario ambiental muy general del área de ubicación donde se enmarca la explotación; desde el punto de vista del suelo, vegetación, hidrogeología, y paisaje.  
Se han identificado, de forma general, las acciones del proyecto susceptibles de generar impacto, siendo los efectos ambientales más destacables los siguientes:  
- Sobre las aguas superficiales y freáticas: por la contaminación procedente de los purines, lo que se produce por percolación hasta el nivel freático en terrenos saturados o por escorrentía hasta los cauces. En el estudio de impacto ambiental se incluye de forma muy general una referencia a parámetros que pueden considerarse como significativos a la hora de evaluar la carga contaminante de los purines con respecto a los recursos hídricos, destacando:  
- Los elementos nutritivos, particularmente fósforo y nitrógeno, como causas responsables de la eutrofización.  
- Gérmenes patógenos capaces de sobrevivir en el agua.  
- Medida del consumo de oxígeno.  
- La lixiviación del nitrógeno bajo la forma de nitratos (no estando presentes como tales en los purines, sino que se producen por oxidación microbiológica del suelo).  
- La percolación de microorganismos patógenos (bacterias y virus).  
Sin embargo, sobre las aguas superficiales no se considera que vaya a producirse ningún efecto, ya que en la zona de influencia de la explotación (alrededores de la granja), no existe ningún curso de agua. Paralelamente, tampoco se considera que sobre las capas freáticas pueda producirse ningún efecto negativo, dado que en los lugares de vertido de la gallinaza, la capa freática se encontraría a una profundidad superior a los 40 metros, no existiendo tampoco pozos de riego, al tratarse de una zona agrícola de secano.  
- Sobre el suelo: Su porosidad implica la mayor o menor absorción de los estiércoles, especialmente los líquidos. Pero, aunque en el estudio se incluye un apartado haciendo referencia al impacto que supone la incorporación al suelo de los elementos contenidos en el purín (nitrógeno, calcio, magnesio, sodio y metales pesados), ésta constituye una mera descripción, sin hacer referencia concreta al impacto que supondrían en la zona de actuación, por lo que cabe indicar que no supone una valoración adecuada, sino una mera identificación muy generalista.  
Sin embargo, en la identificación y valoración de los impactos, no sólo no se ha realizado una valoración de impactos rigurosa, en base a métodos de valoración establecidos, sino que también se han obviado elementos y aspectos fundamentales tales como: los olores susceptibles de generarse (pero sí se han establecido medidas protectoras y correctoras respecto a éstos en el apartado correspondiente), la vegetación existente en la parcela y que resultaría eliminada como consecuencia de la ejecución de las obras de ampliación, y la emisión de partículas sólidas (polvo).  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
En el estudio de impacto ambiental no se ha desarrollado la propuesta de medidas correctoras; por lo que en la gestión de la explotación avícola se considerará el cumplimiento de las siguientes medidas correctoras, así como de los condicionantes expuestos en esta declaración de impacto ambiental:  
- La explotación deberá rodearse de seto arbóreo, y construirse con materiales acordes al entorno circundante, de manera que se minimice el impacto visual que existe por la relativa proximidad de la explotación al núcleo de población   
- Periódicamente se procederá a la revisión del estado del vallado perimetral y las puertas de acceso a la explotación, asegurando la correcta y constante ventilación y renovación del aire del interior de la nave; comprobando igualmente, el estado y las posibles roturas de la tela pajarera colocada en las ventanas, con el objeto de evitar la entrada de animales vectores de enfermedades.  
- La explotación deberá disponer de sistemas efectivos de evacuación de las aguas pluviales y sistemas de drenaje efectivos en la parcela, con el objeto de evitar encharcamientos en las proximidades de las naves, y la generación de cualquier tipo de lixiviado que pueda resultar contaminante, en caso que se produzca cualquier tipo de contacto con los residuos generados en la granja.  
- Para minimizar el problema por olores a la población, se asegurará que la retirada de la gallinaza de la explotación coincida con el final de cada ciclo de engorde, asegurando que la gallinaza no queda retenida en la explotación durante prolongados periodos de tiempo.  
- En cualquier caso, y para evitar acumulaciones incontroladas de residuos en la explotación, el estercolero que se construirá, será impermeabilizado y con ligera pendiente, de manera que puedan canalizarse a poceta los posibles lixiviados que puedan generarse. La capacidad será adecuada para contener la gallinaza generada durante un ciclo de engorde, evitando en cualquier caso, prolongar la permanencia de la misma en la explotación, de manera que se evite las molestias a la población por emisión de olores.  
- Deberá realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica la gallinaza, para no provocar problemas derivados de la contaminación por exceso de abonado orgánico o mineral.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 6.a.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solos los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de ampliación de la explotación avícola, localizada en la Partida Mas de Catalá, polígono 5, parcela 160, del término municipal de Vall d'Alba (Castellón), y promovida por Jose Manuel y Juan Vicente Centellés Vallés, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
- Deberá disponerse de estercolero en la explotación, tal y como establece el artículo 55 de la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana, de manera que pueda almacenarse la producción de gallinaza de al menos un ciclo; debiendo ser de hormigón impermeabilizado con paredes de altura suficiente para contener la gallinaza allí acumulada, diseñado con ligera pendiente para recoger los lixiviados en poceta de recogida, impermeable y estanca construida para tal fin, los cuales podrán ser incorporados de nuevo al montón para favorecer su eliminación por evapotranspiración.  
- Se gestionará la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano; por lo que deberá disponerse de contrato actualizado, de forma que esté asegurada la retirada de cadáveres por empresa autorizada a tal efecto. Asimismo, deberá construirse y/o localizarse en la explotación un contenedor totalmente estanco para depositar los cadáveres hasta que estos sean trasladados al contenedor municipal.  
- La explotación deberá disponer de vallado perimetral construido con materiales que se integren de forma armónica con el paisaje, sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar y vado sanitario o sistema equivalente correctamente ejecutado, y ubicado adecuadamente, de manera que pueda tener la utilidad para la cual se ha construido. La actividad se someterá en todo momento a toda disciplina que la autoridad sanitaria estime conveniente.   
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino y tratamiento de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 18 de agosto de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 285/06-AIA  
Título: Explotación de recursos de la Sección A denominada La Murta  
Promotor: Fuentes, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón.  
Objeto del proyecto: Extracción de rocas carbonatadas y detríticas.  
Localización: Parcelas 31, 32, 33 y 579 del polígono 3 del municipio de la Vall d'Uixó.  
Ref. órgano sustantivo: MIEXPA/2002/1  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto  
El titular desea extraer rocas carbonatadas y detríticas de edad Muschelkalk en las parcelas propuestas del municipio de la Vall d'Uixó, las cuales desea emplear para rellenos.  
La explotación se realiza por zonas mediante bancos de 6 a 7 metros de altura, bermas de 20 metros de anchura y taludes de 60º de inclinación respecto a la vertical, las labores comienzan en el oeste.  
La superficie de explotación es de unos 31.840 m², las reservas explotables ascienden a 184.342,5 m³ y se prevé extraerlas en unos cinco años. El aprovechamiento es integral por lo que no existen escombreras.  
La maquinaria empleada consiste en un bulldozer y un dumper para el decapado y acopiado del suelo.   
El arranque de las rocas se realiza sin voladuras, para disgregar bloques o prominencias de roca resistente se emplea un martillo hidráulico montado sobre retroexcavadora, o un martillo neumático.  
La carga se efectúa con una cargadora frontal y se transporta sobre camiones.  
La zona restaurada contiene un solo talud continuo con una pendiente del 25%, y una sola plataforma a la cota de 82 metros.  
Se establecen cinco fases de restauración, una por cada año de explotación. Una vez terminada la explotación de cada fase, se procede seguidamente a su restauración.  
No existe planta de tratamiento alguna.  
El mantenimiento y reparación de la maquinaria se realiza en un taller de la empresa situado lejos de la explotación.  
El personal con que cuenta la cantera es de un director facultativo y dos operarios.  
2. Alternativas  
La explotación de áridos propuesta se sitúa en unas parcelas que han sido seleccionadas por otros criterios diferentes de los factores medioambientales. El titular proyecta comenzar las labores por el oeste, con el fin de reducir al mínimo el impacto visual causado al paisaje.  
Tramitación administrativa  
1. Tramitación  
El 14 de Julio de 2006 se recibe el informe vinculante de Patrimonio Cultural Valenciano, remitido por la conselleria de Cultura, Educación y Deportes.  
El 1 de agosto de 2006 se recibe del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial la documentación, consistente en un estudio de impacto ambiental, plan de restauración y proyecto de explotación. Se procede a abrir el nuevo expediente 285/06-AIA.  
2. Información Pública  
La documentación ha estado sometida al período de información pública y no se han presentado alegaciones.  
Informes sectoriales  
En la tramitación de este nuevo expediente no se han realizado consultas sectoriales, ya que sirven las del expediente anterior (333/03-AIA).  
Afecciones legales  
En la demarcación existe un poste eléctrico, del cual parte una línea eléctrica aérea de media tensión a un transformador, que suministra energía a la granja existente, el tendido eléctrico aéreo atraviesa el área de explotación de este a oeste y el promotor ha previsto su traslado de modo que no resulte afectado por la explotación.  
La cantera propuesta se sitúa dentro de la zona del área de influencia antrópica del P.O.R.N. de la Sierra de Espadán, donde está permitida la actividad extractiva.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados por el proyecto de la actividad  
Los elementos que pueden verse afectados se encuentran descritos en el estudio de impacto ambiental.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
Se han identificado y valorado todos los impactos. Cabe mencionar que el titular considera que las emisiones de polvo producidas por la explotación no precisan medidas correctoras, lo cual no se ajusta a la realidad.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Con respecto a la emisión de partículas sólidas a la atmósfera, el titular propone regar los acopios como única medida correctora. No prevé regar la plaza de la cantera ni tampoco los lugares del frente cuando se proceda al arranque y carga, que se consideran zonas de emisión importante, tampoco ha previsto limpiar el polvo del camino de acceso y regarlo.  
En el plan de restauración no se explica el espesor de tierra vegetal que será aportado, además se omiten los cuidados posteriores a la implantación de la vegetación: riego y necesidad de fertilización.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido a declaración de impacto ambiental al encontrarse incluido dentro de los supuestos previstos en el Anexo I, apartado 3c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Por Orden de 9 de septiembre de 2003, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana por el cual se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda y según el Artículo 17, se atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la evaluación ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones administrativas que le sean preceptivas, el proyecto de explotación de la autorización de explotación de la cantera La Murta y su plan de restauración, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las medidas correctoras establecidas en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Para la ejecución de citado proyecto se deberán cumplir las siguientes condiciones:  
1. Las impuestas en el informe favorable y vinculante de Patrimonio Cultural Valenciano, firmado por el Jefe del Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental con fecha 4 de Julio de 2006.  
2. La posición final de los bancos de explotación que figura en los planos ha de modificarse. La línea que une los puntos medios de los taludes de explotación ha de coincidir con la línea representativa del talud del terreno restaurado; de lo contrario faltarán materiales para restaurar, ya que el aprovechamiento es integral.  
3. El espesor mínimo de tierra vegetal que se empleará será de 30 cm.  
4. Los riegos de mantenimiento de las especies revegetadas se realizarán en la época estival y en aquellos meses en que se produzca un déficit de precipitaciones. La duración de los mismos cubrirá un mínimo de 2 años.  
5. La plaza de cantera y pistas se mantendrán húmedas durante la jornada laboral.  
6. Durante las operaciones de arranque se regarán las rocas que se extraigan y la zona de carga.  
7. El camino asfaltado que da acceso a la cantera, al igual que sus cunetas, permanecerá siempre limpio y en buen estado, obligándose el titular a mantenerlo en estas condiciones.   
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 18 de agosto de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de evaluación de impacto ambiental  
Expediente: 062/2006-AIA  
Título: Plan general de ordenación urbana de Algemesí  
Promotor: Ayuntamiento de Algemesí   
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Algemesí y conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Término Municipal de Algemesí (Valencia)  
Descripción del proyecto  
La necesidad de redactar un nuevo Plan general de ordenación urbana viene motivada por la necesidad de cubrir los objetivos siguientes:  
- Adecuación a los criterios de clasificación de suelo fijados en la ley estatal y autonómica y, en particular, la incorporación de los objetivos de la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
- Introducción de nuevas infraestructuras, entre las que destaca la línea de alta velocidad, y mantenimiento de las existentes, como los cauces de los ríos Xúquer y Magro, la Acequia Real del Júcar, la línea de ferrocarril Valencia-La Encina, las carreteras y la autopista.  
- Introducción de modificaciones en el modelo territorial  
- Establecimiento de una clara división del territorio en zonas (diferenciando zona residencial de zona industrial)  
- Protección del espacio urbano tradicional  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Las clasificaciones contempladas por el presente Plan general de ordenación urbana son:  
1. SNU suelo no urbanizable, calificándose en:  
1.1 SNUC suelo no urbanizable común con zonas para DIC  
1.2 SNUC NO suelo no urbanizable común con exclusión de DIC  
1.3 SNUP D suelo no urbanizable de protección dotacional  
1.4 SNUP AB suelo no urbanizable de protección Albufera  
1.5 SNUP RS suelo no urbanizable de protección reserva samaruc  
1.6 SNUP P suelo no urbanizable de protección paisajística  
1.7 SNUP DI suelo no urbanizable de protección del dominio público e infraestructuras  
1.8 SNUP A suelo no urbanizable de protección agrícola  
2. Suelo urbanizable calificándose en:  
2.1 S Urble. Res: Residencial  
2.2 S Urble. Ind: Industrial  
2.3 S Urble. Terc: Terciario  
3. Suelo Urbano calificándose en:  
3.1 S U Res: Residencial  
3.2 S U Ind: Industrial  
3.3 S U Terc: Terciario  
Con estas reservas de suelo, que configuran el modelo territorial, se pretende aumentar la superficie destinada a uso industrial, incorporar ordenaciones anteriores a este Plan, reconvertir dos sectores de suelo urbanizable del plan anterior a un único sector (Xexena, con reserva de suelo para promoción pública de vivienda), ampliar suelo residencial en el sector de Carrascalet, establecer reservas de suelo para patrimonio público, aumentar la reserva de suelo terciario, revitalizar el tramo del Raval y establecer una reserva de parque urbano en el paraje de Xopera.  
2. Alternativas  
Según el estudio de impacto ambiental, pocas alternativas caben atendiendo a las características territoriales. Las directrices que se han seguido son:   
- Descartar el crecimiento urbano al sur del río Magro, por el riesgo de inundabilidad  
- Ampliar el suelo urbanizable industrial del sector de Agriconsa hasta los límites con la A7  
- Habilitar dos zonas nuevas industriales, sector Moli Nou y ampliación SOS.  
- Conservar espacio vacante entre el núcleo urbano y la zona industrial más al norte  
- Reformar algunas zonas ya consolidadas, como Raval  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 23 de febrero de 2006, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, remitió una copia del Plan general de ordenación urbana de Algemesí, del estudio de impacto ambiental y del expediente administrativo, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.   
Revisada la documentación se observa que faltan documentos mínimos para poder continuar con el procedimiento de evaluación de impacto ambiental, por lo que en fecha de 31 de marzo de 2005, se envía a la Dirección Territorial un requerimiento de documentación indicando que se remita al servicio, en el plazo máximo de veinte días, los siguientes documentos:  
1. Certificado de la entidad gestora de la estación depuradora de aguas residuales.  
2. Autorización por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar de vertido a cauce público de la nueva red separativa de aguas pluviales y localización de los puntos de vertido.  
3. Detalle del sistema de tratamiento previsto para los residuos sólidos urbanos y la ubicación de las plantas de tratamiento y/o vertederos de residuos sólidos urbanos y residuos inertes. Asimismo, se certificará la capacidad de gestión de residuos sólidos urbanos e inertes por parte del organismo o empresa encargado de ello.  
4. Datos reales de los últimos años de los consumos de agua potable, volúmenes de aguas residuales y residuos sólidos urbanos generados.  
5. Análisis de los niveles acústicos en el término municipal.  
6. Indicar qué tipo de industrias pueden localizarse en los distintos suelos urbanizables de uso industrial, considerando para ello la legislación sectorial aplicable.  
7. Coste del establecimiento de las medidas correctoras de forma que se especifiquen las medidas presupuestarias que deben adoptarse para la ejecución de las mismas.  
8. Complemento del programa de vigilancia ambiental que cuente con:  
a) Calendario aproximado para la aplicación del programa.  
b) Compromiso de presentar puntualmente el explotador ante la administración una memoria o informe anual.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental, así como el proyecto, fue sometido a información pública, mediante anuncios publicados en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana nº 4814, de fecha 6 de agosto de 2004, y en el diario Levante, de fecha 2 de agosto de 2004. Los documentos se expusieron a información pública por el plazo de dos meses.  
Durante el periodo de información pública se presentaron 676 alegaciones, ninguna de ellas de carácter ambiental.  
Paralelamente, se está tramitando el expediente Homologación y plan parcial SUR-1 Xexena, ubicado en el término municipal de Algemesí. El objetivo del mismo es la creación de una bolsa de suelo urbanizable residencial, como ensanche de casco urbano, en lo que en el planeamiento actual aparece como suelo urbano, suelo urbanizable y suelo no urbanizable común. Dicha reserva de suelo se destinará para promoción pública de vivienda, a cargo del Instituto Valenciano de la Vivienda, SA. Dicho planeamiento ya es recogido en el Plan general en tramitación.   
Solicitud de informes sectoriales  
Con el fin de disponer de información específica sobre determinados aspectos del Plan general de ordenación urbana, se ha solicitado:  
1. Informe sobre el estudio de paisaje, establecido por la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, realizado por el Área de Urbanismo. Hasta la fecha no se dispone de dicho informe.  
- En fecha 26 de diciembre de 2006, se recibe una comunicación del Área de Urbanismo, indicando que se deberá completar la documentación presentada para poder emitir un informe que valore la integración paisajística respecto del modelo de crecimiento urbanístico previsto en el Plan general, debiendo aportarse nuevo documento de estudio de paisaje con el contenido y documentación de los artículos 29 y 44 del Reglamento de Paisaje de la Comunidad Valenciana.  
2. Informe sobre el estudio de inundabilidad, establecido por el PATRICOVA, de conformidad con el artículo 22.1 del documento 4, realizado por el Servicio de Ordenación Territorial.  
- En el mismo se concluye que procede informar favorablemente la aprobación del estudio de inundabilidad, exclusivamente a la concreción del riesgo de inundación, al considerarse suficientemente cumplidas las previsiones contenidas en el PATRICOVA.  
- Se detalla que cualquier nueva propuesta de reclasificación del suelo que afecte a las zonas inundables delimitadas, debe quedar en suspenso hasta la elaboración de un estudio de inundabilidad que analice sus efectos sobre las mismas, sin perjuicio de cumplir las recomendaciones efectuadas en el presente estudio.  
3. Informe acerca del dominio público hidráulico y las afecciones a ambos lados del río Magro. Hasta la fecha no se dispone de dicho informe.   
4. Informe sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural. Emitido por la Dirección General de patrimonio Cultural de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano. Hasta la fecha no se dispone de dicho informe.  
5. Informe sobre el estudio acústico, requerido por el Servicio de Impacto Ambiental, realizado por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico. El informe emitido observa que:  
- De acuerdo con la legislación autonómica, las mediciones acústicas se deben realizar con sonómetros, al menos, tipo 1; sin embargo, no todos los sonómetros empleados son de este tipo.  
- Los mapas sonoros carecen de la definición adecuada, por presentarse en blanco y negro y no incluir las isófonas correspondientes.  
- De acuerdo con el artículo 22 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica, Algemesí, por tratarse de un municipio de más de 20.000 habitantes, debe elaborar un Plan acústico municipal y recoger en el planeamiento urbanístico la información y las propuestas de aquel.  
- Los niveles sonoros recogidos en las mediciones son aceptables, aunque con objeto de reducir los niveles sonoros existentes en las zonas de uso residencial, los nuevos viales se ejecutarán con asfalto más poroso que el ya empleado. En la zona industrial no se observan problemas graves, aunque convendría una mayor separación entre la zona urbana residencial y la industrial-terciaria mediante, por ejemplo, barreras acúaticas.  
Afecciones legales  
1. Espacios naturales protegidos. Al noreste del municipio de Algemesí se encuentra el Parque Natural de la Albufera, también clasificado como LIC, ZEPA y zona húmeda. En este ámbito se está llevando a cabo el Plan de recuperación del samaruc y de la gavina corsa. Es importante para la conservación de numerosas aves acuáticas y de varios endemismos vegetales. En algunos ullals o manatiales existen poblaciones de samaruc y fartet. En cuanto a las aves, destacan las colonias mixtas de ardeidas y larolimícolas y las invernadas de anátidas. La normativa de protección específica del Parque Natural de la Albufera se encuentra en el Decreto 96/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Cuenca Hidrográfica de la Albufera y el Decreto 259/2004, de 19 de noviembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de la Albufera. La clasificación que ha obtenido estos suelos es la de suelo no urbanizable de protección Albufera. Las normas urbanísticas y régimen de protección de este tipo de suelo, no recogen la normativa anterior contemplada.  
2. Reserva de fauna. Como se ha citado en el epígrafe anterior, existe una reserva de samaruc, en la llacuna, según el Decreto 265/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan de recuperación del samaruc en la Comunidad Valenciana. En dicha zona se aplicarán las medidas de protección y regeneración del hábitat previstas:  
- En los hábitats se prohibe cualquier actuación que pueda suponer un perjuicio a la especie y, en particular, las siguientes:  
- Introducción y reforzamiento de poblaciones y el trasiego de las siguientes especies piscícolas: gambusia, carpa, carpín y black-bass, así como del cangrejo americano y de cualquier otra especie exótica de fauna y flora.  
- Aterramientos, vertidos de materiales sólidos y líquidos de origen urbano o industrial.  
- Utilización de nasas y artes de pesca con red.  
- Limpieza de fondo de las acequias en el periodo comprendido entre marzo y septiembre, ambos meses incluidos.  
- Utilización de herbicidas para limpieza de márgenes y vegetación acuática o de ribera.   
- Fuera de estos hábitats se requerirá autorización previa, condicionada a que no se produzcan daños sobre el hábitat de la especie, para las siguientes actuaciones:  
- Puesta en marcha de planes de actuación agrícola que supongan cambios de cultivos, modificación de sistemas de riegos, desvíos de canales o acequias, canalizaciones y, en general, todas aquellas actuaciones que puedan modificar el funcionamiento hídrico del espacio.  
- Puesta en marcha de planes de defensa contra inundaciones, instalación de bombas de drenaje, modificación de cursos de agua o canalizaciones.   
- Bombeos, drenajes o instalación de cualquier dispositivo que facilite la desecación del terreno, incluyendo la extracción de agua con fines agrícolas u otros.  
- Canalizaciones de acequias y canales.  
El tipo de clasificación que se ha dado a este suelo es el de suelo no urbanizable de protección reserva de samaruc.   
3. Microrreserva. Existe una microrreserva vegetal en el término municipal de Algemesí, La Llacuna del Samaruc, según Orden de 22 de octubre de 2002, de la conselleria de Medio Ambiente, por la que se declaran 22 microrreservas vegetales en la provincia de Valencia. Se trata de una superficie, cuya titularidad recae en el Ayuntamiento de Algemesí. Las especies prioritarias son Lonicera biflora, Kosteletzkya pentacarpos, Nymphaea alba, Genista tinctoria, Salix atrocinerea, Salix alba, Populus alba, Hydrocotyle vulgaris, Myriophyllum spicatum, Fraxinus angustifolia y Turberas pantanosas con Cladium mariscus (Cladietum marisci). Las actuaciones de conservación indicadas en la Orden son:  
- Instalación de cartel informativo con recomendaciones.  
- Refuerzo poblacional de Nymphaea alba y Thelypteris palustris  
- Introducción de Ricciocarpon natans y Utricularia vulgaris.  
- Eliminación de la especie alóctona Arundo donax de los márgenes de orientación Este, y sustitución por especies tapizantes autóctonas como Lippia nodiflora, Galium palustre y Potentilla reptans con objeto de fijar la mota.   
Las limitaciones de uso establecidas son:  
- No se podrá realizar en la microrreserva cualquier actividad que conlleve una remoción del sustrato o un daño a las plantas, incluida la recolección de cualquier tipo de material vegetal que tenga una finalidad diferente a la científica.  
- En caso de observarse una degradación de la vegetación existente en la microrreserva como consecuencia de un exceso de visitantes, se regularán las visitas, dando prioridad a las de carácter científico.  
La microrreserva vegetal coincide geográficamente con la reserva de fauna del samaruc. Esta normativa de protección tampoco ha sido recogida en el documento normativo.  
4. Montes gestionados por la conselleria de Territorio y Vivienda. Existe un área de Monte gestionado por esta conselleria en las riberas del río Magro. Revisada la documentación se observa que estas zonas de monte de utilidad pública caen dentro de la zona clasificada como suelo no urbanizable de dominio público e infraestructuras, destinado a zonas verdes, por lo que reciben una clasificación apropiada.  
5. Incendios. Los incendios acontecidos han tenido lugar, principalmente, en las zonas de monte gestionado por la conselleria de Territorio y Vivienda. Se han producido en los años 1994, 1999 y 2000. El Plan general de ordenación urbana clasifica dichos terrenos como suelo no urbanizable de dominio público e infraestructuras, destinado a zonas verdes, por lo que la clasificación es adecuada. La Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje recoge en su artículo 14, que los terrenos forestales clasificados como suelo no urbanizable que hayan sufrido los efectos de un incendio no podrán clasificarse o reclasificarse como urbano o urbanizable. En particular, se constata la existencia de incendios forestales en el área catalogada como montes gestionados por la conselleria de Territorio y Vivienda, durante los años 1994, 1999 y 2000.  
6. Vías pecuarias. El término municipal de Algemesí es recorrido por una única vía, la Colada de Alginet a Albalat. Según el proyecto de clasificación de vías pecuarias, la anchura legal de esta cañada es de 6 m. y su longitud aproximada dentro del término es de 6900 m. Procedente del término de Albalat entra esta vía pecuaria en Algemesí, llevando consigo el camino del Azagador con rumbo este y junto a la acequia de Sollana. Atraviesa el ferrocarril de la Encina-Valencia y posteriormente el camino viejo de Benifaió. Llega hasta la carretera de Silla a Alicante y continúa con esta carretera y rumbo sur. Hasta el camino de la Ribera a la carretera de Silla a Alzira, sigue por este camino, dejando Porriñes a la derecha y el Roche a la izquierda. Llega al cruce con el camino de los Yeseros y se inclina a la izquierda hacia el término de Albalat de la Ribera, abandonando así Algemesí. De acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, éstas son bienes de dominio público, que no deben computar como superficie del sector. En el caso de que se modificara su traza, será necesaria la autorización de la modificación o reposición de paso. La traza de la vía pecuaria deberá clasificarse como suelo no urbanizable de dominio público e infraestructuras.  
7. PATRICOVA. Algemesí está considerado como municipio de elevado riesgo de inundación. Esto quiere decir que, al menos, las dos terceras partes de su término municipal están afectadas por riesgo de inundación o en caso de no ser así, tiene una fuerte limitación para orientar sus futuros desarrollos hacia zonas no inundables por la morfología de territorio. Existen diversas zonas con riesgo de inundación, clasificadas como riesgo de inundación 6, 5, 3, 2 y 1. En los municipios catalogados con elevado riesgo de inundación, cualquier reclasificación de suelo no urbanizable inundable que se proponga deberá justificar las fuertes limitaciones para orientar los desarrollos hacia zonas con menor riesgo. El estudio de inundabilidad, que habrá de elaborarse preceptivamente y con carácter previo a la propuesta de reclasificación, concluirá sobre la procedencia de la misma e incluirá, en su caso, las limitaciones de usos que se estimen necesarias. Los desarrollos tenderán a modelos intensivos de concentración de la edificación, frente a modelos extensivos de baja altura y alta ocupación del territorio. Se continúa a la espera del informe sobre el estudio de inundabilidad.   
8. Plan zonal de residuos de las zonas X, XI y XII. Mediante este plan zonal se distribuye el conjunto de las instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad en la gestión y tratamiento de residuos. Dicho Plan no prevé en el término municipal de Algemesí ninguna área para la futura instalación de infraestructuras de tratamiento de residuos urbanos. Por otra parte, Algemesí cuenta desde septiembre de 2002, en la partida de Xexena, con un ecoparque para acoger residuos inertes, muebles, electrodomésticos, podas, baterías, medicamentos, fluorescentes, medicamentos, aceites, así como otros residuos de recogida selectiva.   
9. Estudio acústico. El estudio de impacto ambiental únicamente cuenta con un gráfico correspondiente a un estudio realizado durante los años 1994 y 1995 por la Universidad Politécnica de Valencia para la Diputación de Valencia. Dada esta deficiencia se solicita un estudio acústico que cumpla lo establecido en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica. Una vez presentado se realiza consulta al Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, cuyo informe se ha plasmado en el epígrafe anterior.  
Consideraciones ambientales  
1. Algemesí está ubicado en la comarca de la Ribera Alta de la provincia de Valencia, concretamente el núcleo urbano se ubica en el encuentro entre el río Magro y el río Júcar. La orografía es llana, con motivo de los aportes de materiales acarreados por los cauces mencionados. Algemesí limita al norte con Alginet y Sollana, al sur con Alzira, al este con Albalat de la Ribera y Polinyà de Xúquer y al oeste con Guadassuar. La superficie del término es 41,50 km².  
El término municipal presenta una vulnerabilidad a la contaminación alta. La capacidad del suelo es elevada o muy elevada. Los riesgos de inundación se constatan en más de las dos terceras partes del término municipal.   
2. El clima se caracteriza por veranos calurosos e inviernos suaves. La distribución de las lluvias presenta un máximo muy acusado en otoño y otro menor en primavera, con un verano muy seco.  
3. El sistema hidráulico de la zona viene dominado por el curso del río Júcar, coincidiendo con el límite del término municipal por el sudoeste. El Júcar recibe las aguas del Magro, que atraviesa el término de noroeste a sudeste. La calidad de éste último es baja, debido a que es objeto de una explotación intensiva, desviada en multitud de acequias y recibiendo gran cantidad de vertidos. Con respecto a la red de acequias, cabe destacar la Acequia Real del Júcar, que realiza su paso por el extremo noroeste del término. De esta conducción deriva una tupida red de acequias de distribución hasta las parcelas.  
4. La actividad humana ha sustituido las antiguas vegetaciones naturales surgidas como consecuencia del clima y del sustrato natural por comunidades nitrófilas y campos de cítricos, dejando una estrecha franja donde sobreviven algunos ejemplares representantes de la vegetación potencial.  
Justo donde desemboca el río Magro al río Júcar existe una zona denominada La Xopera. Es un paraje natural de gran importancia ecológica, ya que constituye el único bosque de ribera de la comarca.  
En la zona de huerta, la vegetación predominante está formada por Iris pseudacorus (Lirio amarillo), Althaea officinalis, Rumex conglomeratus, Lycopus europaeus (Pie de lobo), Polygonum salicifolium y Phragmites australis (cañizo).  
Dentro de los cultivos, se encuentran los cítricos (con dos mil hectáreas dedicadas al cultivo de naranja y mil cien al de mandarinas), al arroz, las hortalizas y frutales. Debido a la abundancia de cultivos de cítricos, están muy extendidas las comunidades que se desarrollan junto a ellos en las distintas estaciones del año: agret (Oxalis pes-caprae), bledos con malvas, citró y serrets.  
5. Dentro del apartado de la fauna merece la pena resaltar varios hechos:  
- Reserva de samaruc en la laguna del mismo nombre. Se trata de un pez autóctono de pequeñas dimensiones, que sólo se encuentra en la Comunidad Valenciana. Como ya se ha indicado, recibe un tratamiento de protección específico.  
- En las zonas urbanas es fácil esperar la presencia de especies tales como la rata común, rata negra y ratón común. En las zonas periféricas del casco urbano, también se observa el murciélago común, la salamanquesa común y rosada y la lagartija ibérica.   
- La avifauna está dominada por Paseriformes y Estorninos, aunque puntualmente se puede encontrar el avión común y la golondrina.  
- Entre las culebras destacan cuatro tipos: bastarda, de escalera, de collar y viperina. Es común la presencia de lagartijas colirroja y colilarga.  
- Entre los anfibios se encuentran ejemplares de sapo común, sapo corredor, sapo partero común, sapillo moteado y la rana verde común.   
6. La población de Algemesí, según los datos de la Dirección General de Administración Local, es de 26740 habitantes en el año 2005. Las tendencias en las últimas décadas es de crecimiento poblacional. Algemesí es un municipio cuya superficie está dedicada principalmente al aprovechamiento agrícola y, en concreto, al regadío. Cabe destacar la baja presencia de la actividad ganadera en el municipio. En cuanto al sector industrial, pese al crecimiento continuo de la actividad industrial, es uno de los municipios con menor tamaño medio de sus empresas. Por otra parte, es el segundo municipio en el sector servicios en la comarca de la Ribera Alta.  
7. El estudio de impacto ambiental recoge el listado de yacimientos que aparece en el Catálogo de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte y recoge como Patrimonio cultural, entre otros, la Xopera y la Llacuna del Samaruc.  
8. Se dispone de informe sobre el abastecimiento de agua potable y disposición de recursos hídricos para el municipio de Algemesí, realizado por la entidad colaboradora Aguas de Valencia. El abastecimiento se realiza desde dos perforaciones, inscritas en la Confederación Hidrográfica del Júcar con la Clave 88IP6272. Además, se encuentra en ejecución el Proyecto de abastecimiento a las comarcas de la Ribera del Xúquer, que contempla la construcción de un depósito de 5000 m³ de capacidad en Algemesí, lo que serviría de regulación para los consumos en hora punta y para reducir el índice de nitratos del agua (al mezclar el agua procedente de los pozos de Algemesí con el agua procedente de los pozos de Alzira). Sin embargo, visto que con las reservas de suelo contempladas en el Plan general de ordenación urbana, el consumo de agua potable puede ascender a 9000 m³/d, el informe emitido por la empresa encargada del abastecimiento, Aguas de Valencia, concluye que es necesario ejecutar una nueva perforación en la misma parcela que las actuales, actuación que ya contempla el Plan director de agua potable de Algemesí.   
9. En la actualidad todos los sectores ya urbanizados cuentan con red unitaria de saneamiento, recogiendo en la misma red las aguas residuales y pluviales. En los nuevos sectores industriales y en los propuestos en el plan general ya se está desarrollando red separativa, de modo que las aguas residuales se tratan en la estación depuradora de aguas residuales de Algemesí-Albalat de la Ribera y las aguas pluviales se vierten a cauce público. Para el vertido de pluviales se solicita la correspondiente autorización a la Confederación Hidrográfica. Se han presentado los correspondientes informes por parte de la entidad de saneamiento de aguas, informando la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Algemesí-Albalat de la Ribera y de las aguas residuales generadas por el planeamiento previsto, siempre y cuando se realicen durante la urbanización de cada sector las obras necesarias para la conexión, los vertidos generados cumplan los límites de vertido establecidos en la ordenanza municipal de vertidos o, en su defecto, el modelo de ordenanza de vertidos de la entidad de saneamiento de aguas, se disponga de una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el modelo de ordenanza de vertidos a la red municipal de alcantarillado antes del punto de conexión y con anterioridad a la ejecución de la conexión se ingrese la cantidad establecida en el oportuno convenio entre la entidad de saneamiento de aguas y el Ayuntamiento de Algemesí.  
10. El anexo al estudio de impacto ambiental recoge que la gestión de los residuos sólidos urbanos de todo el municipio se realiza por la empresa Girsa. Dicha empresa ha emitido certificado, en fecha 26 de junio de 2006, sobre la suficiencia y capacidad de la gestión de residuos sólidos urbanos. Los residuos serán tratados en la planta de tratamiento de Guadassuar hasta que entre en funcionamiento el plan zonal X, XI y XII, momento en el que todos los residuos sólidos urbanos serán recepcionados y tratados en la instalación de gestión correspondiente a dicho plan zonal. Por su parte, la empresa autorizada como empresa gestora de residuos no peligrosos, Esteve Barberá Esteve, SL., realiza los servicios de recogida de los residuos sólidos urbanos, de papel-cartón, de envases ligeros y de inertes (muebles, electrodomésticos, enseres domésticos, etc.)  
11. A grandes rasgos el paisaje de Algemesí se puede dividir en cinco unidades básicas:  
- Zona de núcleo urbano y núcleos industriales: se trata de las zonas ya urbanizadas. En el caso de uso residencial se encuentra la edificación en altura y en el caso de áreas industriales, las instalaciones se localizan como bloques exentos. Dentro del casco urbano, cabe destacar por su singularidad los edificios que han sido catalogados.  
- Zona de infraestructuras: se trata de las infraestructuras de transportes, principalmente la autopista A-7 y la vía férrea, pues ambas cruzan el término de norte a sur.   
- Zona de cítricos: se corresponde con la llanura dedicada al cultivo de cítricos. En el paisaje destacan algunas casetas con aperos, las instalaciones para el riego y algunas masías dispersas.   
- Zona de arrozal: está constituida por la llanura ubicada en las proximidades del Parque Natural de la Albufera. Al igual que en el paisaje de cítricos, destacan algunas construcciones.   
- Zona de espacios singulares: se engloba en esta unidad las áreas de La Xopera y el cauce del río Magro y el río Júcar. El primero de ellos destaca por ser uno de los pocos bosques de ribera que existen en la comarca, mientras que la segunda zona, está habilitada para el esparcimiento y se reserva una porción a reserva ecológica.  
- Las normas urbanísticas establecen una zonificación de las industrias dentro de los distintos suelos urbanizables de uso industrial.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero   
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan general de ordenación urbana de Algemesí, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo   
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. Se deberá obtener el informe del estudio de paisaje establecido por la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, realizado por el Área de Urbanismo. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
2. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
3. Se deberá disponer de la autorización por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar de vertido a cauce público de la nueva red separativa de aguas pluviales, en los puntos de vertido establecidos.  
4. Para el suelo no urbanizable de protección del dominio público e infraestructuras, las normas urbanísticas deberán contemplar la necesidad de obtener informe previo del organismo de cuenca correspondiente para cualquier construcción que se quiera realizar dentro de los 100 metros de policía en la zona de protección de cauces, así como para cualquier modificación que afecte al dominio público hidráulico.  
5. Se recogerá en la documentación del planeamiento la normativa de protección del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Cuenca Hidrográfica de la Albufera, aprobado por Decreto 96/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, y del Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de la Albufera, aprobado por Decreto 259/2004, de 19 de noviembre.  
6. Del mismo modo se procederá con el contenido de la declaración de la Microrreserva vegetal denominada la Llacuna del Samaruc, declarada por Orden de 22 de octubre de 2002, de la conselleria de Medio Ambiente y el Decreto 265/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan de Recuperación del Samaruc en la Comunidad Valenciana. Ambos se incluirán en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos del Plan General de Ordenación Urbana.  
7. Se establecerá un orden para el desarrollo de los diferentes sectores de suelo no urbanizable, con el fin de garantizar un agotamiento total de este tipo de suelo, antes de considerar la opción de reclasificación de un suelo no urbanizable.  
8. La vía pecuaria deberá ser identificada por su nombre y anchura legal en las normas urbanísticas. Se respetará su trazado y anchura debiéndose clasificar como suelo no urbanizable de protección de dominio público e infraestructuras.  
9. Las áreas de terrenos forestales afectados por incendios de acuerdo a la ley 4/1992, de suelo no urbanizable se recogerán en el planeamiento como suelo no urbanizable de protección forestal de incendios, para garantizar según el artículo 59.1 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, que dichos terrenos no puedan clasificarse o reclasificarse como urbano o urbanizable, ni se minoren sus protecciones.  
10. Se protegerán las dos perforaciones, inscritas en la Confederación Hidrográfica del Júcar con la Clave 88IP6272, conforme al artículo 18 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje. Por ello se clasificará el suelo como suelo no urbanizable de protección del dominio público e infraestructuras. Se establecerán perímetros de protección de las captaciones de 300 m. contados desde el límite exterior del punto de captación.   
11. Se reservará el suelo necesario para la ubicación del futuro depósito de 5000 m³ de capacidad, en coherencia con lo establecido en el Plan director de Agua Potable de Algemesí. A Dicha superficie se le asignará la clasificación y protección correspondiente a suelo no urbanizable de protección del dominio público e infraestructuras.   
12. Se continuará trabajando en materia acústica, sin perjuicio de lo establecido en esta declaración, y en particular, se atendrá a lo establecido en Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica y en Decreto 104/2006, de 14 de julio, del Consell, de planificación y gestión en materia de contaminación acústica. En este sentido, el municipio de Algemesí deberá presentar su plan acústico municipal antes del 30 de septiembre de 2010.  
13. Los residuos sólidos inertes, procedentes de las actividades extractivas o del desarrollo del suelo urbanizable, deberán trasladarse a vertedero o a gestor autorizado, exigiendo el Ayuntamiento a los productores de este tipo de residuos, los documentos de entrega correspondientes.  
14. Será obligatorio instalar en aquellas actividades aisladas o viviendas familiares aisladas, no conectadas a redes de saneamiento, para los nuevos usos, sistemas de oxidación total, prohibiéndose el empleo de fosas sépticas y pozos ciegos.  
15. Toda la normativa específica de ordenación de zonas industriales, todas las medidas preventivas y correctoras propuestas y presupuestadas y los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística del Plan General, tanto en aquello referente al propio planteamiento en sí, como en lo correspondiente a las respectivas fases de ejecución y funcionamiento.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
Valencia, 31 de enero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de evaluación de impacto ambiental  
Expediente: 107/2006-AIA  
Título: Homologación de las NNSS Sectores 03-SUR y 04-SUR  
Promotor: Ayuntamiento de Sant Mateu (Castellón)  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTU  
Localización: El Sector 03-SUR se encuentra entre el actual casco urbano de Sant Mateu y la rambla del mismo nombre y el Sector 04-SUR se encuentra próximo a la carretera que comunica Sant Mateu con Tirig.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
Los nuevos sectores de suelo residencial vienen motivados por razones de interés general, puesto que, según indica la documentación técnica del proyecto presentado, con la reclasificación del nuevo sector y su programación el Ayuntamiento obtendrá de forma libre y gratuita un solar urbanizado de 4.639 m² de superficie destinado a albergar una residencia para la tercera edad en cuya financiación se ha comprometido la administración Autonómica.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El proyecto propone la reclasificación de un total de 56.968 m², los cuales se reparten en dos sectores discontinuos. El sector 03-SUR (de 38.871 m²) se encuentra situado entre el actual casco urbano de Sant Mateu y la rambla del mismo nombre y el sector 04-SUR (de 18.938 m² de superficie) se encuentra junto al instituto, próximo a la carretera que comunica Sant Mateu con Tirig. En ambos casos, se trata de áreas de pequeña escala, colindantes con los suelos urbanos de uso residencial, ya consolidados.  
Este crecimiento supone un incremento de la superficie del suelo urbanizable residencial del 72%, pasando de los 78.650 m² actuales, a un total de135.618 m². Lo que a su vez implica pasar de una estimación de número de viviendas de 309 a 557, lo que casi duplica las previsiones establecidas por las NNSS.  
Dada la configuración de los sectores de suelo urbanizable, técnicamente autónomos y no vinculados entre sí, no se establecen condiciones específicas para la secuenciación de la programacón prevista, dejándose a la libre elección de la iniciativa privada el establecimiento del ritmo de desarrollo.  
El uso dominante para ambos sectores es el residencial semiabierto con vivienda unifamiliar.  
Con respecto a los criterios de ordenación, se observa que los sectores se han estructurado sobre la base de la red viaria existente, siguiendo los trazados preexistentes y ampliándolos con la mayor racionalidad posible, y a través de los suelos dotacionales, que ocupan posiciones muy buenas en ambos casos, según se indica en la documentación técnica del proyecto.  
La estructura viaria resultante presenta un trazado reticular, formado por manzanas rectangulares.  
3. Alternativas  
No se han presentado alternativas.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 31 de marzo de 2006, el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Castellón remitió, al Área de Evaluación Ambiental, una copia del proyecto de homologación y plan parcial de los sectores 03-SUR y 04-SUR y de su estudio de impacto ambiental, así como, entre otros documentos, la siguiente documentación:  
1. Certificado del acuerdo de someter a información pública tanto el proyecto de homologación de las NNSS en el ámbito de los sectores 03-SUR y 04-SUR como el estudio de impacto.  
2. Certificado del resultado de la información pública y de que no se han producido alegaciones de carácter ambiental.  
3. Certificado del acuerdo del pleno del Ayuntamiento de fecha 30 de septiembre de 2004, aprobando provisionalmente el proyecto de homologación de las NNSS en el ámbito de los sectores 03-SUR y 04-SUR y el correspondiente estudio de impacto ambiental.  
4. Informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
5. Informe favorable emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004 LOTPP.  
En fecha 12 de septiembre de 2006, el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial remite la siguiente documentación enviada por el Ayuntamiento, incoándose el correspondiente proceso de evaluación de impacto ambiental:  
1. Certificado de la segunda aprobación provisional correspondiente al pleno del ayuntamiento de 4 de febrero de 2005.  
2. Estudio de impacto ambiental, con el anexo informado favorablemente por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano con el sello de autorización en todas las páginas, suscrito por el técnico redactor.  
3. Documento de síntesis suscrito por el técnico redactor.  
4. Justificación de la solución adoptada.  
5. Documentación técnica sobre la que se ha emitido informe favorable por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
6. Documentación relativa a la gestión de residuos sólido urbanos e inertes.  
7. Certificado de la entidad gestora justificativo de la capacidad de la EDAR.  
8. Informe de la Unidad de Vías Pecuarias de Medio Ambiente.  
2. Información pública   
El estudio de impacto se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Mediterráneo, de 16 de agosto de 2004 y en el DOGV nº4.824, de 20 de agosto de 2004.  
Durante el período de exposición pública se presentó una alegación, según consta en los certificados emitidos por el Secretario del Ayuntamiento de Sant Mateu, en los cuales se incluía la aprobación provisional, el informe del trámite de información al público realizado y un resumen de alegaciones presentadas.  
3. Resumen de las alegaciones  
No se han presentado alegaciones de carácter ambiental.  
4. Petición de información o documentación complementaria   
En fecha 12 de junio de 2006, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental emite Requerimiento de documentación en el que se solicitan los siguientes informes, necesarios para poder continuar con el procedimiento de evaluación de impacto ambiental:  
- Certificado de la segunda aprobación provisional por el pleno del Ayuntamiento de Sant Mateu, de fecha 4 de febrero de 2006.  
- Estudio de impacto ambiental suscrito por el técnico redactor, que deberá contener el anexo informado favorablemente por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, el cual presenta el sello de autorización en todas y cada una de las páginas del documento.  
- Documento síntesis suscrito por el técnico redactor.  
- Justificación de la solución adoptada mediante la presentación de alternativas posibles a la reclasificación de suelo propuesta, visto que en el municipio existe suelo urbanizable sin colmatar.  
Documentación técnica sobre la cual la Confederación Hidrográfica del Júcar ha emitido informe favorable.  
- Descripción del sistema de gestión de residuos sólidos urbanos e inertes llevada a cabo en la actualidad.  
- Certificado de la entidad gestora de la estación depuradora de aguas residuales que justifique la capacidad de la EDAR existente en el término municipal para admitir las aguas residuales generadas por el desarrollo de los usos propuestos para el sector de estudio.  
- Documento en el que se recoja el trazado del colector de evacuación de aguas pluviales, así como el punto de vertido del mismo, forma de protección del punto de vertido y la autorización del vertido de aguas pluviales a la rambla de Sant Mateu, por parte del organismo de cuenca correspondiente.  
- Informe de la unidad de vías pecuarias del Servicio de Medio Ambiente de la Dirección Territorial de Castellón sobre la afección al dominio público de la Colada del Pontarrón y de la otra que delimita el sector 04-SUR.  
- Informe de la Confederación Hidrográfica correspondiente respecto a la afección de la actuación a la zona de policía del cauce del río Benifarguell, en la zona del sector 03-SUR.  
En fecha 15 de septiembre de 2006, el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial remite informe referente al tratamiento de las vías pecuarias remitido por el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón.  
En fecha 11 de enero de 2007, el Ayuntamiento de Sant Mateu remite informe del arquitecto municipal, relativo a la infracción urbanística por construcción careciendo de licencia municipal, solicitando se continúe con el procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
Solicitud de informes sectoriales  
Durante el procedimiento de EIA se han tenido en cuenta los siguientes informes, necesarios para la tramitación del expediente:  
1. Informe de la sociedad Fomento Agrícola Castellonense SA. (FACSA), de 18 noviembre de 2004, en el que se informa que:  
Siendo FACSA la sociedad concesionaria del Servicio Municipal de Aguas Potables del Ayuntamiento de Sant Mateu, reconoce que la disponibilidad de suministro de agua potable para un incremento de 269 viviendas está cubierta con las captaciones existentes, siempre y cuando, se realicen las ampliaciones de red así como el refuerzo de la red actual, actos necesarios para que las disponibilidades de caudal y presión existentes no se vean mermadas.  
2. Informe sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Sant Mateu para admitir los caudales de aguas residuales generados por el proyecto de urbanización de los sectores 04-SUR y 03-SUR de Sant Mateu (Castellón), de 24 de enero de 2005, del que se extrae la siguiente información:  
- La EDAR de Sant Mateu da servicio al municipio del mismo nombre y está diseñada para tratar 826 m³/día. Actualmente trata un caudal medio de 661 m³/día.  
- Según los datos aportados por el solicitante, el caudal generado previsto es de 188'3 m³/día.  
- Existen actuaciones previstas en el II Plan director de Saneamiento de la EDAR de Sant Mateu, por las que se amplían la capacidad de tratamiento.  
Por lo señalado anteriormente, y para el caso en el que el urbanizador decida no resolver el saneamiento y la depuración de las aguas residuales mediante la realización de las obras públicas necesarias para suplementar las infraestructuras existentes, esa entidad de Saneamiento informa de la viabilidad siempre y cuando se cumplan, entre otros, los siguientes condicionantes:  
En cualquier caso el vertido deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la ordenanza municipal de vertidos o, en su defecto, en el modelo de ordenanza de vertidos de la entidad de saneamiento.  
Para que se pueda realizar la conexión efectiva, y dado el funcionamiento actual de la EDAR, deberá coordinarse las necesidades de conexión de los distintos desarrollos urbanísticos según vayan teniendo lugar, con las actuaciones de ampliación de la planta previstas, con el fin de que una vez se agote la capacidad actual de la planta puedan entrar en funcionamiento las instalaciones ampliadas, por lo que pudiera ser necesario adelantar las actuaciones previstas en el II Plan director de Saneamiento.  
3. Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, emitido de conformidad con lo dispuesto en el artículo 19.2 de la Ley de la Generalitat Valenciana 4/2004, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, con referencia a la Homologación a la LRAU de las NNSS de Sant Mateu en el ámbito de los sectores 03-SU-R y 04-SU-R, de 17 de mayo de 2005, del que se extrae que:  
Revisada la documentación presentada por el Ayuntamiento a ese Organismo, en el que se fundamentaba la disponibilidad de recursos suficientes para atender el incremento de consumo de agua provocado por la realización de la actuación urbanística sometida a consulta, y contrastada con los antecedentes que obran en dicho Organismo de cuenca, se deduce que se cumplen los requisitos de compatibilidad, disponibilidad y no afección a terceros.  
En consecuencia, la Confederación Hidrográfica del Júcar informa favorablemente la homologación a la LRAU de las NNSS de Sant Mateu (Castellón) en el ámbito de los sectores 03-SUR y 04-SUR.  
4. Informe patrimonial de la DG de Patrimonio Cultural y Valenciano, de 16 de marzo de 2006, que resulta vinculante en los siguientes términos:  
La documentación presentada constituye un anexo al estudio de impacto ambiental redactado.  
Realizada la prospección arqueológica han aparecido elementos arqueológicos que aconsejan el seguimiento arqueológico de las obras, cautela que incorpora el anexo.  
No se conocen en la zona objeto de homologación bienes inmuebles de interés cultural.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico el documento aportado indica que las afecciones de esta naturaleza serían tan solo de bancales de piedra en seco y un antiguo camino de Sant Mateu, el conocido como Colada del Pontarrón, con un muro de contención de mampuestos en la parte oeste del mismo. Dicho camino queda en el límite de la actuación y se propone un margen de seguridad para no verse afectado por las obras y garantizar su conservación.  
Por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con los informes de los servicios técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano el anexo al estudio de impacto ambiental sobre el patrimonio arqueológico de fecha diciembre de 2005 suscrito por D. José Fernando Campillo Gallego.  
El presente informe se contrae al estudio de impacto ambiental en los términos en que se ha descrito la actuación literal y gráficamente con el sello de autorización en todas y cada una de las páginas del documento, en prueba de conformidad, con la expresa advertencia de que si como consecuencia de otras legislaciones sectoriales y protectoras, se produjeran variaciones con respecto a la propuesta ahora informada, deberá someterse de nuevo al informe vinculante.  
5. Informe del arquitecto municipal del ayuntamiento de Sant Mateu, relativo a la colmatación de terrenos relativo a la homologación a la LRAU con ordenación pormenorizada, de las NNSS de Sant Mateu en el ámbito de los sectores 03-SUR y 04-SUR, de 10 de mayo de 2006, del que se extrae textualmente:  
El Ayuntamiento de Sant Mateu se plantea la ampliación de la zona urbanizable del municipio, por las necesidades que plantea la conselleria de Bienestar Social para la creación en el municipio de un centro residencial para la tercera edad y en tal sentido se precisa un solar de más de 4.500 m² de suelo dotacional para que se pueda realizar dicho equipamiento, surgiendo además exigencia de la conselleria de Educación de la cesión de un solar de unos 5.000 m² para la posible ampliación del centro de EGB de la localidad, dado que la tipología existente hasta el momento del suelo urbanizable en el municipio en cuanto a la detentación de la propiedad de dicho suelo, responde al tipo de propietario agricultor-cultivador de los terrenos con dicha clasificación que además se trata de un propietario de parcela de pequeño tamaño, y que se resiste a ser incluido en ningún programa de actuación urbanística y es al mismo tiempo reacio a la venta de los terrenos de su propiedad, es por todo lo cual el ayuntamiento, necesariamente, se ha visto obligado a ampliar los sectores urbanizables del municipio que además son las zonas que están experimentando un crecimiento acentuado de la construcción que justifica igualmente la actuación emprendida dado que las otras zonas urbanizables, pese a dicha calificación no están experimentando ningún incremento en la construcción por las razones expuestas, ni pueden a través de las mismas obtenerse los terrenos dotacionales señalados.  
6. Informe de la mercantil Fomento Benicasim SA. (Fobesa), sobre la gestión de R.S.U., de 24 de agosto de 2006, en el que se certifica:  
Que dicha empresa tiene suficiente capacidad técnica para realizar el servicio, siempre que lo estime oportuno el Ayuntamiento y dote de equilibrio financiero a la concesión, para cubrir el incremento de la demanda del servicio derivado una vez desarrollados los sectores 03-SUR y 04-SUR; los residuos que se generen, se unirán a los que en la actualidad está generando la ciudad de Sant Mateu.  
Del mismo modo, y una vez desarrolladas las instalaciones de tratamiento y la eliminación del Plan Zonal I, los residuos antes citados serán trasladados a las mismas previos los trámites oportunos.  
7. Informe del arquitecto municipal del ayuntamiento de Sant Mateu, de 8 de enero de 2007, del que se extrae literalmente:  
Que las sobras realizadas en dicho sector, objeto del expediente sancionador, no han modificado la orografía del suelo no urbanizable original, tal y como se puede apreciar en el lugar, a la vista del olivar existente junto a la parcela, y el pinar que hay dos parcelas más allá, que tienen el mismo nivel que las parcelas edificadas.  
Por lo que el estudio de impacto ambiental presentado para el sector 03-04 de Sant Mateu, no es modificado por el inicio de la construcción llevada a cabo, no quedando afectada por las obras, ninguna especie vegetal o animal protegida.  
8. Por otra pare, durante la tramitación se ha solicitado informe a los siguientes servicios:  
- Servicio de Apoyo Técnico.  
- Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón  
De los cuales se han recibido:  
9. Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón, de 16 de agosto de 2006, referente al tratamiento de las vías pecuarias que afectan a los sectores 03-SUR y 04-SUR, en el que se informa que:  
Comprobada la documentación obrante en el ST de Medio Ambiente, referente a la clasificación de las Vías Pecuarias de Sant Mateu, aprobado por OM-1/8/1984 publicada en el BOE-17/11/84 y el BOP 20/10/84, en el que entre otras vías pecuarias figuran las siguientes:  
VP nº 14 Colada del Pontarron.  
VP nº 16 Colada del Camí Roch y Font de Morella.  
No hay constancia de su deslinde.  
Se observa que:  
En el plano OPC-1 se aprecia que la VP nº 14 citada queda integrada dentro de un vial exterior colindante al Sudeste del Sector 03-SU-R.  
En el plano OPC-2 se aprecia que la VP nº 16 citada queda integrada dentro de un vial exterior colindante al Sudoeste del Sector 04-SU-R.  
En ambos casos se respeta el trazado de las vías pecuarias.  
En ambos casos la anchura plasmada en los planos es de 7,5 m. por lo que se respeta la anchura legal de la vía pecuaria.  
Informe del Servicio de Apoyo Técnico, de 12 de diciembre de 2006, referente al estudio de paisaje de la homologación de las NNSS sectores 03-SUR y 04-SUR del término municipal de Sant Mateu (Castellón), del que se extraen, literalmente, las siguientes manifestaciones:  
- Que la homologación de las NNSS sectores 03-SUR y 04-SUR del término municipal de Sant Mateu fue sometida a información pública en fecha 20 de agosto de 2004, con anterioridad, por tanto, a la entrada en vigor de la Ley 16/2005, del 30 de diciembre de la Generalitat, Urbanística Valenciana.  
- ... los instrumentos de planeamiento de desarrollo que prevean nuevos crecimientos urbanos o la implantación de infraestructuras cuyo trámite de información pública hubiera concluido con anterioridad a la entrada en vigor de la LUV, de 1 de febrero de 2006, como es el caso que nos ocupa, no les será de aplicación el artículo 42 y, por tanto, no deben presentar el estudio sobre la incidencia de la actuación en el paisaje.  
- ... los instrumentos de planeamiento urbanístico de desarrollo contemplado en los apartados b, c, d y f del artículo 38 de la LUV, cuyo trámite de información pública hubiera concluido con anterioridad a la entrada en vigor de la LUV, 1 de febrero de 2006, no tienen obligación de contener el estudio de integración paisajística.  
- Con independencia de lo establecido anteriormente, en cumplimiento de lo establecido en el artículo 11.3 de la LOTPP, el paisaje actuará como criterio condicionante de todos aquellos instrumentos de planeamiento de desarrollo que impliquen nuevos crecimientos urbanos o la implantación de infraestructuras, siempre y cuando su exposición pública se haya producido con posterioridad a la entrada en vigor de la LOTPP, 3 de julio de 2004, y haya concluido con posterioridad a la entrada en vigor de la LUV, 1 de febrero de 2006.  
En conclusión, cabe informar que: el objeto del presente informe es una homologación de las NNSS sectores 03-SUR y 04-SUR, cuyo trámite de información pública concluyó con anterioridad a la entrada en vigor de la LUV, 1 de febrero de 2006, no siéndole, por tanto y de conformidad con lo anteriormente señalado, exigible el estudio de integración paisajística, sin perjuicio de que, tal y como se ha explicado anteriormente, el paisaje actuará como criterio condicionante.  
Por todo ello, se emite el presente informe, señalando que por la fecha de información pública del expediente de referencia no es necesario que se acompañe de instrumento de paisaje, por lo que no cabe emitir informe al respecto.  
Afecciones legales  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, así como a la existencia de espacios naturales protegidos, no se ha detectado afección alguna.  
2. Ramblas y cauces. El Sector 03-SUR se encuentra limitado al suroeste por el cauce del río Benifarguell aunque a una cota muy superior, no existiendo riesgo de inundabilidad, por lo que puede considerarse, a efectos de afección natural para el desarrollo urbanístico, como elemento de escasa trascendencia, como se indica en la documentación técnica.  
Por otra parte, en los planos de ordenación se ha grafiado la zona de servidumbre (hasta 5 metros del álveo) y de policía (hasta 100 metros del álveo), así como una zona no edificable de 20 metros a cada lado del cauce, salvo en la manzana D que se lleva hasta el límite del terraplén existente.  
Se observa en la ordenación pormenorizada que se edificará dentro de la zona de policía, careciendo, en el momento actual, de la autorización del Organismo de Cuenca correspondiente al respecto.  
3. Vías pecuarias. En el término municipal de Sant Mateu existe una importante variedad de este tipo de vías, concretamente, en el Sector 03-SUR, la Colada del Pontarrón delimita el sector por el Sudeste y la Colada del Camí Roch y Font de Morella, delimita el sector 04-SUR por el Sudoeste.  
Como el informe de la Unidad de Vías Pecuarias, la delimitación de los dos sectores que se homologan se han trazado excluyéndolas, expresamente. Asimismo se observa, que se mantiene la anchura legal de ambas, por lo que en este aspecto no se producirá afección.  
4. Yacimientos arqueológicos. El estudio de impacto ambiental establece que no existe sobre los sectores elemento alguno protegido bajo rasante ni sobre rasante. Sin embargo, resultado de la prospección arquológica, se hallaron restos de cerámica romana, medieval y moderna, así como, sillares y mobiliario tallados en caliza, los cuales aparecen fuera de contexto y carecen de una cronología detallada.  
Por otra parte, el anexo de patrimonio señala que las dificultades que genera la prospección no garantiza, la determinación de los elementos que puedan hallarse en el subsuelo, o sobre el total de la superficie, ya que estas zonas sólo podrán estudiarse durante la ejecución de las obras.  
Con el fin de evitar cualquier deteriore sobre posibles restos arqueológicos que puedan aparecer, se establece que habrá un seguimiento arqueológico de la obra, sobre todo en las fases de desbroce y movimiento de tierras, especialmente aquellos que afecten al subsuelo, como excavaciones, cajeo de viales, cimentaciones...  
5. Puntos de interés etnológico. El anexo al estudio de impacto ambiental sobre el patrimonio arqueológico destaca la existencia de dos elementos que pertenecen al patrimonio etnológico:  
- La Colada del Pontarrón, antiguo camino de acceso al núcleo urbano de Sant Mateu y tradicional paso de ganado ubicado en el límite del Sector 03-SUR, con una pared en su lado oeste formada por un muro de mampuestos de contención.  
- Bancales de cultivo, construidos con material de piedra en seco reforzado.  
Asimismo, del informe de prospección arqueológica y etnológica, se extrae que existe la sospecha de que pudiera alterarse la parte oeste de la Colada del Pontarrón.  
En consecuencia, se establece como medida preventiva que se dejará un margen de seguridad, que no será inferior a dos metros, y sobre este margen de seguridad sólo se permitirá el paso de personas y vehículos, pero nunca el acopio o depósito de objetos que interrumpan o puedan limitar el paso.  
Consideraciones ambientales  
1. El estudio de impacto ambiental señala que geológicamente, el área de estudio es de origen cuaternario, altamente carbonatado dentro del orden de los Alfisoles, puestos sobre una litología de margas y calizas, lo que implica la ausencia de formaciones geológicas de baja permeabilidad, de ahí que el sector presente una de vulnerabilidad de acuíferos media.  
El desarrollo urbanístico propuesto, al tratarse de un uso residencial intensivo y/o extensivo, resulta compatible con este tipo de suelo, siempre y cuando, esté adecuadamente resuelto el tratamiento de los residuos y de las aguas residuales.  
2. La zona de estudio presenta una capacidad de uso agrícola moderadamente intensivo, con limitaciones por el riesgo de contaminación de acuíferos.  
El riesgo erosión actual de la zona es muy bajo y el riesgo potencial bajo.  
En cuanto al riesgo sísmico relativo, la zona se encuentra entre un nivel bajo o muy bajo.  
3. El área de estudio es de uso agrícola de secano, con tendencia forestal al monte bajo, en el que destacan los cultivos de olivos que, actualmente, según se establece en el estudio de impacto ambiental, se encuentra fuera de explotación.  
Por tanto, la vegetación existente en el sector no se corresponde con la vegetación potencial, la cual pertenece al sector valenciano-tarraconense, y dentro de éste tipo al termomediterráneo, donde se inicia la serie de matorrales semiáridos, junto con especies arbóreas como el pino carrasco, coexistiendo, a su vez, con coscojares sobre arenas.  
Durante la visita de campo se observa que el Sector 04-SUR presenta un evidente abandono de la actividad agrícola, así como la presencia de una industria. Sin embargo en el sector 03-SUR, los campos de cultivo de olivos se encuentran en explotación. Asimismo al sureste de dicho sector se localiza una plantación de pinos dispuesta en tres bandas, los cuales se encuentran en muy buen estado.  
Por otra parte, cabe destacar, que en el solar afectado por las obras realizadas sin licencia, aparecen tres olivos, que por sus dimensiones y aspecto, se pueden considerar como representativos y que deberían integrarse en la urbanización o trasplantarse a alguna de las zonas verdes dentro del mismo sector.  
4. El apartado del estudio de impacto ambiental dedicado a la fauna es poco concreto y carece de una catalogación adecuada, que permita una correcta valoración ambiental, puesto que únicamente menciona la gran variedad de especies existentes en el término, sobre todo aves (como el águila culebrera) así como de numerosas especies de mamíferos y de reptiles. Sin embargo, para el área de estudio, el estudio de impacto ambiental indica que debido a la proximidad del núcleo de Sant Mateu no hay poblaciones estables de ninguna especie.   
Esta documentación, por tanto, no permite valorar adecuadamente este aspecto puesto que el estudio de impacto ambiental no recoge la fauna realmente existente en el sector, caracterizada por ser especies asociadas a las áreas antropizadas dedicadas a cultivo.  
5. El estudio de impacto ambiental no aclara el origen ni la calidad del agua potable, únicamente señala que de acuerdo con los datos solicitados por la empresa suministradora al ayuntamiento existe garantía de disponibilidad de recursos hídricos para el techo poblacional previsto, que se corresponde con la demanda que generará la creación de 269 viviendas.  
Por otra parte, se dispone de informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, que según aparece en la documentación aportada, se solicitó para una demanda de 269 viviendas, siendo el número máximo de viviendas de 194 en el sector 03-SUR y 54 viviendas en el sector 04-SUR, lo que implica un total de 248 viviendas, según las fichas de planeamiento presentadas.  
En la visita de campo al sector se localiza un pozo. Dicho pozo no aparece reflejado en la documentación estudiada, por lo que se desconoce la calidad y cantidad del agua que lleva, así como su destino y el origen de la misma, la titularidad y el estado en el que quedará una vez ejecutado las obras. Asimismo, tampoco se dispone de documentación necesaria que ayude a datar la fecha de ejecución del mismo.  
Para las aguas residuales se propone un sistema separativo, en el que se enviarán las aguas negras a la depuradora de Santa Mateu y las aguas de escorrentía serán enviadas a la rambla de Sant Mateu.  
Del informe emitido por la EPSAR se desprende que el tratamiento de las aguas residuales será viable, siempre y cuando, se coordine el desarrollo de los sectores con las actuaciones de ampliación previstas según el II Plan director de Saneamiento, ya que la capacidad de la depuradora actual se verá superada por los vertidos que generarán los nuevos sectores.  
En cuanto a la gestión de residuos, de la documentación se extrae que los Residuos Sólidos Urbanos (RSU) son retirados por los servicios municipales de limpieza y recogida, Fobesa, y trasladados al vertedero mancomunado de la Zona 3 del Plan Zonal de Residuos. Respecto a los residuos sólidos inertes, serán llevados a vertederos autorizados.  
La ocupación actual del suelo está caracterizada por terrenos que presentan en la actualidad un uso agrícola residual que ha dejado como resultado la existencia de un arbolado de notable valor paisajístico que la homologación se propone conservar (en el caso del sector 03-SUR), tal y como se recoge en la documentación técnica.  
En el sector 04-SUR destaca una edificación ejecutada antes de la aprobación de las NNSS, que quedó fuera del ámbito urbano o urbanizable. El tipo de edificación no sé especifica en la documentación presentada. En la visita de campo se observó que se trata de una industria, actualmente, en funcionamiento.  
6. La zona de estudio pertenece a un término municipal con una orografía abrupta y apartada de la influencia marina, presenta un clima mediterráneo mesotérmico semiárido, de ahí que predominen los cultivos de secano.  
7. La zona en cuestión tiene un relieve muy llano, con una ligera pendiente hacia la rambla de Sant Mateu, por lo que no aparece en el sector ningún hito paisajístico, así mismo, esta falta de orografía tampoco deja que haya puntos de observación sobre el paisaje, salvo la ermita de la Mare de Deu del Angels o la carretera. Es necesario llegar al relieve montañoso existente al este y al oeste del término municipal para obtener una visión general del paisaje.  
El área de estudio presenta un paisaje típico de campo de labranza dominado, en este caso, por oliveras, aunque hay que destacar la presencia de la plantación de pinus sp. existente en la parcela que linda al sureste con la Colada del Portarrón.   
La antropización del terreno de estudio es claramente notable debido a su proximidad con el núcleo urbano, sobre todo en el sector 04-SUR, en el que el paisaje es completamente urbano, por lo que no se aprecia ningún elemento con valor suficiente para conservar.  
En el sector 03-SUR, tal y como se desprende de la visita de campo, se observan varios emplazamientos que en sí presentan un valor paisajístico que habría que conservar, como la Colada del Portarrón con el muro de piedra y la línea de pinos que delimita el camino, los muros de piedra de los bancales recayentes a la rambla de Sant Mateu al Sur del Sector o algunos de los olivos existentes.  
8. Sant Mateu, en el 2004, tenía una población estable de 1.956 personas, repartidas por todo el término, básicamente en el casco urbano, presentando un crecimiento de la población lento pero positivo.   
Por otra parte, Sant Mateu ha visto incrementada su población volante vacacional y de fin de semana, gracias al desarrollo y consolidación del mismo como centro de interés turístico.  
El total de la superficie de suelo urbanizable implica la previsión de 557 viviendas, que multiplicadas por 2,5 hab/viv. genera una previsión de vivienda para un total de 1.393 habitantes, lo que supone que la demanda de vivienda en Sant Mateu queda suficientemente satisfecha, aunque con las 309 por 2,5 hab/viv previstas por las NNSS, que supone una población de 773 habitantes, la demanda ya estaba cubierta.  
La principal actividad de la población es la agricultura y el sector turístico, destacando cada vez más el desarrollo de un sector industrial con sus servicios asociados.  
De la pirámide poblacional del IVE, se extrae que la población mayor de 64 años representa un 56,7% de la población del municipio, lo cual señala que la población de Sant Mateu es una población envejecida, lo que si que justifica la necesidad de ejecución de una residencia para la tercera edad.  
9. Durante la visita de campo a la zona objeto de estudio, efectuada el 14 de diciembre de 2006, se observó que en el Sector 03-SUR, concretamente en la manzana A, se habían realizado parte de las obras de urbanización y que un grupo de viviendas estaba casi finalizado, lo cual se comunicó en fecha 19 de diciembre de 2006 al Servicio de Coordinación de la Inspección Técnica.  
Las obras se han realizado en el área, que aparentemente presentaba mayor abandono de los cultivos y una orografía llana, por lo que no se han producido desmontes importantes. Por otra parte, alguno de los olivos de mayor tamaño, tres en concreto, se han respetado.  
10. Las medidas correctoras presentadas son adecuadas aunque se encuentra alguna deficiencia en cuanto a tema de regulación de residuos, de control de tratamiento de aguas residuales o puesta en valor de elementos paisajísticos y etnológicos.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Cónsul de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de la homologación de las NNSS sectores 03-SUR y 04-SUR del término municipal de Sant Mateu (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Previo a la aprobación definitiva del sector se presentará, ante la Comisión Territorial de Urbanismo:  
1.1 La autorización de vertido de las aguas de escorrentía a la Rambla de Sant Mateu, otorgada por el Organismo de Cuenca correspondiente.  
1.2 La autorización del Organismo de cuenca correspondiente para la realización de las edificaciones recayentes en la zona de policía de cauces de la rambla de Sant Mateu, de conformidad con los artículos 9 y 78 del Real Decreto 849/86, por el que se aprueba el Reglamento de Dominio Público Hidráulico.  
1.3 Documentación sobre la calidad y cantidad del agua del pozo encontrado durante la visita de campo, así como su destino y el origen de la misma, la titularidad y el estado en el que quedará una vez ejecutado las obras.   
Así mismo, si hubiese un cambio en la titularidad del pozo y en el uso del agua, se presentará la correspondiente autorización emitida por el Organismo de Cuenca correspondiente.  
2. Antes de la recepción de la urbanización el Ayuntamiento de Sant Mateu será el encargado de:  
2.1 Comprobar que se han realizado las ampliaciones de la red de agua potable, así como el refuerzo de la red actual, actos que son necesarios para que las disponibilidades de caudal y presión existentes no se vean mermadas, tal y como señala el informe emitido por FACSA.  
2.2 Exigir a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
3. Teniendo en cuenta que la red de saneamiento será separativa y que las aguas de escorrentía serán enviadas a la rambla de Sant Mateu:  
3.1 Se identificarán los puntos de vertido de la misma.  
3.2 Se dispondrá, previo al punto de vertido, un elemento de pretratamiento que permita recoger sólidos en suspensión, aceites y grasas, o cualquier otro objeto o sustancia que pudiera ser arrastrado por el agua de lluvia y posteriormente vertido a la rambla de Sant Mateu. Asimismo se dispondrá una arqueta para toma de muestras del vertido realizado.  
4. Las medidas correctoras se completarán con los siguientes aspectos:  
4.1 Se reservarán, en la urbanización, lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunidad Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al Plan Integral de Residuos.  
4.2 Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o cualquier tipo de residuo.  
4.3 Se respetará, como mínimo, de la plantación de pinos existente al este del sector 03-SUR, las dos hileras más próximas a la Colada del Portarrón. Manteniendo, por tanto, una zona verde lineal que actuará como pantalla visual, al mismo tiempo que revalorizará dicho espacio.  
4.4 El desnivel existente entre el sector 03-SUR y la rambla de Sant Mateu se consolidará reconstruyendo y reforzando los muros de piedra existentes.  
5. En el plan de vigilancia establecerá que:  
5.1 Los distintos desarrollos urbanísticos según vayan teniendo lugar deberán estar coordinados con las actuaciones de ampliación de la estación depuradora previstas, con el fin de que una vez se agote la capacidad actual de la planta puedan entrar en funcionamiento las instalaciones ampliadas, por lo que pudiera ser necesario adelantar las actuaciones previstas en el II Plan director de Saneamiento.  
5.2 El Ayuntamiento de Sant Mateu no concederá ninguna licencia, cuando la EDAR actual quede fuera de servicio, si la entidad gestora de la estación depuradora de aguas residuales no ha emitido el certificado de viabilidad del tratamiento de las aguas residuales.  
Segundo  
Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas así como aquellas derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística de la modificación puntual, bien aquello relativo a la modificación en sí como en lo correspondiente a las posteriores fases de ejecución y funcionamiento.  
Tercero  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diario Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 18 de enero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 273/2006-AIA  
Título: Proyecto de modificación de la línea eléctrica a 132 KV Jijona Benidorm entre los apoyos 84 y 86.  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SA.U.  
Autoridad sustantiva: conselleria de Infraestructuras y Transportes.  
Objeto: Modificación con motivo de la actuación urbanística industrial.  
Localización: Finestrat.  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es la modificación de la línea eléctrica a 132 KV Jijona - Benidorm entre los apoyos 84 y 86, con motivo de la actuación urbanística industrial a realizar en el término municipal de Finestrat, provincia de Alicante.   
Actualmente, la línea aérea a 132 KV, simple circuito, Jijona - Benidorm, discurre a lo largo de todo su trazado en aéreo, con apoyos de celosía y conductor dúplex Hawk.  
2. Alternativas  
Se ha planteado la alternativa de realizar un soterramiento de la línea desde el nuevo apoyo nº 84 bis hasta el nuevo apoyo nº 85, con una longitud de 165 metros.  
La modificación aérea de la línea existente estará formada por tres vanos, con las siguientes longitudes: 81 metros entre los apoyos números 84 (existente) y 84 bis (nuevo), 225 metros entre los apoyos nº 85 (nuevo) y 85 bis (nuevo) y 345 metros entre los apoyos números 85 bis (nuevo) y 86 (existente).  
Afecciones legales  
Se debe cumplir lo establecido para las zonas de servidumbre y policía por el Reglamento de Dominio Público, aprobado por el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, en el cruce con el barranco La Cala.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
El proyecto examinado se va a llevar a cabo en el polígono industrial de Finestrat, que se encuentra actualmente en desarrollo mediante diversas actuaciones urbanísticas. Se trata de un área clasificada como suelo urbanizable, con numerosos viales e infraestructuras asociadas a la actividad industrial.  
De los nuevos apoyos a instalar, dos se encuentran en zonas actualmente en obras y el tercero en una explanada asfaltada del polígono industrial donde se va a llevar a cabo la actuación.  
A modo de resumen, los impactos potenciales más significativos son:  
- En el tramo subterráneo se consideran compatibles las acciones asociadas a la apertura de zanjas, modificaciones en el perfil edáfico del suelo y modificaciones geomorfológicas y/o topográficas, por tratarse de escasa magnitud.  
- Los apoyos y la zanja proyectados se encuentran a una distancia suficiente al cauce existente como para no suponer un impacto significativo.  
- En la zona analizada no existe riesgo significativo de desprendimiento/ deslizamiento.  
- Como efecto positivo, se mejora la ubicación de la línea respecto al barranco La Cala y se posibilita el suministro a las actividades industriales del polígono.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.  
Durante la fase de ejecución de la obra se producirá una ocupación temporal del suelo por materiales y equipo de montaje, y la generación de ruido y polvo atmosférico.  
Al situarse los apoyos junto a viales, el acceso a los mismos en las operaciones que se lleven a cabo durante la fase de funcionamiento de la línea no genera impacto.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental ha contemplado las siguientes medidas correctoras:  
- Aprovechamiento al máximo de los viales existentes, evitando los daños a los mismos.  
- Minimización de las zonas de acopio de materiales de montaje de la infraestructura o procedentes de la excavación.  
- Los cambios de aceite, reparaciones y lavados de maquinaria se llevarán a cabo en zonas específicas donde no hay peligro de contaminación de las aguas por vertidos de lubricantes, hormigón u otros productos.  
- Retirada de los restos y desperdicios que se vayan generando.  
En cuanto al programa de vigilancia ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:  
- Se comprobará la señalización de obra y las zonas de movimiento de la maquinaria.  
- Supervisión completa del trazado de la línea, controlando la correcta limpieza de los restos de obra.  
- Se efectuarán revisiones periódicas que verifiquen el buen estado del lugar, comprobando que no hayan aparecido nuevos impactos.  
Tramitación administrativa  
Con fecha de entrada en esta conselleria de 19 de julio de 2006, el Servicio Territorial de Energía de Alicante de la conselleria de Infraestructuras y Transporte remitió el documento técnico y el estudio de impacto ambiental correspondiente al proyecto de modificación de la línea eléctrica a 132 KV, Jijona - Benidorm entre los apoyos 84 y 86.  
El estudio de impacto ambiental ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el DOGV nº 5271 de fecha 1 de junio de 2006, no habiéndose presentado alegaciones.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el epígrafe 2-g) del Anexo I del Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se modifica el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprobó el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat de Impacto Ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
El Artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
El Artículo 13, Apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autoridades sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de modificación de la línea eléctrica a 132 KV Jijona - Benidorm entre los apoyos 84 y 86, promovido por Iberdrola, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
- Una vez efectuada la instalación se procederá a la recogida de material sobrante y traslado a vertedero autorizado, y a la restauración al estado original de las zonas afectadas mediante el aporte de tierra vegetal.  
- Minimización del riesgo de colisión contra el cable de tierra mediante su señalización con espirales, tiras o bolas de colores vistosos.  
- Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 29 de agosto de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de evaluación de impacto ambiental  
Expediente: 254/06-AIA  
Título: Mejoras en la red viaria PENVA  
Promotor: Diputación Provincial de Valencia  
Autoridad sustantiva: Diputación Provincial de Valencia  
Localización: Término municipal de Cofrentes, Cortes de Pallás, Jalance, Jarafuel y Teresa de Cofrentes.  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El proyecto de referencia consiste en la definición de una serie de actuaciones en la red viaria PENVA (Plan Exterior de Emergencia Nuclear de Valencia) correspondiente al ámbito de aplicación de los Planes de Actuación Municipal en Emergencia Nuclear del Plan Exterior de Emergencia Nuclear de la Central Nuclear de Cofrentes encaminadas a mejorar los caminos e itinerarios existentes, con la excepción del nuevo acceso al Balneario Los Hervideros en la que se proyecta un nuevo trazado. El citado acceso se proyecta con el objeto de posibilitar el cruce de dos autobuses en caso de evacuación y mejorar la visibilidad en la intersección del acceso con la carretera CV-439.   
La actuación sometida al procedimiento de evaluación de impacto ambiental, el nuevo acceso al balneario, presenta una longitud total de 223,423 m, compuesta por dos alineaciones rectas enlazadas mediante dos alineaciones curvas y dos intersecciones en T en los dos extremos del vial. Las pendientes son, en general, muy suaves, por lo que hay ausencia de terraplenes de entidad.  
En cuanto a la sección tipo de la infraestructura proyectada esta compuesta por dos carriles de 3 metros de anchura, arcenes exteriores de 0,5 metros de anchura y bermas a ambos lados de 0,5 metros.  
El firme está compuesto por una capa de 10 cm de mezclas bituminosas sobre una capa de 40 cm de espesor de zahorra artificial. El drenaje transversal del vial se ha resuelto mediante tres tuberías de hormigón, dos de diámetros 1200 mm y una de 800 mm.  
2. Alternativas  
En el análisis de alternativas se han tenido en cuenta entre otros condicionantes, los de carácter medioambiental referidos a la presencia de ejemplares de pino en el entorno y la proximidad del barranco existente. No se ha contemplado en el estudio de alternativas la ampliación del actual acceso al Balneario argumentada por la carencia de condiciones de visibilidad adecuadas debido a que el punto de entronque con la carretera CV-439 se encuentra a 30 m de una alineación curva de radio 37,5 m y por la necesidad de talar los ejemplares de pino situados en el margen izquierdo del acceso actual.   
Tramitación administrativa  
1. Información pública  
En fecha 5 de julio de 2006 la Diputación Provincial de Valencia remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al proyecto modificado nº mejoras en la red viaria PENVA.  
El estudio de impacto ambiental, como parte integrante del proyecto modificado nº mejoras en la red viaria PENVA, ha sido sometido a información pública mediante anuncios publicados en el Boletín Oficial de la Provincia nº 122 de fecha 24 de mayo de 2006, y la ampliación del plazo en diez días en el Boletín Oficial de la Provincia nº 133 de fecha 6 de junio de 2006.   
2. Resumen de alegaciones  
Durante el periodo de información pública no se han recibido alegaciones al proyecto según consta en el certificado emitido por el secretario general de la Diputación de Valencia.  
Afecciones legales  
Según el estudio de impacto ambiental y las investigaciones realizadas, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a:  
- Según lo especificado en la Propuesta del Gobierno Valenciano (Acuerdo de aprobación de 10 de julio de 2000), para formar parte de la Red Natura 2000 de la Directiva Hábitats (92/43/CEE), la actuación se encuentra en el lugar de interés comunitario denominado Valle de Ayora y Sierra del Boquerón.  
- En lo que se refiere a la Clasificación del suelo, el acceso afecta a suelo no urbanizable común.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
La actuación de referencia se circunscribe a la comarca del Valle de Ayora-Cofrentes, en las inmediaciones del núcleo urbano de Cofrentes, junto al Balneario Los Hervideros.  
La comarca está caracterizada por la presencia de los ríos Júcar y Cabriel, confluyendo ambos en el embalse de embarcaderos al noroeste del casco urbano de Cofrentes, incluido en el catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana.  
El área del proyecto se encuentra dentro de LIC Sierra de Ayora y Valle del Boquerón, propuesto para su inclusión en la Red Natura 2000 en el año 1997. Encuadrado dentro de la región biogeográfica mediterránea, tiene una extensión de más de 16.000 hectáreas y una altitud media de 600 metros y se caracteriza por albergar la mejor representación de matorrales sobre yesos de la Comunidad Valenciana, suponiendo en conjunto alrededor del 2% del hábitat para el conjunto de la región mediterránea española.  
Concretamente el vial se proyecta sobre terrenos de cultivo de secano abandonados y eriales, en los que únicamente merece la pena destacar la presencia de algunos ejemplares de olivos en estado de abandono y pequeñas zonas de matorral bajo.  
De las calicatas efectuadas en el área de estudio se desprende que los terrenos están constituidos fundamentalmente por limos arenosos y margas blanquecinas recubiertos por una pequeña capa de tierra vegetal. Dado la baja calidad de los materiales procedentes de la excavación se tiene previsto recurrir a préstamos, que se obtendrán de canteras legalizadas.  
En el estudio de impacto ambiental se cita la inexistencia de vías pecuarias en las inmediaciones de las obras.  
Respecto al patrimonio cultural, en el estudio se ha incluido un anejo en el que se adjunta la información de los yacimientos existentes en el término municipal de Cofrentes, no encontrándose ninguno de ellos en las proximidades del acceso.  
Las principales actividades de la zona son las actividades agrícolas, fundamentalmente los cultivos de secano y la huerta hortofrutícola en las inmediaciones del río, además destaca la presencia en la zona de la central nuclear que junto con el complejo hidroeléctrico de Cortes de la Muela suponen una de las principales fuentes de ingresos para el municipio.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.  
El estudio de impacto ambiental ha distinguido entre las diferentes perturbaciones derivadas tanto de la fase de ejecución como de la fase de explotación o funcionamiento de la infraestructura. Así, nos centraremos primeramente en las perturbaciones propias de la fase de construcción y en las consecuencias más sobresalientes de cada una de ellas en este caso concreto.  
El estudio de impacto ambiental ha descrito los impactos que se producirán como consecuencia de la ejecución de las obras referidos al medio físico y social presente, destacando las acciones de obra relacionadas con los movimientos de tierra como las de mayor impacto, todo y que éstas acciones en las obras de referencia no son de gran envergadura, tanto por la longitud como la magnitud de las mismas, situándose los terraplenes mayores entorno a un metro de altura.  
En cuanto a las perturbaciones que se generarán durante la fase de explotación, las más destacables en este caso son las que se enumeran y valoran seguidamente:  
- Variación en la cuenca visual y la calidad del paisaje, valorado como moderado en el EIA.  
- El efecto barrera para movimientos locales de fauna, mitigado éste a raíz de las obras de drenaje previstas.  
- La ocupación y pérdida de suelos vegetales es una de las principales afecciones en esta fase de explotación.  
- La contaminación atmosférica y acústica durante la explotación será del mismo orden a la existente actualmente.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental  
El estudio de impacto ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción y explotación de este tipo de infraestructuras viarias.  
A continuación, sólo se hará referencia a aquellas más significativas:  
- Los materiales de préstamo necesarios para la actuación procederán de canteras legalizadas.  
- Se procederá a la siembra de especies gramíneas y leguminosas para mejorar la cobertura vegetal y posteriormente se realizará la plantación de las diferentes especies arbustivas y arbóreas.  
En cuanto al programa de vigilancia ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra.  
Por último, el programa de vigilancia ambiental deberá fijar con una cierta periodicidad, la realización de informes en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el estudio de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-a) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, el proyecto modificado nº1 mejoras en la red viaria PENVA, cuyo promotor la Diputación Provincial de Valencia, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se incluirán tanto las labores de restauración y revegetación, como el seguimiento del programa de vigilancia ambiental en el plan de obra, adecuándose y reestructurándose con el desarrollo de la misma.  
El director de las obras deberá estar informado de la ejecución de las unidades de obra que puedan tener repercusiones ambientales. Asimismo, se le debe notificar con antelación la situación de los tajos o lugares donde se actuará y el período previsto de permanencia, de forma que sea posible establecer los puntos de inspección oportunos.  
2. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas.   
3. La dirección de obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.  
Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de residuos tóxicos y peligrosos.   
4. Con el objeto de no aumentar la incidencia negativa sobre la vegetación y el suelo, las instalaciones auxiliares de obra (oficinas, talleres, parque de maquinaria, almacenes, etc.) se construirán sobre terrenos desprovistos de vegetación. Lo mismo se hará respecto a los accesos provisionales a estas instalaciones; en este caso se intentará aprovechar en lo posible el trazado de los caminos existentes.   
5. La dirección de obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental así como de los condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental.  
6. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
7. Igualmente, si durante la fase de ejecución de las obras apareciesen cuevas, simas u otras cavidades subterráneas, el hecho se comunicará a la conselleria de Territorio y Vivienda, dado que este tipo de formaciones se hallan protegidas por el artículo 16 de la Ley 11/94, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunicad Valenciana.  
8. Debido a que la actuación se desarrolla junto a terrenos forestales, se deberá prestar especial atención al estricto cumplimiento de las medidas de prevención de incendios forestales recogidas en la normativa vigente.  
Valencia, 1 de septiembre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 239/2005-AIA  
Titulo: Centro autorizado de tratamiento de vehículos fuera de uso (CAT-VFU)  
Promotor: D. Francisco Molina Muñoz  
Autoridad Sustantiva: Comisión Provincial de Actividades Calificadas Valencia - Área de Residuos de la Dirección General de Calidad Ambiental  
Localización: Ctra. N-340 km. 19, del término municipal de Sagunt (Valencia)  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
Tiene por objeto definir las características de una actividad destinada al desguace de vehículos y venta de piezas como centro autorizado de tratamiento de vehículos fuera de uso al final de su vida útil (CAT-VFU).  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto   
El emplazamiento de la actividad se localiza en el término municipal de Sagunt (Valencia), en el kilómetro 19 de la carretera N-340, entre las poblaciones de Puçol y Sagunt.  
El centro autorizado de tratamiento de vehículos fuera de uso (CAT-VFU), ocupa una parcela de 8.628 m² con la siguiente distribución de espacios:  
- Zona de recepción de 200 m², con suelo impermeable y una pendiente mínima del 0,5% para recogida de derrames y aguas pluviales que evacuarán a un imbornal localizado frente a la misma.  
- Zona de descontaminación y desmontaje de 173 m², dotada de cubierta y suelo impermeable y una pendiente mínima del 0,5% para recogida de derrames hacia un imbornal localizado frente a la misma. En esta zona se localizarán los contenedores para la recogida de los residuos procedentes de la descontaminación de los vehículos.  
- Almacén de piezas de 189 m², zona de oficinas de 118 m², vestuarios y servicios de 68 m², localizados en edificación con dependencias separadas junto a las zonas de operaciones descritas anteriormente.  
- Campa destinada al almacenamiento de vehículos descontaminados y sus piezas de 7.879 m², dotada de suelo asfaltado impermeable con pendiente mínima del 0,5% para la recogida de aguas pluviales.   
La ventilación es natural estando la zona de descontaminación de vehículos al aire libre bajo techo, con excepción de dependencias de almacén de piezas, oficinas, aseos y vestuarios.  
El suministro de agua para los servicios higiénicos se realiza desde un depósito de 5.000 lts recargado, periódicamente, desde el exterior mediante camión cisterna. Al personal se le facilitará agua potable embotellada para su consumo.  
Las aguas sanitarias procedentes de los servicios y vestuarios se verterán a una fosa séptica de 30 m³, junto a las aguas residuales que puedan originarse por derrames durante las operaciones de recepción y descontaminación de vehículos, con tratamiento previo de estas últimas mediante fosa de decantación y equipo separador de hidrocarburos.  
Las aguas pluviales de la parcela se recogerán mediante una red de rejillas e imbornales distribuidos a lo largo de la campa de almacenamiento de vehículos descontaminados con pendiente hacia una balsa de recogida y decantación de 36 m³ que vierte al barranco.  
Alternativas  
En el estudio de impacto ambiental no se consideran alternativas a la actuación proyectada.  
Afecciones legales  
De acuerdo al informe del Ayuntamiento de Sagunt de 21 de mayo de 2.004 presentado por el titular del proyecto, el emplazamiento de la actividad correspondiente a la parcela 544 del polígono 41, del término municipal de Sagunt (Valencia), se encuentra en suelo urbanizable ordinario, conforme a la planificación urbanística municipal vigente y se considera, con respecto a la actividad de desguace, dentro del supuesto de los artículos 191 y 192 del texto refundido del PGOU y, por tanto, calificado como suelo urbano industrial a los efectos de compatibilidad urbanística de la actividad.  
La actividad proyectada es, conforme la Ley 10/1998, de Residuos, y la Ley 10/2000, de Residuos de la Comunidad Valenciana, de gestión de residuos peligrosos, quedando sometida a la correspondiente autorización administrativa por la conselleria competente en medio ambiente.  
El almacenamiento de neumáticos fuera de uso requiere su inscripción en el Registro de productores de residuos de la Comunidad Valenciana, de acuerdo al Decreto 2/2003, de 7 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento de la producción, posesión y gestión de neumáticos fuera de uso.  
El Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre Actividades potencialmente contaminantes del suelo, exige a los titulares de aquellas actividades incluidas en la relación de su anexo I según CNAE, a remitir un informe preliminar de situación del suelo ocupado ante el órgano autonómico competente, de acuerdo con el artículo 3.1 de dicha reglamentación.  
El Decreto 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la contaminación acústica, exige, de acuerdo a su artículo 18, la realización de auditorías acústicas a aquellas actividades susceptibles de producir ruidos y vibraciones.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
1. Identificación, descripción y valoración de los impactos ambientales  
La relación de los principales impactos identificados en el estudio de impacto ambiental como consecuencia de la ejecución del proyecto y del funcionamiento de la actividad del centro de descontaminación de vehículos fuera de uso, son los siguientes:  
- Generación de aguas contaminadas durante las operaciones de recepción y descontaminación de vehículos fuera de uso.  
- Generación de residuos tóxicos procedentes de derrames durante la recepción o la descontaminación o derivados de las operaciones de descontaminación de vehículos: aceites, filtros, líquido de frenos, refrigerantes, gasolinas y gasóleos, baterías, etc.  
- Generación de residuos inertes reutilizables o con valor residual como piezas y partes del vehículo o la carrocería.  
- Derrames producidos durante las operaciones de recepción o descontaminación de los vehículos fuera de uso.  
- Impacto sobre el paisaje típicamente agrario de una actividad de desguace, con almacenamiento de piezas metálicas, plástico, neumáticos, etc. al aire libre en la campa de la parcela.  
- Generación de residuos urbanos producidos por el personal y los clientes, así como, aguas residuales procedentes de aseos y vestuarios.  
- Pérdida de suelo de valor agrícola como consecuencia de su ocupación por la actividad.   
2. Consideraciones sobre las medidas protectoras y correctoras y sobre el programa de vigilancia ambiental  
Las principales medidas protectoras o correctoras incluidas en el estudio de impacto ambiental son:  
- El suelo de la zona de recepción y descontaminación de vehículos será impermeable y con pendiente suficiente hacia el sistema de recogida de derrames, que se canaliza a la arqueta de decantación y al separador de hidrocarburos y su posterior almacenamiento en fosa séptica.  
- Se dotará la zona de descontaminación de vehículos con una cubierta para evitar el agua de lluvia, adecuada al número de vehículos a descontaminar.  
- Se dispondrán de depósitos para la recogida y almacenamiento temporal de residuos peligrosos procedentes de las operaciones de descontaminación de vehículos.  
- La campa donde se almacenan los vehículos descontaminados será de pavimento impermeable y se nivelará con pendiente suficiente hacia el sistema de drenaje de aguas pluviales, con recogida y decantación de las aguas previa a su vertido al barranco existente en el exterior de la parcela.  
- Se rodeará perimetralmente la parcela con un muro de 3 m de altura, no efectuándose apilamientos de materiales que superen esta altura.  
- Las aguas sanitarias procedentes de los aseos y oficinas se recogerán en la fosa séptica de 30 m³ junto a las aguas residuales de potenciales derrames de la zona de recepción/descontaminación.  
El programa de vigilancia ambiental propuesto en el estudio de impacto ambiental incluye:  
- Un seguimiento del grado de cumplimiento en la gestión de residuos peligrosos. Mensualmente se comprobará de manera visual el estado de los depósitos de almacenamiento temporal de residuos y, anualmente, se vaciarán y limpiarán los mismos comprobando que no existen fisuras o defectos.  
- Control sobre posibles vertidos incontrolados de aguas contaminadas. Mensualmente se comprobará visualmente el estado de limpieza y funcionamiento de imbornales, de las arquetas de decantación y del separador de hidrocarburos. Anualmente, se realizará una limpieza a fondo de todo el sistema de recogida de aguas contaminadas.  
- Comprobación mensual del correcto estado de clasificación y almacenamiento de neumáticos y de las demás piezas.  
- Realización de las auditorias acústicas al inicio de la actividad conforme al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell, y al menos, otra cada cinco años.  
Tramitación administrativa  
El 15 de diciembre de 2005 se recibe, desde el Servicio de Gestión de Residuos de esta conselleria, la documentación presentada por Francisco Molina Muñoz sobre el proyecto para una planta de valorización de vehículos fuera de uso en el término municipal de Sagunto (Valencia), solicitándose para el mismo declaración de impacto ambiental. El 22 de febrero de 2006, se insta al titular del proyecto a ampliar información acerca de diferentes aspectos del proyecto sobre residuos y sobre la recogida de aguas pluviales. El 29 de febrero de 2006, se recibe nueva solicitud de declaración de impacto ambiental como actividad calificada para este mismo proyecto, desde la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia. Tras notificarse al titular aviso de caducidad del expediente el 19 de abril de 2006, éste presenta el 25 de abril de 2006 una ampliación de la memoria del estudio de impacto ambiental. Vista la documentación presentada se solicita al titular, el 9 de mayo de 2006, nueva subsanación del proyecto en determinados aspectos relacionados con el vertido de aguas y con el impacto paisajístico. Como respuesta, el 1 de agosto de 2006, el titular presenta una nueva documentación complementaria. Por ultimo se realiza el 30 de agosto de 2006 una visita técnica de comprobación al emplazamiento de la actividad proyectada.   
La documentación contenida en el expediente administrativo de impacto ambiental la constituyen:   
- Proyecto de actividad, de fecha de mayo de 2004. Ampliaciones del proyecto de dic-2004, may-2005 y sep-2005.  
- Estudio de impacto ambiental, de fecha de mayo 2004. Aplicaciones de memoria de estudio de impacto ambiental de sep-2005 y abr-2006.  
- Expediente de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia que incluye la información pública del proyecto e informe de no alegaciones.  
- Informe del Ayuntamiento de Sagunt de 21 de mayo de 2.004, presentado por el titular, acerca de la calificación del suelo como urbanizable ordinario de acuerdo a la planificación urbanística municipal vigente y, en cuanto a la actividad de desguace, calificado como suelo urbano industrial a los efectos de compatibilidad urbanística.  
- Solicitud a la Confederación Hidrográfica del Júcar, de 14 de junio de 2005, de vertido de aguas residuales industriales y domésticas por acumulación en depósito impermeable y de vertido de aguas pluviales al subsuelo.  
- Solicitud a la Confederación Hidrográfica del Júcar, de 1 de agosto de 2006, de vertido de aguas residuales pluviales a barranco sin contaminación.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 6.C.1) Centros de tratamiento de vehículos al final de su vida útil, de acuerdo con la definición del Real Decreto 1383/2002, de 20 de diciembre del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana; y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Centro autorizado de descontaminación de vehículos fuera de uso, promovido por Francisco Molina Muñoz y situado en la Ctra. N-340 km. 19, del término municipal de Sagunt (Valencia), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en estudio de impacto ambiental y en la documentación presentada.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Los contenedores y depósitos de almacenamiento temporal de residuos peligrosos deberán ser sólidos y resistentes al tipo de residuo contenido. Serán etiquetados reglamentariamente y dispondrán de cubetos de retención para posibles derrames o fugas o, en su defecto, se instalarán recipientes de doble pared.  
2. La campa destinada al almacenamiento de vehículos descontaminados se dotará de pavimento impermeable y con pendiente suficiente para evacuar hacia el sistema de recogida de aguas pluviales.  
3. Se dispondrá de un producto comercial absorbente para la recogida de derrames líquidos que pudieran producirse, evitándose la limpieza por baldeo y su vertido a la red de drenaje de aguas pluviales.  
4. No se podrán realizar vertidos directos o indirectos susceptibles de contaminar el dominio público hidráulico, sin que para ello se haya obtenido la correspondiente autorización de vertido desde la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
5. Se realizarán las auditorías acústicas incluidas en el programa de vigilancia ambiental de acuerdo al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.   
6. Se deberá dar cumplimiento a todas las medidas protectoras y correctoras recogidas en el estudio de impacto ambiental, así como, al programa de vigilancia ambiental propuesto en el mismo.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 4 de septiembre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML