Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7737, del 09-03-2016 (2016/1466)

RESOLUCIÓ de 22 de febrer de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, per la qual ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 16/14-AIA Venta del Moro.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7737

Data del DOGV
:   09-03-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/1466

CVE


Data del document
:   22-02-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 22 de febrer de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, per la qual ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 16/14-AIA Venta del Moro. [2016/1466]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 16/14-AIA Venta del Moro.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 16-2014-AIA.  
Títol: Transformació agrícola de secà a regadiu.  
Promotor: Agrovert, SL.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Venta del Moro (València).  
Localització: parcel·les 178-b, 184-b,c del polígon 51, parcel·la 5-b del polígon 63 i parcel·la 1-d del polígon 66 del terme municipal de Venta del Moro (València).  
  
Descripció del projecte  
El projecte consistix en la posada en regadiu d'una superfície de 41,76 ha en parcel·les dedicades actualment a cultius de secà a fi de destinar-les al cultiu d'espècies hortícoles de major valor afegit. El sistema triat per a la posada en regadiu ha sigut un sistema de reg per cobertura total soterrada fixa automàtica.  
L'aigua per al reg prové d'un embassament regulador que s'abastix de dos sondejos situats en l'explotació. De l'embassament per a reg ix una canonada 4.300 ml construïda soterrada de 250 mm de PVC i 10 atm de pressió nominal des d'on parteixen les canonades secundàries o porta-aspersors. Els aspersors estan situats sobre canyes d'acer galvanitzat en marc de 17,50x17,50.  
L'automatització del sistema s'obté per mitjà d'un programador de reg que obté l'energia a través d'un transformador alimentat per una placa solar que s'ubicarà en caseta de xapa galvanitzada pintada amb pintura verda mat per a evitar impactes sobre el paisatge.  
  
Per a la instal·lació de les canonades, es preveu l'excavació de 4.300 ml de rasa de 0,6x1,00 i 31.100 ml de rasa de 0,6x0,8.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer va concedir el 2 de setembre de 2000 a l'empresa Agrovert l'aprofitament d'un volum màxim anual de 950.000 m³ d'aigües subterrànies renovables, cabals que s'utilitzen en la totalitat de les distintes parcel·les de l'empresa els cultius de les quals s'adapten als cabals concedits.  
  
Tramitació administrativa  
El 14 de gener de 2014, la Direcció General de Medi Natural envia l'expedient en l'àmbit de procediment sancionador a fi que s'emeta una estimació d'impacte ambiental.  
En l'àmbit del procediment esmentat, se citen els antecedents següents:  
- Notificació de l'acord d'iniciació de l'expedient sancionador per la transformació de terreny no forestal, segons l'apartat 9 de l'article 52 de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, i transformació de terreny forestal segons l'apartat 20 de l'article 52 de la llei.  
De l'acord d'iniciació s'extrau el següent: «... s'ha fet una transformació agrícola de secà a regadiu de 41,76 ha, de les quals 0,1810 corresponen a terreny forestal. En concret, l'afecció a terreny forestal consisteix en la instal·lació d'una canonada de conducció d'aigua. A més, s'han instal·lat casetes d'alumini per a la protecció del sistema de control de reg que infringeixen el que disposen els articles 39.1, 68.2 i 15.3 del Decret 24/2005, que aprova el PORN de les Gorges del Cabriol».  
-  Requeriment de restauració de 24 d'abril de 2013, en què s'indica: «se'n desprén la conveniència d'integrar en un projecte de restauració les actuacions en terreny forestal i en terreny agrícola, per a ser sotmés al procediment reglamentari per a l'obtenció de l'estimació d'impacte ambiental, després de l'emissió dels informes pertinents de l'àrea amb competència d'esta direcció general (Espais Naturals i Xarxa Natura 2000) del caràcter favorable de les quals dependrà la subsistència de les actuacions. En qualsevol altre cas, cal restituir la zona afectada a l'estat original».  
-  L'expedient s'envia en l'àmbit del procediment de restauració per la transformació agrícola de secà a regadiu, en el qual 0,1810 ha corresponen a terreny forestal. Indica l'ofici d'enviament que l'afecció a terreny forestal ha consistit en la instal·lació d'una canonada per a la conducció d'aigua així com casetes d'alumini per a la protecció del sistema de reg.  
L'expedient incorpora documentació tècnica i ambiental del projecte en què s'inclou el projecte de restauració i una còpia dels informes emesos en la tramitació de l'expedient.  
- Amb dates 4 i de 9 d'abril, respectivament, s'envia al promotor i a la Subdirecció General de Medi Natural un escrit en què s'indica que les activitats objecte de l'expedient han d'obtindre abans de l'autorització substantiva la declaració d'impacte ambiental, perquè es tracta d'un cas inclòs en el grup 9.b.3 de l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, que va aprovar el Text Refós de la Llei d'Impacte Ambiental de projectes (projectes de gestió de recursos hídrics per a l'agricultura, inclosos projectes de reg o de drenatge de terrenys, quan afecten una superfície major de 10 hectàrees).  
  
Atés que la declaració d'impacte ambiental ha de realitzar-se en l'àmbit de l'autorització substantiva del projecte, els tràmits procedimentals han de realitzar-se a través del procediment substantiu d'obtenció de llicència d'obres que ha de tramitar l'Ajuntament de Venta de Moro, òrgan al qual se sol·licita, en data de 12 de novembre de 2014, la realització del tràmit d'informació pública preceptiu (article 9 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, article 20 del Decret 162/1990).  
  
-  D'acord amb els certificats enviats per l'Ajuntament de Venta del Moro, l'exposició pública es va dur a terme:  
Per mitjà de la inserció d'anunci en el tauler d'edictes de l'ajuntament per 30 dies hàbils en el període comprés des del 5 de juny fins al 10 de juliol de 2014.  
Per mitjà d'inserció d'anunci en el Butlletí Oficial de la Província de València número 160 de data 20 de setembre de 2015 per un període de 30 dies hàbils.  
Segons els certificats emesos per l'Ajuntament de Venta del Moro, durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
La present declaració d'impacte ambiental, segons els antecedents esmentats, es pronuncia sobre la viabilitat ambiental de la transformació de secà a regadiu tenint en compte la totalitat d'accions que s'inclouen en el projecte, entre les que hi ha la instal·lació de la xarxa de reg en un terreny forestal objecte del procediment sancionador.  
  
  
Afeccions legals  
-  Terreny forestal segons cartografia del pla d'acció territorial forestal (PATFOR).  
-  Parc natural de les Gorges del Cabriol, zona de protecció C del pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN), zona d'usos compatibles del pla rector d'ús i gestió (PRUG).  
-  Xarxa Natura 2000: ZEPA de les Gorges del Cabriol.  
  
Consideracions ambientals  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, la zona objecte d'estudi, des del punt de vista geològic, s'assenta sobre materials del terciari. S'observen, en les zones de tectònica més complicada, materials del juràssic i del cretaci. Les parcel·les que es regaran es desenvolupen sobre materials detrítics (margues i arenoses) del miocé i, en menor grau, sobre materials quaternaris.  
Agronòmicament, els sòls tenen textura francoargil·loarenosa sense problemes de permeabilitat.  
Hidrològicament, l'escolament superficial de l'aigua en la zona d'estudi es fa a través d'alguns barrancs (barranc del Penyal Afonat, barranc de la Foia Cremada...) que desemboquen en la rambla del Palomarejo, rambla tributària del riu Cabriol. Es tracta de barrancs de règim irregular. La zona d'actuació és travessada per la rambla del Palomarejo i el barranc del Penyal Afonat, barrancs sense llit definit que estan coberts de vegetació.  
La vegetació de la zona, segons el mapa de sèries de vegetació de Rivas Martínez, correspon al pis mesomediterrani amb ombroclima sec: sèrie mesomediterrània castellanoaragonesa seca basòfila d'alzina (Quercus rotundifolia): Blupero rigidi-querceto rotundifoliae sigmetum.  
  
La vegetació forestal present en la zona es caracteritza per la presència de pi blanc (Pinus halepensis), amb fraccions de cabuda coberta entre el 60-30 %. Davall el dosser del pi blanc es troben espècies arbustives com ara llentiscle (Pistacea lentiscus), coscoll (Quercus coccifera), arç negre (Rhamnus lycioides), ginebre (Juniperus oxycedrus), timó (Thymus vulgaris), romer (Rosmarinus officinalis), etc. Acompanyant les timonedes i matolls destaca l'abundant presència d'espartars (Stipa tenacissima), que indiquen estats de degradació.  
  
Com a espècies de fauna prioritàries, el banc de dades de biodiversitat mostra la possible presència de les espècies següents: àguila cuabarrada (Aquila fasciata), catalogada com a vulnerable en el Catàleg valencià d'espècies amenaçades; duc (Bubo bubo), inclòs en l'annex I de la directiva d'aus i llistes LESPRE; falcó pelegrí (Falco peregrinus), espècie inclosa en l'annex I de la directiva d'aus i llistes LESPRE.  
  
El paisatge de la zona es caracteritza per ser una àrea on es combinen els usos forestals i agrícoles de secà i regadiu, en un relleu intermedi, la qual cosa ocasiona un paisatge de qualitat mitjana-alta, reduïda conca visual i fragilitat mitjana.  
Com s'ha indicat, les actuacions s'han realitzat en l'àmbit del parc natural de les Gorges del Cabriol i ZEPA Gorges del Cabriol.  
  
Respecte a l'afecció dels espais protegits, s'han emés els informes sectorials següents:  
El 18 de maig de 2013, el Servei de Vida Silvestre indica: «[...] no se'n derivaran accions que afecten significativament la Xarxa Natura 2000 ni hàbitats o espècies protegides, pel que fa tant a la restauració dels terrenys forestals afectats com les actuacions previstes en terrenys agrícoles.»  
El 20 de novembre de 2013, el Servei Territorial de Medi Ambient de València emet un informe de valoració de repercussions en la Xarxa Natura 2000 i analitza la normativa del parc natural en el moment de produir-se l'afecció.  
En l'informe es considera que s'apliquen els articles 16, 19, 68 i 123 del pla d'ordenació dels recursos naturals de les Gorges del Cabriol aprovat pel Decret 24/2005, de 4 de febrer del Consell (d'ara en avant, PORN).  
Segons l'informe, l'activitat s'ubicarà en la zona de protecció grau C del PORN. La normativa assenyala com a prohibits els moviments de terra no vinculats a usos permesos. Estos usos permesos són, segons l'article 19, els relacionats amb el desenvolupament ordinari de les activitats agrícoles, ramaderes, cinegètiques i forestals. Per tant, les activitats agràries es consideren compatibles sempre que es complisquen les directrius de conservació de sòls establides en els articles 17 a 25 de la normativa referides sobretot a la protecció de sòls contra l'erosió.  
  
En relació amb l'anàlisi de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, l'informe indica que els hàbitats més importants en la zona són els associats a l'ambient fluvial i als penya-segats que envolten les Gorges del Cabriol. Un altre hàbitat ben representat en la zona són els matolls arborescents de Juniperus (5210) i les zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (6220). Afig l'informe que, en tots els casos, són els hàbitats riparis els que atorguen una major importància a la zona, i entre ells les galeries de Salix i Populus alba (92A0), Nerio-Tamaricetea (92D0), etc.  
En relació amb les espècies animals, a més dels rapaços (A. chrysaetos, H. pennatus, Aquila fasciata), l'informe destaca la presència d'espècies com ara la llúdria (Lutra lutra), Chondrostoma toxostoma, Discoglossus jeanneae.  
Quant al projecte de restauració, indica: «La restauració ha de conduir a recuperar i promoure els hàbitats de major qualitat, per això les actuacions han d'anar encaminades a incrementar el valor ecològic i a fomentar les espècies rebrotadores llenyoses. Pistacia lentiscus i Rhamnus alaternus complirien com a espècies rebrotadoras i facilitadores no així Rosmarinus officinalis [...]».  
Sobre el patrimoni cultural en la zona d'estudi, no s'hi ha localitzat cap bé d'interés cultural. Es destaquen com a elements més representatius pròxims a l'àrea d'actuació el jaciment del Tochar, amb restes iberes i medievals, elements etnològics com ara les casetes d'apers, antigues masies i diversos elements de l'antiga línia de ferrocarril Utiel-Baeza.  
Respecte a l'afecció al patrimoni cultural, el 22 d'abril de 2014 la Direcció General de Cultura va emetre l'informe següent (se'n presenta un extracte):  
(?) «Respecte al patrimoni de naturalesa etnològica, [...] no hi ha cap afecció. Només es documenta un element etnològic, la Caseta d'Esparver, una antiga caseta d'apers, sense cap afecció per part de les obres executades, d'acord amb les previsions del projecte sotmés a avaluació patrimonial. En l'hipotètic cas que reba algun impacte i no fóra possible preservar-la, s'haurà de documentar-se aquest element de forma gràfica, planimètrica i topogràfica.  
Respecte al patrimoni de naturalesa paleontològica, no hi ha cap afecció. No obstant això, cal recordar que, a no molta distància de l'àrea d'actuació, hi ha seqüències sedimentàries pròximes fluviolacustres que alberguen jaciments de mamífers fòssils amb elevat potencial paleontològic, per la qual cosa qualsevol indici de presència de restes paleontològiques d'interés rellevant que es trobara durant l'execució del projecte haurà de ser comunicat a aquest centre directiu o als ajuntaments implicats, segons el que disposa l'article 63 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià [...]».  
Quant als riscos en la zona derivats de les característiques naturals del terreny, es destaca l'augment del risc d'erosió si varien les actuals condicions del terreny, el risc de lliscament mitjà en la zona del barranc del Palomarejo i l'elevat risc d'incendi forestal.  
  
1. Identificació i valoració d'impactes  
Durant la fase d'obres, els impactes més representatius s'han produït sobre l'atmosfera, per disminució de la qualitat de l'aire (generació de partícules en suspensió i sorolls), sobre el règim d'escolaments (obertura de rases), sobre la vegetació (eliminació de la vegetació) i sobre el sòl (alteració de les capes del sòl).  
Durant la fase de funcionament, poden aparéixer impactes sobre l'aigua per la contaminació produïda per l'ús de productes emprats en la producció vegetal, sobre el sòl per l'augment d'erosió en cas de pràctiques agrícoles inadequades, sobre la fauna per fer-la desplaçar-se, i es donen efectes positius sobre la socioeconomia (ocupació).  
2. Establiment de mesures protectores i correctores  
Es proposen les següents:  
En fase d'obres: delimitació del perímetre d'obres, aplicació de regs per a evitar pols en suspensió, reutilització de la terra vegetal, manteniment adequat de la maquinària i de la zona d'obres.  
En fase de funcionament: gestió dels envasos de fitosanitaris d'acord amb la legislació, construcció de punts de desguàs d'aigües per mitjà de soles de pedra amb pendent de 0,001 per a frenar la velocitat de l'aigua i evitar possibles erosions en el punt d'abocament, adaptació de l'aigua emprada a les dotacions legals obtingudes, bones pràctiques agrícoles especialment en l'ús de fitosanitaris, compliment del que disposa el pla de prevenció d'incendis forestals del parc natural de les Gorges del Cabriol, en allò que regulen la norma tècnica i els plans municipals de cremes, reforestació del sòl forestal afectat segons el pla de restauració que es detalla a continuació.  
  
En relació amb la protecció del patrimoni cultural, en el cas que apareguen béns que l'integren, s'han de detindre les obres i s'ha de comunicar als òrgans competents l'aparició de troballes.  
3. Pla de restauració  
En el pla de restauració, una vegada analitzades les característiques del terreny i estudiada la regeneració de la zona afectada per la construcció de la canonada, s'han localitzat 3 zones on ha s'ha d'actuar de manera diferent.  
La restauració s'ha de fer en una superfície de 2.187,78 m², amb espècies arbustives. Queden descartades les espècies arbòries, pel perill que suposen per a les infraestructures de reg.  
S'han identificat 3 zones o rodals de plantació, en les quals serà necessari actuar de manera diferent. Es proposa una densitat de 1.800 peus/ha per al rodal 1 (situat en la parcel·la 5 del polígon 63), 800 peus per ha per al rodal 2 (parcel·la 6 del polígon 63) i 800 peus/ha en el rodal 3 (parcel·la 178 del polígon 51).  
Les espècies triades són llentiscle (Pistacea lentiscus), arç negre (Rhamnus lycioides) i romer (Rosmarinus officinalis), que es plantaran en proporcions variables segons les necessitats de la zona a restaurar.  
4. Programa de vigilància ambiental  
L'objectiu del programa de vigilància ambiental és detectar les possibles desviacions de les previsions efectuades en l'estudi d'impacte ambiental per mitjà de mostrejos i controls en cada fase del projecte. Es destaquen les mesures següents:  
En la fase de construcció:  
- Mostreig setmanal, fins al tancament de les rases, de la pols depositada sobre la vegetació en un perímetre de 100 metres.  
- Inspecció setmanal de control de la gestió correcta de residus i de la neteja d'abocaments.  
- Control de la presència d'extintors i de focs incontrolats.  
- Vigilància arqueològica de les obres.  
En la fase de funcionament:  
- Control bimensual de les emissions de pols sobre la vegetació.  
- Control mensual dels consums d'aigua.  
- Control anual dels residus perillosos generats.  
Si se superen els llindars previstos, s'han d'aplicar mesures com ara netejar amb aigua de vegetació afectada, netejar les zones afectades per abocaments, revisar els sistemes de reg, entre altres.  
  
5. Consideracions de l'òrgan ambiental  
El canvi de secà a regadiu comporta una intensificació de l'ús dels recursos naturals. No obstant això, en el projecte s'ha fet una planificació dels cultius amb la finalitat de no excedir els cabals concedits i s'ha optat per l'ús de pràctiques agràries respectuoses amb el medi ambient, d'acord amb les directrius del PORN de les Gorges del Cabriol.  
  
Quant a l'aptitud ambiental dels terrenys, no s'ha modificat l'ús de la major part de la superfície, que és majoritàriament agrícola tradicional. Les parcel·les agrícoles s'assenten en una zona de mosaic agroforestal on s'ha de garantir la supervivència de la vegetació natural.  
  
El projecte s'adapta, en termes generals, a les directrius del PORN de les Gorges del Cabriol, que no prohibix els usos agraris, però que, no obstant això, impedeix la rompuda de nous terrenys per a l'establiment de noves àrees de cultiu (article 21). En este sentit, hi ha una zona rompuda però no proposada per al cultiu en la part actualment rompuda de la subparcel·la a de la parcel·la 184 del polígon 51, que ha de mantindre's sense cultivar.  
Quant a l'afecció de terreny natural per la instal·lació de la xarxa de reg, s'ha de restaurar la zona afectada eliminant, d'acord amb l'informe sectorial emés, l'espècie Rosmarinus officinalis.  
  
De manera complementària al que s'ha proposat, a la zona on s'ubica el programador de reg s'ha de potenciar-se, en la mesura que siga possible, la vegetació forestal de manera semblant al que s'ha indicat en el projecte de restauració, ja que s'ha afectat zona forestal.  
S'ha de tindre en compte que el pas de la canonada pel sòl forestal ha afectat barrancs sense llit definit que formen part de la xarxa de drenatge de la zona. La restauració en el llit ha de tindre en compte esta circumstància.  
Finalment, cal incidir en les mesures de prevenció de l'erosió i les mesures de prevenció de danys sobre la vegetació forestal de l'àrea, aspectes que s'inclouran en les condicions ambientals d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a aprovar-lo definitivament, segons el que es desprén del grup 9.b.3 de l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, que aprova el Text Refós de la Llei d'Impacte Ambiental de Projectes.  
2. En l'expedient, s'han observat els tràmits que preveuen el Reial Decret Legislatiu 1/2008, el Decret 162/1990, que va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental de la Comunitat Valenciana i les altres disposicions que s'apliquen.  
  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, atribuïx a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre l'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
  
Per tant, resolc:  
Resolució  
Primer  
Considerar acceptable, només pel que fa al medi ambient i sense impedir l'obtenció abans de les autoritzacions sectorials que s'apliquen, el projecte de transformació agrària de secà a regadiu en la finca Casillas de Moya i el projecte de reforestació en el terme municipal de Venta del Moro (València), sempre que es desplegue d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions que s'estableixen a continuació.  
1. En relació amb el projecte de restauració  
a) La restauració que s'execute ha de conduir a recuperar i promoure els hàbitats de major qualitat fomentant les espècies rebrotadores llenyoses com ara Pistacia lentiscus i Rhamnus alaternus.  
b) La restauració de les zones de pas de la canonada per barrancs ha derespectar la fisonomia del terreny i no pot comportar cap deteriorament de les condicions originals quant al decurs de les aigües.  
c) Qualsevol actuació en una zona de domini públic hidràulic o en les zones de protecció ha de comptar amb els permisos necessaris.  
2. En relació amb la transformació de secà a regadiu  
a) S'han d'adoptar les mesures de precaució adequades en l'ús de maquinària que puga produir conats d'incendi.  
  
S'ha d'estudiar la possibilitat d'adaptar la xarxa de reg de manera que puga utilitzar-se per a la prevenció o extinció d'incendis.  
b) En la gestió dels residus vegetals de l'explotació, se n'ha de prioritzar la incorporació al terreny o el compostatge.  
c) S'ha de minimitzar, en la mesura que siga possible, la intervenció de maquinària sobre el terreny, i s'ha d'evitar llaurar a favor del pendent o qualsevol altra pràctica que puga incrementar les taxes d'erosió.  
d) D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, s'ha de mantindre sense cultivar la subparcel·la a de la parcel·la 184 del polígon 51.  
e) La zona afectada per la construcció de la caseta on s'ubiquen els automatismes de l'explotació s'ha de restaurar en les zones on siga possible de manera semblant a les zones afectades per la construcció de la canonada en terreny forestal.  
3. En relació amb la protecció del patrimoni cultural valencià  
a) S'ha de procurar la preservació de la Caseta de l'Esparver. En el cas que no puga conservar-se, s'ha de documentar aquest element de forma gràfica, planimètrica i topogràfica, i presentar la documentació davant de l'òrgan competent en patrimoni cultural.  
b) Atés el potencial paleontològic de la zona, qualsevol detecció d'aquest tipus de materials s'ha de comunicar a l'òrgan competent en patrimoni cultural o als ajuntaments implicats.  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no pot ser objecte de cap recurs. Això no impedeix que siguen possibles en via administrativa i judicial contra l'acte que autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la manera reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
Quart  
L'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, regula la vigència de les declaracions d'impacte ambiental.  
  
  
  
València, 11 de desembre de 2015.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 22 de febrer de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7737, del 09-03-2016 (2016/1466)

RESOLUCIÓN de 22 de febrero de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 16/14-AIA Venta del Moro.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7737

Fecha DOGV
:   09-03-2016

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2016/1466

CVE


Fecha del documento
:   22-02-2016

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 22 de febrero de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 16/14-AIA Venta del Moro. [2016/1466]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 16/14-AIA Venta del Moro.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 16-2014-AIA.  
Título: transformación agrícola de secano a regadío.  
Promotor: Agrovert, SL.  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Venta del Moro (Valencia).  
Localización: parcelas 178-b, 184-b,c del polígono 51, parcela 5-b del polígono 63 y parcela 1-d del polígono 66 del término municipal de Venta del Moro (Valencia).  
  
Descripción del proyecto  
El proyecto consiste en la puesta en regadío de una superficie de 41,76 ha en parcelas dedicadas actualmente a cultivos de secano con el fin de destinarlas al cultivo de especies hortícolas de mayor valor añadido. El sistema elegido para la puesta en regadío ha sido un sistema de riego por cobertura total enterrada fija automática.  
El agua para riego proviene de un embalse regulador existente que se abastece de dos sondeos situados en la explotación. Del embalse para riego sale una tubería 4300 ml construida enterrada de 250 mm de PVC y 10 atm de presión nominal desde donde parten las tuberías secundarias o porta-aspersores. Los aspersores están situados sobre cañas de acero galvanizado en marco de 17,50x17,50.  
La automatización del sistema se obtiene por medio de un programador de riego que obtiene la energía a través de un transformador alimentado por una placa solar que se ubicará en caseta de chapa galvanizada pintada con pintura verde mate para evitar impactos sobre el paisaje.  
Para la instalación de las tuberías se prevé la excavación de 4300 ml de zanja de 0,6x1,00 y 31.100 ml de zanja de 0,6x0,8.  
La Confederación Hidrográfica del Júcar concedió el 2 de septiembre de 2000 a la empresa Agrovert, el aprovechamiento de un volumen máximo anual de 950000 m³ de aguas subterráneas renovables, caudales que se utilizan en la totalidad de las distintas parcelas de la empresa cuyos cultivos se adaptan a los caudales concedidos.  
  
Tramitación administrativa  
El 14 de enero de 2014 la Dirección General de Medio Natural remite expediente en el ámbito de procedimiento sancionador al objeto de que sea emitida estimación de impacto ambiental.  
En el ámbito del procedimiento mencionado se citan los siguientes antecedentes:  
- Notificación de acuerdo de iniciación de expediente sancionador por transformación de terreno no forestal según artículo 52, apartado 9 de la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana y transformación de terreno forestal según artículo 52 apartado 20 de la Ley 11/1994 anteriormente mencionada.  
De dicho acuerdo de iniciación se extrae lo siguiente: «[...] se ha procedido a la transformación agrícola de secano a regadío de 41,76 ha de las cuales 0,1810 se corresponden con terreno forestal. En concreto, la afección a terreno forestal consiste en las instalación de una tubería de conducción de agua. Además se han instalado casetas de aluminio para la protección del sistema de control de riego, infringiendo lo dispuesto en los artículos 39.1, 68.2 y 15.3 del Decreto 24/2005 por el que se aprueba el PORN de las Hoces del Cabriel».  
- Requerimiento de restauración de 24 de abril de 2013 en el que se indica [?] «se desprende la conveniencia de integrar en un proyecto de restauración las actuaciones en terreno forestal y en terreno agrícola para ser sometido al procedimiento reglamentario para la obtención de la estimación de impacto ambiental, previa emisión de los informes pertinentes del área con competencia de esta dirección general (Espacios Naturales y Red Natura 2000), de cuyo carácter favorable dependerá la subsistencia de las actuaciones realizadas, debiendo, en otro caso, restituir la zona afectada a su estado original.»  
- La remisión del expediente se realiza en el ámbito de procedimiento de restauración por la transformación agrícola de secano a regadío de las cuales 0,1810 has corresponden a terreno forestal. Indica el oficio de remisión que la afección a terreno forestal ha consistido en la instalación de una tubería para la conducción de agua así como casetas de aluminio para la protección del sistema de riego.  
Incorpora el expediente documentación técnica y ambiental del proyecto en el que se incluye proyecto de restauración y copia de los informes emitidos en la tramitación del expediente.  
- Con fechas de 4 y de 9 de abril respectivamente se remite al promotor y a la Subdirección General de Medio Natural escrito en el que se indica que las actividades objeto del expediente deben obtener con carácter previo a su autorización sustantiva la preceptiva declaración de impacto ambiental al tratarse de un supuesto incluido en el anexo I, grupo 9.b.3 del Real Decreto Legislativo 1/2008 por el que se aprobó el Texto Refundido de la Ley de Impacto Ambiental de Proyectos (proyectos de gestión de recursos hídricos para la agricultura, con inclusión de proyectos de riego o de avenamiento de terrenos, cuando afecten a una superficie mayor de 10 hectáreas).  
Dado que la declaración de impacto ambiental debe realizarse en el ámbito de la autorización sustantiva del proyecto, los trámites procedimentales deben realizarse a través del procedimiento sustantivo de obtención de licencia de obras que debe tramitar el Ayuntamiento de Venta de Moro, órgano al que se solicita, en fecha de 12 de noviembre de 2014, la realización del preceptivo trámite de información pública (art. 9 del Real Decreto Legislativo 1/2008, artículo 20 del Decreto 162/1990).  
- De acuerdo con los certificados remitidos por el Ayuntamiento de Venta del Moro, la exposición pública se realizó:  
Mediante inserción de anuncio en el tablón de edictos del ayuntamiento por 30 días hábiles en periodo comprendido desde el 5 de junio de 2014 hasta el 10 de julio de 2014.  
Mediante inserción de anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 160 de fecha 20 de septiembre de 2015 por un periodo de 30 días hábiles.  
Según certificados emitidos por el Ayuntamiento de Venta del Moro, durante el periodo de información pública no se produjeron alegaciones.  
La presente declaración de impacto ambiental, según los antecedentes mencionados, se pronunciará sobre la viabilidad ambiental de la transformación de secano a regadío teniendo en cuenta la totalidad de acciones que se incluyen en el proyecto entre las que se incluye la instalación de la red de riego en terreno forestal objeto del procedimiento sancionador.  
  
Afecciones legales.  
- Terreno forestal según cartografía del plan de acción territorial forestal (PATFOR).  
- Parque natural de las Hoces del Cabriel, zona de protección C del plan de ordenación de los recursos naturales (PORN), zona de usos compatibles del plan rector de uso y gestión (PRUG).  
- Red Natura 2000: ZEPA Hoces del Cabriel.  
  
Consideraciones ambientales  
Según el estudio de impacto ambiental, la zona objeto de estudio desde el punto de vista geológico se asienta sobre materiales del terciario observándose, en las zonas de téctonica más complicada, materiales del jurásico y del cretácico. Las parcelas que van a regarse se desarrollan sobre materiales detríticos (margas y areniscas) del mioceno y en menor medida sobre materiales cuaternarios.  
Agronómicamente los suelos tienen textura franco-arcillosa-arenosa sin problemas de permeabilidad.  
Hidrológicamente la escorrentía superficial del agua en la zona de estudio se realiza a través de varios barrancos (barranco del Peñón Hundido, barranco de la Hoya Quemada...) que desembocan en la rambla del Palomarejo, rambla tributaria del río Cabriel. Se trata de barrancos de régimen irregular. La zona de actuación es atravesada por la rambla del Palomarejo y el barranco del Peñón Hundido, barrancos sin cauce definido que están cubiertos de vegetación.  
La vegetación de la zona según el mapa de series de vegetación de Rivas Martínez se corresponde con el Piso mesomediterráneo con ombroclima seco: Serie mesomediterránea castellano-aragonesa seca basófila de encina (Quercus rotundifolia): Blupero rigidi-querceto rotundifoliae sigmetum.  
La vegetación forestal presente en la zona está caracterizada por la presencia de pino carrasco (Pinus halepensis) con fracciones de cabida cubierta entre el 60-30 %. Bajo el dosel del pino carrasco se encuentran especies arbustivas tales como lentisco (Pistacea lentiscus), coscoja (Quercus coccifera),espino negro (Rhamnus lycioides), enebro (Juniperus oxycedrus), tomillo (Thymus vulgaris), romero (Rosmarinus officinalis), etc. Acompañando a los tomillares y matorrales destaca la abundante presencia de espartales (Stipa tenacissima), que indican estados de degradación.  
Como especies de fauna prioritarias, el banco de datos de biodiversidad muestra la posible presencia de las siguientes especies: águila-azor perdicera (Aquila fasciata) catalogada como vulnerable en el catálogo valenciano de especies amenazadas, búho real (Bubo bubo) incluida en el anexo I de la directiva de aves y listados LESPRE, halcón peregrino (Falco peregrinus) especie incluida en el anexo I de la directiva de aves y listados LESPRE.  
El paisaje de la zona se caracteriza por ser un área donde se combinan los usos forestales y agrícolas de secano y regadío, en un relieve intermedio lo cual ocasiona un paisaje de calidad media-alta, reducida cuenca visual y fragilidad media.  
Como se ha indicado anteriormente las actuaciones se han realizado en el ámbito del parque natural de las Hoces del Cabriel y ZEPA Hoces del Cabriel.  
Referente a la afección a los espacios protegidos, se han emitido los siguientes informes sectoriales:  
El 18 de mayo de 2013 el Servicio de Vida Silvestre indica: «[...] del desarrollo del mismo no se derivarán acciones que afecten significativamente a la Red Natura 2000 ni a hábitats o especies protegidas, tanto por lo que se refiere a la restauración de los terrenos forestales afectados como a las actuaciones previstas en terrenos agrícolas.»  
El 20 de noviembre de 2013 el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia emite Informe de valoración de repercusiones en la Red Natura 2000 y analiza la normativa del parque natural de aplicación en el momento de producirse la afección.  
En dicho informe se consideran de aplicación los artículos 16, 19, 68 y 123 del plan de ordenación de los recursos naturales de las Hoces del Cabriel aprobado por Decreto 24/2005, de 4 de febrero, del Consell (en adelante PORN).  
Según dicho informe la actividad se ubicará en la zona de protección grado C del PORN. La normativa señala como prohibidos los movimientos de tierra no vinculados a usos permitidos. Estos usos permitidos son, según el artículo 19, aquellas relacionadas con el desarrollo ordinario de las actividades agrícolas, ganaderas, cinegéticas y forestales. Por lo tanto las actividades agrarias se consideran compatibles siempre que se cumplan con las directrices de conservación de suelos establecidos en los artículos 17 a 25 de la normativa referidas sobre todo a la protección de suelos contra la erosión.  
En relación con el análisis de repercusiones sobre la Red Natura 2000 el informe indica que los hábitats más importantes en la zona son los asociados al ambiente fluvial y a los acantilados que rodean a las Hoces del Cabriel. Otro hábitat bien representado en la zona son los matorrales arborescentes de Juniperus (5210) y las zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea (6220). Añade el informe que en todo caso, son los hábitats riparios los que otorgan una mayor importancia a la zona, y entre ellos las galerías de Salix y populus alba (92A0), Nerio-Tamaricetea (92D0), etc.  
En relación a las especies, además de las rapaces (A. chrysaetos, H. pennatus, Aquila fasciata) se destaca el informe la presencia de especies tales como la nutria (Lutra lutra), Chondrostoma toxostoma, Discoglossus jeanneae.  
En cuanto al proyecto de restauración indica: «La restauración debe conducir a recuperar y promover los hábitats de mayor calidad, por ello las actuaciones deben ir encaminadas a incrementar el valor ecológico y a fomentar las especies rebrotadoras leñosas. Pistacia lentiscus y Rhamnus alaternus cumplirían como especies rebrotadoras y facilitadoras no así Rosmarinus officinalis [...]».  
Relativo al patrimonio cultural en la zona de estudio no se ha localizado ningún bien de interés cultural. Se destacan como elementos más representativos cercanos al área de actuación el yacimiento del Tochar con restos íberos y medievales, elementos etnológicos tales como las casillas de aperos, antiguas masías y distintos elementos de la antigua línea de ferrocarril Utiel-Baeza.  
Referente a la afección al patrimonio cultural, el 22 de abril de 2014 la Dirección General de Cultura emitió el siguiente informe (extracto):  
  
(?) «Respecto al patrimonio de naturaleza etnológica [...] no existe afección. Solamente se documenta un elemento etnológico, la Casilla de Gavilán, una antigua caseta de aperos, sin afección alguna por parte de las obras ejecutadas a tenor de las previsiones del proyecto sometido a evaluación patrimonial. En el hipotético caso que resultase impactada y no fuese posible su preservación, deberá documentarse este elemento de forma gráfica, planimétrica y topográfica.  
Respecto del patrimonio de naturaleza paleontológica no existe afección. No obstante, cabe recordar que a no mucha distancia del área de actuación, existen secuencias sedimentarias próximas fluviolacustres que albergan yacimientos de mamíferos fósiles con elevado potencial paleontológico, por lo que cualquier indico de presencia de restos paleontológicos de interés relevante que se realizase durante la ejecución del proyecto, deberá ser comunicado a este Centro Directivo o a los ayuntamientos implicados, según lo dispuesto en el artículo 63 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano [...]».  
En cuanto a los riesgos existentes en la zona derivados de las características naturales del terreno se destaca el aumento del riesgo de erosión si varían las actuales condiciones del terreno, el riesgo de deslizamiento medio en la zona del barranco del Palomarejo y el elevado riesgo de incendio forestal.  
1. Identificación y valoración de impactos.  
Durante la fase de obras los impactos más representativos se han producido sobre la atmósfera por disminución de la calidad del aire (generación de partículas en suspensión y ruidos), sobre el régimen de escorrentías (apertura de zanjas), sobre la vegetación (eliminación de la vegetación) y sobre el suelo (alteración de las capas del suelo).  
Durante la fase de funcionamiento pueden aparecer impactos sobre el agua por contaminación producida por el uso de productos empleados en la producción vegetal, sobre el suelo por aumento de erosión en caso de práctica agrícolas inadecuadas, sobre la fauna por desplazamiento de esta dándose efectos positivos sobre la socioeconomía (empleo).  
2. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras.  
Se proponen las siguientes:  
En fase de obras: delimitación del perímetro de obras, aplicación de riegos para evitar polvo en suspensión, reutilización de la tierra vegetal, adecuado mantenimiento de la maquinaria y de la zona de obras.  
En fase de funcionamiento: Gestión de los envases de fitosanitarios conforme a la legislación vigente, construcción de puntos de desagüe de aguas por medio de encachados de piedra con pendiente de 0,001 para frenar la velocidad del agua y evitar posibles erosiones en el punto de vertido, adaptación del agua empleada a las dotaciones legales obtenidas, realización de buenas prácticas agrícolas especialmente en el uso de fitosanitarios, cumplimiento de lo dispuesto en el plan de prevención de incendios forestales del parque natural de las Hoces del Cabriel, en lo regulado en su norma técnica y planes municipales de quemas, reforestación del suelo forestal afectado según el plan de restauración que se detalla a continuación.  
En relación con la protección del patrimonio cultural, en el caso de que aparezcan bienes integrantes del mismo, se detendrán las obras y se comunicará a los órganos competentes la aparición de hallazgos.  
3. Plan de restauración  
En el plan de restauración, una vez analizadas las características del terreno y estudiada la regeneración de la zona afectada por la construcción de la tubería, se han localizado 3 zonas donde debe actuarse de distinta manera.  
La restauración se realizará en una superficie de 2187,78 m² con especies arbustivas quedando descartadas las especies arbóreas por el peligro que suponen para las infraestructuras de riego.  
Se han identificado 3 zonas o rodales de plantación en las cuales será preciso actuar de manera diferente proponiéndose una densidad de 1800 pies/ha para el rodal 1 (situado en la parcela 5 del polígono 63), 800 pies por ha para el rodal 2 (parcela 6 polígono 63) y 800 pies/has en el rodal 3 (parcela 178 del polígono 51).  
Las especies elegidas son lentisco (Pistacea lentiscus), espino negro (Rhamnus lycioides) y romero (Rosmarinus officinalis) que se plantarán en proporciones variables según las necesidades de la zona a restaurar.  
4. Programa de vigilancia ambiental.  
El objetivo del programa de vigilancia ambiental es detectar las posibles desviaciones de las previsiones efectuadas en el estudio de impacto ambiental mediante muestreos y controles en las distintas fases del proyecto. Se destacan las siguientes medidas:  
En la fase de construcción:  
- Muestreo semanal hasta el cierre de zanjas del polvo depositado sobre la vegetación en un perímetro de 100 metros.  
- Inspección semanal de control de la correcta gestión de residuos y de la limpieza de posibles vertidos.  
- Control de la presencia de extintores y de fuegos incontrolados.  
- Vigilancia arqueológica de las obras.  
En la fase de funcionamiento:  
- Control bimensual de las emisiones de polvo sobre la vegetación.  
- Control mensual de los consumos de agua.  
- Control anual de los residuos peligrosos generados.  
En el caso de superarse los umbrales previstos se aplicarán medidas tales como la limpieza con agua de la vegetación afectada, limpiar las zonas afectadas por vertidos, revisión de los sistemas de riego, entre otros.  
5. Consideraciones del órgano ambiental:  
El cambio de secano a regadío va a suponer una intensificación de la utilización de los recursos naturales. No obstante en el proyecto se ha realizado una planificación de los cultivos con la finalidad de no exceder los caudales concedidos y se ha optado por el empleo de prácticas agrarias respetuosas con el medio ambiente de acuerdo con las directrices del PORN de las Hoces del Cabriel.  
En cuanto a la aptitud ambiental de los terrenos, la mayor parte de la superficie no ha modificado su uso siendo en su mayor parte agrícola tradicional. Dichas parcelas agrícolas se asientan en una zona de mosaico agrario-forestal donde se debe garantizar la supervivencia de la vegetación natural.  
El proyecto se adapta en términos generales a las directrices del PORN de las Hoces del Cabriel que no prohíbe los usos agrarios pero sin embargo impide la roturación de nuevos terrenos para el establecimiento de nuevas áreas de cultivo (art. 21). En este sentido existe una zona roturada pero no propuesta para el cultivo en la parte actualmente roturada de la subparcela a de la parcela 184 del polígono 51 que debe mantenerse sin cultivar.  
En cuanto a la afección a terreno natural por instalación de la red de riego, debe procederse a la restauración de la zona afectada eliminando, de acuerdo con el informe sectorial emitido, la especie Rosmarinus officinalis.  
De manera complementaria a lo propuesto, la zona donde se ubica el programador de riego deberá potenciarse, en la medida de lo posible la vegetación forestal de manera similar a lo indicado en el proyecto de restauración al haberse afectado a zona forestal.  
Deberá tenerse en cuenta que el paso de la tubería por suelo forestal ha afectado a barrancos sin cauce definido que forman parte de la red de drenaje de la zona por lo que la restauración en el cauce debe tener en cuenta esta circunstancia.  
Por último cabrá incidir en las medidas de prevención de la erosión y las medidas de prevención de daños sobre la vegetación forestal presente en el área, aspectos que se incluirán en los condicionantes ambientales de la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del anexo I, grupo 9.b).3 del Real Decreto Legislativo 1/2008 por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Impacto Ambiental de Proyectos.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Real Decreto Legislativo 1/2008, en el Decreto 162/1990 por el que se aprobó el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental de la Comunidad Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
  
Por todo lo anterior se resuelve:  
Resolución  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de transformación agraria de secano a regadío en la finca Casillas de Moya y proyecto de reforestación en el término municipal de Venta del Moro (Valencia), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación.  
1. En relación con el proyecto de restauración:  
a) La restauración que se ejecute debe conducir a recuperar y promover los hábitats de mayor calidad fomentando las especies rebrotadoras leñosas tales como Pistacia lentiscus y Rhamnus alaternus.  
b) La restauración de las zonas de paso de la tubería por barrancos respetará la fisonomía del terreno y no podrá suponer un deterioro de las condiciones originales en cuanto al discurrir de las aguas.  
c) Cualquier actuación en zona de dominio público hidráulico o en sus zonas de protección deberán contar con los permisos que procedan.  
2. En relación con la transformación de secano a regadío:  
a) Se adoptarán las debidas medidas de precaución en el uso de maquinaria que por sus características puedan producir conatos de incendio.  
Se estudiará la posibilidad de adaptar la red de riego de manera que pueda utilizarse para la prevención o extinción de incendios.  
b) En la gestión de los residuos vegetales de la explotación se priorizará su incorporación al terreno o su compostaje.  
c) Se minimizará en la medida de lo posible la intervención de maquinaria sobre el terreno y se evitará el labrado a favor de la pendiente o cualquier otra práctica que pueda incrementar las tasas de erosión.  
d) De acuerdo con el estudio de impacto ambiental se mantendrá sin cultivar la subparcela a de la parcela 184 del polígono 51.  
e) La zona afectada por la construcción de la caseta donde se ubican los automatismos de la explotación se restaurará en las zonas que sea posible de manera similar a las zonas afectadas por la construcción de la tubería en terreno forestal.  
3. En relación con la protección del patrimonio cultural valenciano:  
a) Se procurará la preservación de la Casilla del Gavilán. En el caso de que no pueda conservarse se documentará este elemento de forma gráfica, planimétrica y topográfica presentando dicha documentación ante el órgano competente en patrimonio cultural.  
b) Dado el potencial paleontológico de la zona, cualquier detección de la presencia de este tipo de materiales deberá ser comunicado al órgano competente en patrimonio cultural o a los ayuntamientos implicados.  
  
Segundo  
La declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Cuarto  
De acuerdo con el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, la regulación de la vigencia de las declaraciones de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada ley.  
  
Valencia, 11 de diciembre de 2015.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
Valencia, 22 de febrero de 2016.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML