Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5210, del 02-03-2006 (2006/2122)

RESOLUCIÓ de 21 de febrer de 2006, del director general de Relacions amb les Corts i Secretariat del Govern de la Presidència de la Generalitat Valenciana, per la qual es disposa la publicació del conveni marc de col·laboració entre el Ministeri d'Educació i Ciència i la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana per a l'aplicació de diversos programes de suport a centres d'Educació Primària i Educació Secundària.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5210

Data del DOGV
:   02-03-2006

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - A) CONVENIS INTERADMINISTRATIUS

Número del document
:   2006/2122

CVE


Data del document
:   21-02-2006

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria Cultura, Educació i Esport](javascript:void(0))
    * [ensenyament secundari](javascript:void(0))
    * [ensenyament primari](javascript:void(0))
    * [cooperació administrativa](javascript:void(0))
    * [administració central](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 21 de febrer de 2006, del director general de Relacions amb les Corts i Secretariat del Govern de la Presidència de la Generalitat Valenciana, per la qual es disposa la publicació del conveni marc de col·laboració entre el Ministeri d'Educació i Ciència i la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana per a l'aplicació de diversos programes de suport a centres d'Educació Primària i Educació Secundària. [2006/F2122]  
Subscrit, després de la tramitació prèvia reglamentària, entre el Ministeri d'Educació i Ciència i la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana, el 21 de desembre de 2005, un conveni marc de col·laboració per a l'aplicació de diversos programes de suport a centres d'Educació Primària i Educació Secundària, i en compliment del que establix l'article 8.2 de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i l'article 3.4 del Decret 20/1993, de 8 de febrer, del Govern Valencià, cal publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'esmentat conveni, que ha quedat inscrit en el Registre de Convenis amb el número 0032/2006, i que figura com a annex d'esta resolució.  
València, 21 de febrer de 2006.. El director general de Relacions amb les Corts i Secretariat del Govern: Antonio V. Peral Villar.  
Conveni marc de col·laboració entre el Ministeri d'Educació i Ciència i la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana per a l'aplicació de diversos programes de suport a centres d'Educació Primària i Educació Secundària.  
Madrid, 21 de desembre de 2005  
Reunits  
D'una part, Mª. Jesús San Segundo Gómez de Cadiñanos, com a ministra d'Educació i Ciència, nomenada per Reial Decret 558/2004, de 17 d'abril (BOE núm. 94 de 18 d'abril de 2004).  
D'una altra part, Alejandro Font de Mora Turón, conseller de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana, en virtut del Decret 7/04 del president, de 27 d'agost, en nom i representació d'esta i expressament facultat per a este acte per Acord del Consell de data 18 de novembre de 2005.  
Exposen  
1r. Que l'article 27 de la Constitució Espanyola establix el dret de tots a l'educació i assigna als poders públics l'obligació de garantir este dret. Actualment este dret a l'educació només pot entendre's en el sentit que l'educació que reben els xiquets i jóvens ha d'aconseguir uns nivells alts de qualitat, independentment de les condicions socials, culturals i econòmiques de la família i de l'entorn.  
2n. Que l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, aprovat per Llei Orgànica 5/1982, d'1 de juliol, disposa en l'article 35, que correspon a la Comunitat Autònoma la competència de desenrotllament legislatiu i execució de l'ensenyança en tota la seua extensió, nivells i graus, modalitats i especialitats, d'acord amb el que disposa l'article 27 de la Constitució i lleis orgàniques que, conforme a l'apartat 1 de l'article 81, el desenrotllen, i sense perjuí de les facultats que atribuïx a l'Estat l'article 149.1.30 i de l'alta inspecció per al seu compliment i garantia.  
3r. Que la Llei Orgànica 10/2002, de 23 de desembre, de Qualitat de l'Educació, en l'article 6, establix que l'Estat, en col·laboració amb les comunitats autònomes, promourà programes de cooperació territorial orientats a objectius educatius d'interés general. Estos programes seran desenrotllats i gestionats pel Ministeri d'Educació i Ciència, i per les comunitats autònomes, d'acord amb les seues respectives competències, per mitjà dels convenis que, a estos efectes, se subscriguen.  
Així mateix, l'apartat 2 de l'article 40 d'eixa mateixa Llei establix que l'Estat podrà impulsar, per mitjà de convenis amb les comunitats autònomes, actuacions preferents orientades a l'èxit efectiu de les seues metes i objectius en matèria d'igualtat d'oportunitats i de compensació en educació.   
4t. Que ambdós parts coincidixen en l'objectiu d'afrontar, des d'una perspectiva inclusiva, la situació de centres que reben un alumnat en situació de desavantatge educatiu associat a un entorn sociocultural deficitari, amb el qual els recursos ordinaris es mostren insuficients i necessiten mecanismes de compensació.  
Així mateix, ambdós parts coincidixen que es contribuirà a millorar els resultats d'eixos centres a través de Programes de reforç o d'acompanyament escolar a centres de Primària i Secundària, i d'un Programa de suport a centres de Secundària amb actuacions que tinguen com a finalitat la millora en la quantitat i qualitat dels aprenentatges, la integració escolar dels alumnes, la participació de les famílies i les possibilitats educatives de l'entorn del centre.  
5t. I que per a poder realitzar les dites accions es requerix una aportació suplementària de recursos, al mateix temps que es propicien formes d'organització interna dels centres que puguen afavorir noves estratègies per a afrontar una situació educativa difícil.  
Conseqüentment, el Ministeri d'Educació i Ciència i la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana, amb l'aprovació prèvia de la Comissió Delegada del Govern per a Política Autonòmica, subscriuen el present Conveni conforme a les següents   
Clàusules  
Primera. Objecte del Conveni  
Constituïx l'objecte del present Conveni marc l'establiment dels mecanismes de col·laboració necessaris entre el Ministeri d'Educació i Ciència i la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana, d'acord amb les especificacions contingudes en este, per a dur a terme els Programes en centres de Primària i Secundària amb alumnat en situació de desavantatge educatiu associat a l'entorn sociocultural.  
Segona. Descripció de les activitats  
El desenrotllament de les activitats acollides al present Conveni es durà a terme d'acord amb la descripció dels programes que s'inclou en els seus tres annexos.  
Tercera. Compromisos del Ministeri d'Educació i Ciència  
El Ministeri d'Educació i Ciència es compromet a:  
. Cofinançar el cinquanta per cent del pressupost total dels Programes objecte d'este Conveni.  
. Mantindre una estructura de coordinació que col·laborarà amb la Conselleria de Cultura, Educació i Esport en el suport i seguiment dels Programes i procurarà els materials necessaris.  
. Valorar els resultats, junt amb la Comunitat Autònoma.   
. Establir una plataforma virtual d'informació i suport a les actuacions derivades d'este Conveni.  
Quarta. Compromisos de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport  
La Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana es compromet a:  
. Cofinançar el cinquanta per cent del pressupost total dels programes objecte d'este Conveni.  
. Seleccionar els centres de Primària i Secundària en què s'implanten els programes a què es referix la clàusula segona.  
. Realitzar el suport directe als centres seleccionats i organitzar els processos de formació necessaris perquè els professors i altres professionals puguen implantar estos Programes.   
. Que la Direcció General d'Ensenyanment designe una persona que col·laborarà en el seguiment dels Programes i en la valoració dels resultats i participarà en la coordinació dels Programes amb el Ministeri d'Educació i Ciència i altres comunitats autònomes.  
. Remetre al Ministeri d'Educació i Ciència la relació de centres en què s'implanten estos programes així com la informació que demane en relació amb el present Conveni.  
Quinta. Aportacions  
Les Administracions firmants del present Conveni concretaran anualment, l'any 2005 una vegada subscrit este conveni i en els anys successius a l'inici de l'exercici pressupostari, la seua col·laboració i les seues aportacions per al desenrotllament dels programes mencionats en la clàusula primera. Esta concreció es consignarà en una addenda que formarà part indissoluble del Conveni.  
En la dita Addenda deurà també figurar el nombre de centres que participaran en cada un dels programes.  
Sexta. Publicitat  
En la difusió de tots els actes, materials i activitats realitzats en el marc del present Conveni es farà menció expressa de les institucions firmants.  
Sèptima. Comissió mixta de Seguiment  
A fi de realitzar el seguiment i avaluació dels resultats, així com la interpretació i compliment del present Conveni, ambdós parts convenen la constitució d'una Comissió mixta paritària, composta de sis membres, dos dels quals seran designats pel Ministeri d'Educació i Ciència, un per la Delegació del Govern a la Comunitat Autònoma Valenciana i tres per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana.   
Octava. Vigència i resolució  
El present Conveni té caràcter indefinit, excepte rescissió o denúncia amb l'antelació mínima d'un mes a la terminació de l'exercici pressupostari corresponent a l'última addenda subscrita. En tot cas, ambdós parts hauran de garantir la terminació de les actuacions en curs sense greuge per als participants en elles.  
Les possibles qüestions litigioses que puga donar lloc l'aplicació, interpretació, modificació, efectes i resolució del present Conveni seran resoltes de conformitat amb el que disposa la llei Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa.  
I en prova de conformitat, firmen el present Conveni en dos exemplars, quedant un exemplar en poder de cada una de les parts firmants, en el lloc i data damunt indicats.  
Pel Ministeri d'Educació i Ciència: Mª Jesús San Segundo Gómez de Cadiñanos.  
Per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana: Alejandro Font de Mora Turón.  
ANNEX I  
Programa d'acompanyament escolar en Primària  
1. Justificació  
En el document Una educació de qualitat per a tots i entre tots, Propostes per al debat, es posa de manifest la necessitat d'actuar sobre els alumnes de l'Educació Primària que comencen a manifestar problemes de retard escolar des del mateix moment en què tals problemes són identificats. Per a això, es propugna la millora en els mitjans de detecció d'eixos problemes i la incorporació d'accions que permeten afrontar-los.  
Independentment de les mesures que es puguen aplicar en estos dos àmbits com a conseqüència dels canvis legals i normatius, pareix convenient que el Ministeri d'Educació i Ciència, junt amb les comunitats autònomes, inicien actuacions de suport que permeten incidir en algun d'eixos àmbits en centres docents que, per la seua situació, requerisquen una atenció especial.  
El «Programa d'acompanyament escolar» respon a la necessitat de millorar els índexs d'èxit escolar en determinats centres d'educació primària que reben alumnes en situació de desavantatge socioeducatiu. Per a aconseguir esta millora es pretén actuar sobre una part dels alumnes d'estos centres, en camps que es consideren essencials perquè les perspectives escolars d'estos alumnes augmenten. Es perseguix amb això, també, incidir en la totalitat del centre, en la mesura que l'actuació sobre determinats col·lectius d'alumnes pot millorar el clima del centre i canviar les expectatives sobre el futur escolar de tots.   
La proporció d'alumnes que acumulaven retards al final de l'Educació Primària era en el curs 2001-2002 d'un 11,6%, segons dades que se citen en el document de propostes per al debat. Es pot estimar que en els centres a què es dirigix el programa esta proporció arriba a ser significativament major, fins al punt de condicionar considerablement l'actuació dels professors i el funcionament del centre. És, a més, en l'últim cicle on s'acumulen en major grau estos retards i on a vegades pareix més difícil actuar sobre ells des de l'estricta actuació dins de l'aula.  
Per al plantejament d'este programa s'han tingut en compte les consideracions següents:  
. Els alumnes que acumulen retard al final de l'Educació Primària necessiten un augment del temps dedicat a les activitats escolars. Normalment no tenen iniciativa ni autonomia per a dedicar eixe temps suplementari per si mateixos.  
. En l'últim cicle de l'Educació Primària, excepte casos excepcionals, no es donen situacions de les que s'anomenen «rebuig escolar», però s'inicien processos que portaran a ell. És necessari, per tant, millorar la relació dels alumnes amb el centre.  
. La millora de les expectatives que tenen els alumnes sobre les seues pròpies capacitats i el centre sobre el seu alumnat té una influència decisiva sobre les seues perspectives escolars. És necessari contribuir a fer que estos alumnes arriben a l'Educació Secundària havent obtingut resultats positius almenys en una part del currículum.  
. La millora de les perspectives escolars requerix un desenrotllament major de capacitats bàsiques. En particular, és essencial el treball associat a la lectura i a l'organització del treball i l'adquisició d'hàbits d'estudi. A més, en general convé incidir en l'expressió escrita i la resolució de problemes.  
. És convenient aconseguir el major grau possible d'implicació de les famílies en el procés educatiu i millorar la qualitat de la seua relació amb el centre. Per a això, s'ha d'aconseguir un compromís amb les famílies dels alumnes acollits al programa que facilite la participació d'estos en ell i supose l'extensió dels seus beneficis a l'àmbit de la participació de les famílies en la formació dels seus fills.  
. Les activitats que es realitzen en el marc d'este programa han de formar part de l'actuació global del col·legi. Per a aconseguir-ho és imprescindible la implicació del centre, acceptant i procurant la participació, coordinant les actuacions i col·laborant en l'organització, el desenrotllament i l'avaluació.  
En el curs 2004-2005 es posa en marxa este programa pilot, amb la intenció d'anar estenent-lo a un nombre major de centres en cursos posteriors, amb les modificacions derivades de les valoracions que es vagen fent. S'entén que els centres incorporats al programa en esta primera etapa continuaran en el curs pròxim.   
Per al bon desenrotllament del programa és convenient aconseguir la confluència de les diferents administracions. En la mesura que les corporacions locals col·laboren amb actuacions complementàries es podrà aconseguir una major eficàcia.  
2. A qui es dirigix el programa  
En la primera etapa, que correspon al curs 2004-2005, es podran acollir al programa centres públics d'Educació Primària entre l'alumnat dels quals hi haja una proporció significativa de xiquets en desavantatge des del punt de vista educatiu. Es plantegen dos modalitats diferents de participació, que es descriuen en l'apartat següent. Atés que es tracta d'una fase pilot, es considera convenient que participen en el programa un nombre suficient de centres en cada una de les modalitats.  
Per trobar-se este programa en una fase inicial, en la selecció dels centres es procurarà la participació de centres variats quant a la composició del seu alumnat en relació amb les possibles causes de desavantatge educatiu: pertinença a famílies de baix nivell cultural o econòmicament desfavorides, situació en un entorn amb escassetat de recursos educatius, minories ètniques, immigrants de llengua materna igual o diferent de la utilitzada en el centre, etc.   
En cada un d'estos centres s'organitzaran diversos grups d'alumnes, segons les dimensions i la situació del centre, que treballaran de manera simultània.   
3. Desenrotllament del programa  
1. Descripció del programa  
Programa destinat a millorar les perspectives escolars dels alumnes amb dificultats en l'últim cicle d'Educació Primària, a través del treball o suport organitzat per a l'adquisició de destreses bàsiques, de la millora en l'hàbit lector i de la incorporació plena al ritme de treball ordinari i a les exigències de les diferents matèries.   
2. Destinataris  
Alumnes de 5t i 6t d'Educació Primària seleccionats per l'equip de professors del centre i especialment el tutor, que presenten dificultats i problemes en l'aprenentatge, en particular quan estos tinguen relació amb:   
. el retard en el procés de maduració personal,   
. una pobra integració en el grup i en el centre,  
. absència d'hàbits de treball, etc.,  
. retard en el procés d'aprenentatge de les àrees instrumentals bàsiques.  
S'entén que, en general, els alumnes destinataris no poden rebre l'acompanyament i suport suficients en el si de la família, però també que és possible aconseguir un compromís familiar explícit per a la participació en el programa.  
3. Objectius  
. Potenciar l'aprenentatge i el rendiment escolar d'estos alumnes per mitjà de:  
· l'adquisició d'hàbits d'organització i constància en el treball  
· l'ànim a l'estudi, proposant formes de treball eficaces   
· la millora en habilitats i actituds associades a la lectura.  
. Millorar la seua integració social, en el grup i en el centre.   
. Facilitar la transició del col·legi a l'institut.  
. En la modalitat B, a més, assentar coneixements i destreses en les àrees instrumentals.  
4. Desenrotllament   
Els alumnes participants en el programa acudiran al centre almenys durant quatre hores setmanals. En este temps tindran ocasió de llegir de manera guiada i treballar les activitats proposades a classe. Els monitors o professors duran a terme les funcions de guia i orientació proporcionant, si és el cas, els materials adequats, resolent dubtes i ajudant en el desenrotllament d'actituds i hàbits d'organització del temps, planificació del treball, concentració i constància en la seua elaboració i qualitat en la realització i expressió dels resultats.  
Seria molt desitjable que els monitors hagueren fet o dugueren a terme activitats d'oci i esportives en el mateix col·legi, de manera que tals activitats afavoriren la motivació i la implicació de l'alumnat que requerix el suport del monitor acompanyant. De la mateixa manera, seria aconsellable que durant estes hores la biblioteca escolar estiga oberta i a disposició dels alumnes, tant si participen en el programa com si no ho fan.  
La col·laboració amb l'Ajuntament en què estiga ubicat el centre pot facilitar la posada en marxa del programa, contribuir al seu desenrotllament i integrar-lo en el conjunt d'accions de caràcter educatiu que es donen en l'àmbit local. D'acord amb això, es procurarà la firma de convenis amb les corporacions locals disposades a això i que puguen contribuir d'una o una altra manera a l'èxit del programa en cada centre.  
5. Modalitats  
El programa es desenrotllarà en dos modalitats diferents, que es descriuen a continuació. Quan les circumstàncies del centre ho aconsellen, podrà implantar-se de manera que incorpore conjuntament les figures de suport que es descriuen per a cada una de les modalitats.  
Modalitat A  
Es pretén amb esta modalitat aprofitar l'experiència i el coneixement dels alumnes més preparats d'etapes posteriors per a ajudar l'alumnat de Primària amb més dificultats, assistint-lo en les seues tasques escolars i, si és el cas, recolzant-lo en l'accés a l'institut.  
L'acompanyament el realitzaran monitors acompanyants, que seran preferentment estudiants (exalumnes, estudiants universitaris,...) Seran seleccionats per la seua maduresa i sentit de la responsabilitat, però sobretot per la seua capacitat per a connectar bé amb els xics d'entre 10 i 13 anys, de manera que estos els vegen com a companys majors que es preocupen per les seues necessitats i no com a professors o personal del col·legi. En els casos en què no siga possible comptar amb este perfil de monitors se seleccionaran altres persones, la formació i la maduresa de les quals faça possible complir amb les finalitats del programa.  
Cada monitor acompanyant treballarà amb un grup d'entre cinc i deu alumnes en un espai adequat dins del mateix centre. L'alumnat rebrà dos o quatre sessions d'acompanyament per setmana, d'acord amb l'organització que es decidisca en el centre.  
El col·legi d'Educació Primària nomenarà un professor coordinador del programa, amb les funcions següents:  
. responsabilitzar-se directament del funcionament del programa, sense perjuí que l'equip directiu siga el responsable principal.  
. marcar les pautes i assegurar la coherència en el treball dels monitors acompanyants.  
. actuar d'enllaç entre els tutors i els monitors.  
. assegurar la integració del programa en el funcionament ordinari del centre.  
Els monitors acompanyants hauran de disposar de material didàctic apropiat a les necessitats d'estos alumnes, en especial, l'orientat a l'adquisició de tècniques d'estudi.  
La funció dels monitors acompanyants no és de cap manera la de substituir els professors i tutors, ni la de duplicar les seues ensenyances o funcions, sinó la de completar el treball d'aquells ajudant individualment l'alumnat a resoldre les dificultats de distint tipus que puga tindre en el col·legi. Així, amb els seus consells de veterà, pot ajudar-lo a:  
. planificar i ordenar el seu treball escolar,  
. adquirir hàbits i tècniques d'estudi eficaç,  
. posar-se al dia en la marxa de les classes,   
. millorar els aprenentatges bàsics,  
. ajudar-lo a resoldre adequadament conflictes que puga tindre amb altres alumnes o amb els seus professors.  
Els monitors acompanyants han de ser seleccionats pel centre.   
Modalitat B  
L'acompanyament i el suport els duen a terme diversos professors del propi centre que, a més de les funcions anteriors, contribuïxen a reforçar als alumnes els aprenentatges no aconseguits en classe i a revisar continguts no suficientment apresos.  
Un dels professors participants actuarà també com a coordinador, amb les mateixes funcions que en la modalitat A.   
Els professors participants rebran una remuneració econòmica.  
6. Compromisos del centre  
L'eficàcia del programa depén, en gran manera, de la seua integració en el funcionament del centre. Ha de passar a formar part dels recursos amb què compta el col·legi per a fer front als problemes d'aprenentatge d'una part dels alumnes. Cal, per tant, la participació voluntària i el compromís del claustre, que ha de facilitar el seu funcionament i col·laborar en l'organització i en la valoració. L'equip directiu, directament i a través del professor coordinador, s'ha de responsabilitzar del seu funcionament. Entre altres exigències, això comporta:  
a) Contribuir a l'organització i a la integració del programa en el funcionament del centre.   
b) Dur a terme la selecció dels alumnes participants, d'acord amb els criteris exposats i negociar amb les famílies la dita participació.  
c) Seleccionar els monitors o proposar els professors que es faran càrrec de les activitats del programa.  
d) Col·laborar en la valoració dels resultats.  
La participació del col·legi en el programa no ha de suposar l'increment significatiu dels procediments administratius ni un augment de la despesa que haja de finançar-se amb els seus actuals fons per a despeses de funcionament.  
7. Compromís de la família  
El bon funcionament del programa i la seua eficàcia a mitjà termini requerix l'acord actiu de les famílies dels alumnes participants. Es pretén millorar també la relació de la família amb el centre i la seua implicació en les activitats escolars dels alumnes. El compromís de la família deu:  
a) Donar suport a l'assistència dels alumnes a les activitats del programa.  
b) Fer més visible, davant de l'alumne, l'interés per la seua evolució escolar.  
c) Millorar, en quantitat i en qualitat, la relació amb el centre, adquirint el compromís d'assistir a les reunions i cites individuals que es convoquen.  
8. Evolució del programa  
En el curs actual el programa té un caràcter experimental. Seria desitjable una duració de diversos cursos de manera que el seu abast s'anara estenent a un nombre progressivament major de centres.  
Encara que en este curs les activitats es limitaran a l'últim trimestre, per a garantir l'eficàcia del programa hauria de prolongar-se la participació dels centres durant diversos cursos. És convenient que tant els centres com les administracions adquirisquen el compromís de mantindre el programa durant almenys el pròxim curs.  
4. Compromisos de l'administració educativa amb el centre  
L'Administració educativa adquirix els següents compromisos enfront dels centres participants:  
a) Aportar els recursos econòmics necessaris per a l'aplicació del programa.  
b) Proporcionar la formació necessària als monitors acompanyants, professors i coordinadors dels centres.  
c) Proporcionar els materials adequats per a la posada en marxa del programa.  
d) Mantindre una estructura de suport als centres que facilite la resolució dels problemes d'organització o d'una altra índole relacionats amb el programa.  
e) Facilitar els instruments per a la valoració dels resultats del programa.  
5. Procés de valoració  
Durant els mesos de juny i juliol es durà a terme la valoració dels resultats, que tindrà en compte, en tot cas, la seua curta duració en este curs. Esta valoració es durà a terme a partir dels resultats escolars dels alumnes i d'enquestes breus al professor sobre el progrés de l'alumne en la seua autoestima, integració social, etc., al monitor i a l'alumne sobre la millora d'este últim en satisfacció personal, confiança en si mateix, relació amb els companys, amb els professors, etc. Així mateix, es demanarà l'opinió de les famílies sobre la seua satisfacció amb el programa i la seua percepció sobre l'evolució escolar dels alumnes.   
Els indicadors de la valoració es construiran tenint en compte almenys els aspectes següents:  
1. Progrés en els resultats de les avaluacions: nombre d'àrees amb qualificació global positiva respecte a l'avaluació anterior.  
2. Nombre d'àrees amb qualificació positiva en l'apartat d'actitud. Cas de no existir qualificacions d'actitud, se substituiria per una enquesta al professor sobre progrés d'estos alumnes en els seus hàbits de treball (puntualitat, participació en classe, realització d'exercicis i deures, etc.).  
3. Autoestima i confiança en si mateix.  
4. Relació del propi alumne i de la seua família amb el centre i amb els professors.  
5. Integració social, relacions amb els companys.  
ANNEX II  
Programa d'acompanyament acadèmic en Secundària  
6. Justificació  
Els centres de secundària disposen habitualment de diversos recursos organitzatius, humans i materials per a fer front a les necessitats educatives del seu alumnat. En condicions normals, quan el nombre d'alumnes que requerixen una atenció major de l'ordinària és limitat o quan les necessitats d'estos alumnes es mouen dins de certs marges, eixos recursos amb què compta el centre són suficients perquè la resposta educativa s'adeqüe a les necessitats.  
Al contrari, quan les necessitats són de major intensitat o quan el nombre d'alumnes que requerixen atenció diferent de l'ordinària és elevat, els instruments amb què compta el centre es fan insuficients. Per això, resulta necessari introduir nous instruments que faciliten la resposta educativa als alumnes que requerisquen un suport diferent de l'ordinari.   
En l'educació secundària obligatòria, i especialment en els primers cursos, els problemes d'aprenentatge són sovint el resultat de la interacció de diferents factors, entre els quals tenen una importància especial aquells que estan relacionats amb canvis associats a l'adolescència. És necessari en eixe període reforçar tot allò que contribuïsca a contrarestar alguns d'eixos factors, com la seguretat en les pròpies capacitats, el desenrotllament de l'autonomia i la responsabilitat o el foment de les relacions harmòniques amb el món adult.  
D'altra banda, es produïxen situacions en alguns centres de secundària que, per la seua ubicació i per l'estructura de la distribució escolar de la zona, reben entre els seus alumnes una proporció significativa de xiquets i jóvens pertanyents a entorns culturals i socials amb un clar desavantatge socioeducatiu. En estos alumnes confluïx un conjunt ampli de factors, com el baix nivell de formació de les famílies, el desconeixement del sistema educatiu o la falta d'expectatives econòmiques i laborals. Ben sovint, s'afigen a ells altres circumstàncies que igualment generen dificultats per als centres, com el desconeixement de la llengua d'aprenentatge, l'escassa integració social o l'escolarització prèvia curta o de baixa qualitat.  
A vegades estes dificultats es produïxen a més perquè el centre acull un nombre significatiu d'alumnes pertanyents a algun grup clarament delimitat i amb carències més o menys homogènies (immigrants provinents de determinats països, gitanos, etc.), però ben sovint l'heterogeneïtat de l'alumnat fa que els problemes no sols siguen importants, sinó també diferents d'uns col·lectius a altres dins del mateix centre.  
Les dificultats que tot això genera en els centres de secundària requerix respostes educatives flexibles, que els permeten enfrontar-se a una situació complexa i heterogènia i que, en tot cas, faciliten la compensació de les desigualtats. En definitiva, que contribuïsquen a la millora de la qualitat i l'equitat de l'educació i conseqüentment a una major cohesió social.  
Cal dedicar més temps d'atenció específica a estos col·lectius, sense disminuir la que reben en les activitats lectives ordinàries. No obstant, l'increment de la dedicació s'ha de centrar a cobrir àrees deficitàries que els impedixen obtindre els millors resultats d'acord amb les seues capacitats: el desenrotllament d'hàbits de treball, l'estimulació a la lectura i l'animació a l'estudi, la millora de les habilitats socials per a la integració en el grup i en el centre, etc. Cal evitar les situacions de risc d'abandonament prematur d'estos alumnes, i intentar reintegrar-los a la vida del centre quan presenten nivells alts d'absentisme. És necessari millorar la relació dels xiquets i jóvens amb la institució escolar, amb el món acadèmic i afavorir així actituds d'aprenentatge al llarg de tota la vida que els permeten progressar en el seu desenrotllament personal.   
Per a esta resposta educativa àmplia i estesa més enllà de l'horari lectiu, són necessaris més recursos i la participació d'altres sectors de la comunitat educativa i de l'entorn social.  
Els problemes que es pretén abordar en els contextos descrits s'originen en gran manera en l'educació primària, i ha d'actuar-se en ella per a previndre'ls. No obstant, es manifesten amb més força en els centres de secundària i especialment en l'educació secundària obligatòria, etapa en què se centren les actuacions d'este Programa.  
Independentment de les mesures que es puguen aplicar en estes dos etapes de Primària i Secundària com a conseqüència dels canvis legals i normatius, pareix convenient que el Ministeri d'Educació i Ciència, junt amb les comunitats autònomes, inicien actuacions de suport que permeten incidir en algun d'eixos àmbits en centres docents que requerisquen una atenció especial.  
El «Programa d'acompanyament acadèmic» respon a la necessitat de millorar els índexs d'èxit escolar en determinats centres d'educació secundària que reben alumnes en situació de desavantatge socioeducatiu. Per a aconseguir esta millora es pretén actuar sobre una part dels alumnes d'estos centres, en camps que es consideren essencials perquè les perspectives escolars d'estos alumnes augmenten. Es perseguix amb això, també, incidir en la totalitat del centre, en la mesura que l'actuació sobre determinats col·lectius d'alumnes pot millorar el clima del centre i canviar les expectatives sobre el futur escolar de tots.  
Per al plantejament d'este programa s'han tingut en compte les consideracions següents:  
. Els alumnes que acumulen retard al començar l'educació secundària necessiten un augment del temps dedicat a les activitats escolars. Normalment no tenen iniciativa ni autonomia per a dedicar eixe temps suplementari per si mateixos.  
. Al començar l'educació secundària es consoliden situacions de «rebuig escolar», procés que s'inicia al final de l'educació primària. És necessari, per tant, millorar la relació dels alumnes amb el centre.  
. La millora de les expectatives que tenen els alumnes sobre les seues pròpies capacitats i el centre sobre el seu alumnat té una influència decisiva en les seues perspectives escolars. Cal procurar que estos alumnes d'educació secundària obligatòria obtinguen resultats positius almenys en una part del currículum.  
. La millora de les perspectives escolars requerix un desenrotllament major de capacitats bàsiques. En particular, és essencial el treball associat a la lectura i a l'organització del treball i l'adquisició d'hàbits d'estudi. A més, en general, convé incidir en l'expressió oral i escrita i en la resolució de problemes.  
. És convenient aconseguir el major grau possible d'implicació de les famílies en el procés educatiu i millorar la qualitat de la seua relació amb el centre. Per a això, s'ha d'aconseguir un compromís amb les famílies dels alumnes acollits al programa que facilite la participació d'estos i supose l'extensió dels seus beneficis a l'àmbit de la participació de les famílies en la formació dels seus fills.  
. Les activitats que es realitzen en el marc d'este programa han de formar part de l'actuació global de l'institut. Per a aconseguir-ho, és imprescindible la implicació del centre, acceptant i procurant la participació, coordinant les actuacions i col·laborant en l'organització, el desenrotllament i l'avaluació.  
En el curs 2005-2006 s'inicia este programa en un cert nombre d'instituts, amb la intenció d'anar estenent-lo a un nombre major de centres en cursos posteriors, amb les modificacions derivades de les valoracions que es vagen fent. S'entén que els centres incorporats al programa en esta primera etapa continuaran en el curs següent.  
Per al bon desenrotllament del programa és convenient aconseguir la confluència de les diferents administracions. En la mesura que les corporacions locals col·laboren amb actuacions complementàries es podrà aconseguir una major eficàcia.  
7. A qui es dirigix el programa  
El programa està dirigit als centres d'educació secundària entre l'alumnat dels quals hi haja una proporció significativa d'alumnes en desavantatge des del punt de vista educatiu. Es plantegen dos modalitats diferents de participació, que es descriuen en l'apartat següent. Atés que es tracta d'una fase pilot, es considera convenient que participen en el programa un nombre suficient de centres en cada una de les modalitats.  
En una primera fase, en la selecció dels centres es procurarà la participació de centres variats quant a la composició del seu alumnat en relació amb les possibles causes de desavantatge educatiu: pertinença a famílies de baix nivell cultural o econòmicament desfavorides, situació en un entorn amb escassetat de recursos educatius, minories ètniques, immigrants de llengua materna igual o diferent de la utilitzada en el centre, etc.  
En cada un d'estos centres s'organitzaran diversos grups d'alumnes, segons les dimensions i la situació del centre, que treballaran de manera simultània.  
8. Desenrotllament del programa  
9. Descripció del programa  
Programa destinat a millorar les perspectives escolars dels alumnes amb dificultats en els tres primers cursos de l'educació secundària obligatòria, a través del treball o suport organitzat per a l'adquisició de destreses bàsiques, de la millora en l'hàbit lector i de la incorporació plena al ritme de treball ordinari i a les exigències de les diferents matèries.  
10. Destinataris  
Alumnes d'educació secundària obligatòria seleccionats per l'equip de professors de cada un dels grups, a proposta del tutor, que presenten dificultats i problemes en l'aprenentatge, en particular quan estos tinguen relació amb:  
. deficiències en el procés d'aprenentatge de les àrees instrumentals bàsiques,  
. absència d'hàbits de treball, escassetat de motivació per l'estudi, etc.,  
. retard en el procés de maduració personal,   
. pobra integració en el grup i en el centre,  
S'entén que, en general, els alumnes destinataris no poden rebre l'acompanyament i suport suficients en el si de la família, però també que és possible aconseguir un compromís familiar explícit per a la participació en el programa.  
11. Objectius  
. Potenciar l'aprenentatge i el rendiment escolar d'estos alumnes per mitjà de:  
· l'adquisició d'hàbits d'organització i constància en el treball,  
· l'ànim a l'estudi, proposant-los formes de treball eficaç,  
· la millora en habilitats i actituds associades a la lectura.  
. Millorar la seua integració social, en el grup i en el centre.   
. Facilitar la integració en l'Institut.  
. En la modalitat B, a més, assentar coneixements i destreses de les àrees instrumentals.  
12. Desenrotllament  
Els alumnes participants en el programa acudiran al centre almenys durant quatre hores setmanals. En este temps tindran ocasió de llegir de manera guiada i treballar les activitats proposades a classe. Els monitors o professors duran a terme les funcions de guia i orientació proporcionant, si és el cas, els materials adequats, resolent dubtes i ajudant en el desenrotllament d'actituds i hàbits d'organització del temps, planificació del treball, concentració i constància en la seua elaboració i qualitat en la realització i expressió dels resultats.   
L'institut procurarà oferir activitats d'oci i esportives obertes a tot el centre que servisquen d'atracció a l'alumnat del programa d'acompanyament, i fins i tot s'intentarà que els monitors del programa tinguen també al seu càrrec algunes d'eixes activitats, a fi d'estretir la relació entre monitors i alumnes. De la mateixa manera, seria aconsellable que durant estes hores la biblioteca escolar estiguera oberta i a disposició dels alumnes, tant si participen en el programa com si no ho fan.  
La col·laboració amb l'Ajuntament en què estiga ubicat el centre pot facilitar la posada en marxa del programa, contribuir al seu desenrotllament i integrar-lo en el conjunt d'accions de caràcter educatiu que es donen en l'àmbit local. D'acord amb això, es procurarà la firma de convenis amb les corporacions locals disposades a això i que puguen contribuir d'una o altra manera a l'èxit del programa en cada centre.  
13. Modalitats  
El programa es desenrotllarà en dos modalitats diferents, que es descriuen a continuació. Quan les circumstàncies del centre ho aconsellen, podrà implantar-se de manera que incorpore conjuntament les figures de suport que es descriuen per a cada una de les modalitats.  
Modalitat A  
Es pretén amb esta modalitat aprofitar l'experiència i el coneixement dels alumnes més preparats d'etapes posteriors per a ajudar l'alumnat de secundària amb més dificultats, assistint-lo en les seues tasques escolars i, si és el cas, recolzant-lo en l'accés a l'institut.  
L'acompanyament el realitzaran mentors o monitors acompanyants, que seran preferentment estudiants universitaris o de cicles formatius de grau superior. Seran seleccionats per la seua maduresa i sentit de la responsabilitat, però sobretot per la seua capacitat per a connectar bé amb els xics d'entre 12 i 16 anys, de manera que estos els vegen com a companys majors que es preocupen per les seues necessitats i no com a professors o personal de l'Institut. En els casos en què no siga possible comptar amb este perfil de monitors se seleccionarà altres persones la formació i maduresa de les quals faça possible complir amb les finalitats del programa.  
La funció dels mentors o monitors acompanyants és la de completar el treball dels professors i tutors ajudant individualment l'alumnat a resoldre les dificultats de distint tipus que puga tindre en l'institut. En particular, pot ajudar a:  
. animar i estimular l'hàbit lector,  
. planificar i ordenar el treball escolar,  
. adquirir hàbits i tècniques d'estudi eficaç,  
. posar-se al dia en la marxa de les classes,   
. millorar els aprenentatges bàsics,  
. enfrontar-se de manera constructiva a la resolució dels conflictes amb altres alumnes o amb professors.  
Cada monitor acompanyant treballarà amb un grup d'entre cinc i deu alumnes en un espai adequat dins del mateix centre. L'alumnat rebrà dos o quatre sessions d'acompanyament per setmana, d'acord amb l'organització que es decidisca en el centre.  
L'Institut nomenarà un professor coordinador del programa, amb les funcions següents:  
. responsabilitzar-se directament del funcionament del programa, sense perjuí que l'equip directiu siga el responsable principal.  
. marcar les pautes i assegurar la coherència en el treball dels monitors acompanyants.  
. actuar d'enllaç entre els tutors i els monitors.  
. assegurar la integració del programa en el funcionament ordinari del centre.  
S'establirà un procediment perquè alumnes i monitors adquirisquen compromisos a curt termini i junt amb el tutor i, si és el cas, el coordinador vagen fent un seguiment de l'evolució de l'alumne.  
Els mentors o monitors acompanyants hauran de disposar de material didàctic apropiat a les necessitats d'estos alumnes, en especial, l'orientat a l'adquisició de tècniques d'estudi.  
Modalitat B  
L'acompanyament i el suport els duen a terme diversos professors del mateix centre que, a més de les funcions anteriors, contribuïxen a reforçar als alumnes els aprenentatges no aconseguits en classe i a revisar continguts no suficientment apresos.  
Un dels professors participants actuarà també com a coordinador, amb les mateixes funcions que en la modalitat A.  
14. Compromisos del centre  
L'eficàcia del programa depén, en gran manera, de la seua integració en el funcionament de l'institut. Ha de passar a formar part dels recursos amb què compta el centre per a fer front als problemes d'aprenentatge d'una part dels alumnes. És necessari, per tant, la participació voluntària i el compromís del claustre, que ha de facilitar el seu funcionament i col·laborar en la seua organització i en la seua valoració. L'equip directiu, directament i a través del professor coordinador, s'ha de responsabilitzar del seu funcionament. Entre altres exigències, això comporta:  
a) Contribuir a l'organització i a la integració del programa en el funcionament del centre.   
b) Dur a terme la selecció dels alumnes participants, d'acord amb els criteris exposats i negociar amb les famílies la dita participació.  
c) Seleccionar els monitors o proposar els professors que es faran càrrec de les activitats del programa.  
d) Col·laborar en la valoració dels resultats.  
La participació de l'Institut en el programa no ha de suposar l'increment significatiu dels procediments administratius ni un augment de la despesa que haja de finançar-se amb els seus actuals fons per a despeses de funcionament.  
15. Compromís de la família  
El bon funcionament del programa i la seua eficàcia a mitjà termini requerix l'acord actiu de les famílies dels alumnes participants. Es pretén millorar també la relació de la família amb el centre i la seua implicació en les activitats escolars dels alumnes. El compromís de la família deu   
a) Recolzar l'assistència dels alumnes a les activitats del programa.  
b) Fer més visible, davant de l'alumne, l'interés per la seua evolució escolar.  
c) Millorar, en quantitat i en qualitat, la relació amb el centre, adquirint el compromís d'assistir a les reunions i cites individuals que es convoquen.  
9. Compromisos de l'administració educativa amb el centre  
L'Administració educativa adquirix els següents compromisos enfront dels centres participants:  
a) Aportar els recursos econòmics necessaris per a l'aplicació del programa.  
b) Proporcionar la formació necessària als monitors acompanyants, professors i coordinadors dels centres.  
c) Proporcionar els materials adequats per a la posada en marxa del programa.  
d) Mantindre una estructura de suport als centres que facilite la resolució dels problemes d'organització o d'una altra índole relacionats amb el programa.  
e) Facilitar els instruments per a la valoració dels resultats del programa.  
10. Procés de valoració  
Es realitzarà la valoració del programa a partir dels resultats escolars dels alumnes i d'enquestes breus als tutors i als equips de professors sobre el progrés de l'alumne en la seua autoestima, integració social, etc., al monitor i a l'alumne sobre la millora d'este últim en satisfacció personal, confiança en ell mateix, relació amb els companys, amb els professors, etc. Així mateix, es demanarà l'opinió de les famílies sobre la seua satisfacció amb el programa i la seua percepció sobre l'evolució escolar dels alumnes.   
Els indicadors d'avaluació faran referència als objectius i actuacions assenyalats.  
. Respecte als alumnes serviran per a mesurar la millora en la situació acadèmica i en l'aprenentatge dels alumnes participants: nombre de matèries superades, nombre d'alumnes que passen al curs següent, millora en l'actitud, índex d'assistència a classe i a les sessions d'acompanyament, percentatge de classes a què acudix amb el treball realitzat, etc. Així mateix, servirà per a mesurar el grau d'autoestima i confiança en si mateixos d'estos alumnes i la seua relació amb els professors i companys.  
. Respecte als mentors o monitors d'acompanyament i a la coordinació del programa servirà per a mesurar el grau de satisfacció dels alumnes amb el seu monitor i amb les activitats que els proposa, relació dels monitors amb el tutor i els equips de professors i la integració del programa en les activitats quotidianes del centre.  
ANNEX III  
Programa de suport a centres de Secundària   
en zones d'atenció educativa preferent  
«L'aprenentatge depén cada vegada més de la correlació que existix entre el que ocorre a l'aula, al domicili i al carrer». Manuel Castells, 1994.  
Aconseguir una educació de qualitat per a tots requerix l'esforç tant dels membres de la comunitat educativa directament implicats com de l'entorn social en què es desenrotlla l'educació. En particular, a les administracions educatives, a les corporacions locals i a altres institucions de diferents àmbits se'ls presenta el repte d'impulsar conjuntament i col·laborar en polítiques educatives integrals que impulsen la igualtat d'oportunitats de tota la ciutadania.  
L'àmbit educatiu és un espai de socialització bàsic que connecta les persones, les famílies entre si i servix de base a les interaccions amb el barri, el poble i el territori. Però una concepció àmplia i integradora de l'educació obliga a considerar que la formació no pot ser desenrotllada exclusivament en el sistema d'educació formal, ni reduir-se en el temps al període de la infància i la joventut. L'educació és cada vegada més una responsabilitat col·lectiva, desenrotllada al llarg de tota la vida i amb una forta influència del context territorial i social en què es viu.  
L'educació no sols s'adquirix en els centres educatius, hi ha molts altres àmbits que presenten oportunitats d'aprendre i que s'interrelacionen amb aquelles que oferix el sistema educatiu formal. Que s'aprofiten o no tals oportunitats dependrà en gran manera de l'entorn familiar i social de l'alumne. Per això, que existisquen alumnes en situació de desavantatge educatiu té sovint el seu origen en circumstàncies de caràcter personal o sociocultural, associades a vegades a situacions de risc o marginació en l'entorn en què viuen.  
Per tant, un objectiu que ha de cobrir la política educativa és identificar l'acumulació de circumstàncies determinants de la «vulnerabilitat» de certs barris, sectors i grups socials i intervindre amb les actuacions educatives necessàries, tant en els centres docents com en àmbits diferents de l'escolar.  
Este Programa pretén donar resposta a les necessitats associades a l'entorn sociocultural de l'alumnat. Es planteja orientar els centres educatius perquè, junt amb els altres actors de l'educació, treballen en una doble direcció: es tracta de contribuir a debilitar els factors generadors de la desigualtat i garantir l'atenció als col·lectius més vulnerables per a millorar la seua formació i previndre els riscos d'exclusió social. I per a aconseguir-ho es perseguixen tres objectius estratègics: aconseguir l'accés a una educació de qualitat per a tots, enriquir l'entorn educatiu i implicar a la comunitat local.  
1. Justificació  
La qualitat del sistema educatiu es reflectix en gran manera en els resultats que obtenen els alumnes en les etapes obligatòries i en l'eficàcia de les accions dirigides a compensar les diferències de partida, aconseguint que els alumnes que es mouen en pitjors condicions ambientals arriben a aconseguir bons resultats. Els èxits dels alumnes en el sistema educatiu espanyol no són globalment adequats en la mesura que les taxes de titulació estan allunyades de les desitjables i el nivell d'abandonament del sistema és alt. Però analitzades les xifres en zones o en centres concrets els resultats són encara menys satisfactoris. Per això, en el context de les mesures que han d'adoptar totes les administracions educatives per a disminuir el fracàs escolar, és necessari centrar l'atenció sobre aquelles situacions que contribuïxen a augmentar les seues xifres i que, en la mesura que es concentren en determinats col·lectius socials o zones geogràfiques, fan més injust el sistema.  
Independentment de les mesures que s'adopten amb caràcter general per a la millora dels resultats acadèmics en l'educació secundària, convé que les administracions educatives atenguen de manera prioritària aquelles situacions en què els problemes són majors i on les mesures generals no són prou eficaces.   
Alguns centres de secundària, per la seua ubicació i per l'estructura de la distribució escolar de la zona, reben entre els seus alumnes una proporció significativa de xiquets i jóvens pertanyents a entorns culturals i socials que comporten un clar desavantatge des del punt de vista educatiu. Es mesclen en la població d'origen dels alumnes un conjunt ampli de factors, com el baix nivell de formació en les famílies, el desconeixement del sistema educatiu o la falta d'expectatives econòmiques i laborals. I ben sovint, s'afigen a ells altres circumstàncies que també generen dificultats per als centres, com el desconeixement de la llengua d'aprenentatge, l'escassa integració social o l'escolarització prèvia curta o de baixa qualitat.  
Estos problemes es donen a vegades perquè el col·lectiu d'alumnes incorpora grups clarament delimitats i amb carències més o menys homogènies (immigrants provinents de determinats països, gitanos, etc.), però ben sovint l'heterogeneïtat de l'alumnat fa que els problemes no sols siguen importants, sinó també diferents d'uns col·lectius a altres dins del mateix centre.   
En tot cas, en estos centres en què les perspectives educatives d'una proporció important dels alumnes són molt baixes, la situació entra sovint en una espiral de deteriorament en què té molt a vore el baix nivell d'expectatives de tota la comunitat escolar. Es dóna, així, la sensació generalitzada, entre els professors i equips directius, que no és possible modificar eixes expectatives amb els mitjans amb què es compta, que no es pot esperar de les famílies el suport mínim imprescindible. Es creu percebre, a més, un escàs suport per part de l'administració, que genera una sensació de desemparament. S'entra a vegades en un funcionament «de supervivència» que no fa fàcil enfrontar-se a la situació per a tractar de millorar-la.  
Per a trencar amb esta forma de funcionar és necessari proporcionar als centres algun suport que permeta trencar amb la situació i que faça possible un replantejament de les estratègies que utilitzen per a atendre determinats alumnes, que augmente les expectatives d'èxit escolar, que reforce els instruments amb què compten per a atendre la diversitat i per a enfrontar-se als problemes d'aprenentatge i, en definitiva, que inicie el procés de millora dels resultats acadèmics dels alumnes. La millora en tots estos aspectes tindrà, al seu torn, l'efecte de millorar el clima general del centre i canviar també les expectatives dels alumnes que, inclús no tenint problemes de retard escolar, poden vore's arrossegats a uns resultats pitjors d'aquells que són capaços d'obtindre.  
Es tracta, amb este Programa, d'afrontar la situació dels centres que reben un alumnat amb què els recursos ordinaris es mostren insuficients i per als quals l'organització i funcionament habituals són ineficaços, encara que els professionals que treballen en ells ho fan amb dedicació i professionalitat. És necessari, en estos casos, establir mecanismes de compensació que permeten a estos centres, que tenen més necessitats, comptar amb més recursos i establir nous procediments d'organització i funcionament que facen possible afrontar-les.   
Però les característiques dels centres que reben molts alumnes en situació de desavantatge educatiu no és de cap manera homogènia. En primer lloc, perquè són molts els factors que contribuïxen a generar eixe desavantatge, associat a vegades a variables generals, de tipus ambiental, social, econòmic, cultural o lingüístic, i altres, a l'acumulació d'alumnes que presenten característiques personals o familiars que contribuïxen a produir eixe desavantatge. Per a enfrontar-se a esta multiplicitat de factors és necessari posar en marxa un Programa que permeta també una varietat de solucions, facilitant així l'adequació de les mesures proposades a les necessitats de cada centre.  
La finalitat d'este Programa és la millora dels resultats de cada un dels centres a què s'aplica, a través d'un conjunt d'actuacions que contribuïsquen conjuntament a la millora en la quantitat i qualitat dels aprenentatges, en la relació dels alumnes amb el centre, en la participació de les famílies i en les possibilitats educatives de l'entorn del centre. Per a aconseguir este objectiu es perseguix un canvi global en la manera de funcionar del centre junt amb el suport específic a alguns col·lectius d'alumnes. Les accions que s'arrepleguen requerixen una aportació suplementària de recursos, al mateix temps que propicien una sèrie de canvis interns que poden afavorir noves estratègies per a afrontar una situació educativa difícil.  
Es pretén intervindre en els tres àmbits que, segons tots els estudis, incidixen de manera important en la capacitat dels centres per a millorar els resultats de tots els seus alumnes i, en particular, dels alumnes en clar desavantatge escolar. Estos tres àmbits són:  
. El propi centre, a través de canvis en la seua organització i funcionament, així com en els procediments i recursos amb què compta per a organitzar la resposta educativa de tots els seus alumnes.  
. Les famílies, fonamentalment en allò que afecta la seua relació amb el centre i el suport que es presta des d'elles als alumnes.  
. L'entorn del centre, incrementant l'oferta de caràcter educatiu no escolar.  
Els problemes que es pretén abordar s'originen en gran manera en l'educació primària, i ha d'actuar-se en ella per a previndre'ls. No obstant, es manifesten amb mes força en els centres de secundària i especialment en l'Educació Secundària Obligatòria, etapa en què se centren les actuacions d'este Programa. No obstant, la seua solució passa sovint per actuacions conjuntes amb els centres de primària que acullen els xiquets que després s'incorporaran al de secundària. D'acord amb este criteri, es proposen actuacions centrades en els Instituts d'Educació Secundària, que hauran de participar en algunes línies d'actuació del Programa junt amb els Col·legis d'Educació Primària els alumnes dels quals acudixen després a l'institut.  
És este un projecte pilot que es planteja amb l'ànim d'estendre's a un nombre creixent de centres, en la mesura que es veja que és eficaç, i amb les modificacions que es consideren oportunes a la vista dels resultats, de les valoracions que es vagen fent al llarg i al final del seu desenrotllament. És essencial, per tant, realitzar eixa valoració de la manera més ajustada possible, de manera que totes les Administracions participants puguen prendre les decisions adequades sobre la forma de continuar el projecte en el futur.  
2. Centres participants  
Les actuacions de suport es dirigixen a centres públics d'educació secundària. La participació de cada centre va associada al compromís de col·laboració amb la Conselleria d'Educació de la seua comunitat autònoma. Les dos administracions i els centres adquirixen un compromís mutu de permanència en el Programa durant tres o quatre anys.  
Una vegada seleccionat el centre, la Comunitat Autònoma ha de concretar amb el propi centre els detalls de la participació i els recursos necessaris.  
3. Característiques de la participació dels centres en el Programa  
L'Institut participarà de forma voluntària, adquirint el compromís de millorar els resultats dels seus alumnes i rebent una sèrie de recursos afegits a aquells que té assignats per part de l'administració de què depén. La participació d'un centre en el Programa exigix la intervenció en els tres àmbits indicats abans: funcionament i atenció directa a l'alumnat, relació amb les famílies i millora de l'entorn educatiu. El centre actuarà d'una banda amb un replantejament de les seues formes d'organització i funcionament i, d'una altra, a través d'un conjunt de línies d'actuació específiques.  
Canvis en l'organització i funcionament  
L'Institut haurà de comprometre's a introduir canvis en la seua organització que incloguen, almenys:  
. La modificació de les estratègies d'atenció a la diversitat.  
. L'establiment de nous procediments de coordinació horitzontal.  
. La utilització de nous protocols de relació amb les famílies.  
En la mesura que estos canvis depenen de la situació de partida, de la normativa autonòmica i de les característiques de la plantilla, serà el propi centre el que propose estes modificacions. No obstant, les administracions posaran a disposició dels centres alguns models perquè puguen realitzar estos canvis organitzatius.  
Per a la posada en pràctica dels canvis associats a l'atenció a la diversitat, el centre comptarà amb hores de professor destinades a reforçar l'atenció en les matèries instrumentals, incrementant els desdoblaments i augmentant les activitats de reforç.  
En cada centre la responsabilitat de l'execució del Programa és de l'equip directiu. No obstant, per a evitar una sobrecàrrega dels seus membres, es comptarà amb un professor responsable del programa que col·labore en l'organització, el seguiment i l'avaluació del Programa.  
Línies d'actuació específiques  
Per a facilitar que el centre puga actuar en els tres àmbits se li oferirà una sèrie de línies d'actuació destinades a cada un d'ells. D'entre elles, haurà de seleccionar almenys una d'atenció directa als alumnes (encara que seria aconsellable dos), una altra relacionada amb les famílies i una altra línia d'actuació en relació amb el seu entorn. Les línies d'actuació previstes són:  
Atenció directa als alumnes:  
. Transició primària-secundària   
. Desenrotllament de capacitats   
. Reforç educatiu complementari   
. Biblioteca escolar   
. Convivència escolar   
Intervenció amb les famílies:  
. Col·laboració amb les famílies  
. Mediadors socioeducatius  
Relació amb el seu entorn:   
. Acompanyament escolar   
. Tallers d'activitats extraescolars  
. Absentisme escolar  
S'inclou en la segona part d'este document una descripció succinta de les orientacions que tindrien cada una de les línies d'actuació. Les administracions educatives proporcionaran als centres una definició més precisa de cada una d'elles.  
Les accions de la major part de les línies d'actuació van dirigides principalment als alumnes d'Educació Secundària Obligatòria, encara que la seua incidència ha de ser major en els estudiants dels tres primers cursos. La participació dels alumnes haurà d'anar acompanyada de l'adquisició d'un compromís per part dels propis alumnes i de les seues famílies que garantisca la permanència en el programa, l'assistència a les activitats previstes, el seguiment per part de les famílies i una major relació de la família amb el centre.  
Intervenció d'altres institucions  
Algunes de les línies d'actuació que es preveuen poden requerir la intervenció de les corporacions locals que, per mitjà de conveni o per un altre procediment, posen a disposició del centre instal·lacions o recursos humans i materials, faciliten la contractació i, en general, contribuïsquen a l'enriquiment educatiu i cultural de la zona.  
Així mateix, en alguns casos pot ser convenient la intervenció d'altres institucions associades a determinats servicis o col·lectius (assistencials, sanitaris,...) o que poden facilitar la seua posada en marxa.  
Aportació de recursos  
El centre que participe en este Programa rebrà uns recursos suplementaris, l'import aproximat dels quals per cada centre participant oscil·larà entre 100.000 i 120.000 euros. D'esta quantitat, el 50% serà finançada pel Ministeri d'Educació i Ciència i l'altre 50% per la Comunitat Autònoma a què pertanga el centre.  
Esta quantitat es pot desglossar de la manera següent:  
A. Amb caràcter general  
. Almenys un horari complet de professor per a la posada en pràctica de mesures de reforç educatiu i, si és el cas, de millora de l'atenció dels tutors (per a un centre de grandària mitjana).  
. Increment dels gastos de funcionament.  
B. Recursos necessaris per a la posada en marxa de les línies d'actuació corresponents. En funció de les que desenrotlle el centre, l'aportació es destinarà al pagament dels monitors, o a qualsevol altra necessitat derivada de la seua posada en marxa.  
C. En els casos en què s'estime convenient es destinarà la quantitat necessària per a la millora de l'aspecte i condicions del centre.  
A partir del 2n any de participació, la quantitat assignada podrà patir una lleugera disminució si no es preveuen les despeses que s'indiquen en l'apartat C.  
Xàrcia de suport  
El Ministeri d'Educació i Ciència establirà un lloc web que facilite l'intercanvi, per part dels centres, d'experiències, dades i informacions, que permeta compartir recursos, que facilite que els centres disposen dels materials de suport necessaris i que proporcione a les administracions la informació que requerisquen.  
4. Compromisos dels centres  
A fi d'assegurar l'eficàcia del programa, els centres participants en el plans es comprometran a:  
a) Dur a terme el plans en el període de temps que es decidisca.  
b) Facilitar i fer els canvis necessaris en l'organització del centre per a implantar i desenrotllar el programa.   
c) Millorar la situació de partida del centre i progressar en l'obtenció de resultats satisfactoris.  
5. Compromisos de l'administració educativa  
L'administració educativa adquirix els següents compromisos enfront dels centres participants:  
a) Aportar els recursos econòmics necessaris per a l'aplicació del programa.  
b) Proporcionar la formació necessària als monitors, professors i coordinadors dels centres.  
c) Proporcionar els materials adequats per a la posada en marxa del programa.  
d) Mantindre una estructura de suport als centres que facilite la resolució dels problemes d'organització o d'una altra índole relacionats amb el programa.  
e) Facilitar els instruments per a la valoració dels resultats del programa.  
6. Valoració dels resultats  
La participació d'un centre en el Programa va dirigida a aconseguir que els seus alumnes obtinguen millors resultats. D'acord amb això, els indicadors principals per a l'avaluació del Programa en cada centre seran:  
. Proporció d'alumnes que obtenen resultats globalment satisfactoris.  
. Resultats en les àrees instrumentals.  
. Taxes d'abandó escolar en l'Educació Secundària Obligatòria.  
Junt amb estos indicadors principals, l'avaluació en tindrà en compte altres com:  
. Satisfacció de professors, alumnes i famílies.  
. Nivell de conflictivitat en el centre.  
. Grau d'implicació de les famílies (nombre de contactes anuals amb elles,...).  
Els valors d'estos indicadors seran obtinguts a partir de la informació de l'avaluació acadèmica dels alumnes i d'enquestes breus a professors, pares i alumnes.   
Programa de suport a centres de Secundària en zones d'atenció educativa preferent  
Descripció de les línies d'actuació  
I. Atenció directa als alumnes  
. Transició de l'educació primària a l'educació secundària  
. Desenrotllament de capacitats  
. Reforç educatiu complementari  
. Biblioteques escolars  
. Convivència escolar   
II. Intervenció amb les famílies  
. Col·laboració entre les famílies d'alumnes i el centre educatiu  
. Mediadors socioeducatius  
III. Relació amb el seu entorn  
. Acompanyament acadèmic  
. Activitats extraescolars  
. Absentisme escolar  
I. Atenció directa als alumnes  
Facilitar la transició de l'Educació Primària a l'Educació Secundària  
1. Descripció   
Amb esta línia d'actuació es pretén assegurar una transició fluida de l'alumnat des de l'educació primària a l'educació secundària, per mitjà de la coordinació dels centres implicats, l'adaptació organitzativa dels cursos 5t i 6t d'Educació Primària i 1r i 2n d'ESO i l'atenció especial a les famílies dels alumnes.  
2. Destinataris  
Alumnat que cursa 1r i 2n d'ESO en el centre de secundària i 5t i 6t de primària en els centres adscrits, així com les seues famílies respectives.  
3. Objectius  
. Respondre de la millor manera possible a les necessitats i expectatives de l'alumnat, per part del centre de secundària, disposant de tota la informació existent i utilitzable sobre els grups que accedixen a l'ESO.   
. Facilitar la continuïtat en la progressió de l'acció educativa.  
. Integrar tots els alumnes en el seu nou grup i en la dinàmica del centre.  
. Aconseguir donar les respostes adequades a l'alumnat que puga requerir un suport especial derivant-lo, si fóra necessari, cap a altres línies d'actuació i recursos.   
. Orientar les famílies sobre l'educació secundària, l'organització del centre i les formes eficaces de suport als alumnes i de relació amb el centre.  
Desenrotllament de capacitats  
1. Descripció  
Esta línia d'actuació pretén millorar les perspectives escolars dels alumnes la situació acadèmica dels quals és millor, o que destaquen per la seua capacitat especial per a alguna matèria, i als quals les possibilitats de dedicació del professorat, el clima del centre o la falta general d'expectatives poden dificultar el ple desenrotllament de què són capaços. Es concep, a més, com a via d'estímul per a recuperar alguns d'estos estudiants, desinteressats pels seus èxits escolars, al no vore valorades les dites capacitats. Per a aconseguir-ho es proposa millorar l'atenció del professorat i oferir per a estos alumnes activitats específiques en l'aula i fora d'esta.  
2. Destinataris  
Els alumnes que habitualment destaquen en una o diverses matèries del currículum, sense fer distinció entre les matèries que requerixen aptituds associades a la capacitat intel·lectual i aquelles que necessiten talents o habilitats especials com les matèries artístiques i l'educació física. Sense una atenció específica del professor, serà difícil estimular al màxim el desenrotllament d'estos alumnes. D'altra banda, al sentir-se valorats, milloraran en la seua autoestima i se sentiran més segurs del seu bon fer davant dels seus propis companys.   
3. Objectius  
. Identificar i conéixer per part del professorat les particulars capacitats d'alguns alumnes, amb l'ajuda del servici d'orientació.   
. Desenrotllar i potenciar els aprenentatges i el rendiment escolar d'estos alumnes, la qual cosa comporta:  
· Ajudar-los a ser conscients de les seues pròpies capacitats i motivar-los per a esforçar-se a desenrotllar-les,  
· Tindre en consideració este alumnat a l'hora de planificar l'organització del centre (agrupacions, desdobles, etc.), les programacions i adaptacions curriculars, i les activitats complementàries i extraescolars.  
. Contribuir al desenrotllament d'una personalitat equilibrada i a la millor integració social d'este alumnat, en el grup i en el centre.   
. Millorar les possibilitats de tots els alumnes del centre a través de la modificació de les expectatives, del clima escolar i de l'efecte d'«arrossegament» sobre els altres alumnes.  
Reforç educatiu complementari  
1. Descripció   
Esta línia d'actuació va destinada a millorar les perspectives escolars dels alumnes amb dificultats en l'Educació Secundària Obligatòria, a través del reforçament en distints àmbits: matèries instrumentals i, en cas necessari, altres matèries, tècniques d'estudi, formes d'organització del treball, etc.  
2. Destinataris  
Alumnes d'Educació Secundària Obligatòria seleccionats per l'equip de professors del centre i especialment el tutor, que presenten algun retard escolar associat a dificultats i problemes en l'aprenentatge, en particular quan estos tinguen relació amb:  
. insuficiència reconeguda en les matèries instrumentals,   
. baixes expectatives acadèmiques,  
. escassa participació en les activitats ordinàries,  
. absència d'hàbits de treball.  
Es tracta d'alumnes que no aconseguixen avançar adequadament només amb les activitats ordinàries i requerixen un suport específic. Tal suport es proporcionarà en horari diferent del de les classes, afegit a l'atenció educativa pròpia de l'aula.  
3. Objectius  
. Millorar els resultats acadèmics dels alumnes.  
. Facilitar l'adquisició d'hàbits d'organització i constància en el treball, l'aprenentatge de tècniques d'estudi.  
. Millorar la seua integració social, en el grup i en el centre.   
. Augmentar les expectatives acadèmiques i professionals dels alumnes a qui es dirigix.  
. Millorar el clima general del centre i disminuir el grau de conflictivitat.  
Biblioteques escolars  
1. Descripció   
Amb esta línia d'actuació es pretén que les biblioteques escolars es convertisquen en un lloc idoni per al foment de la lectura i l'accés a les diverses fonts d'informació i al seu tractament, a més de lloc on puguen treballar els alumnes que no disposen a casa d'espai, recursos o suport.  
2. Destinataris  
Alumnat, professorat i famílies dels centres d'educació secundària.  
3. Objectius  
. Fomentar la lectura com a requisit essencial de l'aprenentatge i recurs de gran utilitat per a l'entreteniment i l'oci.  
. Habilitar la biblioteca com a lloc de treball, tant en l'horari lectiu com en l'extraescolar per a tots els alumnes, en especial per a aquells que no disposen d'un lloc adequat o els recursos necessaris en els seus respectius domicilis.  
. Oferir a alumnes i professors informació en diferents suports i formats per a satisfer les necessitats curriculars, culturals i complementàries.   
. Facilitar l'accés a fonts i servicis d'informació externs i fomentar el seu ús per part d'alumnes i professors.  
. Promoure, al voltant de la lectura, trobades entre els diferents sectors de la comunitat escolar.  
. Incorporar l'ús de la biblioteca com un recurs habitual de les activitats escolars ordinàries.  
Convivència escolar  
1. Descripció   
Esta línia d'actuació pretén aconseguir una millora de la convivència en els centres d'educació secundària afavorint la comunicació i les relacions interpersonals.   
2. Destinataris  
Alumnat, professorat i famílies dels centres d'educació secundària.  
3. Objectius  
. Afavorir en l'alumnat els principis i valors en què se sustenta la convivència democràtica.  
. Desenrotllar i millorar en els membres de la comunitat educativa les habilitats socials que afavorisquen la convivència escolar.  
. Impulsar la comunicació entre els membres de la comunitat escolar establint els canals oportuns.  
. Previndre conductes problemàtiques i aplicar estratègies de resolució de conflictes, com ara mediació, diàleg, etc.  
II. Línies d'intervenció amb les famílies  
Col·laboració entre les famílies d'alumnes i el centre educatiu  
1. Descripció   
Amb esta línia d'actuació es pretén fomentar la implicació efectiva de les famílies en el centre, especialment en aquells aspectes que incidisquen en la millora de l'aprenentatge escolar i del rendiment dels seus fills, a través d'actuacions de col·laboració i suport per part dels professors i tutors.  
2. Destinataris  
Famílies d'alumnes de l'ESO.  
3. Objectius  
. Afavorir les relacions entre les famílies i el centre per a implicar-les en el procés escolar dels seus fills.  
. Buscar pautes educatives comunes entre les famílies i el centre per a afrontar de manera adequada el procés de formació escolar i el desenrotllament educatiu, afectiu i social de l'alumnat.  
. Millorar la valoració de l'escola per part de les famílies.  
. Establir vies de comunicació sistemàtica i periòdica entre les famílies i el centre educatiu per a donar-los a conéixer les activitats escolars del centre i qualsevol altra d'interés per al desenrotllament personal de l'alumne.  
. Satisfer les demandes familiars des del centre o a través d'altres institucions de l'entorn.  
. Impulsar la participació de les famílies en el centre escolar.  
Mediadors socioeducatius  
1. Descripció  
Esta línia d'actuació es dirigix a assegurar la intervenció de persones que medien entre els equips educatius i les famílies quan hi haja barreres lingüístiques, culturals o socioeconòmiques que dificulten la comunicació i l'enteniment entre els dos sectors de la comunitat educativa, per tal que cooperen millor en el desenrotllament personal i educatiu de l'alumne.   
D'acord amb això, els mediadors socioeducatius han de ser persones que, en la mesura que siga possible, reunisquen les següents característiques: formació acadèmica imprescindible per a conéixer bé els trets bàsics i el funcionament del sistema educatiu espanyol i, en concret, els del centre escolar, coneixement dels trets culturals fonamentals del grup social a què pertany la família (llengua, religió, tradicions nacionals o culturals, etc.) i, finalment, que siguen acceptats per la família com a interlocutors.  
2. Destinataris  
Equips educatius i famílies d'alumnes de procedència cultural o lingüística diferent de la majoritària, en centres a què assistix nombrós alumnat d'estes característiques.  
3. Objectius  
. Assegurar i millorar la comunicació entre les famílies i el centre escolar a què van els seus fills o alumnes a càrrec seu, afavorint un clima d'enteniment entre ambdós parts.  
. Estretir els vincles d'estes famílies amb el centre, i en particular amb el tutor, a fi d'aconseguir que compartisquen la importància de l'educació per als seus fills i col·laboren millor amb els objectius del centre.  
. Desenrotllar en els equips educatius una sensibilitat intercultural que els permeta comprendre, sense necessitat de compartir, els hàbits, els valors, etc. d'estes famílies, a fi de facilitar una millor integració i desenrotllament personal de l'alumnat.  
. Facilitar la integració social de les famílies.  
III. Relació amb el seu entorn  
Acompanyament acadèmic  
1. Descripció   
Línia d'actuació destinada a millorar les perspectives escolars dels alumnes amb dificultats en l'Educació Secundària Obligatòria, a través del reforç de destreses bàsiques, de la millora en l'hàbit lector i de la incorporació plena al ritme de treball ordinari i a les exigències de les diferents matèries.   
Es pretén aprofitar l'experiència i el coneixement dels alumnes més preparats d'etapes posteriors per a ajudar l'alumnat amb més dificultats, assistint-lo en les seues tasques escolars.  
2. Destinataris  
Alumnes de 1r, 2n i 3r d'Educació Secundària Obligatòria seleccionats pels equips de professors de cada un d'estos cursos, que presenten dificultats i problemes en l'aprenentatge, en particular quan estos tinguen relació amb:  
. el retard en el procés de maduració personal,  
. una pobra integració en el grup i en el centre,  
. absència d'hàbits de treball, etc.,  
. insuficiència reconeguda en les matèries instrumentals.  
S'entén que, en general, els alumnes destinataris no poden rebre l'acompanyament i suport suficients en el si de la família, però també que és possible aconseguir un compromís familiar explícit per a la participació en la línia d'actuació.  
3. Objectius  
. Potenciar l'aprenentatge i el rendiment escolar d'estos alumnes per mitjà de:  
· l'adquisició d'hàbits d'organització i constància en el treball,  
· l'aprenentatge de tècniques d'estudi,   
· la millora en habilitats i actituds associades a la lectura.  
. Millorar la seua integració social, en el grup i en el centre.  
. Facilitar la continuïtat educativa dels alumnes al llarg de l'Educació Secundària Obligatòria.  
Activitats extraescolars  
1. Descripció   
Esta línia d'actuació té com a objectiu l'oferta d'activitats culturals i esportives, amb caràcter voluntari i en horari de vesprada, que contribuïsquen a la formació integral de l'alumnat, l'ajuden a organitzar el seu temps lliure i milloren la seua vinculació amb el centre. Les dites activitats es duran a terme en col·laboració amb institucions del centre, com les APA, o del seu entorn: l'ajuntament, associacions de veïns, entitats del moviment associatiu, etc.  
2. Destinataris  
Alumnat del centre de secundària i, sempre que siga possible, alumnes de l'últim cicle de primària dels centres adscrits a este.  
3. Objectius  
. Promoure en l'alumnat un sentiment positiu de pertinença al centre.  
. Aconseguir que adquirisca una major autonomia i responsabilitat en l'organització del seu temps lliure.   
. Desenrotllar l'autoestima dels xiquets, xiquetes i jóvens.   
. Millorar les relacions entre els alumnes i ajudar-los a adquirir habilitats socials i de comunicació.  
. Afavorir la sensibilitat, la curiositat i la creativitat de l'alumnat.  
. Possibilitar l'accés a les activitats culturals i esportives a tots els xiquets, xiquetes i jóvens, ampliant el seu horitzó cultural.  
Absentisme escolar  
1. Descripció   
Amb esta línia d'actuació es pretén disminuir l'absentisme escolar desenrotllar mesures preventives que afavorisquen l'assistència regular a classe, modificant la forma d'atendre els alumnes que no han assistit durant un període de temps i afavorint la relació amb les famílies dels alumnes en risc d'absentisme.   
Es pretén, d'una banda, aconseguir «entorns de prevenció» en el centre a través de la millora de les relacions personals, la forma de desenrotllar el currículum, l'oferta d'oportunitats formatives diverses, la flexibilitat d'espais, de temps, etc. I d'altra banda, es necessitarà la col·laboració entre el centre de secundària, l'administració educativa, l'Ajuntament i altres entitats que intervenen en l'entorn educatiu, d'acord amb la delimitació de les competències establides per a cada una d'elles.  
2. Destinataris  
Alumnat d'ESO que presenta absentisme escolar, ja siga ocasional o reiterat.  
3. Objectius  
. Previndre i controlar l'absentisme escolar.  
. Buscar formes d'aproximació d'este alumnat al centre.  
. Establir noves mesures d'atenció a la diversitat per a previndre l'absentisme.  
. Procurar el canvi d'actitud de les famílies en el cas que dificulten o impedisquen una normal escolarització dels seus fills.  
. Estretir la col·laboració amb les famílies que puguen tindre dificultat per a assegurar l'assistència a classe dels seus fills.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5210, del 02-03-2006 (2006/2122)

RESOLUCIÓN de 21 de febrero de 2006, del director general de Relaciones con las Cortes y Secretariado del Gobierno de la Presidencia de la Generalitat Valenciana, por la que se dispone la publicación del convenio marco de colaboración entre el Ministerio de Educación y Ciencia y la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte de la Generalitat Valenciana para la aplicación de diversos programas de apoyo a centros de Educación Primaria y Educación Secundaria.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5210

Fecha DOGV
:   02-03-2006

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - A) CONVENIOS INTERADMINISTRATIVOS

Número del documento
:   2006/2122

CVE


Fecha del documento
:   21-02-2006

Organismo emisor
:   Presidencia de la Generalitat

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria Cultura, Educación y Deporte](javascript:void(0))
    * [enseñanza secundaria](javascript:void(0))
    * [enseñanza primaria](javascript:void(0))
    * [cooperación administrativa](javascript:void(0))
    * [administración central](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 21 de febrero de 2006, del director general de Relaciones con las Cortes y Secretariado del Gobierno de la Presidencia de la Generalitat Valenciana, por la que se dispone la publicación del convenio marco de colaboración entre el Ministerio de Educación y Ciencia y la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte de la Generalitat Valenciana para la aplicación de diversos programas de apoyo a centros de Educación Primaria y Educación Secundaria. [2006/F2122]  
Suscrito previa tramitación reglamentaria, entre el Ministerio de Educación y Ciencia y la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte de la Generalitat Valenciana, el día 21 de diciembre de 2005, un convenio marco de colaboración para la aplicación de diversos programas de apoyo a centros de Educación Primaria y Educación Secundaria, y en cumplimiento de lo establecido en el artículo 8.2 de la Ley de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, y en el artículo 3.4 del Decreto 20/1993, de 8 de febrero, del Gobierno Valenciano, procede la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de dicho convenio que ha quedado inscrito en el Registro de Convenios con el número 0032/2006, y que figura como anexo de esta resolución.  
Valencia, 21 de febrero de 2006.. El director general de Relaciones con las Cortes y Secretariado del Gobierno: Antonio V. Peral Villar.  
Convenio marco de colaboración entre el Ministerio de Educación y Ciencia y la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte de la Generalitat Valenciana para la aplicación de diversos programas de apoyo a centros de Educación Primaria y Educación Secundaria  
Madrid, 21 de diciembre de 2005  
Reunidos  
De una parte, Mª. Jesús San Segundo Gómez de Cadiñanos, como ministra de Educación y Ciencia, nombrada por Real Decreto 558/2004, de 17 de abril (BOE nº 94, de 18 de abril de 2004).  
De otra parte, Alejandro Font de Mora Turón, conseller de Cultura, Educación y Deporte de la Generalitat Valenciana, en virtud del Decreto 7/2004 del presidente, de 27 de agosto, en nombre y representación de ésta y expresamente facultado para este acto por Acuerdo del Consell de fecha 18 de noviembre de 2005.  
Exponen  
1º. Que el artículo 27 de la Constitución Española establece el derecho de todos a la educación y asigna a los poderes públicos la obligación de garantizar este derecho. Actualmente este derecho a la educación solo puede entenderse en el sentido de que la educación que reciben los niños y jóvenes ha de alcanzar unos niveles altos de calidad, independientemente de las condiciones sociales, culturales y económicas de la familia y del entorno.  
2º. Que el Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana, aprobado por Ley Orgánica 5/1982, de 1 de julio, dispone en su artículo 35, que corresponde a la Comunidad Autónoma la competencia de desarrollo legislativo y ejecución de la enseñanza en toda su extensión, niveles y grados, modalidades y especialidades, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 27 de la Constitución y leyes orgánicas que, conforme al apartado 1 del artículo 81 de la misma, lo desarrollen, y sin perjuicio de las facultades que atribuye al Estado el artículo 149.1.30 y de la alta inspección para su cumplimiento y garantía.  
3º. Que la Ley Orgánica 10/2002, de 23 de diciembre, de Calidad de la Educación, en su artículo 6, establece que el Estado, en colaboración con las Comunidades Autónomas, promoverá programas de cooperación territorial orientados a objetivos educativos de interés general. Estos programas serán desarrollados y gestionados por el Ministerio de Educación y Ciencia, y por las Comunidades Autónomas, de acuerdo con sus respectivas competencias, mediante los convenios que, a estos efectos, se suscriban.  
Asimismo, el apartado 2 del artículo 40 de esa misma Ley establece que el Estado podrá impulsar, mediante convenios con las Comunidades Autónomas, actuaciones preferentes orientadas al logro efectivo de sus metas y objetivos en materia de igualdad de oportunidades y de compensación en educación.   
4º. Que ambas partes coinciden en el objetivo de afrontar, desde una perspectiva inclusiva, la situación de centros que reciben a un alumnado en situación de desventaja educativa asociada a un entorno sociocultural deficitario, con el que los recursos ordinarios se muestran insuficientes y necesitan mecanismos de compensación.  
Asimismo, ambas partes coinciden en que se contribuirá a mejorar los resultados de esos centros a través de Programas de refuerzo o de acompañamiento escolar a centros de Primaria y Secundaria, y de un Programa de apoyo a centros de Secundaria con actuaciones que tengan por finalidad la mejora en la cantidad y calidad de los aprendizajes, la integración escolar de los alumnos, la participación de las familias y las posibilidades educativas del entorno del centro.  
5º. Y que para poder realizar dichas acciones se requiere una aportación suplementaria de recursos, a la vez que se propician formas de organización interna de los centros que puedan favorecer nuevas estrategias para afrontar una situación educativa difícil.  
Consecuentemente, el Ministerio de Educación y Ciencia y la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte de la Generalitat Valenciana, previa aprobación de la Comisión Delegada del Gobierno para Política Autonómica, suscriben el presente Convenio conforme a las siguientes   
Cláusulas  
Primera. Objeto del Convenio  
Constituye el objeto del presente Convenio marco el establecimiento de los mecanismos de colaboración necesarios entre el Ministerio de Educación y Ciencia y la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte de la Generalitat Valenciana, de acuerdo con las especificaciones contenidas en el mismo, para llevar a cabo los Programas en centros de Primaria y Secundaria con alumnado en situación de desventaja educativa asociada al entorno sociocultural.  
Segunda. Descripción de las actividades  
El desarrollo de las actividades acogidas al presente Convenio se llevará a cabo de acuerdo con la descripción de los programas que se incluye en sus tres anexos.  
Tercera. Compromisos del Ministerio de Educación y Ciencia  
El Ministerio de Educación y Ciencia se compromete a:  
. Cofinanciar el cincuenta por ciento del presupuesto total de los Programas objeto de este Convenio.  
. Mantener una estructura de coordinación que colaborará con la Conselleria de Cultura Educación y Deporte en el apoyo y seguimiento de los Programas y procurará los materiales necesarios.  
. Valorar los resultados, junto con la Comunidad Autónoma.   
. Establecer una plataforma virtual de información y apoyo a las actuaciones derivadas de este Convenio.  
Cuarta. Compromisos de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte   
La Conselleria de Cultura, Educación y Deporte de la Generalitat Valenciana se compromete a:  
. Cofinanciar el cincuenta por ciento del presupuesto total de los programas objeto de este Convenio.  
. Seleccionar a los centros de Primaria y Secundaria en los que se implanten los programas a los que se refiere la cláusula Segunda.  
. Realizar el apoyo directo a los centros seleccionados y organizar los procesos de formación necesarios para que los profesores y otros profesionales puedan implantar estos Programas.   
. Que la Dirección General de Enseñanza designe a una persona que colaborará en el seguimiento de los Programas y en la valoración de los resultados de los mismos y participará en la coordinación de los Programas con el Ministerio de Educación y Ciencia y otras Comunidades Autónomas.  
. Remitir al Ministerio de Educación y Ciencia la relación de centros en los que se implanten estos programas así como la información que recabe en relación con el presente Convenio.  
Quinta. Aportaciones  
Las Administraciones firmantes del presente Convenio concretarán anualmente, en el año 2005 una vez suscrito este convenio y en los años sucesivos al inicio del ejercicio presupuestario, su colaboración y sus aportaciones para el desarrollo de los programas mencionados en la cláusula primera. Esta concreción se consignará en una Adenda que formará parte indisoluble del Convenio.  
En dicha Adenda deberá también figurar el número de centros que participarán en cada uno de los programas.  
Sexta. Publicidad  
En la difusión de todos los actos, materiales y actividades realizados en el marco del presente Convenio se hará mención expresa a las instituciones firmantes.  
Séptima. Comisión mixta de Seguimiento  
A fin de realizar el seguimiento y evaluación de los resultados, así como la interpretación y cumplimiento del presente Convenio, ambas partes convienen la constitución de una Comisión mixta paritaria, compuesta de seis miembros, dos de los cuales serán designados por el Ministerio de Educación y Ciencia, uno por la Delegación del Gobierno en la Comunidad Autónoma Valenciana y tres por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte de la Generalitat Valenciana.   
Octava. Vigencia y resolución  
El presente Convenio tiene carácter indefinido, salvo rescisión o denuncia con la antelación mínima de un mes a la terminación del ejercicio presupuestario correspondiente a la última Adenda suscrita. En todo caso, ambas partes deberán garantizar la terminación de las actuaciones en curso sin agravio para los participantes en ellas.  
Las posibles cuestiones litigiosas a que pueda dar lugar la aplicación, interpretación, modificación, efectos y resolución del presente Convenio serán resueltas de conformidad con lo dispuesto en la ley Reguladora de la Jurisdicción Contencioso-Administrativa.  
Y en prueba de conformidad, firman el presente Convenio por duplicado, quedando un ejemplar en poder de cada una de las partes firmantes, en el lugar y fecha arriba indicados.  
Por el Ministerio de Educación y Ciencia: Mª Jesús San Segundo Gómez de Cadiñanos.  
Por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte de la Generalitat Valenciana: Alejandro Font de Mora Turón.  
ANEXO I  
Programa de acompañamiento escolar en Primaria  
1. Justificación  
En el documento Una educación de calidad para todos y entre todos, Propuestas para el debate, se pone de manifiesto la necesidad de actuar sobre los alumnos de la Educación Primaria que empiezan a manifestar problemas de retraso escolar desde el mismo momento en que dichos problemas son identificados. Para ello, se propugna la mejora en los medios de detección de esos problemas y la incorporación de acciones que permitan hacer frente a ellos.  
Independientemente de las medidas que se puedan aplicar en estos dos ámbitos como consecuencia de los cambios legales y normativos, parece conveniente que el Ministerio de Educación y Ciencia, junto con las Comunidades Autónomas, inicien actuaciones de apoyo que permitan incidir en alguno de esos ámbitos en centros docentes que, por su situación, requieran una atención especial.  
El «Programa de acompañamiento escolar» responde a la necesidad de mejorar los índices de éxito escolar en determinados centros de educación primaria que reciben alumnos en situación de desventaja socioeducativa. Para conseguir esta mejora se pretende actuar sobre una parte de los alumnos de estos centros, en campos que se consideran esenciales para que las perspectivas escolares de estos alumnos aumenten. Se persigue con ello, también, incidir en la totalidad del centro, en la medida en que la actuación sobre determinados colectivos de alumnos puede mejorar el clima del centro y cambiar las expectativas sobre el futuro escolar de todos.   
La proporción de alumnos que acumulaban retrasos al final de la Educación Primaria era en el curso 2001-2002 de un 11,6%, según datos que se citan en el documento de propuestas para el debate. Se puede estimar que en los centros a los que se dirige el programa esta proporción llega a ser significativamente mayor, hasta el punto de condicionar considerablemente la actuación de los profesores y el funcionamiento del centro. Es, además, en el último ciclo donde se acumulan en mayor medida estos retrasos y donde a veces parece más difícil actuar sobre ellos desde la estricta actuación dentro del aula.  
Para el planteamiento de este programa se han tenido en cuenta las siguientes consideraciones:  
. Los alumnos que acumulan retraso al final de la Educación Primaria necesitan un aumento del tiempo dedicado a las actividades escolares. Normalmente no tienen iniciativa ni autonomía para dedicar ese tiempo suplementario por sí mismos.  
. En el último ciclo de la Educación Primaria, salvo casos excepcionales, no se dan situaciones de las que se vienen llamando «rechazo escolar», pero se inician procesos que llevarán a él. Es necesario, por tanto, mejorar la relación de los alumnos con el centro.  
. La mejora de las expectativas que tienen los alumnos sobre sus propias capacidades y el centro sobre su alumnado tiene una influencia decisiva sobre sus perspectivas escolares. Es necesario contribuir a que estos alumnos lleguen a la Educación Secundaria habiendo obtenido resultados positivos al menos en una parte del currículo.  
. La mejora de las perspectivas escolares requiere un desarrollo mayor de capacidades básicas. En particular, es esencial el trabajo asociado a la lectura y a la organización del trabajo y la adquisición de hábitos de estudio. Además, en general conviene incidir en la expresión escrita y la resolución de problemas.  
. Es conveniente conseguir el mayor grado posible de implicación de las familias en el proceso educativo y mejorar la calidad de su relación con el centro. Para ello, se debe alcanzar un compromiso con las familias de los alumnos acogidos al programa que facilite la participación de éstos en él y suponga la extensión de sus beneficios al ámbito de la participación de las familias en la formación de sus hijos.  
. Las actividades que se realicen en el marco de este programa deben formar parte de la actuación global del colegio. Para conseguirlo es imprescindible la implicación del centro, aceptando y procurando la participación, coordinando las actuaciones y colaborando en su organización, su desarrollo y su evaluación.  
En el curso 2004-2005 se pone en marcha este programa piloto, con la intención de ir extendiéndolo a un número mayor de centros en cursos posteriores, con las modificaciones derivadas de las valoraciones que se vayan haciendo. Se entiende que los centros incorporados al programa en esta primera etapa continuarán en el curso próximo.   
Para el buen desarrollo del programa es conveniente lograr la confluencia de las diferentes administraciones. En la medida en que las corporaciones locales colaboren con actuaciones complementarias se podrá lograr una mayor eficacia.  
2. A quién se dirige el programa  
En la primera etapa, que corresponde al curso 2004-2005, se podrán acoger al programa centros públicos de Educación Primaria entre cuyo alumnado haya una proporción significativa de niños en desventaja desde el punto de vista educativo. Se plantean dos modalidades diferentes de participación, que se describen en el apartado siguiente. Dado que se trata de una fase piloto, se considera conveniente que participen en el programa un número suficiente de centros en cada una de las modalidades.  
Por encontrarse este programa en una fase inicial, en la selección de los centros se procurará la participación de centros variados en cuanto a la composición de su alumnado en relación con las posibles causas de desventaja educativa: pertenencia a familias de bajo nivel cultural o económicamente desfavorecidas, situación en un entorno con escasez de recursos educativos, minorías étnicas, inmigrantes de lengua materna igual o diferente de la utilizada en el centro, etc.   
En cada uno de estos centros se organizarán varios grupos de alumnos, según las dimensiones y la situación del centro, que trabajarán de modo simultáneo.   
3. Desarrollo del programa  
1.- Descripción del programa  
Programa destinado a mejorar las perspectivas escolares de los alumnos con dificultades en el último ciclo de Educación Primaria, a través del trabajo o apoyo organizado para la adquisición de destrezas básicas, de la mejora en el hábito lector y de la incorporación plena al ritmo de trabajo ordinario y a las exigencias de las diferentes materias.   
2.- Destinatarios  
Alumnos de 5º y 6º de Educación Primaria seleccionados por el equipo de profesores del centro y especialmente el tutor, que presenten dificultades y problemas en el aprendizaje, en particular cuando éstos tengan que ver con:   
. el retraso en el proceso de maduración personal,   
. una pobre integración en el grupo y en el centro,  
. ausencia de hábitos de trabajo, etc.,  
. retraso en el proceso de aprendizaje de las áreas instrumentales básicas.  
Se entiende que, en general, los alumnos destinatarios no pueden recibir el acompañamiento y apoyo suficientes en el seno familiar, pero también que es posible alcanzar un compromiso familiar explícito para la participación en el programa.  
3.- Objetivos  
. Potenciar el aprendizaje y el rendimiento escolar de estos alumnos mediante:  
· la adquisición de hábitos de organización y constancia en el trabajo  
· el aliento al estudio, proponiendo formas de trabajo eficaces   
· la mejora en habilidades y actitudes asociadas a la lectura.  
. Mejorar su integración social, en el grupo y en el centro.   
. Facilitar la transición del colegio al instituto.  
. En la modalidad B, además, asentar conocimientos y destrezas en las áreas instrumentales.  
4.- Desarrollo  
Los alumnos participantes en el programa acudirán al centro al menos durante cuatro horas semanales. En este tiempo tendrán ocasión de leer de manera guiada y trabajar las actividades propuestas en clase. Los monitores o profesores llevarán a cabo las funciones de guía y orientación proporcionando, en su caso, los materiales adecuados, resolviendo dudas y ayudando en el desarrollo de actitudes y hábitos de organización del tiempo, planificación del trabajo, concentración y constancia en su elaboración y calidad en la realización y expresión de los resultados.  
Sería muy deseable que los monitores hubieran llevado, o llevaran a cabo actividades de ocio y deportivas en el mismo colegio, de forma que tales actividades favorecieran la motivación y la implicación del alumnado que requiere el apoyo del monitor acompañante. Del mismo modo, sería aconsejable que durante estas horas la biblioteca escolar permanezca abierta y a disposición de los alumnos, tanto si participan en el programa como si no lo hacen.   
La colaboración con el Ayuntamiento en el que esté ubicado el centro puede facilitar la puesta en marcha del programa, contribuir a su desarrollo e integrarlo en el conjunto de acciones de carácter educativo que se dan en el ámbito local. De acuerdo con ello, se procurará la firma de convenios con las corporaciones locales dispuestas a ello y que puedan contribuir de uno u otro modo al éxito del programa en cada centro.  
5.- Modalidades  
El programa se desarrollará en dos modalidades diferentes, que se describen a continuación. Cuando las circunstancias del centro lo aconsejen, podrá implantarse de manera que incorpore conjuntamente las figuras de apoyo que se describen para cada una de las modalidades.  
Modalidad A  
Se pretende con esta modalidad aprovechar la experiencia y el conocimiento de los alumnos más preparados de etapas posteriores para ayudar al alumnado de Primaria con más dificultades, asistiéndole en sus tareas escolares y, en su caso, apoyándole en el acceso al instituto.  
El acompañamiento lo realizarán monitores acompañantes, que serán preferentemente estudiantes (exalumnos, estudiantes universitarios,...) Serán seleccionados por su madurez y sentido de la responsabilidad, pero sobre todo por su capacidad para conectar bien con los chicos de entre 10 y 13 años, de forma que éstos los vean como compañeros mayores que se preocupan por sus necesidades y no como profesores o personal del colegio. En los casos en los que no sea posible contar con este perfil de monitores se seleccionará a otras personas cuya formación y madurez haga posible cumplir con las finalidades del programa.  
Cada monitor acompañante trabajará con un grupo de entre cinco y diez alumnos en un espacio adecuado dentro del mismo centro. El alumnado recibirá dos o cuatro sesiones de acompañamiento por semana, de acuerdo con la organización que se decida en el centro.  
El colegio de Educación Primaria nombrará un profesor coordinador del programa, con las siguientes funciones:  
. responsabilizarse directamente del funcionamiento del programa, sin perjuicio de que el equipo directivo sea el responsable principal.  
. marcar las pautas y asegurar la coherencia en el trabajo de los monitores acompañantes.  
. actuar de enlace entre los tutores y los monitores.  
. asegurar la integración del programa en el funcionamiento ordinario del centro.  
Los monitores acompañantes deberán disponer de material didáctico apropiado a las necesidades de estos alumnos, en especial, el orientado a la adquisición de técnicas de estudio.  
La función de los monitores acompañantes no es en modo alguno la de sustituir a los profesores y tutores, ni la de duplicar las enseñanzas o funciones de los mismos, sino la de completar el trabajo de aquellos ayudando individualmente al alumnado a resolver las dificultades de distinto tipo que pueda tener en el colegio. Así, con sus consejos de veterano, puede ayudarle a:  
. planificar y ordenar su trabajo escolar,  
. adquirir hábitos y técnicas de estudio eficaz,  
. ponerse al día en la marcha de las clases,   
. mejorar los aprendizajes básicos,  
. ayudarle a resolver adecuadamente conflictos que pueda tener con otros alumnos o con sus profesores.  
Los monitores acompañantes deben ser seleccionados por el centro.  
Modalidad B  
El acompañamiento y apoyo lo llevan a cabo varios profesores del propio centro que, además de las funciones anteriores, contribuyen a reforzar a los alumnos los aprendizajes no alcanzados en clase y a revisar contenidos no suficientemente aprendidos.  
Uno de los profesores participantes actuará también como coordinador, con las mismas funciones que en la modalidad A.   
Los profesores participantes recibirán una remuneración económica.  
6.- Compromisos del centro  
La eficacia del programa depende, en buena medida, de su integración en el funcionamiento del centro. Debe pasar a formar parte de los recursos con los que cuenta el colegio para hacer frente a los problemas de aprendizaje de una parte de los alumnos. Es necesario, por tanto, la participación voluntaria y el compromiso del Claustro, que ha de facilitar su funcionamiento y colaborar en su organización y en su valoración. El Equipo directivo, directamente y a través del profesor coordinador, se debe responsabilizar de su funcionamiento. Entre otras exigencias, esto lleva consigo:  
a) Contribuir a la organización y a la integración del programa en el funcionamiento del centro.   
b) Llevar a cabo la selección de los alumnos participantes, de acuerdo con los criterios expuestos y negociar con las familias dicha participación.  
c) Seleccionar a los monitores o proponer los profesores que se harán cargo de las actividades del programa.  
d) Colaborar en la valoración de los resultados.  
La participación del colegio en el programa no debe suponer el incremento significativo de los procedimientos administrativos ni un aumento del gasto que deba financiarse con sus actuales fondos para gastos de funcionamiento.  
7.- Compromiso de la familia  
El buen funcionamiento del programa y su eficacia a medio plazo requiere el acuerdo activo de las familias de los alumnos participantes. Se pretende mejorar también la relación de la familia con el centro y su implicación en las actividades escolares de los alumnos. El compromiso de la familia debe:   
a) Apoyar la asistencia de los alumnos a las actividades del programa.  
b) Hacer más visible, ante el alumno, el interés por su evolución escolar.  
c) Mejorar, en cantidad y en calidad, la relación con el centro, adquiriendo el compromiso de asistir a las reuniones y citas individuales que se convoquen.  
8.- Evolución del programa  
En el curso actual el programa tiene un carácter experimental. Sería deseable una duración de varios cursos de modo que su alcance se fuera extendiendo a un número progresivamente mayor de centros.  
Aun cuando en este curso las actividades se limitarán al último trimestre, para garantizar la eficacia del programa debería prolongarse la participación de los centros durante varios cursos. Es conveniente que tanto los centros como las administraciones adquieran el compromiso de mantener el programa durante al menos el próximo curso.  
4. Compromisos de la administración educativa con el centro  
La Administración educativa adquiere los siguientes compromisos frente a los centros participantes:  
a) Aportar los recursos económicos necesarios para la aplicación del programa.  
b) Proporcionar la formación necesaria a los monitores acompañantes, profesores y coordinadores de los centros.  
c) Proporcionar los materiales adecuados para la puesta en marcha del programa.  
d) Mantener una estructura de apoyo a los centros que facilite la resolución de los problemas de organización o de otra índole relacionados con el programa.  
e) Facilitar los instrumentos para la valoración de los resultados del programa.  
5. Proceso de valoración  
Durante los meses de junio y julio se llevará a cabo la valoración de los resultados, que tendrá en cuenta, en todo caso, su corta duración en este curso. Esta valoración se llevará a cabo a partir de los resultados escolares de los alumnos y de encuestas breves al profesor sobre el progreso del alumno en su autoestima, integración social, etc., al monitor y al alumno sobre la mejora de este último en satisfacción personal, confianza en sí mismo, relación con los compañeros, con los profesores, etc. Asimismo, se recabará la opinión de las familias sobre su satisfacción con el programa y su percepción sobre la evolución escolar de los alumnos.   
Los indicadores de la valoración se construirán teniendo en cuenta al menos los siguientes aspectos:  
1. Progreso en los resultados de las evaluaciones: número de áreas con calificación global positiva con respecto a la evaluación anterior.  
2. Número de áreas con calificación positiva en el apartado de actitud. Caso de no existir calificaciones de actitud, se sustituiría por una encuesta al profesor sobre progreso de estos alumnos en sus hábitos de trabajo (puntualidad, participación en clase, realización de ejercicios y deberes, etc.).  
3. Autoestima y confianza en sí mismo.  
4. Relación del propio alumno y de su familia con el centro y con los profesores.  
5. Integración social, relaciones con los compañeros.  
ANEXO II  
Programa de acompañamiento académico en Secundaria  
6. Justificación  
Los centros de secundaria disponen habitualmente de diversos recursos organizativos, humanos y materiales para hacer frente a las necesidades educativas del alumnado. En condiciones normales, cuando el número de alumnos que requieren una atención mayor de la ordinaria es limitado o cuando las necesidades de estos alumnos se mueven dentro de ciertos márgenes, esos recursos con los que cuenta el centro son suficientes para que la respuesta educativa se adecue a las necesidades.  
Por el contrario, cuando las necesidades son de mayor intensidad o cuando el número de alumnos que requieren atención diferente de la ordinaria es elevado, los instrumentos con los que cuenta el centro se hacen insuficientes. Por ello, cuando resulta necesario introducir nuevos instrumentos que faciliten la respuesta educativa a los alumnos que requieran un apoyo diferente al ordinario.   
En la educación secundaria obligatoria, y especialmente en los primeros cursos, los problemas de aprendizaje son a menudo el resultado de la interacción de diferentes factores, entre los que tienen una importancia especial los que están relacionados con cambios asociados a la adolescencia. Es necesario en ese periodo reforzar todo aquello que contribuya a contrarrestar algunos de esos factores, como la seguridad en las propias capacidades, el desarrollo de la autonomía y la responsabilidad o el fomento de las relaciones armónicas con el mundo adulto.  
Por otra parte, se producen situaciones en algunos centros de secundaria que, por su ubicación y por la estructura de la distribución escolar de la zona, reciben entre sus alumnos a una proporción significativa de niños y jóvenes pertenecientes a entornos culturales y sociales con una clara desventaja socioeducativa. En estos alumnos confluye un conjunto amplio de factores, tales como el bajo nivel de formación de las familias, el desconocimiento del sistema educativo o la falta de expectativas económicas y laborales. Con frecuencia, se añaden a ellos otras circunstancias que igualmente generan dificultades para los centros, como el desconocimiento de la lengua de aprendizaje, la escasa integración social o la escolarización previa corta o de baja calidad.  
A veces estas dificultades se producen además porque el centro acoge a un número significativo de alumnos pertenecientes a algún grupo claramente delimitado y con carencias más o menos homogéneas (inmigrantes provenientes de determinados países, gitanos, etc.), pero con frecuencia la heterogeneidad del alumnado hace que los problemas no sólo sean importantes, sino también diferentes de unos colectivos a otros dentro del mismo centro.  
Las dificultades que todo ello genera en los centros de secundaria requiere respuestas educativas flexibles, que les permitan enfrentarse a una situación compleja y heterogénea y que, en todo caso, faciliten la compensación de las desigualdades. En definitiva, que contribuyan a la mejora de la calidad y la equidad de la educación y consecuentemente a una mayor cohesión social.  
Es necesario dedicar mayor tiempo de atención específica a estos colectivos, sin disminuir la que reciben en las actividades lectivas ordinarias. Sin embargo el incremento de la dedicación se ha de centrar en cubrir áreas deficitarias que les impiden obtener los mejores resultados de acuerdo a sus capacidades: el desarrollo de hábitos de trabajo, la estimulación a la lectura y el aliento al estudio, la mejora de las habilidades sociales para la integración en el grupo y en el centro etc. Hay que evitar las situaciones de riesgo de abandono prematuro de estos alumnos, e intentar reintegrarlos a la vida del centro cuando presentan niveles altos de absentismo. Es necesario mejorar la relación de los niños y jóvenes con la institución escolar, con el mundo académico y favorecer así actitudes de aprendizaje a lo largo de toda la vida que les permitan progresar en su desarrollo personal.  
Para esta respuesta educativa amplia y extendida más allá del horario lectivo, son necesarios más recursos y la participación de otros sectores de la comunidad educativa y del entorno social.  
Los problemas que se pretende abordar en los contextos descritos se originan en buena medida en la educación primaria, y debe actuarse en ella para prevenirlos. Sin embargo se manifiestan con más fuerza en los centros de secundaria y especialmente en la educación secundaria obligatoria, etapa en la que se centran las actuaciones de este Programa.  
Independientemente de las medidas que se puedan aplicar en estas dos etapas de Primaria y Secundaria como consecuencia de los cambios legales y normativos, parece conveniente que el Ministerio de Educación y Ciencia, junto con las Comunidades Autónomas, inicien actuaciones de apoyo que permitan incidir en alguno de esos ámbitos en centros docentes que requieran una atención especial.  
El «Programa de acompañamiento académico» responde a la necesidad de mejorar los índices de éxito escolar en determinados centros de educación secundaria que reciben alumnos en situación de desventaja socioeducativa. Para conseguir esta mejora se pretende actuar sobre una parte de los alumnos de estos centros, en campos que se consideran esenciales para que las perspectivas escolares de estos alumnos aumenten. Se persigue con ello, también, incidir en la totalidad del centro, en la medida en que la actuación sobre determinados colectivos de alumnos puede mejorar el clima del centro y cambiar las expectativas sobre el futuro escolar de todos.   
Para el planteamiento de este programa se han tenido en cuenta las siguientes consideraciones:  
. Los alumnos que acumulan retraso al comenzar la educación secundaria necesitan un aumento del tiempo dedicado a las actividades escolares. Normalmente no tienen iniciativa ni autonomía para dedicar ese tiempo suplementario por sí mismos.  
. Al comenzar la educación secundaria se consolidan situaciones de «rechazo escolar», proceso que se inicia al final de la educación primaria. Es necesario, por tanto, mejorar la relación de los alumnos con el centro.  
. La mejora de las expectativas que tienen los alumnos sobre sus propias capacidades y el centro sobre su alumnado tiene una influencia decisiva en sus perspectivas escolares. Es necesario contribuir a que estos alumnos de educación secundaria obligatoria obtengan resultados positivos al menos en una parte del currículo.  
. La mejora de las perspectivas escolares requiere un desarrollo mayor de capacidades básicas. En particular, es esencial el trabajo asociado a la lectura y a la organización del trabajo y la adquisición de hábitos de estudio. Además, en general, conviene incidir en la expresión oral y escrita y la resolución de problemas.  
. Es conveniente conseguir el mayor grado posible de implicación de las familias en el proceso educativo y mejorar la calidad de su relación con el centro. Para ello, se debe alcanzar un compromiso con las familias de los alumnos acogidos al programa que facilite la participación de éstos en él y suponga la extensión de sus beneficios al ámbito de la participación de las familias en la formación de sus hijos.  
. Las actividades que se realicen en el marco de este programa deben formar parte de la actuación global del instituto. Para conseguirlo es imprescindible la implicación del centro, aceptando y procurando la participación, coordinando las actuaciones y colaborando en su organización, su desarrollo y su evaluación.  
En el curso 2005-2006 se inicia este programa en un cierto número de institutos, con la intención de ir extendiéndolo a un número mayor de centros en cursos posteriores, con las modificaciones derivadas de las valoraciones que se vayan haciendo. Se entiende que los centros incorporados al programa en esta primera etapa continuarán en el curso siguiente.  
Para el buen desarrollo del programa es conveniente lograr la confluencia de las diferentes administraciones. En la medida en que las corporaciones locales colaboren con actuaciones complementarias se podrá lograr una mayor eficacia.  
7. A quién se dirige el programa  
El programa está dirigido a los centros de educación secundaria entre cuyo alumnado haya una proporción significativa de alumnos en desventaja desde el punto de vista educativo. Se plantean dos modalidades diferentes de participación, que se describen en el apartado siguiente. Dado que se trata de una fase piloto, se considera conveniente que participen en el programa un número suficiente de centros en cada una de las modalidades.  
En una primera fase, en la selección de los centros se procurará la participación de centros variados en cuanto a la composición de su alumnado en relación con las posibles causas de desventaja educativa: pertenencia a familias de bajo nivel cultural o económicamente desfavorecidas, situación en un entorno con escasez de recursos educativos, minorías étnicas, inmigrantes de lengua materna igual o diferente de la utilizada en el centro, etc.  
En cada uno de estos centros se organizarán varios grupos de alumnos, según las dimensiones y la situación del centro, que trabajarán de modo simultáneo.  
8. Desarrollo del programa  
9. Descripción del programa  
Programa destinado a mejorar las perspectivas escolares de los alumnos con dificultades en los tres primeros cursos de la educación secundaria obligatoria, a través del trabajo o apoyo organizado para la adquisición de destrezas básicas, de la mejora en el hábito lector y de la incorporación plena al ritmo de trabajo ordinario y a las exigencias de las diferentes materias.   
10.- Destinatarios  
Alumnos de educación secundaria obligatoria seleccionados por el equipo de profesores de cada uno de los grupos, a propuesta del tutor, que presenten dificultades y problemas en el aprendizaje, en particular cuando éstos tengan que ver con:  
. deficiencias en el proceso de aprendizaje de las áreas instrumentales básicas,  
. ausencia de hábitos de trabajo, escasez de motivación por el estudio etc.,  
. el retraso en el proceso de maduración personal,   
. una pobre integración en el grupo y en el centro,  
Se entiende que, en general, los alumnos destinatarios no pueden recibir el acompañamiento y apoyo suficientes en el seno familiar, pero también que es posible alcanzar un compromiso familiar explícito para la participación en el programa.  
11.- Objetivos  
. Potenciar el aprendizaje y el rendimiento escolar de estos alumnos mediante:  
· la adquisición de hábitos de organización y constancia en el trabajo,  
· el aliento al estudio, proponiéndoles formas de trabajo eficaces,  
· la mejora en habilidades y actitudes asociadas a la lectura.  
. Mejorar su integración social, en el grupo y en el centro.   
. Facilitar la integración en el Instituto.  
. En la modalidad B, además, asentar conocimientos y destrezas de las áreas instrumentales.  
12.- Desarrollo   
Los alumnos participantes en el programa acudirán al centro al menos durante cuatro horas semanales. En este tiempo tendrán ocasión de leer de manera guiada y trabajar las actividades propuestas en clase. Los monitores o profesores llevarán a cabo las funciones de guía y orientación proporcionando, en su caso, los materiales adecuados, resolviendo dudas y ayudando en el desarrollo de actitudes y hábitos de organización del tiempo, planificación del trabajo, concentración y constancia en su elaboración y calidad en la realización y expresión de los resultados.   
El instituto procurará ofrecer actividades de ocio y deportivas abiertas a todo el centro que sirvan de atracción al alumnado del programa de acompañamiento, e incluso se intentará que los monitores del programa tengan también a su cargo algunas de esas actividades, al objeto de estrechar la relación entre monitores y alumnos. Del mismo modo, sería aconsejable que durante estas horas la biblioteca escolar permaneciese abierta y a disposición de los alumnos, tanto si participan en el programa como si no lo hacen.   
La colaboración con el Ayuntamiento en el que esté ubicado el centro puede facilitar la puesta en marcha del programa, contribuir a su desarrollo e integrarlo en el conjunto de acciones de carácter educativo que se dan en el ámbito local. De acuerdo con ello, se procurará la firma de convenios con las corporaciones locales dispuestas a ello y que puedan contribuir de uno u otro modo al éxito del programa en cada centro.  
13.- Modalidades  
El programa se desarrollará en dos modalidades diferentes, que se describen a continuación. Cuando las circunstancias del centro lo aconsejen, podrá implantarse de manera que incorpore conjuntamente las figuras de apoyo que se describen para cada una de las modalidades.  
Modalidad A  
Se pretende con esta modalidad aprovechar la experiencia y el conocimiento de los alumnos más preparados de etapas posteriores para ayudar al alumnado de secundaria con más dificultades, asistiéndole en sus tareas escolares y, en su caso, apoyándole en el acceso al instituto.  
El acompañamiento lo realizarán mentores o monitores acompañantes, que serán preferentemente estudiantes universitarios o de ciclos formativos de grado superior. Serán seleccionados por su madurez y sentido de la responsabilidad, pero sobre todo por su capacidad para conectar bien con los chicos de entre 12 y 16 años, de forma que éstos los vean como compañeros mayores que se preocupan por sus necesidades y no como profesores o personal del Instituto. En los casos en los que no sea posible contar con este perfil de monitores se seleccionará a otras personas cuya formación y madurez haga posible cumplir con las finalidades del programa.  
La función de los mentores o monitores acompañantes es la de completar el trabajo de los profesores y tutores ayudando individualmente al alumnado a resolver las dificultades de distinto tipo que pueda tener en el instituto. En particular, puede ayudar a:  
. animar y estimular el hábito lector,  
. planificar y ordenar el trabajo escolar,  
. adquirir hábitos y técnicas de estudio eficaz,  
. ponerse al día en la marcha de las clases,   
. mejorar los aprendizajes básicos,  
. enfrentarse de manera constructiva a la resolución de los conflictos con otros alumnos o con profesores.  
Cada monitor acompañante trabajará con un grupo de entre cinco y diez alumnos en un espacio adecuado dentro del mismo centro. El alumnado recibirá dos o cuatro sesiones de acompañamiento por semana, de acuerdo con la organización que se decida en el centro.  
El Instituto nombrará un profesor coordinador del programa, con las siguientes funciones:  
. responsabilizarse directamente del funcionamiento del programa, sin perjuicio de que el equipo directivo sea el responsable principal.  
. marcar las pautas y asegurar la coherencia en el trabajo de los monitores acompañantes.  
. actuar de enlace entre los tutores y los monitores.  
. asegurar la integración del programa en el funcionamiento ordinario del centro.  
Se establecerá un procedimiento para que alumnos y monitores adquieran compromisos a corto plazo y junto con el tutor y, en su caso, el coordinador vayan haciendo un seguimiento de la evolución del alumno.  
Los mentores o monitores acompañantes deberán disponer de material didáctico apropiado a las necesidades de estos alumnos, en especial, el orientado a la adquisición de técnicas de estudio.  
Modalidad B  
El acompañamiento y apoyo lo llevan a cabo varios profesores del propio centro que, además de las funciones anteriores, contribuyen a reforzar a los alumnos los aprendizajes no alcanzados en clase y a revisar contenidos no suficientemente aprendidos.  
Uno de los profesores participantes actuará también como coordinador, con las mismas funciones que en la modalidad A.   
14.- Compromisos del centro  
La eficacia del programa depende, en buena medida, de su integración en el funcionamiento del instituto. Debe pasar a formar parte de los recursos con los que cuenta el centro para hacer frente a los problemas de aprendizaje de una parte de los alumnos. Es necesario, por tanto, la participación voluntaria y el compromiso del Claustro, que ha de facilitar su funcionamiento y colaborar en su organización y en su valoración. El Equipo directivo, directamente y a través del profesor coordinador, se debe responsabilizar de su funcionamiento. Entre otras exigencias, esto lleva consigo:  
a) Contribuir a la organización y a la integración del programa en el funcionamiento del centro.   
b) Llevar a cabo la selección de los alumnos participantes, de acuerdo con los criterios expuestos y negociar con las familias dicha participación.  
c) Seleccionar a los monitores o proponer los profesores que se harán cargo de las actividades del programa.  
d) Colaborar en la valoración de los resultados.  
La participación del Instituto en el programa no debe suponer el incremento significativo de los procedimientos administrativos ni un aumento del gasto que deba financiarse con sus actuales fondos para gastos de funcionamiento.  
15.- Compromiso de la familia  
El buen funcionamiento del programa y su eficacia a medio plazo requiere el acuerdo activo de las familias de los alumnos participantes. Se pretende mejorar también la relación de la familia con el centro y su implicación en las actividades escolares de los alumnos. El compromiso de la familia debe   
a) Apoyar la asistencia de los alumnos a las actividades del programa.  
b) Hacer más visible, ante el alumno, el interés por su evolución escolar.  
c) Mejorar, en cantidad y en calidad, la relación con el centro, adquiriendo el compromiso de asistir a las reuniones y citas individuales que se convoquen.  
9. Compromisos de la administración educativa con el centro  
La Administración educativa adquiere los siguientes compromisos frente a los centros participantes:  
a) Aportar los recursos económicos necesarios para la aplicación del programa.  
b) Proporcionar la formación necesaria a los monitores acompañantes, profesores y coordinadores de los centros.  
c) Proporcionar los materiales adecuados para la puesta en marcha del programa.  
d) Mantener una estructura de apoyo a los centros que facilite la resolución de los problemas de organización o de otra índole relacionados con el programa.  
e) Facilitar los instrumentos para la valoración de los resultados del programa.  
10. Proceso de valoración  
Se realizará la valoración del programa a partir de los resultados escolares de los alumnos y de encuestas breves a los tutores y equipos de profesores sobre el progreso del alumno en su autoestima, integración social, etc., al monitor y al alumno sobre la mejora de este último en satisfacción personal, confianza en sí mismo, relación con los compañeros, con los profesores, etc. Asimismo, se recabará la opinión de las familias sobre su satisfacción con el programa y su percepción sobre la evolución escolar de los alumnos.   
Los indicadores de evaluación harán referencia a los objetivos y actuaciones señalados.  
. Respecto a los alumnos servirán para medir la mejora en la situación académica y en el aprendizaje de los alumnos participantes: número de materias superadas, número de alumnos que pasan al curso siguiente, mejora en la actitud, índice de asistencia a clase y a las sesiones de acompañamiento, porcentaje de clases a las que acude con el trabajo realizado, etc. Asimismo, servirá para medir el grado de autoestima y confianza en sí mismos de estos alumnos y su relación con los profesores y compañeros.  
. Respecto a los mentores o monitores de acompañamiento y a la coordinación del programa servirá para medir el grado de satisfacción de los alumnos con su monitor y con las actividades que les propone, relación de los monitores con el tutor y los equipos de profesores y la integración del programa en las actividades cotidianas del centro.  
ANEXO III  
Programa de apoyo a centros de Secundaria   
en zonas de atención educativa preferente  
«El aprendizaje depende cada vez más de la correlación que existe entre lo que ocurre en el aula, en el domicilio y en la calle». Manuel Castells, 1994.  
Lograr una educación de calidad para todos requiere el esfuerzo tanto de los miembros de la comunidad educativa directamente implicados como del entorno social en el que se desarrolla la educación. En particular, a las administraciones educativas, a las corporaciones locales y a otras instituciones de diferentes ámbitos se les presenta el reto de impulsar conjuntamente y colaborar en políticas educativas integrales que impulsen la igualdad de oportunidades de toda la ciudadanía.  
El ámbito educativo es un espacio de socialización básico que conecta a las personas, a las familias entre sí y sirve de base a las interacciones con el barrio, el pueblo y el territorio. Pero una concepción amplia e integradora de la educación obliga a considerar que la formación no puede ser desarrollada exclusivamente en el sistema de educación formal, ni reducirse en el tiempo al período de la infancia y la juventud. La educación es cada vez más una responsabilidad colectiva, desarrollada a lo largo de toda la vida y con una fuerte influencia del contexto territorial y social en el que se vive.  
La educación no sólo se adquiere en los centros educativos, existen otros muchos ámbitos que presentan oportunidades de aprender y que se interrelacionan con las que ofrece el sistema educativo formal. Que se aprovechen o no tales oportunidades dependerá en gran medida del entorno familiar y social del alumno. Por esto, que existan alumnos o alumnas en situación de desventaja educativa tiene a menudo su origen en circunstancias de carácter personal o sociocultural, asociadas a veces a situaciones de riesgo o marginación en el entorno en el que viven.  
Por tanto, un objetivo que debe cubrir la política educativa es identificar la acumulación de circunstancias determinantes de la «vulnerabilidad» de ciertos barrios, sectores y grupos sociales e intervenir con las actuaciones educativas necesarias, tanto en los centros docentes como en ámbitos diferentes al escolar.  
Este Programa pretende dar respuesta a las necesidades asociadas al entorno sociocultural del alumnado. Se plantea orientar a los centros educativos para que, junto a los demás actores de la educación, trabajen en una doble dirección: se trata de contribuir a debilitar los factores generadores de la desigualdad y garantizar la atención a los colectivos más vulnerables para mejorar su formación y prevenir los riesgos de exclusión social. Y para conseguirlo se persiguen tres objetivos estratégicos: lograr el acceso a una educación de calidad para todos, enriquecer el entorno educativo e implicar a la comunidad local.  
1. Justificación  
La calidad del sistema educativo se refleja en gran medida en los resultados que obtienen los alumnos en las etapas obligatorias y en la eficacia de las acciones dirigidas a compensar las diferencias de partida, logrando que los alumnos que se mueven en peores condiciones ambientales lleguen a conseguir buenos resultados. Los logros de los alumnos en el sistema educativo español no son globalmente adecuados en la medida en que las tasas de titulación están alejadas de las deseables y el nivel de abandono del sistema es alto. Pero analizadas las cifras en zonas o en centros concretos los resultados son aún menos satisfactorios. Por ello, en el contexto de las medidas que deben adoptar todas las Administraciones educativas para disminuir el fracaso escolar, es necesario centrar la atención sobre aquellas situaciones que contribuyen a aumentar sus cifras y que, en la medida en que se concentran en determinados colectivos sociales o zonas geográficas, hacen más injusto el sistema.  
Independientemente de las medidas que se adopten con carácter general para la mejora de los resultados académicos en la educación secundaria, conviene que las administraciones educativas atiendan de manera prioritaria aquellas situaciones en las que los problemas son mayores y donde las medidas generales no son suficientemente eficaces.  
Algunos centros de secundaria, por su ubicación y por la estructura de la distribución escolar de la zona, reciben entre sus alumnos a una proporción significativa de niños y jóvenes pertenecientes a entornos culturales y sociales que llevan consigo una clara desventaja desde el punto de vista educativo. Se mezclan en la población de origen de los alumnos un conjunto amplio de factores, tales como el bajo nivel de formación en las familias, el desconocimiento del sistema educativo o la falta de expectativas económicas y laborales. Y con frecuencia, se añaden a ellos otras circunstancias que también generan dificultades para los centros, como el desconocimiento de la lengua de aprendizaje, la escasa integración social o la escolarización previa corta o de baja calidad.  
Estos problemas se dan a veces porque el colectivo de alumnos incorpora a grupos claramente delimitados y con carencias más o menos homogéneas (inmigrantes provenientes de determinados países, gitanos, etc.), pero con frecuencia la heterogeneidad del alumnado hace que los problemas no sólo sean importantes, sino también diferentes de unos colectivos a otros dentro del mismo centro.  
En todo caso, en estos centros en los que las perspectivas educativas de una proporción importante de los alumnos son muy bajas, la situación entra a menudo en una espiral de deterioro en la que tiene mucho que ver el bajo nivel de expectativas de toda la comunidad escolar. Se da, así, la sensación generalizada, entre los profesores y equipos directivos, de que no es posible modificar esas expectativas con los medios con los que se cuenta, de que no se puede esperar de las familias el apoyo mínimo imprescindible. Se cree percibir, además, un escaso apoyo por parte de la administración, que genera una sensación de desamparo. Se entra a veces en un funcionamiento «de supervivencia» que no hace fácil enfrentarse a la situación para tratar de mejorarla.  
Para romper con esta forma de funcionar es necesario proporcionar a los centros algún apoyo que permita romper con la situación y que haga posible un replanteamiento de las estrategias que utilizan para atender a determinados alumnos, que aumente las expectativas de éxito escolar, que refuerce los instrumentos con que cuentan para atender la diversidad y para enfrentarse a los problemas de aprendizaje y, en definitiva, que inicie el proceso de mejora de los resultados académicos de los alumnos. La mejora en todos estos aspectos tendrá, a su vez, el efecto de mejorar el clima general del centro y cambiar también las expectativas de los alumnos que, aun no teniendo problemas de retraso escolar, pueden verse arrastrados a unos resultados peores de los que son capaces de obtener.  
Se trata, con este Programa, de afrontar la situación de los centros que reciben un alumnado con el que los recursos ordinarios se muestran insuficientes y para los que la organización y funcionamiento habituales son ineficaces, aun cuando los profesionales que trabajan en ellos lo hacen con dedicación y profesionalidad. Es necesario, en estos casos, establecer mecanismos de compensación que permitan a estos centros, que tienen más necesidades, contar con más recursos y establecer nuevos procedimientos de organización y funcionamiento que hagan posible afrontarlas.  
Pero las características de los centros que reciben muchos alumnos en situación de desventaja educativa no es en modo alguno homogénea. En primer lugar, porque son muchos los factores que contribuyen a generar esa desventaja, asociada a veces a variables generales, de tipo ambiental, social, económico, cultural o lingüístico, y otras, a la acumulación de alumnos que presentan características personales o familiares que contribuyen a producir esa desventaja. Para enfrentarse a esta multiplicidad de factores es necesario poner en marcha un Programa que permita también una variedad de soluciones, facilitando así la adecuación de las medidas propuestas a las necesidades de cada centro.  
La finalidad de este Programa es la mejora de los resultados de cada uno de los centros a los que se aplica, a través de un conjunto de actuaciones que contribuyan conjuntamente a la mejora en la cantidad y calidad de los aprendizajes, en la relación de los alumnos con el centro, en la participación de las familias y en las posibilidades educativas del entorno del centro. Para alcanzar este objetivo se persigue un cambio global en el modo de funcionar del centro junto con el apoyo específico a algunos colectivos de alumnos. Las acciones que se recogen requieren una aportación suplementaria de recursos, a la vez que propician una serie de cambios internos que pueden favorecer nuevas estrategias para afrontar una situación educativa difícil.  
Se pretende intervenir en los tres ámbitos que, según todos los estudios, inciden de manera importante en la capacidad de los centros para mejorar los resultados de todos sus alumnos y, en particular, de los alumnos en clara desventaja escolar. Estos tres ámbitos son:  
. El propio centro, a través de cambios en su organización y funcionamiento, así como en los procedimientos y recursos con los que cuenta para organizar la respuesta educativa de todos sus alumnos.  
. Las familias, fundamentalmente en lo que atañe a su relación con el centro y el apoyo que se presta desde ellas a los alumnos.  
. El entorno del centro, incrementando la oferta de carácter educativo no escolar.  
Los problemas que se pretende abordar se originan en buena medida en la educación primaria, y debe actuarse en ella para prevenirlos. Sin embargo, se manifiestan con mas fuerza en los centros de secundaria y especialmente en la Educación Secundaria Obligatoria, etapa en la que se centran las actuaciones de este Programa. No obstante, su solución pasa a menudo por actuaciones conjuntas con los centros de primaria que acogen a los niños que después se incorporarán al de secundaria. De acuerdo con este criterio, se proponen actuaciones centradas en los Institutos de Educación Secundaria, que deberán participar en algunas líneas de actuación del Programa junto con los Colegios de Educación Primaria cuyos alumnos acuden después al instituto.  
Es éste un proyecto piloto que se plantea con el ánimo de extenderse a un número creciente de centros, en la medida en que se vea que es eficaz, y con las modificaciones que se consideren oportunas a la vista de los resultados, de las valoraciones que se vayan haciendo a lo largo y al final de su desarrollo. Es esencial, por tanto, realizar esa valoración de la manera más ajustada posible, de forma que todas las Administraciones participantes puedan tomar las decisiones adecuadas sobre el modo de continuar el proyecto en el futuro.  
2. Centros participantes  
Las actuaciones de apoyo se dirigen a centros públicos de educación secundaria. La participación de cada centro va asociada al compromiso de colaboración con la Consejería de Educación de su Comunidad Autónoma. Ambas administraciones y los centros adquieren un compromiso mutuo de permanencia en el Programa durante tres o cuatro años.  
Una vez seleccionado el centro, la Comunidad Autónoma ha de concretar con el propio centro los detalles de la participación y los recursos necesarios.  
3. Características de la participación de los centros en el Programa  
El Instituto participará de forma voluntaria, adquiriendo el compromiso de mejorar los resultados de sus alumnos y recibiendo una serie de recursos añadidos a los que tiene asignados por parte de la administración de la que depende. La participación de un centro en el Programa exige la intervención en los tres ámbitos indicados antes: funcionamiento y atención directa al alumnado, relación con las familias y mejora del entorno educativo. El centro actuará por una parte con un replanteamiento de sus formas de organización y funcionamiento y, por otra, a través de un conjunto de líneas de actuación específicas.  
Cambios en la organización y funcionamiento  
El Instituto deberá comprometerse a introducir cambios en su organización que incluyan, al menos:   
. La modificación de las estrategias de atención a la diversidad.  
. El establecimiento de nuevos procedimientos de coordinación horizontal.  
. La utilización de nuevos protocolos de relación con las familias.  
En la medida en que estos cambios dependen de la situación de partida, de la normativa autonómica y de las características de la plantilla, será el propio centro el que proponga estas modificaciones. No obstante, las administraciones pondrán a disposición de los centros algunos modelos para que puedan realizar estos cambios organizativos.  
Para la puesta en práctica de los cambios asociados a la atención a la diversidad, el centro contará con horas de profesor destinadas a reforzar la atención en las materias instrumentales, incrementando los desdobles y aumentando las actividades de refuerzo.  
En cada centro la responsabilidad de la ejecución del Programa es del equipo directivo. No obstante, para evitar una sobrecarga de sus miembros, se contará con un profesor responsable del programa que colabore en la organización, el seguimiento y la evaluación del Programa.  
Líneas de actuación específicas  
Para facilitar que el centro pueda actuar en los tres ámbitos se le ofrecerá una serie de líneas de actuación destinadas a cada uno de ellos. De entre ellas, deberá seleccionar al menos una de atención directa a los alumnos (aunque sería aconsejable dos), otra relacionada con las familias y otra línea de actuación en relación con su entorno. Las líneas de actuación previstas son:  
Atención directa a los alumnos:  
. Transición Primaria-Secundaria   
. Desarrollo de capacidades   
. Refuerzo educativo complementario   
. Biblioteca escolar   
. Convivencia escolar   
Intervención con las familias:  
. Colaboración con las familias  
. Mediadores socioeducativos  
Relación con su entorno:  
. Acompañamiento escolar   
. Talleres de actividades extraescolares  
. Absentismo escolar  
Se incluye en la segunda parte de este documento una descripción sucinta de las orientaciones que tendrían cada una de las líneas de actuación. Las administraciones educativas proporcionarán a los centros una definición más precisa de cada una de ellas.  
Las acciones de la mayor parte de las líneas de actuación van dirigidas principalmente a los alumnos de Educación Secundaria Obligatoria, aunque su incidencia debe ser mayor en los estudiantes de los tres primeros cursos. La participación de los alumnos deberá ir acompañada de la adquisición de un compromiso por parte de los propios alumnos y de sus familias que garantice la permanencia en el programa, la asistencia a las actividades previstas, el seguimiento por parte de las familias y una mayor relación de la familia con el centro.  
Intervención de otras instituciones  
Algunas de las líneas de actuación que se prevén pueden requerir la intervención de las corporaciones locales que, mediante convenio o por otro procedimiento, pongan a disposición del centro instalaciones o recursos humanos y materiales, faciliten la contratación y, en general, contribuyan al enriquecimiento educativo y cultural de la zona.  
Asimismo, en algunos casos puede ser conveniente la intervención de otras instituciones asociadas a determinados servicios o colectivos (asistenciales, sanitarios,...) o que pueden facilitar su puesta en marcha.  
Aportación de recursos  
El centro que participe en este Programa recibirá unos recursos suplementarios, cuyo importe aproximado por cada centro participante oscilará entre 100.000 y 120.000 euros. De esta cantidad, el 50% será financiada por el Ministerio de Educación y Ciencia y el otro 50% por la Comunidad Autónoma a la que pertenezca el centro.  
Esta cantidad se puede desglosar del modo siguiente:  
A. Con carácter general  
. Al menos un horario completo de profesor para la puesta en práctica de medidas de refuerzo educativo y, en su caso, de mejora de la atención de los tutores (para un centro de tamaño medio).  
. Incremento de los gastos de funcionamiento.  
B. Recursos necesarios para la puesta en marcha de las líneas de actuación correspondientes. En función de las que desarrolle el centro, la aportación se destinará al pago de los monitores, o a cualquier otra necesidad derivada de su puesta en marcha.  
C. En los casos en los que se estime conveniente se destinará la cantidad necesaria para la mejora del aspecto y condiciones del centro.  
A partir del 2º año de participación, la cantidad asignada podrá sufrir una ligera disminución si no se prevén los gastos que se indican en el apartado C.  
Red de apoyo  
El Ministerio de Educación y Ciencia establecerá un sitio web que facilite el intercambio, por parte de los centros, de experiencias, datos e informaciones, que permita compartir recursos, que facilite que los centros dispongan de los materiales de apoyo necesarios y que proporcione a las administraciones la información que requieran.  
4. Compromisos de los centros  
Con el fin de asegurar la eficacia del programa, los centros participantes en el plan se comprometerán a:  
a) Llevar a cabo el plan en el periodo de tiempo que se decida.   
b) Facilitar y hacer los cambios necesarios en la organización del centro para implantar y desarrollar el programa.  
c) Mejorar la situación de partida del centro y progresar en la obtención de resultados satisfactorios.  
5. Compromisos de la administración educativa  
La Administración educativa adquiere los siguientes compromisos frente a los centros participantes:  
a) Aportar los recursos económicos necesarios para la aplicación del programa.  
b) Proporcionar la formación necesaria a los monitores, profesores y coordinadores de los centros.  
c) Proporcionar los materiales adecuados para la puesta en marcha del programa.  
d) Mantener una estructura de apoyo a los centros que facilite la resolución de los problemas de organización o de otra índole relacionados con el programa.  
e) Facilitar los instrumentos para la valoración de los resultados del programa.  
6. Valoración de los resultados  
La participación de un centro en el Programa va dirigida a conseguir que sus alumnos obtengan mejores resultados. De acuerdo con ello, los indicadores principales para la evaluación del Programa en cada centro serán:  
. Proporción de alumnos que obtienen resultados globalmente satisfactorios.  
. Resultados en las áreas instrumentales.  
. Tasas de abandono escolar en la Educación Secundaria Obligatoria.   
Junto a estos indicadores principales, la evaluación tomará en cuenta otros tales como:  
. Satisfacción de profesores, alumnos y familias.  
. Nivel de conflictividad en el centro.  
. Grado de implicación de las familias (número de contactos anuales con ellas,...).  
Los valores de estos indicadores serán obtenidos a partir de la información de la evaluación académica de los alumnos y de encuestas breves a profesores, padres y alumnos.  
Programa de apoyo a centros de Secundaria en zonas de atención educativa preferente  
Descripción de las líneas de actuación  
I. Atención directa a los alumnos  
. Transición de la educación primaria a la educación secundaria  
. Desarrollo de capacidades  
. Refuerzo educativo complementario  
. Bibliotecas escolares  
. Convivencia escolar   
II. Intervención con las familias  
. Colaboración entre las familias de alumnos y el centro educativo  
. Mediadores socioeducativos  
III. Relación con su entorno  
. Acompañamiento académico  
. Actividades extraescolares  
. Absentismo escolar  
I. Atención directa a los alumnos  
Facilitar la transición de la Educación Primaria a la Educación Secundaria  
1. Descripción   
Con este línea de actuación se pretende asegurar una transición fluida del alumnado desde la educación primaria a la educación secundaria, mediante la coordinación de los centros implicados, la adaptación organizativa de los cursos 5º y 6º de Educación Primaria y 1º y 2º de ESO y la atención especial a las familias de los alumnos.  
2. Destinatarios  
Alumnado que cursa 1º y 2º de ESO en el centro de secundaria y 5º y 6º de primaria en los centros adscritos, así como sus familias respectivas.  
3. Objetivos  
. Responder del mejor modo posible a las necesidades y expectativas del alumnado, por parte del centro de secundaria, disponiendo de toda la información existente y utilizable sobre los grupos que acceden a la ESO.  
. Facilitar la continuidad en la progresión de la acción educativa.  
. Integrar a todos los alumnos en su nuevo grupo y en la dinámica del centro.  
. Conseguir dar las respuestas adecuadas al alumnado que pueda requerir un apoyo especial derivándolo, si fuese necesario, hacia otros líneas de actuación y recursos.  
. Orientar a las familias acerca de la educación secundaria, la organización del centro y las formas eficaces de apoyo a los alumnos y de relación con el centro.  
Desarrollo de capacidades  
1. Descripción   
Esta línea de actuación pretende mejorar las perspectivas escolares de los alumnos cuya situación académica es mejor, o que destacan por su capacidad especial para alguna materia, y a los que las posibilidades de dedicación del profesorado, el clima del centro o la falta general de expectativas pueden dificultar el pleno desarrollo del que son capaces. Se concibe, además, como vía de estímulo para recuperar a algunos de estos estudiantes, desinteresados por sus logros escolares, al no verse valoradas dichas capacidades. Para lograrlo se propone mejorar la atención del profesorado y ofrecer para estos alumnos actividades específicas en el aula y fuera de ésta.  
2. Destinatarios  
Los alumnos que habitualmente destacan en una o varias materias del currículo, sin hacer distinción entre las materias que requieren aptitudes asociadas a la capacidad intelectual y las que precisan talentos o habilidades especiales como las materias artísticas y la educación física. Sin una atención específica del profesor, será difícil estimular al máximo el desarrollo de estos alumnos. Por otra parte, al sentirse valorados, mejorarán en su autoestima y se sentirán más seguros de su buen hacer ante sus propios compañeros.  
3. Objetivos  
. Identificar y conocer por parte del profesorado las particulares capacidades de algunos alumnos, con la ayuda del servicio de orientación.  
. Desarrollar y potenciar los aprendizajes y el rendimiento escolar de estos alumnos, lo que conlleva:  
· Ayudarles a ser conscientes de sus propias capacidades y motivarles para esforzarse en desarrollarlas,   
· Tener en consideración a este alumnado a la hora de planificar la organización del centro (agrupaciones, desdobles, etc.), las programaciones y adaptaciones curriculares, y las actividades complementarias y extraescolares.  
. Contribuir al desarrollo de una personalidad equilibrada y a la mejor integración social de este alumnado, en el grupo y en el centro.  
. Mejorar las posibilidades de todos los alumnos del centro a través de la modificación de las expectativas, del clima escolar y del efecto de «arrastre» sobre los demás alumnos.  
Refuerzo educativo complementario  
1. Descripción  
Esta línea de actuación va destinada a mejorar las perspectivas escolares de los alumnos con dificultades en la Educación Secundaria Obligatoria, a través del refuerzo en distintos ámbitos: materias instrumentales y, en caso necesario, otras materias, técnicas de estudio, formas de organización del trabajo, etc.  
2. Destinatarios  
Alumnos de Educación Secundaria Obligatoria seleccionados por el equipo de profesores del centro y especialmente el tutor, que presenten algún retraso escolar asociado a dificultades y problemas en el aprendizaje, en particular cuando éstos tengan que ver con:  
. insuficiencia reconocida en las materias instrumentales,  
. bajas expectativas académicas,  
. escasa participación en las actividades ordinarias,  
. ausencia de hábitos de trabajo.  
Se trata de alumnos que no logran avanzar adecuadamente sólo con las actividades ordinarias y requieren un apoyo específico. Tal apoyo se proporcionará en horario diferente al de las clases, añadido a la atención educativa propia del aula.  
3. Objetivos  
. Mejorar los resultados académicos de los alumnos.  
. Facilitar la adquisición de hábitos de organización y constancia en el trabajo, el aprendizaje de técnicas de estudio.  
. Mejorar su integración social, en el grupo y en el centro.  
. Aumentar las expectativas académicas y profesionales de los alumnos a los que se dirige.  
. Mejorar el clima general del centro y disminuir el grado de conflictividad.  
Bibliotecas escolares  
1. Descripción  
Con esta línea de actuación se pretende que las bibliotecas escolares se conviertan en un lugar idóneo para el fomento de la lectura y acceso a las diversas fuentes de información y a su tratamiento, además de lugar donde puedan trabajar los alumnos que no dispongan en su casa de espacio, recursos o apoyo.  
2. Destinatarios  
Alumnado, profesorado y familias de los centros de educación secundaria.  
3. Objetivos  
. Fomentar la lectura como requisito esencial del aprendizaje y recurso de gran utilidad para el entretenimiento y el ocio.  
. Habilitar la biblioteca como lugar de trabajo, tanto en el horario lectivo como en el extraescolar para todos los alumnos, en especial para los que no disponen de un lugar adecuado o los recursos necesarios en sus respectivos domicilios.  
. Ofrecer a alumnos y profesores información en diferentes soportes y formatos para satisfacer las necesidades curriculares, culturales y complementarias.   
.Facilitar el acceso a fuentes y servicios de información externos y fomentar su uso por parte de alumnos y profesores.  
. Promover, en torno a la lectura, encuentros entre los diferentes sectores de la comunidad escolar.  
. Incorporar el uso de la biblioteca como un recurso habitual de las actividades escolares ordinarias.  
Convivencia escolar  
1. Descripción  
Esta línea de actuación pretende conseguir una mejora de la convivencia en los centros de educación secundaria favoreciendo la comunicación y las relaciones interpersonales.  
2. Destinatarios  
Alumnado, profesorado y familias de los centros de educación secundaria.  
3. Objetivos  
. Favorecer en el alumnado los principios y valores en los que se sustenta la convivencia democrática.  
. Desarrollar y mejorar en los miembros de la comunidad educativa las habilidades sociales que favorezcan la convivencia escolar.  
. Impulsar la comunicación entre los miembros de la comunidad escolar estableciendo los canales oportunos.  
. Prevenir conductas problemáticas y aplicar estrategias de resolución de conflictos, como mediación, diálogo, etc.  
II. Líneas de intervención con las familias  
Colaboración entre las familias de alumnos y el centro educativo  
1. Descripción  
Con esta línea de actuación se pretende fomentar la implicación efectiva de las familias en el centro, especialmente en aquellos aspectos que incidan en la mejora del aprendizaje escolar y del rendimiento de sus hijos, a través de actuaciones de colaboración y apoyo por parte de los profesores y tutores.  
2. Destinatarios  
Familias de alumnos de la ESO.  
3. Objetivos  
. Favorecer las relaciones entre las familias y el centro para implicar a éstas en el proceso escolar de sus hijos.  
. Buscar pautas educativas comunes entre las familias y el centro para afrontar de manera adecuada el proceso de formación escolar y el desarrollo educativo, afectivo y social del alumnado.  
. Mejorar la valoración de la escuela por parte de las familias.  
. Establecer cauces de comunicación sistemática y periódica entre las familias y el centro educativo para darles a conocer las actividades escolares del centro y cualquier otra de interés para el desarrollo personal del alumno.  
. Satisfacer las demandas familiares desde el centro o a través de otras instituciones del entorno.  
. Impulsar la participación de las familias en el centro escolar.  
Mediadores socioeducativos  
1. Descripción  
Esta línea de actuación se dirige a asegurar la intervención de personas que medien entre los equipos educativos y las familias cuando haya barreras lingüísticas, culturales o socioeconómicas que dificulten la comunicación y el entendimiento entre ambos sectores de la comunidad educativa, a fin de que cooperen mejor en el desarrollo personal y educativo del alumno.  
De acuerdo con ello, los mediadores socioeducativos deben ser personas que, en la medida de lo posible, reúnan las siguientes características: formación académica imprescindible para conocer bien los rasgos básicos y el funcionamiento del sistema educativo español y, en concreto, los del centro escolar, conocimiento de los rasgos culturales fundamentales del grupo social al que pertenece la familia (lengua, religión, tradiciones nacionales o culturales, etc.) y, por último, que sean aceptados por la familia como interlocutores.  
2. Destinatarios  
Equipos educativos y familias de alumnos de procedencia cultural o lingüística distinta a la mayoritaria, en centros a los que asiste numeroso alumnado de estas características.  
3. Objetivos  
. Asegurar y mejorar la comunicación entre las familias y el centro escolar al que van sus hijos o alumnos a su cargo, favoreciendo un clima de entendimiento entre ambas partes.  
. Estrechar los vínculos de estas familias con el centro, y en particular con el tutor, a fin de lograr que compartan la importancia de la educación para sus hijos y colaboren mejor con los objetivos del centro.  
. Desarrollar en los equipos educativos una sensibilidad intercultural que les permita comprender, sin necesidad de compartir, los hábitos, valores, etc. de estas familias, con objeto de facilitar una mejor integración y desarrollo personal del alumnado.  
. Facilitar la integración social de las familias.  
III. Relación con su entorno  
Acompañamiento académico  
1. Descripción  
Línea de actuación destinada a mejorar las perspectivas escolares de los alumnos con dificultades en la Educación Secundaria Obligatoria, a través del refuerzo de destrezas básicas, de la mejora en el hábito lector y de la incorporación plena al ritmo de trabajo ordinario y a las exigencias de las diferentes materias.   
Se pretende aprovechar la experiencia y el conocimiento de los alumnos más preparados de etapas posteriores para ayudar al alumnado con más dificultades, asistiéndole en sus tareas escolares.  
2. Destinatarios  
Alumnos de 1º, 2º y 3º de Educación Secundaria Obligatoria seleccionados por los equipos de profesores de cada uno de estos cursos, que presenten dificultades y problemas en el aprendizaje, en particular cuando éstos tengan que ver con:  
. el retraso en el proceso de maduración personal,  
. una pobre integración en el grupo y en el centro,  
. ausencia de hábitos de trabajo, etc.,  
. insuficiencia reconocida en las materias instrumentales.  
Se entiende que, en general, los alumnos destinatarios no pueden recibir el acompañamiento y apoyo suficientes en el seno familiar, pero también que es posible alcanzar un compromiso familiar explícito para la participación en la línea de actuación.  
3. Objetivos  
. Potenciar el aprendizaje y el rendimiento escolar de estos alumnos mediante:  
· la adquisición de hábitos de organización y constancia en el trabajo,  
· el aprendizaje de técnicas de estudio,   
· la mejora en habilidades y actitudes asociadas a la lectura.  
. Mejorar su integración social, en el grupo y en el centro.  
. Facilitar la continuidad educativa de los alumnos a lo largo de la Educación Secundaria Obligatoria.  
Actividades extraescolares  
1. Descripción   
Esta línea de actuación tiene como objetivo la oferta de actividades culturales y deportivas, con carácter voluntario y en horario de tarde, que contribuyan a la formación integral del alumnado, le ayuden a organizar su tiempo libre y mejoren su vinculación con el centro. Dichas actividades se llevarán a cabo en colaboración con instituciones del centro, como las APAS, o de su entorno: el Ayuntamiento, Asociaciones de Vecinos, entidades del movimiento asociativo, etc.  
2. Destinatarios  
Alumnado del centro de secundaria y, siempre que sea posible, alumnos del último ciclo de primaria de los centros adscritos al mismo.  
3. Objetivos  
. Promover en el alumnado un sentimiento positivo de pertenencia al centro.  
. Conseguir que adquiera una mayor autonomía y responsabilidad en la organización de su tiempo libre.   
. Desarrollar la autoestima de los niños, niñas y jóvenes.   
. Mejorar las relaciones entre los alumnos y ayudarles a adquirir habilidades sociales y de comunicación.  
. Favorecer la sensibilidad, la curiosidad y la creatividad del alumnado.  
. Posibilitar el acceso a las actividades culturales y deportivas a todos los niños, niñas y jóvenes, ampliando su horizonte cultural.  
Absentismo escolar  
1. Descripción   
Con esta línea de actuación se pretende disminuir el absentismo escolar desarrollando medidas preventivas que favorezcan la asistencia regular a clase, modificando el modo de atender a los alumnos que no han asistido durante un periodo de tiempo y favoreciendo la relación con las familias de los alumnos en riesgo de absentismo.   
Se pretende, por una parte, conseguir «entornos de prevención» en el centro a través de la mejora de las relaciones personales, el modo de desarrollar el currículo, la oferta de oportunidades formativas diversas, la flexibilidad de espacios, de tiempos, etc. Y por otra parte, se necesitará la colaboración entre el centro de secundaria, la administración educativa, el Ayuntamiento y otras entidades que intervienen en el entorno educativo, de acuerdo con la delimitación de las competencias establecidas para cada una de ellas.  
2. Destinatarios  
Alumnado de ESO que presenta absentismo escolar, ya sea ocasional o reiterado.  
3. Objetivos  
. Prevenir y controlar el absentismo escolar.  
. Buscar formas de acercamiento de este alumnado al centro.  
. Establecer nuevas medidas de atención a la diversidad para prevenir el absentismo.  
. Procurar el cambio de actitud de las familias en el caso de que dificulten o impidan una normal escolarización de sus hijos.  
. Estrechar la colaboración con las familias que puedan tener dificultad para asegurar la asistencia a clase de sus hijos.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML