Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5213, del 07-03-2006 (2006/2588)

DECRET 29/2006, de 3 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es declaren Bé d'Interés Cultural amb la categoria de Zona Paleontològica, els jaciments d'icnites dels termes municipals de Morella, Bicorp, Bejís, Alpuente, Dos Aguas i Millares, de la Comunitat Valenciana.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5213

Data del DOGV
:   07-03-2006

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2006/2588

CVE


Data del document
:   03-03-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Esport

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * [Millares](javascript:void(0))
    * [Bicorp](javascript:void(0))
    * [Dos Aguas](javascript:void(0))
    * [Morella](javascript:void(0))
    * [Bejís](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [ben cultural](javascript:void(0))
    * [protecció del patrimoni](javascript:void(0))
    * [prehistòria](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

DECRET 29/2006, de 3 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es declaren Bé d'Interés Cultural amb la categoria de Zona Paleontològica, els jaciments d'icnites dels termes municipals de Morella, Bicorp, Bejís, Alpuente, Dos Aguas i Millares, de la Comunitat Valenciana. [2006/X2588]  
L'article 31.5 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana establix la competència exclusiva de la comunitat autònoma en matèria de patrimoni històric, artístic, monumental, arquitectònic, arqueològic i científic. Per la seua banda, l'article 26.2 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, disposa que la declaració d'un Bé d'Interés Cultural es farà per mitjà de decret del Consell de la Generalitat, a proposta de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. Tot això sense perjuí de les competències que l'article 6 de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del Patrimoni Històric Espanyol, reserva a l'administració General de l'Estat.  
Mitjançant Resolució de 30 de juny de 2004, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, es va procedir a la incoació de l'expedient relatiu a la declaració com a zona paleontològica de diversos jaciments d'icnites de dinosaures de la Comunitat Valenciana, i en concret dels següents:  
. Jaciment icnològic del Barranc de Vallivana, al terme municipal de Morella.  
. Jaciment icnològic del Barranc del Randero, al terme municipal de Bicorp.  
. Jaciment icnològic de Bejís, al terme municipal de Bejís.  
. Jaciment icnològic de Corcolilla, al terme municipal d'Alpuente.  
. Jaciment icnològic de Dosaigües, al terme municipal de Dos Aguas.  
. Jaciment icnològic de La Arquela, al terme municipal d'Alpuente.  
. Jaciment icnològic de Losilla, al terme municipal d'Alpuente.  
. Jaciment icnològic de Tambuc est, al terme municipal de Millares.  
. Jaciment icnològic de Tambuc oest, al terme municipal de Millares.  
. Jaciment icnològic de Vizcota, al terme municipal d'Alpuente.  
En la tramitació de l'expedient, de conformitat amb el que establix l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, s'han seguit els tràmits pertinents relatius a la publicació de la resolució d'incoació de l'expedient, la seua comunicació a les persones interessades i l'exposició al tauler d'anuncis dels Ajuntaments respectius, així com els corresponents tràmits d'audiència i informació pública. També consten en l'expedient els informes favorables de la Universitat de València i del Consell Valencià de Cultura, informes exigits per l'esmentat precepte. Així mateix, de la tramitació de l'expedient es desprén el compliment del que preveu l'article 49 bis de la Llei de Govern Valencià.  
En virtut del que s'exposa i d'acord amb el que establix la normativa mencionada, a proposta del conseller de Cultura, Educació i Esport, i amb la deliberació prèvia del Consell de la Generalitat, en la seua reunió del dia 3 de març de 2006,  
DECRETE  
Article 1  
Es declaren Bé d'Interés Cultural, amb categoria de zona paleontològica, els jaciments paleontològics següents:  
. Jaciment icnològic del barranc de Vallivana, al terme municipal de Morella.  
. Jaciment icnològic del barranc del Randero, al terme municipal de Bicorp.  
. Jaciment icnològic de Bejís, al terme municipal de Bejís.  
. Jaciment icnològic de Corcolilla, al terme municipal d'Alpuente.  
. Jaciment icnològic de Dosaigües, al terme municipal de Dos Aguas.  
. Jaciment icnològic de La Arquela, al terme municipal d'Alpuente.  
. Jaciment icnològic de Losilla, al terme municipal d'Alpuente.  
. Jaciment icnològic de Tambuc est, al terme municipal de Millares.  
. Jaciment icnològic de Tambuc oest, al terme municipal de Millares.  
. Jaciment icnològic de Vizcota, al terme municipal d'Alpuente.  
Article 2  
La normativa de protecció a aplicar és la següent:  
1. Normativa de protecció del jaciment: a fi de preservar la integritat del bé, no s'hi autoritzarà cap actuació, per tant queden prohibits els moviments de terres i excavacions, llevat que, per tractar-se d'actuacions amb fins científics justificats o destinats a la tutela i protecció del bé, tinguen l'autorització expressa de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
2. Normativa de protecció de l'entorn de protecció: en les actuacions a realitzar a l'entorn de protecció del bé serà aplicable l'article 62 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, la qual cosa implica que, per a dur a terme qualsevol intervenció, s'haurà d'aportar el corresponent estudi previ paleontològic, havent d'executar, si és el cas, les actuacions paleontològiques pertinents.  
3. Serà aplicable la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, quant a possibles afeccions als àmbits previstos en esta norma i totes aquelles de gestió i ordenació que se'n deriven.   
En l'annex es descriuen els jaciments i els seus valors, l'estat de conservació i es delimita l'entorn de protecció. La informació relativa a l'emplaçament i la titularitat dels jaciments i la resta de documentació complementària consta en l'expedient corresponent.  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL  
La present declaració s'inscriurà en la secció primera de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià.   
DISPOSICIÓ FINAL  
El present decret es publicarà en el Boletín Oficial del Estado i entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 3 de març de 2006  
El president de la Generalitat,  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ  
El conseller de Cultura, Educació i Esport,  
ALEJANDRO FONT DE MORA TURÓN  
ANNEX  
JACIMENTS D'ICNITES DE LA COMUNITAT VALENCIANA INCLOSOS EN LA DECLARACIÓ COM A BÉ D'INTERÉS CULTURAL VALENCIÀ.  
I. JACIMENT ICNOLÒGIC DEL BARRANC DE VALLIVANA   
1. Denominació:  
Barranc de Vallivana.  
2. Localització:  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana.  
b) Província: Castelló.  
c) Municipi: Morella.  
3. Ubicació i delimitació:  
. Ubicació: consta en l'expedient administratiu.   
. Delimitació de l'entorn de protecció: 5 metres entorn del perímetre extern del jaciment (conforme al plànol que consta en l'expedient).  
4. Descripció i dades historicoartístiques:  
Les icnites es localitzen en un aflorament de calcàries micrítiques bioclàstiques del cretaci inferior, formades en un sistema deposicional lacustre. Les calcàries es disposen en bancs tabulars de potència centimètrica a decimètrica. Les icnites apareixen únicament sobre un estrat calcari d'uns 50 cm. de potència.   
Sobre la superfície de l'estrat es poden distingir cinc icnites tridàctiles. A causa de la meteorització i l'erosió superficial, les icnites estan dèbilment marcades i és difícil reconéixer-les, per la qual cosa multitud de marques irregulars de la superfície de l'estrat podrien correspondre a altres tantes impressions, parcialment preservades (dinotorbació generalitzada en l'estrat).  
Les icnites, per la seua morfologia i grandària, poden ser atribuïdes a dinosaures teròpodes de talla reduïda a mitjana. Es tracta d'empremtes tridàctiles mexaxòniques amb taló agut, dígit III més llarg que els altres i dígits II i III orientats en sentit medial.  
Tres de les icnites s'agrupen en un rastre amb orientació N-S (N210E). Les altres dos icnites tridàctiles, més grans que les anteriors, es disposen en direcció perpendicular al rastre número 1.   
El jaciment ha sigut recentment excavat.  
Edat del jaciment: cretaci inferior (valanginià inferior-hauterivià superior).  
5. Estat de conservació:  
. Substrat: les icnites es troben sobre roques calcàries coherents, sense perill d'arenització o fragmentació. Grans fractures transversals creuen els afloraments, però no posen en perill la integritat d'estos. L'acció erosiva de les aigües d'escorrentia, incrementada per l'efecte de dissolució química, ha produït la dilatació i expansió de les fractures i, en alguns sectors de l'aflorament, ha esborrat les empremtes.  
. Icnites: les icnites es troben dèbilment marcades sobre el sostre de l'estrat rocós. En alguns sectors les impressions s'han esborrat per efectes de la dissolució de la calcària.  
II. JACIMENT ICNOLÒGIC DEL BARRANC DEL RANDERO   
1. Denominació:  
Barranc del Randero.  
2. Localització:  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana.  
b) Província: València.  
c) Municipi: Bicorp.  
3. Ubicació i delimitació:  
. Ubicació: consta en l'expedient administratiu.   
. Delimitació de l'entorn de protecció: 5 metres entorn del perímetre extern del jaciment (conforme al plànol que consta en l'expedient).  
4. Descripció i dades historicoartístiques:  
Les icnites es localitzen sobre estrats de calcàries micrítiques i calcàries estromatòlites laminades, en disposició subhoritzontal. Les calcàries es disposen en bancs tabulars de potència centimètrica a decimètrica. Presenten clavills de dessecació i ripples d'onatge que indiquen condicions d'exposició subaèria (ambient de plana de marea).  
S'identifiquen dos icnites tridàctiles mexaxòniques completes de diferent grandària i una tercera icnita parcialment conservada. Altres marques de la superfície de l'estrat podrien correspondre a empremtes dèbilment preservades.  
Les empremtes, per la seua morfologia (tridàctiles, taló agut, dígit III més gran) i grandària (fins a 50 cm. d'amplària d'icnita número 2), poden ser atribuïdes a dinosaures teròpodes de talla mitjana a gran talla.  
Edat del jaciment: cretaci superior (santonià-campanià).  
5. Estat de conservació:  
. Substrat: les icnites es troben sobre roques calcàries coherents, sense perill d'arenització o fragmentació. La meteorització química de l'aigua sobre la calcària ha produït la dilatació i l'expansió de les fractures del substrat rocós, i l'esborrat parcial d'algunes empremtes.   
. Icnites: les icnites es troben moderadament marcades sobre les làmines més superiors de l'estrat rocós, encara que el seu contorn es troba difuminat per acció de les aigües meteòriques.  
III. JACIMENT ICNOLÒGIC DE BEJÍS   
1. Denominació:  
Bejís.  
2. Localització:  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana.  
b) Província: Castelló.  
c) Municipi: Bejís.  
3. Ubicació i delimitació:  
. Ubicació: consta en l'expedient administratiu.  
. Delimitació de l'entorn de protecció: 5 metres entorn del punt mitjà del jaciment (conforme al plànol que consta en l'expedient).  
4. Descripció i dades historicoartístiques:  
S'han identificat tres icnites en el sostre de dos estrats de gresos rojos del triàsic (fàcies Bundsandstein). Un bloc de gres, caigut al peu del camí, conté dos empremtes pentadàctiles (possiblement de Chiroterium), pertanyents a un mateix rastre. Determinades marques mal definides en l'estrat podrien constituir una tercera empremta. L'estrat conté, a més, pistes d'invertebrats i marques de corrent. Una tercera empremta tridàctila digitígrada, de tipus dinosauriforme, es localitza sobre el sostre d'un estrat de gres situat sobre el talús de la carretera. La icnita presenta una morfologia arredonida, lleugerament més llarga que ampla, amb les impressions dels dits unides. Es tracta d'una morfologia semblant a la corresponent a la petjada d'un dinosauriforme basal o d'un dinosaure prosauròpode. No es pot descartar la seua atribució a un altre grup faunístic (tecodonts o altres arcosaures).   
Edat del jaciment: triàsic inferior-mitjà (fàcies Bundsandstein).  
5. Estat de conservació:  
. Substrat: roín. La superfície de l'estrat de gres es degrada per un procés de descamació superficial que conduïx a la separació de les làmines.  
. Icnites: roín, especialment la icnita tridàctila, que experimenta el deteriorament de la superfície de l'estrat. Seria aconsellable actuar amb urgència, per evitar-ne la pèrdua.  
IV. JACIMENT ICNOLÒGIC DE CORCOLILLA   
1. Denominació:  
Corcolilla.  
2. Localització:  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana.  
b) Província: València.  
c) Municipi: Alpuente.  
3. Ubicació i delimitació:  
. Ubicació: consta en l'expedient administratiu.  
. Delimitació de l'entorn de protecció: 5 metres entorn del perímetre extern del jaciment (conforme al plànol que consta en l'expedient).  
4. Descripció i dades historicoartístiques:  
Les icnites es localitzen en el sostre d'un estrat canaliforme de gresos blancs, que forma part d'una seqüència detrítica constituïda per una alternança de nivells d'arenes i argiles grises. NPC.  
S'identifiquen 53 icnites tridàctiles (42 icnites aïllades i 12 icnites que formen part de 3 rastres). Corresponen a dinosaures teròpodes i ornitòpodes de talla xicoteta o mitjana (longituds de les icnites compreses entre 15-43 centímetres i 19-33 centímetres, respectivament). Es diferencien dos morfotipus principals: empremtes tridàctiles mexaxòniques amb taló agut, dígit III més llarg que els altres i dígits II i III orientats en sentit medial, atribuïbles a dinosaures teròpodes de talla mitjana, i empremtes tridàctiles més amples, amb impressions digitals més arredonides, de longitud equivalent, envoltant subcircular i taló arredonit, que són morfologies més pròpies d'empremtes deixades per dinosaures ornitòpodes.  
L'anàlisi de l'orientació de les icnites determina una direcció preferent de desplaçament cap al N-NE, amb un menor percentatge d'icnites amb orientació contraposada.   
Es reconeixen tres rastres compostos per 4, (6?), 4 i 3 icnites, respectivament.  
Edat del jaciment: juràssic superior (fàcies Pürbeck).  
5. Estat de conservació:  
. Substrat: el nivell de gres sobre el qual es localitzen les icnites es troba intensament degradat, i patix un procés d'arenització i erosió subsegüent que ha causat la desaparició de gran part de la superfície original de l'estrat.   
. Icnites: les icnites es troben impreses sobre el sostre d'un estrat rocós en via d'arenització. En determinats sectors les empremtes s'han esborrat com a conseqüència de la degradació de l'estrat.  
V. JACIMENT ICNOLÒGIC DE DOSAIGÜES  
1. Denominació:  
Dosaigües.  
2. Localització:  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana.  
b) Província: València.  
c) Municipi: Dos Aguas.  
3. Ubicació i delimitació:  
. Ubicació: consta en l'expedient administratiu.   
. Delimitació de l'entorn de protecció: 5 metres entorn del perímetre extern del jaciment (conforme al plànol que consta en l'expedient).  
4. Descripció i dades historicoartístiques:  
S'identifica un rastre principal, compost aproximadament per 27 icnites, disposades segons una direcció nord-sud. El rastre principal és creuat per diversos rastres de menor longitud, mal definits, de direcció pràcticament perpendicular a l'anterior. En total s'han cartografiat unes 50 icnites.  
Les icnites, algunes de les quals marcades amb gran profunditat, es presenten amb morfologies mal definides, de subcirculars a ovalades, o fins i tot irregulars, per haver-se format sobre un substrat molt fluid, fàcilment deformable. El fons d'algunes empremtes sí que pareix mostrar una certa morfologia tridàctila. Moltes presenten clavills circulars i radials entorn de la depressió central, que indiquen possiblement que la capa més externa de sediment presentaria un cert grau de compacitat, probablement per exposició subaèria. Per la seua distribució, les icnites del rastre principal són atribuïdes amb reserva a un dinosaure bípede, encara que la disparitat de grandària de les icnites que el componen obliga a pensar en una preservació diferencial, o en una correspondència amb impressions de les mans (icnites menors) i peus (icnites majors) d'un dinosaure quadrúpede. No obstant això, no s'observa amb claredat l'associació del parell .peu-mà., típica dels rastres de dinosaures quadrúpedes.  
Edat del jaciment: cretaci superior (cenomanià).  
5. Estat de conservació:  
. Substrat: les icnites es localitzen sobre roques calcàries laminades, ordenades en fins estrats, intensament fissurats i diaclasats, havent-se produït en alguns sectors el despreniment parcial de les capes o làmines.  
. Icnites: en alguns sectors s'han perdut les empremtes pel despreniment de les làmines de l'estrat sobre les quals estaven impreses, de manera que només queda marcada la subimpressió sobre la capa inicialment subjacent. En altres punts les empremtes presenten bon estat de preservació, conservant fins i tot estructures anulars entorn de la depressió central.  
VI. JACIMENT ICNOLÒGIC DE LA ARQUELA  
1. Denominació:  
La Arquela.  
2. Localització:  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana.  
b) Província: València.  
c) Municipi: Alpuente.  
3. Ubicació i delimitació:  
. Ubicació: consta en l'expedient administratiu.  
. Delimitació de l'entorn de protecció: 5 metres entorn del límit exterior del llit de la rambla (conforme al plànol que consta en l'expedient).  
4. Descripció i dades historicoartístiques:  
Tres afloraments diferents. Un primer aflorament amb sis icnites en el llit de la rambla. Un segon aflorament amb cinc empremtes de dinosaures, on són visibles les seues seccions verticals al talús que constituïx la paret del llit del barranc. Un tercer aflorament, aigua avall, compost per dos icnites, visibles també en una secció vertical del llit.  
En els tres casos, les icnites es presenten com a estructures de deformació dels estrats (depressions tancades), reblides de material de diferent composició de la de l'estrat deformat. El contorn de les empremtes es considera circular o ovalat. No es poden atribuir a cap icnotaxó en particular.  
Edat del jaciment: juràssic superior (fàcies Pürbeck).  
5. Estat de conservació:  
. Substrat: els gresos que alberguen les icnites es presenten poc cimentades, amb tendència a l'arenització. Per això, les aigües corrents que es canalitzen en la capçalera de la rambla estan produint l'afonament i el retrocés de l'escarpa on es localitzen el primer grup d'icnites. El segon grup d'icnites, localitzat igualment sobre un front inestable, es troba altament degradat per afonament.   
. Icnites: risc que el jaciment es destruïsca a mitjan-llarg termini per causes naturals, ja siga per desagregació granular o per afonament dels estrats en què es troben.  
VII. JACIMENT ICNOLÒGIC DE LOSILLA  
1. Denominació:  
Losilla.  
2. Localització:  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana.   
b) Província: València.  
c) Municipi: Alpuente.  
3. Ubicació i delimitació:  
. Ubicació: consta en l'expedient administratiu.  
. Delimitació de l'entorn de protecció: 5 metres entorn del perímetre extern del jaciment (conforme al plànol que consta en l'expedient).  
4. Descripció i dades historicoartístiques:  
Es reconeixen fins a 72 estructures subcirculars de considerable profunditat, que podrien correspondre amb marques de xafades de grans dinosaures. Es tractaria de subimpressions mal definides, no d'impressions directes, encara que tampoc es pot descartar que corresponguen a estructures de dissolució del sostre de l'estrat.   
Edat: juràssic superior (fàcies Pürbeck).  
5. Estat de conservació:  
. Substrat: les estructures circulars que podrien ser assimilades a icnites de vertebrats es troben sobre roques calcàries coherents, sense perill d'arenització o fragmentació.   
La meteorització química de l'aigua sobre la calcària ha produït la dilatació i expansió de fractures i clavills, i el consegüent esborrat d'algunes empremtes.   
. Icnites: les estructures circulars retenen l'aigua de precipitació i d'escorrentia superficial, amb la qual cosa s'ha produït la dissolució de les cavitats originals, fent-ne molt difícil la interpretació.  
VIII. JACIMENT ICNOLÒGIC DE TAMBUC EST  
1. Denominació:  
Tambuc est.  
2. Localització:  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana.  
b) Província: València.  
c) Municipi: Millares.  
3. Ubicació i delimitació:  
. Ubicació: consta en l'expedient administratiu.  
. Delimitació de l'entorn de protecció: 5 metres entorn del perímetre extern del jaciment (conforme al plànol que consta en l'expedient).  
4. Descripció i dades historicoartístiques:  
Les icnites es localitzen sobre estrats de calcàries micrítiques i calcàries estromatòlites laminades, en disposició subhoritzontal. Les calcàries es disposen en bancs tabulars de potència centimètrica a decimètrica. Presenten clavills de dessecació i ripples d'onatge, que indiquen condicions d'exposició subaèria (ambient de plana de marea).  
S'han identificat un total de 84 icnites tridàctiles completes o fragmentàries. No es cartografia un nombre indeterminat de marques presents sobre el substrat, per no ser diferenciables clarament d'altres marques de dissolució de la superfície de l'estrat.  
S'identifiquen 62 icnites aïllades i 22 icnites formant part de 6 rastres. L'anàlisi de l'orientació de les icnites determina una direcció preferent de desplaçament NE-SO, amb un menor percentatge d'icnites amb orientació contraposada.   
Les empremtes, per la seua morfologia i grandària, poden ser atribuïdes a dinosaures teròpodes i ornitòpodes de talla reduïda a mitjana. Hi ha una certa variabilitat en la grandària i forma de les icnites, per la qual cosa no es descarta que hagen sigut impreses per dinosaures de diferent estat de desenrotllament dins d'una població monoespecífica, o per dinosaures de diferents taxons.  
Es diferencien dos morfotipus principals: empremtes tridàctiles mexaxòniques amb les impressions dels dígits individualitzades, taló agut, a vegades bilobat, dígit III més llarg que els altres i dígits II i III orientats en sentit medial, atribuïbles a dinosaures teròpodes de talla mitjana. Les empremtes tridàctiles, amb impressions digitals més arredonides, de longitud i amplària equivalent, dígits més curts i taló arredonit, són morfologies pròpies de les empremtes deixades per dinosaures ornitòpodes.  
S'han identificat set rastres compostos per 3, 4, 3, 6, 3, 3 i 4 empremtes, numerats des de TE-I a TE-VII. La longitud dels rastres ve indicada en la taula corresponent.  
Es pressuposa l'existència d'icnites en àrees del llit del barranc cobertes per depòsits d'arenes i graves.  
Edat del jaciment: cretaci superior (campanià?).  
5. Estat de conservació:  
. Substrat: les icnites es troben sobre roques calcàries coherents, sense perill d'arenització o fragmentació. Grans fractures transversals creuen els afloraments, però no posen en perill la seua integritat. La meteorització química de l'aigua sobre la calcària ha produït la dilatació i expansió de les fractures, i el consegüent esborrat d'algunes empremtes. L'acció de les aigües d'escorrentia, especialment incrementat per l'efecte de la càrrega de sediments, ha esborrat les empremtes en amplis sectors dels afloraments.   
Una gran part dels afloraments amb empremtes es troben coberts per depòsits de graves i arenes transportades pel corrent durant les crescudes.  
. Icnites: variable. Les icnites es troben dèbilment marcades sobre les làmines més superiors dels estrats. En alguns sectors s'han esborrat per erosió del sostre de l'estrat, a causa de la dissolució per part de l'aigua o pel desgast produït pels corrents d'aigües carregades de sediment.  
IX. JACIMENT ICNOLÒGIC DE TAMBUC OEST  
1. Denominació:  
Tambuc oest.  
2. Localització:  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana.  
b) Província: València.  
c) Municipi: Millares.  
3. Ubicació i delimitació:  
. Ubicació: consta en l'expedient administratiu.  
. Delimitació de l'entorn de protecció: 5 metres entorn del perímetre extern del jaciment (conforme al plànol que consta en l'expedient).  
4. Descripció i dades historicoartístiques:  
Les icnites es localitzen sobre estrats de calcàries micrítiques i calcàries estromatòlites laminades, en disposició subhoritzontal. Les calcàries es disposen en bancs tabulars de potència centimètrica a decimètrica. Presenten clavills de dessecació i ripples d'onatge, que indiquen condicions d'exposició subaèria (ambient de plana de marea).  
S'han cartografiat un total de 132 icnites tridàctiles completes o fragmentàries. No es cartografia un elevat nombre de marques presents sobre el substrat, per no ser diferenciables clarament unes altres marques de dissolució de la superfície de l'estrat.  
S'identifiquen 109 icnites aïllades i 19 icnites que formen part de 6 rastres. L'anàlisi de l'orientació de les icnites determina una direcció preferent de desplaçament cap al SO, amb un menor percentatge d'icnites amb orientació contraposada.  
Les empremtes, per la seua morfologia i grandària, poden ser atribuïdes a dinosaures teròpodes i ornitòpodes de talla reduïda a mitjana. Hi ha certa variabilitat en la grandària i forma de les icnites, per la qual cosa no es descarta que hagen sigut impreses per dinosaures de diferent estat de desenrotllament dins d'una població monoespecífica, o per dinosaures de diferents taxons. En alguns sectors del jaciment, les empremtes van ser impreses sobre un substrat poc consolidat, cosa que ha determinat morfologies arredonides, sense detalls, per això no poden ser atribuïdes a cap grup taxonòmic en particular. En altres punts, la densitat i superposició d'empremtes és tan alta que es pot parlar d'un procés de dinotorbació.  
Es diferencien tres morfotipus principals: empremtes tridàctiles mexaxòniques amb les impressions dels dígits individualitzades, taló agut, a vegades bilobat, dígit III més llarg que els altres i dígits II i III orientats en sentit medial, atribuïbles a dinosaures teròpodes de talla mitjana. Les empremtes tridàctiles amb impressions digitals més arredonides, de longitud equivalent, envoltant aproximadament subcircular (amplària equivalent a la longitud de l'empremta) i taló arredonit, són morfologies pròpies de les empremtes deixades per dinosaures ornitòpodes. Un tercer morfotipus correspon a empremtes plantígrades, caracteritzades per la presència d'un taló molt desenrotllat en sentit anteroposterior. Corresponen a impressions tarsals de dinosaures teròpodes de dimensió reduïda.  
S'han identificat sis rastres, numerats des de TW-I a TW-VI, de longituds compreses entre 1,35 i 3,90 metres, compostos per un nombre variable d'icnites que oscil·la entre 3 i 6 empremtes.   
Es pressuposa l'existència d'icnites en àrees del llit del barranc cobertes per depòsits d'arenes i graves.  
Edat del jaciment: cretaci superior (campanià?).  
5. Estat de conservació:  
. Substrat: les icnites es troben sobre roques calcàries coherents, sense perill d'arenització o fragmentació. Grans fractures transversals creuen els afloraments, però no posen en perill la integritat d'estos. La meteorització química de l'aigua sobre la calcària ha produït la dilatació i expansió de les fractures, i el consegüent esborrat d'algunes empremtes. L'acció de les aigües d'escorrentia, especialment incrementat per l'efecte de la càrrega de sediments, ha esborrat les empremtes en amplis sectors dels afloraments.   
Una gran part dels afloraments amb empremtes es troben coberts per depòsits de graves i arenes transportades pel corrent durant les crescudes.  
. Icnites: variable. Les icnites es troben dèbilment marcades sobre les làmines més superiors dels estrats. En alguns sectors s'han esborrat per erosió del sostre de l'estrat, a causa de la dissolució per part de l'aigua o pel desgast produït pels corrents d'aigües carregades de sediment.  
X. JACIMENT ICNOLÒGIC DE VIZCOTA  
1. Denominació:  
Vizcota.  
2. Localització:  
a) Comunitat autònoma: Comunitat Valenciana.  
b) Província: València.  
c) Municipi: Alpuente.  
3. Ubicació i delimitació:  
. Ubicació: consta en l'expedient administratiu.  
. Delimitació de l'entorn de protecció: 5 metres entorn del punt mitjà del jaciment (conforme al plànol que consta en l'expedient).  
4. Descripció i dades historicoartístiques:  
Una única estructura circular d'uns 50 centímetres de diàmetre, atribuïble a la xafada d'un dinosaure sauròpode (impressió del peu). La icnita presenta un anell extern format per deformació plàstica del sediment original. La icnita es localitza sobre el sostre d'un canal de gres que presenta clavills de retracció. Forma part d'una alternança d'arenes i argiles roges i grises. Els gresos es disposen segons cossos discrets de geometria canaliforme. Corresponen a un medi ambient fluviodeltaic.  
Edat del jaciment: cretaci inferior.  
5. Estat de conservació:  
. Substrat: la icnita es troba sobre el sostre d'un canal de gres un poc diaclasat, parcialment cobert de graves, i sobre el qual s'ha desenrotllat una incipient vegetació.  
. Icnites: la icnita es troba ben conservada. La cavitat que constituïx l'empremta es troba parcialment coberta per depòsits d'arenes i graves.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5213, del 07-03-2006 (2006/2588)

DECRETO 29/2006, de 3 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se declaran Bien de Interés Cultural, con la categoría de Zona Paleontológica, los yacimientos de icnitas de los términos municipales de Morella, Bicorp, Bejís, Alpuente, Dos Aguas y Millares, de la Comunidad Valenciana.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5213

Fecha DOGV
:   07-03-2006

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2006/2588

CVE


Fecha del documento
:   03-03-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Cultura, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Decreto

Descriptores 

:   * [Millares](javascript:void(0))
    * [Bicorp](javascript:void(0))
    * [Dos Aguas](javascript:void(0))
    * [Morella](javascript:void(0))
    * [Bejís](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [bien cultural](javascript:void(0))
    * [protección del patrimonio](javascript:void(0))
    * [prehistoria](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

DECRETO 29/2006, de 3 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se declaran Bien de Interés Cultural, con la categoría de Zona Paleontológica, los yacimientos de icnitas de los términos municipales de Morella, Bicorp, Bejís, Alpuente, Dos Aguas y Millares, de la Comunidad Valenciana. [2006/X2588]  
El artículo 31.5 del Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana establece la competencia exclusiva de la Comunidad Autónoma en materia de patrimonio histórico, artístico, monumental, arquitectónico, arqueológico y científico. Por su parte, el artículo 26.2 de Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano, dispone que la declaración de un Bien de Interés Cultural se hará mediante Decreto del Consell de la Generalitat, a propuesta de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte. Todo ello sin perjuicio de las competencias que el artículo 6 de la Ley 16/1985, de 25 de junio, del Patrimonio Histórico Español, reserva a la administración General del Estado.  
Mediante Resolución de 30 de junio de 2004, de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, se procedió a la incoación del expediente relativo a la declaración como Zona Paleontológica de diversos yacimientos de icnitas de dinosaurios de la Comunidad Valenciana, y en concreto de los siguientes:  
. Yacimiento icnológico del Barranco de Vallivana, en el término municipal de Morella.  
. Yacimiento icnológico del Barranco del Randero, en el término municipal de Bicorp.  
. Yacimiento icnológico de Bejís, en el término municipal de Bejís.  
. Yacimiento icnológico de Corcolilla, en el término municipal de Alpuente.  
. Yacimiento icnológico de Dos Aguas, en el término municipal de Dos Aguas.  
. Yacimiento icnológico de La Arquela, en el término municipal de Alpuente.  
. Yacimiento icnológico de Losilla, en el término municipal de Alpuente.  
. Yacimiento icnológico de Tambuc Este, en el término municipal de Millares.  
. Yacimiento icnológico de Tambuc Oeste, en el término municipal de Millares.  
. Yacimiento icnológico de Vizcota, en el término municipal de Alpuente.  
En la tramitación del expediente, de conformidad con lo establecido en el artículo 27 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano, se han seguido los trámites pertinentes relativos a la publicación de la Resolución de incoación del expediente, su comunicación a los interesados y exposición en el tablón de anuncios de los respectivos Ayuntamientos, así como los correspondientes trámites de audiencia e información pública. También constan en el expediente los informes favorables de la Universitat de València y del Consell Valencià de Cultura, informes exigidos por el citado precepto. Asimismo, de la tramitación del expediente se desprende el cumplimiento de lo previsto en el artículo 49 bis de la Ley de Gobierno Valenciano.  
En virtud de lo expuesto, y de acuerdo con lo establecido en la normativa referenciada, a propuesta del conseller de Cultura, Educación y Deporte, y previa deliberación del Consell de la Generalitat, en la reunión del día 3 de marzo de 2006,  
DECRETO  
Artículo 1  
Se declaran Bien de Interés Cultural, con categoría de Zona Paleontológica, los siguientes yacimientos paleontológicos:  
. Yacimiento icnológico del Barranco de Vallivana, en el término municipal de Morella.  
. Yacimiento icnológico del Barranco del Randero, en el término municipal de Bicorp.  
. Yacimiento icnológico de Bejís, en el término municipal de Bejís.  
. Yacimiento icnológico de Corcolilla, en el término municipal de Alpuente.  
. Yacimiento icnológico de Dos Aguas, en el término municipal de Dos Aguas.  
. Yacimiento icnológico de La Arquela, en el término municipal de Alpuente.  
. Yacimiento icnológico de Losilla, en el término municipal de Alpuente.  
. Yacimiento icnológico de Tambuc Este, en el término municipal de Millares.  
. Yacimiento icnológico de Tambuc Oeste, en el término municipal de Millares.  
. Yacimiento icnológico de Vizcota, en el término municipal de Alpuente.  
Artículo 2  
La normativa de protección a aplicar es la siguiente:  
1. Normativa de protección del yacimiento: con el fin de preservar la integridad del bien, no se autorizará actuación alguna, quedando prohibidos los movimientos de tierras y excavaciones, salvo que por tratarse de actuaciones con fines científicos justificados o destinados a la tutela y protección del bien, cuenten con la autorización expresa de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
2. Normativa de protección del entorno de protección: en las actuaciones a realizar en el entorno de protección del bien resultará de aplicación el artículo 62 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano, lo que implica que, para llevar a cabo cualquier intervención, se deberá aportar el correspondiente estudio previo paleontológico, debiéndose ejecutar en su caso las actuaciones paleontológicas pertinentes.  
3. Resultará de aplicación la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, en cuanto a posibles afecciones a los ámbitos contemplados en esta norma y todas aquellas de gestión y ordenación derivadas de la misma.  
En el anexo se describen los yacimientos y sus valores, el estado de conservación y se delimita su entorno de protección. La información relativa a emplazamiento y titularidad de los yacimientos y el resto de documentación complementaria obra en el expediente de su razón.  
DISPOSICIÓN ADICIONAL  
La presente declaración se inscribirá en la Sección Primera del Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano.   
DISPOSICIÓN FINAL  
El presente decreto se publicará en el Boletín Oficial del Estado y entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Valencia, 3 de marzo de 2006  
El presidente de la Generalitat,  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ  
El conseller de Cultura, Educación y Deporte,  
ALEJANDRO FONT DE MORA TURÓN  
ANEXO  
YACIMIENTOS DE ICNITAS DE LA COMUNIDAD VALENCIANA INCLUIDOS EN LA DECLARACIÓN COMO BIEN DE INTERÉS CULTURAL VALENCIANO.  
I. Yacimiento icnológico del Barranco de Vallivana   
1. Denominación:  
Barranco de Vallivana.  
2. Localización:  
a) Comunidad Autónoma: Comunidad Valenciana.  
b) Provincia: Castellón.  
c) Municipio: Morella.  
3. Ubicación y delimitación:  
. Ubicación: consta en el expediente administrativo.   
. Delimitación del entorno de protección: 5 metros en torno al perímetro externo del yacimiento (conforme al plano obrante en el expediente).  
4. Descripción y datos histórico-artísticos:  
Las icnitas se localizan en un afloramiento de calizas micríticas bioclásticas del Cretácico inferior, formadas en un sistema deposicional lacustre. Las calizas se disponen en bancos tabulares de potencia centimétrica a decimétrica. Las icnitas aparecen únicamente sobre un estrato calizo de unos 50 cm. de potencia.   
Sobre la superficie del estrato se pueden distinguir cinco icnitas tridáctilas. Debido a la meteorización y erosión superficial, las icnitas están débilmente marcadas y es difícil su reconocimiento, por lo que multitud de marcas irregulares de la superficie del estrato podrían corresponder a otras tantas impresiones, parcialmente preservadas (dinoturbación generalizada en el estrato).  
Las icnitas, por su morfología y tamaño, pueden ser atribuidas a dinosaurios terópodos de talla reducida a media. Se trata de huellas tridáctilas mexaxónicas con talón agudo, dígito III más largo que los otros y dígitos II y III orientados en sentido medial.  
Tres de las icnitas se agrupan en un rastro con orientación N-S (N210E). Las otras dos icnitas tridáctilas, de mayor tamaño que las anteriores, y se disponen en dirección perpendicular al rastro nº 1.   
El yacimiento ha sido recientemente excavado.  
Edad del yacimiento: cretácico inferior (Valanginiense inferior-Hauteviriense superior).  
5. Estado de conservación:  
. Sustrato: las icnitas se encuentran sobre rocas calizas coherentes, sin peligro de arenización o fragmentación. Grandes fracturas transversales cruzan los afloramientos, pero no ponen en peligro la integridad de éstos. La acción erosiva de las aguas de escorrentía, incrementada por el efecto de disolución química, ha producido la dilatación y expansión de las fracturas y, en algunos sectores del afloramiento, ha borrado las huellas.  
. Icnitas: las icnitas se encuentran débilmente marcadas sobre el techo del estrato rocoso. En algunos sectores las impresiones se han borrado por efectos de la disolución de la caliza.  
II. Yacimiento icnológico del Barranco del Randero   
1. Denominación:  
Barranco del Randero.  
2. Localización:  
a) Comunidad Autónoma: Comunidad Valenciana.   
b) Provincia: Valencia.  
c) Municipio: Bicorp.   
3. Ubicación y delimitación:  
. Ubicación: consta en el expediente administrativo.   
. Delimitación del entorno de protección: 5 metros en torno al perímetro externo del yacimiento (conforme al plano obrante en el expediente).  
4. Descripción y datos histórico-artísticos:  
Las icnitas se localizan sobre estratos de calizas micríticas y calizas estromatolíticas laminadas, en disposición subhorizontal. Las calizas se disponen en bancos tabulares de potencia centimétrica a decimétrica. Presentan grietas de desecación y ripples de oleaje, indicando condiciones de exposición subaérea (ambiente de llanura de marea).  
Se identifican dos icnitas tridáctilas mexaxónicas completas, de diferente tamaño, y una tercera icnita parcialmente conservada. Otras marcas de la superficie del estrato podrían corresponder a improntas débilmente preservadas.  
Las huellas, por su morfología (tridáctilas, talón agudo, dígito III de mayor tamaño) y tamaño (hasta 50 cm. de anchura de icnita nº 2), pueden ser atribuidas a dinosaurios terópodos de talla media a gran talla.  
Edad del yacimiento: cretácico superior (Santoniense-campaniense).  
5. Estado de conservación:  
. Sustrato: las icnitas se encuentran sobre rocas calizas coherentes, sin peligro de arenización o fragmentación. La meteorización química del agua sobre la caliza ha producido la dilatación y expansión de las fracturas del sustrato rocoso, y el borrado parcial de algunas huellas.   
. Icnitas: las icnitas se encuentran moderadamente marcadas sobre las láminas más superiores del estrato rocoso, aunque el contorno de las mismas se encuentra difuminado por acción de las aguas meteóricas.  
III. Yacimiento icnológico de Bejís   
1. Denominación:  
Bejís.  
2. Localización:  
a) Comunidad Autónoma: Comunidad Valenciana.   
b) Provincia: Castellón.  
c) Municipio: Bejís.   
3. Ubicación y delimitación:  
. Ubicación: consta en el expediente administrativo.  
. Delimitación del entorno de protección: 5 metros en torno al punto medio del yacimiento (conforme al plano obrante en el expediente).  
4. Descripción y datos histórico-artísticos:  
Se han identificado tres icnitas en el techo de dos estratos de areniscas rojas del Triásico (Facies Bundsandstein). Un bloque de arenisca, caído al pie del camino, contiene dos huellas pentadáctilas (posiblemente de Chiroterium), pertenecientes a un mismo rastro. Determinadas marcas mal definidas en el estrato podrían constituir una tercera huella. El estrato contiene además pistas de invertebrados y marcas de corriente. Una tercera huella tridáctila digitígrada, de tipo dinosauriforme, se localiza sobre el techo de un estrato de arenisca situado sobre el talud de la carretera. La icnita presenta una morfología redondeada, ligeramente más larga que ancha, con las impresiones de los dedos unidas. Se trata de una morfología similar a la correspondiente a la pisada de un dinosauriforme basal o de un dinosaurio prosaurópodo. No se puede descartar su atribución a otro grupo faunístico (tecodontos u otros arcosaurios).  
Edad del yacimiento: triásico inferior-medio (Facies Bundsandstein).  
5. Estado de conservación:  
. Sustrato: malo. La superficie del estrato de arenisca se está degradando por un proceso de descamación superficial que conduce a la separación de las láminas.  
. Icnitas: malo, especialmente la icnita tridáctila, que experimenta el deterioro de la superficie del estrato. Sería aconsejable actuar con urgencia, para evitar su pérdida, ya que componene el estrato, y su posterior disgregación.  
IV. Yacimiento icnológico de Corcolilla   
1. Denominación:  
Corcolilla.  
2. Localización:  
a) Comunidad Autónoma: Comunidad Valenciana.   
b) Provincia: Valencia.  
c) Municipio: Alpuente.  
3. Ubicación y delimitación:  
. Ubicación: consta en el expediente administrativo.  
. Delimitación del entorno de protección: 5 metros en torno al perímetro externo del yacimiento (conforme al plano obrante en el expediente).  
4. Descripción y datos histórico-artísticos:  
Las icnitas se localizan en el techo de un estrato canaliforme de areniscas blancas, que forma parte de una secuencia detrítica constituida por una alternancia de niveles de arenas y arcillas grises. NPC.  
Se identifican 53 icnitas tridáctilas (42 icnitas aisladas y 12 icnitas formando parte de 3 rastros). Corresponden a dinosaurios terópodos y ornitópodos de talla pequeña o media (longitudes de las icnitas comprendidas entre 15-43 cm. y 19-33 cm., respectivamente). Se diferencian dos morfotipos principales: huellas tridáctilas mexaxónicas con talón agudo, dígito III más largo que los otros y dígitos II y III orientados en sentido medial, atribuibles a dinosaurios terópodos de talla media, y huellas tridáctilas más anchas, con impresiones digitales más redondeadas, de longitud equivalente, envolvente subcircular y talón redondeado, que son morfologías más propias de huellas dejadas por dinosaurios ornitópodos.  
El análisis de la orientación de las icnitas determina una dirección preferente de desplazamiento hacia el N-NE, con un menor porcentaje de icnitas con orientación contrapuesta.   
Se reconocen tres rastros compuestos por 4 (6?), 4 y 3 icnitas, respectivamente.  
Edad del yacimiento: jurásico superior (Facies Pürbeck).  
5. Estado de conservación:  
. Sustrato: el nivel de arenisca sobre el que se localizan las icnitas se encuentra intensamente degradado, sufriendo un proceso de arenización y erosión subsiguiente, que ha causado la desaparición de gran parte de la superficie original del estrato.   
. Icnitas: las icnitas se encuentran impresas sobre el techo de un estrato rocoso en vías de arenización. En determinados sectores las improntas se han borrado como consecuencia de la degradación del estrato.  
V. Yacimiento icnológico de Dos Aguas  
1. Denominación:  
Dos Aguas.  
2. Localización:  
a) Comunidad Autónoma: Comunidad Valenciana.   
b) Provincia: Valencia.  
c) Municipio: Dos Aguas.  
3. Ubicación y delimitación:  
. Ubicación: consta en el expediente administrativo.   
. Delimitación del entorno de protección: 5 metros en torno al perímetro externo del yacimiento (conforme al plano obrante en el expediente).  
4. Descripción y datos histórico-artísticos:  
Se identifica un rastro principal, compuesto aproximadamente por 27 icnitas, dispuestas según una dirección N-S. El rastro principal es cruzado por varios rastros de menor longitud, mal definidos, de dirección prácticamente perpendicular al anterior. En total se han cartografiado unas 50 icnitas.  
Las icnitas, algunas de ellas marcadas con gran profundidad, se presentan con morfologías mal definidas, de subcirculares a ovaladas, o incluso irregulares, por haberse formado sobre un sustrato muy fluido, fácilmente deformable. El fondo de algunas huellas sí parece mostrar cierta morfología tridáctila. Muchas de ellas presentan grietas circulares y radiales en torno a la depresión central, indicando posiblemente que la capa más externa de sedimento presentaría cierto grado de compacidad, probablemente por exposición subaérea. Por su distribución, las icnitas del rastro principal son atribuidas con reserva a un dinosaurio bípedo, aunque la disparidad de tamaño de las icnitas que lo componen obliga a pensar en una preservación diferencial, o a una correspondencia con impresiones de las manos (icnitas menores) y pies (icnitas mayores) de un dinosaurio cuadrúpedo. No obstante, no se observa con claridad la asociación del par .pie-mano., típica de los rastros de dinosaurios cuadrúpedos.  
Edad del yacimiento: cretácico superior (Cenomaniense).  
5. Estado de conservación:  
. Sustrato: las icnitas se localizan sobre rocas calizas laminadas, ordenadas en finos estratos, intensamente fisurados y diaclasados, habiéndose producido en algunos sectores el desprendimiento parcial de las capas o láminas.  
. Icnitas: en algunos sectores se han perdido las improntas por el desprendimiento de las láminas del estrato sobre las que estaban impresas, de modo que sólo queda marcada la subimpresión sobre la capa inicialmente subyacente. En otros puntos las huellas presentan buen estado de preservación, conservando incluso estructuras anulares en torno a la depresión central.  
VI. Yacimiento icnológico de la arquela  
1. Denominación:  
La Arquela.  
2. Localización:  
a) Comunidad Autónoma: Comunidad Valenciana.   
b) Provincia: Valencia.  
c) Municipio: Alpuente.  
3. Ubicación y delimitación:  
. Ubicación: consta en el expediente administrativo.  
. Delimitación del entorno de protección: 5 metros en torno al límite exterior del cauce de la rambla (conforme al plano obrante en el expediente).  
4. Descripción y datos histórico-artísticos:  
Tres afloramientos diferentes. Un primer afloramiento con 6 icnitas en el cauce de la rambla. Un segundo afloramiento con 5 huellas de dinosaurios, en el que son visibles sus secciones verticales en el talud que constituye la pared del cauce del barranco. Un tercer afloramiento, aguas abajo, compuesto por dos icnitas, visibles asimismo en una sección vertical del cauce.  
En los tres casos, las icnitas se presentan como estructuras de deformación de los estratos (depresiones cerradas), rellenas de material de diferente composición que el estrato deformado. El contorno de las huellas se estima circular u ovalado. No se pueden atribuir a ningún icnotaxón en particular.  
Edad del yacimiento: jurásico superior (Facies Pürbeck).  
5. Estado de conservación:  
. Sustrato: las areniscas que albergan las icnitas se presentan poco cementadas, con tendencia a la arenización. Por ello, las aguas corrientes que se encauzan en la cabecera de la rambla están produciendo el desmoronamiento y retroceso del escarpe donde se localizan el primer grupo de icnitas. El segundo grupo de icnitas, localizado igualmente sobre un frente inestable, se encuentra altamente degradado por desmoronamiento.   
. Icnitas: riesgo de que el yacimiento se destruya a medio-largo plazo por causas naturales, ya sea por desagregación granular o por desmoronamiento de los estratos en que se encuentran.  
VII. YACIMIENTO ICNOLÓGICO DE LOSILLA  
1. Denominación:  
Losilla.  
2. Localización:  
a) Comunidad Autónoma: Comunidad Valenciana.   
b) Provincia: Valencia.  
c) Municipio: Alpuente.  
3. Ubicación y delimitación:  
. Ubicación: consta en el expediente administrativo.  
. Delimitación del entorno de protección: 5 metros en torno al perímetro externo del yacimiento (conforme al plano obrante en el expediente).  
4. Descripción y datos histórico-artísticos:  
Se reconocen hasta 72 estructuras subcirculares de considerable profundidad, que podrían corresponder con marcas de pisadas de grandes dinosaurios. Se trataría de subimpresiones mal definidas, no de impresiones directas, aunque tampoco se puede descartar que correspondan a estructuras de disolución del techo del estrato.   
Edad del yacimiento: jurásico superior (Facies Pürbeck)  
5. Estado de conservación:  
. Sustrato: las estructuras circulares que podrían ser asimiladas a icnitas de vertebrados se encuentran sobre rocas calizas coherentes, sin peligro de arenización o fragmentación.   
La meteorización química del agua sobre la caliza ha producido la dilatación y expansión de fracturas y grietas, y el consiguiente borrado de algunas huellas.   
. Icnitas: las estructuras circulares retienen el agua de precipitación y escorrentía superficial, con lo que se ha producido la disolución de las oquedades originales, haciendo muy difícil su interpretación.  
VIII. YACIMIENTO ICNOLÓGICO DE TAMBUC ESTE  
1. Denominación:  
Tambuc Este.  
2. Localización:  
a) Comunidad Autónoma: Comunidad Valenciana.   
b) Provincia: Valencia.  
c) Municipio: Millares.  
3. Ubicación y delimitación:  
. Ubicación: consta en el expediente administrativo.  
. Delimitación del entorno de protección: 5 metros en torno al perímetro externo del yacimiento (conforme al plano obrante en el expediente).  
4. Descripción y datos histórico-artísticos:  
Las icnitas se localizan sobre estratos de calizas micríticas y calizas estromatolíticas laminadas, en disposición subhorizontal. Las calizas se disponen en bancos tabulares de potencia centimétrica a decimétrica. Presentan grietas de desecación y ripples de oleaje, indicando condiciones de exposición subaérea (ambiente de llanura de marea).  
Se han identificado un total de 84 icnitas tridáctilas completas o fragmentarias. No se cartografía un número indeterminado de marcas presentes sobre el sustrato, por no ser diferenciables claramente de otras marcas de disolución de la superficie del estrato.  
Se identifican 62 icnitas aisladas y 22 icnitas formando parte de 6 rastros. El análisis de la orientación de las icnitas determina una dirección preferente de desplazamiento NE-SO, con un menor porcentaje de icnitas con orientación contrapuesta.  
Las huellas, por su morfología y tamaño, pueden ser atribuidas a dinosaurios terópodos y ornitópodos de talla reducida a media. Existe cierta variabilidad en tamaño y forma de las icnitas, por lo que no se descarta que hallan sido impresas por dinosaurios de diferente estado de desarrollo dentro de una población monoespecífica, o por dinosaurios de diferentes taxones.  
Se diferencian dos morfotipos principales: huellas tridáctilas mexaxónicas con las impresiones de los dígitos individualizadas, talón agudo, en ocasiones bilobulado, dígito III más largo que los otros y dígitos II y III orientados en sentido medial, atribuibles a dinosaurios terópodos de talla media. Las huellas tridáctilas, con impresiones digitales más redondeadas, de longitud y anchura equivalente, dígitos más cortos y talón redondeado, son morfologías propias de las huellas dejadas por dinosaurios ornitópodos.  
Se han identificado 7 rastros compuestos por 3, 4, 3, 6, 3, 3 y 4 huellas, numerados desde TE-I a TE-VII. La longitud de los rastros viene indicada en la tabla correspondiente.  
Se presupone la existencia de icnitas en áreas del lecho del barranco cubiertas por depósitos de arenas y gravas.  
Edad del yacimiento: cretácico superior (Campaniense?).  
5. Estado de conservación:  
. Sustrato: las icnitas se encuentran sobre rocas calizas coherentes, sin peligro de arenización o fragmentación. Grandes fracturas transversales cruzan los afloramientos, pero no ponen en peligro la integridad de éstos. La meteorización química del agua sobre la caliza ha producido la dilatación y expansión de las fracturas, y el consiguiente borrado de algunas huellas. La acción de las aguas de escorrentía, especialmente incrementado por el efecto de la carga de sedimentos, ha borrado las huellas en amplios sectores de los afloramientos.   
Una gran parte de los afloramientos con huellas se encuentran cubiertos por depósitos de gravas y arenas transportadas por la corriente durante las crecidas.  
. Icnitas: variable. Las icnitas se encuentran débilmente marcadas sobre las láminas más superiores de los estratos. En algunos sectores se han borrado por erosión del techo del estrato, debido a la disolución por parte del agua o por el desgaste producido por las corrientes de aguas cargadas de sedimento.  
IX. YACIMIENTO ICNOLÓGICO DE TAMBUC OESTE  
1. Denominación:  
Tambuc Oeste.  
2. Localización:  
a) Comunidad Autónoma: Comunidad Valenciana.   
b) Provincia: Valencia.  
c) Municipio: Millares.  
3. Ubicación y delimitación:  
. Ubicación: consta en el expediente administrativo.  
. Delimitación del entorno de protección: 5 metros en torno al perímetro externo del yacimiento (conforme al plano obrante en el expediente).  
4. Descripción y datos histórico-artísticos:  
Las icnitas se localizan sobre estratos de calizas micríticas y calizas estromatolíticas laminadas, en disposición subhorizontal. Las calizas se disponen en bancos tabulares de potencia centimétrica a decimétrica. Presentan grietas de desecación y ripples de oleaje, indicando condiciones de exposición subaérea (ambiente de llanura de marea).  
Se han cartografiado un total de 132 icnitas tridáctilas completas o fragmentarias. No se cartografía un elevado número de marcas presentes sobre el sustrato, por no ser diferenciables claramente otras marcas de disolución de la superficie del estrato.  
Se identifican 109 icnitas aisladas y 19 icnitas formando parte de 6 rastros. El análisis de la orientación de las icnitas determina una dirección preferente de desplazamiento hacia el SO, con un menor porcentaje de icnitas con orientación contrapuesta.  
Las huellas, por su morfología y tamaño, pueden ser atribuidas a dinosaurios terópodos y ornitópodos de talla reducida a media. Existe cierta variabilidad en tamaño y forma de las icnitas, por lo que no se descarta que hayan sido impresas por dinosaurios de diferente estado de desarrollo dentro de una población monoespecífica, o por dinosaurios de diferentes taxones. En algunos sectores del yacimiento, las huellas fueron impresas sobre un sustrato poco consolidado, lo que ha determinado morfologías redondeadas, sin detalles, por lo que no pueden ser atribuidas a ningún grupo taxonómico en particular. En otros puntos, la densidad y superposición de huellas es tan alta que se puede hablar de un proceso de dinoturbación.  
Se diferencian tres morfotipos principales: huellas tridáctilas mexaxónicas con las impresiones de los dígitos individualizadas, talón agudo, en ocasiones bilobulado, dígito III más largo que los otros y dígitos II y III orientados en sentido medial, atribuibles a dinosaurios terópodos de talla media. Las huellas tridáctilas con impresiones digitales más redondeadas, de longitud equivalente, envolvente aproximadamente subcircular (anchura equivalente a la longitud de la huella) y talón redondeado, son morfologías propias de las huellas dejadas por dinosaurios ornitópodos. Un tercer morfotipo corresponde con huellas plantígradas, caracterizadas por la presencia de un talón muy desarrollado en sentido anteroposterior. Corresponden a impresiones tarsales de dinosaurios terópodos de pequeño tamaño.  
Se han identificado 6 rastros, numerados desde TW-I a TW-VI, de longitudes comprendidas entre 1,35 y 3,90 metros, compuestos por un número variable de icnitas que oscila entre 3 y 6 huellas.   
Se presupone la existencia de icnitas en áreas del lecho del barranco cubiertas por depósitos de arenas y gravas.  
Edad del yacimiento: cretácico superior (Campaniense?).  
5. Estado de conservación:  
. Sustrato: las icnitas se encuentran sobre rocas calizas coherentes, sin peligro de arenización o fragmentación. Grandes fracturas transversales cruzan los afloramientos, pero no ponen en peligro la integridad de éstos. La meteorización química del agua sobre la caliza ha producido la dilatación y expansión de las fracturas, y el consiguiente borrado de algunas huellas. La acción de las aguas de escorrentía, especialmente incrementado por el efecto de la carga de sedimentos, ha borrado las huellas en amplios sectores de los afloramientos.   
Una gran parte de los afloramientos con huellas se encuentran cubiertos por depósitos de gravas y arenas transportadas por la corriente durante las crecidas.  
. Icnitas: variable. Las icnitas se encuentran débilmente marcadas sobre las láminas más superiores de los estratos. En algunos sectores se han borrado por erosión del techo del estrato, debido a la disolución por parte del agua o por el desgaste producido por las corrientes de aguas cargadas de sedimento.  
X. YACIMIENTO ICNOLÓGICO DE VIZCOTA  
1. Denominación:  
Vizcota.  
2. Localización:  
a) Comunidad Autónoma: Comunidad Valenciana.   
b) Provincia: Valencia.  
c) Municipio: Alpuente.  
3. Ubicación y delimitación:  
. Ubicación: consta en el expediente administrativo.  
. Delimitación del entorno de protección: 5 metros en torno al punto medio del yacimiento (conforme al plano obrante en el expediente).  
4. Descripción y datos histórico-artísticos:  
Una única estructura circular de unos 50 cm. de diámetro, atribuible a la pisada de un dinosaurio saurópodo (impresión del pie). La icnita presenta un anillo externo formado por deformación plástica del sedimento original. La icnita se localiza sobre el techo de un canal de arenisca que presenta grietas de retracción. Forma parte de una alternancia de arenas y arcillas rojas y grises. Las areniscas se disponen según cuerpos discretos de geometría canaliforme. Corresponden a un medio ambiente fluviodeltaico.  
Edad del yacimiento: cretácico inferior.  
5. Estado de conservación:  
. Sustrato: la icnita se encuentra sobre el techo de un canal de arenisca, algo diaclasado, parcialmente cubierto de gravas, y sobre el que se ha desarrollado una incipiente vegetación.  
. Icnitas: la icnita se encuentra bien conservada. La oquedad que constituye la huella se encuentra parcialmente rellena por depósitos de arenas y gravas.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML