Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7464, del 12-02-2015 (2015/1091)

LLEI 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'Hisenda Pública, del Sector Públic Instrumental i de Subvencions.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2015/02/06/1**

### Versions

 10/12/2024 - Actualitat  11/07/2024 - 09/12/2024  01/01/2024 - 10/07/2024  01/01/2023 - 09/07/2024  23/04/2022 - 31/12/2022  01/01/2022 - 22/04/2022  16/04/2021 - 31/12/2021  01/01/2021 - 15/04/2021  01/01/2020 - 31/12/2020  01/01/2019 - 31/12/2019  01/01/2018 - 31/12/2018  01/01/2017 - 31/12/2017  01/01/2016 - 31/12/2016  Text inicial: 12/03/2015 - 31/12/2015 

### Dades del document

Número de DOGV
:   7464

Data del DOGV
:   12-02-2015

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2015/1091

CVE


Data del document
:   06-02-2015

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Llei

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [comptabilitat pública](javascript:void(0))
    * [crèdit pressupostari](javascript:void(0))
    * [sanció administrativa](javascript:void(0))
    * [execució del pressupost](javascript:void(0))
    * [liquidació de despeses](javascript:void(0))
    * [suport econòmic](javascript:void(0))
    * [hisenda pública](javascript:void(0))
    * [competència administrativa](javascript:void(0))
    * [deute públic](javascript:void(0))
    * [garantia](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [cooperació administrativa](javascript:void(0))
    * [empresa pública](javascript:void(0))
    * [Tresor](javascript:void(0))
    * [verificació de comptes](javascript:void(0))
    * [hisenda regional](javascript:void(0))
    * [comptabilitat regional](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Els textos consolidats de les normes són de caràcter informatiu i no tenen valor jurídic.

TEXT CONSOLIDAT

*Versió vigent: 10.12.2024*

Sia notori i manifest a tots els ciutadans que Les Corts han aprovat i jo, d'acord amb el que estableixen la Constitució i l'Estatut d'Autonomia, en nom del rei, promulgue la llei següent:

PREÀMBUL

Des de 1991, any de publicació del text refós de la Llei d'Hisenda Pública, el marc jurídic del règim economicofinancer de la Generalitat s'ha vist afectat de manera substancial per circumstàncies com ara la reforma de l'Estatut d'Autonomia en 2006, l'evolució del model de finançament, així com les exigències, derivades de la pertinença a la Unió Europea, en matèria d'estabilitat pressupostària i de coordinació de la política fiscal, amb vista a garantir la disciplina pressupostària dels diferents estats membres.

En este context de reordenació general de l'activitat economicofinancera de les administracions públiques territorials i dels seus corresponents sectors públics, cal destacar:

En primer lloc, l'Estat, des de l'any 2001, ha aprovat diverses lleis d'estabilitat pressupostària amb vista a introduir de forma explícita l'equilibri pressupostari en el nostre ordenament jurídic, a fi d'assegurar que l'estabilitat pressupostària siga l'escenari permanent de les finances públiques de totes les administracions públiques del nostre país. La norma que en l'actualitat dóna cobertura a les polítiques d'estabilitat és la Llei Orgànica 2/2012, de 27 d'abril, d'Estabilitat Pressupostària i Sostenibilitat Financera, la qual incorpora expressament la sostenibilitat financera com a principi rector de l'actuació economicofinancera de totes les administracions públiques, establint, a este efecte, l'obligació, per als subjectes compresos en el seu àmbit d'aplicació, d'introduir en la seua normativa els instruments i els procediments necessaris per a adequar-la a l'aplicació dels principis continguts en l'esmentada llei.

En segon lloc, les modificacions, fins a set, patides per la Llei Orgànica 8/1980, de 22 de setembre, de finançament de les comunitats autònomes, vinculades principalment a l'evolució del model de finançament i a la progressiva implantació de les polítiques d'estabilitat al nostre país. Modificacions que han incidit, directament o indirectament, en el funcionament de les hisendes autonòmiques.

Finalment, durant l'any 2003 es publiquen tres lleis d'interés primordial per a l'activitat financera de la Generalitat, tant pel seu objecte com, en molts dels supòsits regulats, pel seu caràcter bàsic. En primer lloc la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions, que introdueix, amb el caràcter de bàsiques, importants novetats en la matèria. En segon lloc la Llei 47/2003, de 26 de novembre, General Pressupostària, document jurídic de referència en la regulació del funcionament financer del sector públic estatal, i per extensió de la resta d'administracions públiques territorials de l'Estat. I finalment, la Llei 58/2003, de 17 de desembre, General Tributària, la incidència de la qual en la gestió dels ingressos públics és fonamental.

Davant d'este nou marc, la Generalitat en els últims anys, en consonància amb allò que s'ha realitzat per altres administracions públiques, ha recorregut a les lleis anuals de pressupostos, o a les lleis "d'acompanyament", per a introduir modificacions en l'àmbit pressupostari i financer, a fi d'adaptar la normativa financera de la Generalitat tant a les novetats que des de l'Administració de l'Estat s'establien, com a les necessitats que exigia el mateix desenrotllament i ampliació de les competències assumides. No obstant això, estes reformes, pel seu caràcter concret i puntual, es consideren insuficients, sent necessari elaborar una nova disposició legal que regule el règim economicofinancer del sector públic de la Generalitat, que incorpore de forma ordenada i sistemàtica les reformes apuntades, adaptant-les a les especialitats i necessitats del nostre sector públic.

Com a conseqüència de tot l'anterior, podem concloure que les principals raons que impulsen i justifiquen l'elaboració d'esta disposició són:

- La profunda alteració de l'àmbit subjectiu de la llei. La Generalitat actual no té res a veure amb l'Administració relativament xicoteta i en formació a què va donar cobertura al text de 1991. Tant l'estructura del sector públic instrumental de la Generalitat com el marc competencial s'han modificat significativament en els més de 22 anys transcorreguts.

- La necessitat d'incorporar a la normativa financera de la Generalitat tècniques que permeten racionalitzar el procés pressupostari per mitjà de l'ordenació de la seua elaboració i execució en un marc plurianual.

- La introducció en els diferents processos i procediments relacionats amb l'activitat financera de la Generalitat dels mitjans i tècniques vinculats a l'administració electrònica, a fi de millorar la transparència i l'eficiència en la gestió, sense minva de les garanties i seguretats que la gestió dels fons públics exigeix.

- La necessitat d'establir el règim jurídic bàsic de l'organització institucional de la Generalitat, i dotar-la del règim economicopressupostari corresponent.

- L'exigència de comptar, en l'àmbit del sector públic de la Generalitat, amb una normativa pròpia per a l'activitat de foment.

- L'obligació legal de totes les administracions públiques d'incorporar a la seua legislació economicofinancera els mandats que en matèria d'estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera s'han introduït per l'Estat amb el caràcter de bàsics, especialment els vinculats al procés pressupostari.

Finalment cal destacar, respecte de l'objecte o contingut de la llei, l'existència de tres parts diferenciades, encara que substancialment vinculades. En primer lloc es regula pròpiament el règim economicofinancer del sector públic de la Generalitat, en segon lloc s'inclou un títol específic en el qual s'arreplega el règim jurídic bàsic del sector públic instrumental, i finalment en un altre títol diferenciat, s'arreplega la normativa general de la Comunitat en matèria de subvencions.

Pel que es refereix pròpiament al text legal, este es compon de 177 articles, ordenats en 10 títols, completats amb nou disposicions addicionals, huit transitòries, una derogatòria i dos finals.

El primer dels títols, concretament en el seu capítol I, fixa l'àmbit objectiu i subjectiu de la llei. De tal manera que, una vegada definit l'objecte, la regulació del règim economicofinancer del sector públic de la Generalitat, concretat a través de les seues principals institucions, la llei, en consonància amb el principi constitucional de universalitat del pressupost, enumera el conjunt d'entitats que conformen el sector públic autonòmic.

En este sentit, cal destacar que amb esta llei, per primera vegada a la nostra Comunitat, s'assenten les bases, als efectes de la seua organització i funcionament, del que es denomina el sector públic instrumental de la Generalitat. De tal forma que esta compleix així una doble funció, per un costat ordena i estructura el sector públic instrumental, fonamentalment a través de l'article 2.3 de la llei en relació amb el títol IX, al mateix temps que, d'altra banda, estableix el règim economicofinancer del conjunt del sector públic de la Generalitat.

De manera que, a l'establir el règim economicofinancer aplicable a les distintes entitats que integren el sector públic, la llei opta per atendre a la naturalesa economicofinancera, en consonància amb la normativa estatal en la matèria, classificant els distints ens en dos subsectors, l'administratiu i l'empresarial i fundacional. La pertinença a un subsector o altre, serà determinant per a la concreta aplicació d'un règim diferenciat en cada una de les matèries o institucions regulades al llarg del text.

En el capítol II es regula el règim de la Hisenda Pública de la Generalitat. A este efecte, d'una banda, es relacionen els drets que formen part de l'esmentada hisenda, en consonància amb el que disposa l'article 4 de la Llei Orgànica 8/1980, de 22 de setembre, en l'article 72 de l'Estatut d'Autonomia i el capítol II del títol I de la Llei 47/2003, de 26 de novembre, i s'estableixen els elements essencials del seu contingut jurídic, segons siguen de naturalesa pública o privada, incloent-hi els límits i prerrogatives, i les formes de naixement, adquisició i extinció. D'altra banda, es regulen igualment les obligacions de la Generalitat, incloent-hi les seues fonts, exigibilitat, prerrogatives i formes d'extinció.

El títol II, dedicat als Pressupostos de la Generalitat, aplica i desplega els manaments continguts en la normativa d'estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera.

A este efecte, el capítol I arreplega els principis que han de regir la programació i gestió pressupostària, definint tant els principis pressupostaris clàssics com els derivats de les exigències d'estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera. La seua aplicació efectiva es garanteix per mitjà d'una sèrie de regles que s'han de respectar en les actuacions de la Generalitat amb repercussió econòmica.

El capítol II regula els escenaris pressupostaris plurianuals per a les entitats del sector públic de la Generalitat amb pressupost limitador. Els escenaris pressupostaris són una peça clau en la racionalització del procés pressupostari i en la garantia dels principis d'estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera, de manera que els pressupostos anuals de la Generalitat necessàriament s'han d'emmarcar en els esmentats escenaris, alhora que estos constitueixen un límit a l'acció de govern amb repercussions econòmiques i tot instrument de planificació o programació econòmica haurà de garantir la seua coherència amb estos. Els escenaris es desenrotllen en programes plurianuals en què es fixaran els objectius a aconseguir, accions a realitzar i recursos necessaris en els exercicis que comprenen els escenaris. Estos programes seran objecte d'avaluació anual.

En la secció primera del capítol III es defineix el pressupost i el seu àmbit subjectiu -que necessàriament ha de coincidir amb la definició de sector públic de la Generalitat- i objectiu, així com conceptes essencials com ara els crèdits pressupostaris i els programes de gasto. En la segona secció s'aborda el procediment d'elaboració -que arranca de l'aprovació del límit del gasto no financer-, el tràmit de la seua remissió a les Corts -s'especifica la documentació que necessàriament ha d'acompanyar el projecte de pressupostos- i el supòsit de pròrroga dels Pressupostos de la Generalitat. La tercera i última secció del capítol regula l'estructura dels Pressupostos, tant pel que fa als estats de gastos com als d'ingressos.

El capítol IV regula el règim dels crèdits i les seues modificacions, aplicable a totes les entitats del sector públic de la Generalitat amb pressupost limitador. En este capítol s'ha realitzat un esforç per conjugar una major sistematització i detall en la regulació de la matèria amb la necessària flexibilitat que requereix una normativa amb vocació de permanència en el temps que s'ha d'aplicar a l'administració del pressupost. La primera secció arreplega els principis d'especialitat qualitativa, quantitativa i temporal, alhora que es regula amb detall els compromisos de caràcter plurianual, els gastos de tramitació anticipada i la possibilitat d'adquirir béns immobles amb pagament ajornat. A més s'inclou una referència al Fons de Contingència d'execució pressupostària l'aplicació i quantia de la qual es concretarà en els pressupostos anuals de la Generalitat. En la secció segona es defineixen i fixen les distintes modalitats de modificació de crèdit i s'estableixen els principis bàsics del seu règim de tramitació i aprovació. Este règim serà desplegat i completat per les lleis anuals de pressupostos.

El capítol V regula els principals aspectes de caràcter economicofinancer i pressupostari del sector públic empresarial i fundacional, establint el contingut dels pressupostos d'estes entitats que s'integren en els pressupostos consolidats de la Generalitat, el règim de modificacions pressupostàries, i els termes i documentació que haurà de contindre el Programa d'Actuació Plurianual que estes entitats hauran de formular anualment. El capítol arreplega, finalment, el contingut mínim dels contractes-programa que puguen formalitzar estes entitats amb la Generalitat.

El capítol VI, referent a la gestió pressupostària, conté els criteris aplicables a la gestió economicofinancera, prestant una especial atenció a la figura dels acords de no disponibilitat com a instrument per a garantir els compromisos en matèria d'estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera i el compliment dels objectius de gasto. També en este capítol es detallen i defineixen les distintes fases de la gestió dels gastos i els ingressos i es preveuen determinats aspectes en matèria de gestió pressupostària.

En el títol III es regula la tresoreria de la Generalitat, que s'ordena en dos capítols. El capítol I té per objecte definir i determinar les funcions de la tresoreria amb caràcter general, i el capítol II desplega els principals aspectes de la seua gestió.

Com a novetats principals destaca per un costat la definició de l'àmbit subjectiu de la Tresoreria, que en consonància amb el de la Hisenda, es fa coincidir amb el del conjunt de subjectes que conformen el sector públic administratiu, i per un altre la referència a la necessitat d'elaborar un pressupost monetari, d'acord amb el que estableix la legislació de l'Estat. A l'esmentat pressupost monetari hauran d'ajustar-se les propostes de pagament.

D'altra banda, el text incorpora les bases per a la coordinació de l'activitat de la tresoreria amb la dels diferents ens que integren el sector públic instrumental de la Generalitat.

El capítol, finalment, inclou la regulació de la Caixa de Depòsits i Fiances, la possibilitat de fraccionament de pagaments, excepte prohibició expressa d'una llei, i l'establiment de criteris objectius d'ordenació de pagaments.

El títol IV defineix el concepte de deute públic i estableix el règim d'autorització i competencial, de la formalització i comptabilització; així mateix s'arreplega l'equiparació del deute públic de la Generalitat amb el deute públic de l'Estat quant als beneficis, terminis de prescripció i normes aplicables a este.

El deute de la Generalitat, constituït pel conjunt de capitals presos a préstec, podrà adoptar diferents modalitats i en la seua contractació i formalització se seguiran les normes, regles i clàusules usuals en els mercats financers, i respectarà els principis d'objectivitat, transparència i publicitat adequats a la modalitat que es tracte.

Igualment s'estableix l'habilitació legal per a la creació del deute de la Generalitat tenint en compte l'objectiu d'estabilitat fixat per a la Comunitat de conformitat amb la normativa d'Estabilitat Pressupostària i Sostenibilitat Financera.

En el títol s'inclou igualment el règim jurídic bàsic de l'endeutament del sector públic instrumental de la Generalitat i la resta d'ens adscrits.

El títol V, relatiu al règim dels avals, regula l'objecte, requisits i competències per a atorgar avals de la Generalitat, així com les normes generals dels avals a prestar per les distintes entitats del seu sector públic instrumental.

En qualsevol cas, l'elaboració dels títols IV i V s'ha realitzat amb l'objectiu de regular de manera més exhaustiva i clarificadora la normativa relativa al deute i avals, procurant atendre els estàndards de l'actualitat financera.

El títol VI regula el control intern de l'activitat economicofinancera del sector públic de la Generalitat Valenciana, exercit per la Intervenció General de la Generalitat.

El capítol I, relatiu a les normes generals, configura l'exercici del control intern en un marc de plena autonomia respecte de les autoritats i entitats la gestió del qual es controla, i té com a objectius la verificació del sotmetiment de la gestió a la legalitat, als principis de bona gestió financera i als establits en la legislació sobre estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera.

S'estableixen les modalitats de control, que són la funció interventora, el control financer permanent i l'auditoria pública, els principis d'actuació i prerrogatives, així com els drets i deures del personal controlador, i se'n regulen els plans anuals i els informes generals a remetre al Consell.

El capítol II, relatiu a la funció interventora, es troba dividit en dos seccions, distingint l'exercici de la funció interventora sobre l'Administració de la Generalitat i els seus organismes autònoms, dels règims especials de fiscalització que poden establir-se sobre altres entitats del sector públic de la Generalitat.

La secció primera regula l'exercici de la funció interventora, n'estableix l'àmbit i les modalitats d'exercici, i els casos de no-subjecció a fiscalització prèvia. Així mateix es regulen els inconvenients, el procediment de resolució de discrepàncies i l'omissió de fiscalització. Respecte d'esta última qüestió s'introdueix com a novetat, justificada per la seua transcendència en relació amb la disciplina pressupostària, la competència del Consell per a l'adopció dels acords procedents.

El capítol III, relatiu al control financer, s'estructura en tres seccions referides al control financer permanent, el control financer de les subvencions i els controls financers específics.

S'inclou, com a novetat, la secció segona, referida al control financer de subvencions, conseqüència immediata de la regulació de les subvencions en el títol X d'esta llei.

Finalment, el capítol IV relatiu a l'auditoria pública, s'estructura en tres seccions referides a les normes generals, l'auditoria dels comptes anuals i les auditories públiques específiques.

El títol VII es refereix a la comptabilitat del sector públic de la Generalitat, que la configura com un sistema d'informació economicofinancera i pressupostària de l'activitat de les entitats que l'integren.

Com a novetat en relació amb el text refós de la Llei d'Hisenda Pública anterior, este defineix de forma més ordenada i sistemàtica les distintes situacions comptables del sector públic de la Generalitat, segons el pla comptable aplicable (públic, privat o adaptació del Pla General a les entitats sense finalitats lucratives), i detalla les distintes entitats que estan sotmeses a cada un dels règims.

Així mateix, cal destacar l'enumeració dels destinataris de la informació que subministre la comptabilitat de les entitats del sector públic de la Generalitat: òrgans de direcció i gestió, de representació política i de control extern i intern.

En el capítol I, sota l'epígraf "Normes generals", el text incorpora una expressa enumeració dels principis comptables públics.

En el capítol II es regulen les competències en matèria comptable, i les distribueix entre la conselleria competent en matèria d'hisenda i la Intervenció General de la Generalitat, com a centre directiu i gestor de la comptabilitat pública.

El capítol III, relatiu a la informació comptable, estableix en primer lloc l'obligació de totes les entitats del sector públic de la Generalitat de formular comptes anuals d'acord amb els principis comptables que els siguen d'aplicació, i distingeix entre les entitats que han d'aplicar els principis comptables públics i la resta d'entitats del sector públic instrumental. Així mateix, es regula el contingut del Compte General de la Generalitat, la col·laboració de totes les entitats en l'elaboració dels comptes econòmics del sector públic, la informació que s'ha de rendir a les Corts i, finalment, la que s'ha de publicar en el *Diari Oficial de la Comunitat Valenciana*.

Finalment, el capítol IV regula la rendició de comptes i estableix l'obligació de totes les entitats integrants del sector públic de la Generalitat de rendir la informació comptable establida en la llei, a la Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana i al Tribunal de Comptes, pel conducte de la Intervenció General de la Generalitat.

El títol VIII arreplega el règim de les responsabilitats derivades de les infraccions d'esta llei, sempre que suposen un dany o perjuí a la Hisenda Pública de la Generalitat. En este àmbit es regula un principi general de responsabilitat en l'article 144 i en els articles següents s'estableixen les infraccions, els tipus de responsabilitat, i distingeix entre el dol i la culpa, i els supòsits de solidaritat i mancomunitat en la responsabilitat.

En un apartat diferenciat es fixa l'específica responsabilitat dels interventors i els ordenadors de pagaments, i el procediment per a l'exigència de responsabilitat, i distingeix la competència atribuïda al Tribunal de Comptes, a la Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana i al Consell.

Finalment, el text preveu el règim jurídic dels reintegraments derivats de la responsabilitat, les diligències prèvies tendents a assegurar la seua exigència, i estableix l'obligació per a les intervencions delegades d'impulsar les actuacions tendents a exigir la responsabilitat en determinats supòsits.

El títol IX, en relació amb l'article 2.3, estableix les bases del que és el sector públic instrumental de la Generalitat, enumera per un costat les distintes entitats que el conformen, i estableix a este efecte el règim jurídic bàsic d'estes. El títol s'estructura en dos capítols diferenciats, d'acord amb la naturalesa d'estes.

El capítol I arreplega la definició, classificació i adscripció dels organismes públics, els que desenrotllen, per mitjà de descentralització funcional i en compliment de fins d'interés públic, activitats d'execució o gestió tant administratives, prestacionals o de foment, com de contingut econòmic, en el marc de l'àmbit competencial de la Generalitat i es classifiquen en organismes autònoms i entitats de dret públic.

Respecte d'estes últimes, el text diferencia, en primer lloc, aquelles les funcions de les quals són susceptibles de contraprestació, i es denominen entitats públiques empresarials, i, d'un altre, la resta d'entitats de dret públic, les quals hauran de formular un Pla d'Acció Anual, en el marc d'un Contracte Plurianual de Gestió.

El capítol II arreplega aquelles entitats del sector públic instrumental amb personalitat jurídica de naturalesa privada, i que no disposen de facultats que impliquen l'exercici de potestats administratives. Entre estes s'inclouen les societats mercantils i fundacions de la Generalitat, així com els consorcis quan siguen adscrits a la Generalitat per aplicació de la normativa bàsica estatal.

Dins de l'ordenament jurídic valencià, la norma que fins a la data ha regulat l'atorgament d'ajudes i subvencions per part de la Generalitat ha sigut el text refós de la Llei d'Hisenda Pública aprovat l'any 1991. No obstant això, diverses són les raons que aconsellen la modificació d'este marc jurídic, finalitat a la qual respon la inclusió en esta llei del títol X.

Efectivament, d'una banda, l'entrada en vigor de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, va suposar que diverses de les previsions que s'arreplegaven en el text refós de la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat es veren "desplaçades" per la nova regulació que se n'efectuava, amb caràcter bàsic, en la llei estatal. Des d'eixe moment ha sigut necessari efectuar una contínua labor hermenèutica per a determinar, cas a cas, quins aspectes del nostre text refós es mantenien en vigor i quins altres havien decaigut per la seua oposició a la legislació bàsica. A més, la Llei General de Subvencions va introduir diversos procediments, garanties i controls que pareix convenient desplegar i aplicar a la nostra administració autonòmica.

D'altra banda, i en segon lloc, s'ha de tindre així mateix present l'existència del 2.n Pla de Simplificació i Reducció de Càrregues Administratives (Pla SIRCA-2, 2013-2015), aprovat per Acord del Consell de 10 de maig de 2013, el qual persegueix configurar un ordenament jurídic més accessible i transparent per als ciutadans. En este sentit, es fa necessari revisar i adaptar el procediment de concessió i gestió de subvencions precisament per a satisfer esta finalitat, fent una especial insistència en les garanties que han de presidir totes aquelles actuacions que, com l'activitat de foment, suposen un maneig i desembossament de recursos públics.

En tercer i últim lloc, convé també significar el fet que idèntic sistema de garanties s'ha d'estendre, no sols a l'administració territorial, sinó també a tots els organismes públics del seu sector instrumental en l'àmbit de competències dels quals es comprén l'atorgament de subvencions. A este efecte, s'amplia l'àmbit subjectiu d'aplicació de la llei, la qual cosa redundarà necessàriament en un major control sobre la totalitat de l'activitat de foment que realitza la Generalitat.

Per a assolir els objectius descrits, el títol X s'estructura en quatre capítols. En el capítol I s'estableixen unes disposicions generals, d'entre les quals mereix destacar la determinació exhaustiva dels distints òrgans de la Generalitat que tenen competències en esta matèria. El capítol II es dedica a la regulació dels procediments de concessió, diferenciant entre el règim general de concurrència competitiva i l'excepcional de concessió directa. En relació amb el primer d'estos procediments, s'aclareix el caràcter normatiu de les corresponents bases reguladores, distingint a més nítidament entre el seu contingut i el de les posteriors convocatòries. Respecte als casos excepcionals de concessió directa, s'ha pretés limitar la seua utilització amb la finalitat d'afavorir la transparència en l'atorgament de les ajudes públiques.

El capítol III s'ocupa de la comprovació de les subvencions i dels valors, així com dels abonaments a compte, pagaments anticipats i garanties, i estableix finalment el sistema de reintegrament de subvencions. Finalment, el règim sancionador està contingut en el capítol IV, en el qual, partint de la legislació bàsica estatal, s'efectua una adaptació d'esta a les peculiaritats organitzatives de la Generalitat.

TÍTOL I

De l'àmbit d'aplicació i de la Hisenda Pública de la Generalitat

CAPÍTOL I

Àmbit d'aplicació i organització del sector públic de la Generalitat

*Article 1. Objecte*

1. Esta llei té per objecte regular el règim economicofinancer del sector públic de la Generalitat, el qual s'ordena entorn de les matèries següents: hisenda pública, pressupost, comptabilitat, tresoreria i endeutament, i control financer.

2. Igualment es regula en el títol IX, el règim jurídic bàsic del sector públic instrumental de la Generalitat, i, en el títol X, el règim jurídic de les subvencions atorgades per la Generalitat.

*Article 2. Sector públic de la Generalitat*

1. Als efectes d'esta llei formen part del sector públic de la Generalitat:

a) L'Administració de la Generalitat.

b) El sector públic instrumental de la Generalitat.

c) Les institucions de la Generalitat, mencionades en l'article 20.3 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat, amb independència que tinguen o no atribuïda personalitat jurídica, i sense perjuí de les especialitats que s'establisquen en les seues normes de creació, organització i funcionament. No obstant això, el seu règim de comptabilitat i de control quedarà sotmés en tot cas a allò que s'ha establit en estes normes, sense que els siga aplicable en estes matèries el que estableix esta llei.

2. Esta llei no serà aplicable a les Corts, que gaudeixen d'autonomia pressupostària d'acord amb el que estableix l'article 21 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat. No obstant es mantindrà la coordinació necessària per a l'elaboració del Projecte de Llei de Pressupostos de la Generalitat.

3. Integren el sector públic instrumental de la Generalitat, d'acord amb el que preveu el títol IX d'esta llei, els ens que s'indiquen a continuació, sempre que es troben sota la dependència o vinculació de l'Administració de la Generalitat o d'altres ens del seu sector públic:

a) Els organismes públics de la Generalitat, que es classifiquen en:

1.r Els organismes autònoms de la Generalitat,

2.n Les entitats públiques empresarials de la Generalitat, i

3.r Altres entitats de dret públic diferents de les anteriors,

b) Les societats mercantils de la Generalitat,

c) Les fundacions de sector públic de la Generalitat, i

d) Els consorcis adscrits a la Generalitat sempre que els seus actes estiguen subjectes directament o indirectament al poder de decisió d'esta administració.

4. Es regula per esta llei el règim pressupostari, economicofinancer, comptable i de control dels fons faltats de personalitat jurídica la dotació dels quals s'efectue majoritàriament des dels Pressupostos de la Generalitat.

5. Esta llei s'aplicarà també, als efectes del seguiment dels principis arreplegats en el capítol II de la Llei Orgànica 2/2012, de 27 d'abril, a les universitats públiques dependents de la Generalitat i a la resta d'ens adscrits que, sense formar part del sector públic de la Generalitat als efectes d'esta llei, estiguen inclosos en el sector administracions públiques, subsector comunitats autònomes o en el subsector societats no financeres públiques, d'acord amb la definició i delimitació del Sistema Europeu de Comptes Nacionals i Regionals.

Esta aplicació afecta, en tot cas, tant al seguiment dels principis i obligacions comptables regulats en el títol VII d'esta llei, com a la subjecció, en matèria d'endeutament, al que preveu l'article 88 d'esta llei.

*Article 3. De l'estructura del sector públic de la Generalitat*

El sector públic de la Generalitat, als efectes d'esta llei, s'ordena en:

1. Sector públic administratiu, integrat per:

a) L'Administració de la Generalitat i els organismes autònoms de la Generalitat.

b) Les institucions a què es refereix l'apartat 1.c de l'article anterior.

c) Els consorcis a què es refereix l'article 2.3.d d'esta llei i les entitats de dret públic incloses en l'article 2.3.a.3.r d'esta llei, que complisquen alguna de les dos característiques següents:

- Que la seua activitat principal no consistisca en la producció en règim de mercat de béns i servicis destinats al consum individual o col·lectiu, o que efectuen operacions de redistribució de renda i de la riquesa nacional, en tot cas sense ànim de lucre.

- Que no es financen majoritàriament amb ingressos comercials, entenent-se com a tals als efectes d'esta llei, els ingressos, qualsevol que siga la seua naturalesa obtinguts com a contrapartida de les entregues de béns o prestacions de servicis.

2. Sector públic empresarial i fundacional, integrat per:

a) Les entitats públiques empresarials de la Generalitat.

b) Les societats mercantils de la Generalitat.

c) Les fundacions del sector públic de la Generalitat.

d) Els consorcis i altres entitats de dret públic a què es refereix la lletra c de l'apartat u anterior sempre que no estiguen incloses en el sector públic administratiu.

*Article 4. Del règim economicopressupostari bàsic del sector públic de la Generalitat*

1. El pressupost de gastos dels subjectes que conformen el sector públic administratiu tindrà caràcter limitador i vinculant.

Als efectes del que disposa el paràgraf anterior, el pressupost de gastos de les entitats de dret públic integrades en el sector públic administratiu, tindrà caràcter limitador per l'import global i caràcter estimatiu per a la distribució dels crèdits d'acord amb la seua naturalesa econòmica, a excepció dels corresponents a gastos de personal i de subvencions nominatives que, en tot cas, tindran caràcter limitador i vinculant.

2. El pressupost de gastos de les entitats integrades en el sector públic empresarial i fundacional tindrà caràcter estimatiu i no vinculant, excepte les dotacions consignades en el capítol destinat a gastos de personal que tindran caràcter limitador i vinculant per la seua quantia total.

*Article 5. Normativa reguladora*

1. L'activitat economicofinancera del sector públic de la Generalitat se subjectarà a la normativa comunitària, a la legislació bàsica de l'Estat en la matèria, i, en concret, esta s'adequarà als principis rectors en matèria d'estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera.

Sense perjuí d'això, l'esmentada activitat es regirà per esta llei i per la normativa que la desplega, per les lleis especials que sobre la matèria puguen aprovar-se per les Corts, i pels preceptes que continguen les lleis anuals de pressupostos. Seran d'aplicació supletòria les normes de dret administratiu i, si no n'hi ha, les de dret comú.

2. A este efecte, se sotmetran a la seua normativa específica:

a) El règim jurídic de les relacions tributàries, i en concret l'establiment, modificació i supressió dels tributs propis, recàrrecs sobre tributs estatals i altres prestacions patrimonials de caràcter públic de la Generalitat.

b) El règim jurídic del patrimoni dels subjectes que conformen el sector públic de la Generalitat

c) El règim de contractació dels subjectes que conformen el sector públic de la Generalitat.

d) Les ajudes o subvencions concedides pels subjectes integrants del sector públic de la Generalitat, sense perjuí de les especialitats arreplegades en esta llei.

e) El règim de realització de gastos en aquelles matèries que per la seua especialitat no es troben regulades en esta llei.

CAPÍTOL II

Del Règim de la Hisenda Pública de la Generalitat

Secció 1.ª. Drets de la Hisenda Pública de la Generalitat

*Article 6. De la Hisenda Pública de la Generalitat*

1. La Hisenda Pública de la Generalitat comprén el conjunt de drets i obligacions de contingut econòmic la titularitat dels quals correspon a l'Administració de la Generalitat i a la resta de subjectes que conformen el sector públic administratiu de la Generalitat.

2. L'Administració de la Generalitat i els seus organismes autònoms tindran el mateix tractament fiscal que les lleis establisquen per a l'Estat.

En la gestió dels seus drets econòmics i en el compliment de les seues obligacions la Hisenda Pública de la Generalitat gaudirà de les prerrogatives reconegudes en les lleis.

*Article 7. Drets de la Hisenda Pública de la Generalitat*

La Hisenda Pública de la Generalitat està constituïda pels drets següents:

1. De naturalesa pública: tindran esta naturalesa els tributs i la resta de drets de contingut econòmic la titularitat dels quals correspon a l'Administració de la Generalitat i a la resta de subjectes que conformen el seu sector públic administratiu, sempre que deriven de l'exercici de potestats administratives o del desenrotllament de les seues competències, i, en particular:

a) Els seus propis impostos, taxes i contribucions especials.

b) Els tributs cedits, totalment o parcialment, per l'Estat.

c) Els recàrrecs que puguen establir-se sobre els tributs de l'Estat.

d) Els seus preus públics.

e) La participació en el Fons de Garantia de Servicis Públics Fonamentals.

f) Les participacions en els ingressos de l'Estat a través dels fons i mecanismes que establisquen les lleis.

g) Les assignacions i subvencions que s'establisquen en els Pressupostos Generals de l'Estat.

h) Les transferències dels fons de compensació interterritorial.

i) L'emissió de deute i el producte de les operacions de crèdit.

j) El producte de les multes i sancions en l'àmbit de la seua competència.

k) Els ingressos procedents de fons de la Unió Europea.

l) Qualsevol altre tipus de drets de naturalesa pública que la llei establisca en favor de la Hisenda Pública de la Generalitat.

2. De naturalesa privada: els ingressos procedents del seu patrimoni, llegats, donacions i la resta d'ingressos de dret privat.

*Article 8. Administració dels drets de la Hisenda Pública de la Generalitat*

1. L'administració dels drets de la Hisenda Pública de la Generalitat, excepte disposició legal en contra, correspon a la persona titular de la conselleria competent en matèria d'hisenda i la dels ens del sector públic administratiu a les persones que ostenten la presidència o direcció, en el cas de no existir presidència.

2. El maneig o custòdia dels fons o valors de naturalesa pública podrà encomanar-se a persones o entitats privades, que hauran de prestar garantia en els casos, quantia i forma que es determine per la conselleria competent en matèria d'hisenda.

Secció 2.ª. Règim Jurídic dels drets de naturalesa pública

de la Hisenda Pública de la Generalitat

*Article 9. Límits a què estan subjectes els drets de la Hisenda Pública de la Generalitat*

1. No es podran alienar, gravar, ni arrendar els drets econòmics de la Hisenda Pública de la Generalitat excepte en els supòsits establits per les lleis.

2. Tampoc es concediran exempcions, condonacions, rebaixes, ni moratòries en el pagament dels drets a la Hisenda Pública de la Generalitat, excepte en els casos i en la forma que determinen les lleis.

No obstant això, s'autoritza la conselleria competent en matèria d'hisenda a dictar les normes oportunes per a la no-liquidació o, si és el cas, l'anul·lació i baixa en comptabilitat de les liquidacions ja practicades, quan es tracte de deutes la quantia dels quals es fixe com a insuficient per a la cobertura del cost que la seua exacció i recaptació representen.

3. Sense perjuí del que estableix l'article 10 d'esta llei, no es podrà transigir judicialment o extrajudicialment sobre els drets de la Hisenda Pública de la Generalitat, ni sotmetre a arbitratge les conteses que se susciten sobre aquells, sinó mitjançant un decret del Consell, que, en el cas de les transaccions, serà a proposta de la conselleria competent en matèria d'hisenda, i amb dictamen previ, en tot cas, del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana i informe de la conselleria o ens creditor.

*Article 10. Prerrogatives corresponents als drets de naturalesa pública de la Hisenda Pública de la Generalitat*

1. Sense perjuí de les prerrogatives establides per a cada dret de naturalesa pública per la seua normativa reguladora, la seua gestió recaptatòria s'efectuarà, si és el cas, d'acord amb els procediments administratius corresponents i gaudirà de les prerrogatives establides per als tributs en la Llei 58/2003, de 17 de desembre, i en la seua normativa de desplegament.

2. Seran responsables solidaris del pagament dels drets de naturalesa pública pendent, fins a l'import del valor dels béns o drets que s'hagen pogut embargar o alienar, les persones o entitats en les quals concórrega alguna de les circumstàncies de l'article 42.2 de la Llei 58/2003, de 17 de desembre, en els termes assenyalats en esta.

3. El caràcter privilegiat dels crèdits de naturalesa pública de la Hisenda Pública de la Generalitat atorga a esta el dret d'abstenció en els processos concursals, en el curs dels quals, no obstant això, podrà subscriure els acords o convenis previstos en la legislació concursal, així com acordar, de conformitat amb el deutor i amb les garanties que s'estimen oportunes, unes condicions singulars de pagament, que no poden ser més favorables per al deutor que les arreplegades en l'acord o conveni que pose fi al procés judicial. Igualment, podran compensar-se estos crèdits, en els termes que preveu la normativa reguladora dels ingressos públics.

Per a la subscripció i formalització dels acords i convenis a què es refereix el paràgraf anterior, la competència correspon a la persona titular de la conselleria competent en matèria d'hisenda, qui podrà delegar esta competència en altres òrgans de la seua conselleria. Si la gestió d'estos drets s'atribuïra a un organisme autònom de la Generalitat competent en matèria de tributs, esta atribució correspondrà a l'òrgan que determine la seua normativa d'organització.

*Article 11. Naixement, adquisició i extinció dels drets de naturalesa pública de la Hisenda Pública de la Generalitat*

1. Els drets de naturalesa pública de la Hisenda Pública de la Generalitat s'adquireixen i naixen de conformitat amb el que estableix la normativa reguladora de cada dret.

2. Els drets de naturalesa pública de la Hisenda Pública de la Generalitat s'extingeixen per les causes previstes en la Llei 58/2003, de 17 de desembre, i les altres previstes en les lleis.

Sense perjuí del que estableix esta llei i en la normativa reguladora de cada dret, el procediment, efectes i requisits de les formes d'extinció dels drets de naturalesa pública de la Hisenda Pública de la Generalitat se sotmetran al que estableix la Llei 58/2003, de 17 de desembre i la normativa que la desplega.

*Article 12. Provisió de constrenyiment i suspensió del procediment de constrenyiment*

1. Les providències de constrenyiment acreditatives del descobert dels deutes corresponents als drets de naturalesa pública, expedides pels òrgans competents, seran títol suficient per a iniciar el procediment de constrenyiment i tindran la mateixa força executiva que la sentència judicial per a procedir contra els béns i drets dels obligats al pagament.

2. Els procediments administratius de constrenyiment podran ser suspesos en el cas de recursos o reclamacions interposats pels interessats, en la forma i amb els requisits legals o reglamentàriament establits.

3. Se suspendrà immediatament el procediment de constrenyiment, sense necessitat de prestar garantia, quan l'interessat demostre que s'ha produït en el seu perjuí error material, aritmètic o de fet en la determinació del deute, o bé que este deute ha prescrit o ha sigut ingressat, condonat, compensat, ajornat o suspés.

4. Si contra els esmentats procediments s'oposaren reclamacions en concepte de terceria o per una altra acció civil per persona que no tinga cap responsabilitat amb la Hisenda Pública de la Generalitat en virtut d'obligació o gestió pròpia o transmesa, relativa als crèdits objecte del procediment, es procedirà de la manera següent:

a) Tractant-se de terceria de domini, una vegada que s'hagen pres les mesures d'assegurament que corresponga, se suspendran els esmentats procediments només en la part que es refereix als béns o drets controvertits, i se substanciarà este incident en la via administrativa com a prèvia a la judicial.

Quan la reclamació siga denegada en la via administrativa, prosseguirà el procediment de constrenyiment, excepte justificació documental en el termini reglamentàriament establit de la interposició de demanda judicial.

L'Administració de la Generalitat podrà acordar la suspensió del procediment de constrenyiment quan de l'execució puguen derivar-se perjuís d'impossible o difícil reparació. En estos casos, l'acord de suspensió establirà les mesures per a l'assegurament dels crèdits respectius.

b) Si la terceria fóra de millor dret, prosseguirà el procediment fins la realització dels béns i el producte obtingut es consignarà en depòsit a resultes de la terceria.

*Article 13. Ajornament o fraccionament de deutes de naturalesa pública a favor de la Hisenda Pública de la Generalitat*

Podran ajornar-se o fraccionar-se, i meritaran el corresponent interés de demora, les quantitats degudes a la Hisenda Pública de la Generalitat en virtut d'una relació jurídica de dret públic, en els supòsits, pels mitjans i a través del procediment establit per als tributs per la Llei 58/2003, de 17 de desembre, i la normativa que la desplega.

Estes quantitats hauran de garantir-se excepte en els casos següents:

a) Les de baixa quantia quan siguen inferiors a les xifres que determine la conselleria competent en matèria d'hisenda.

b) Quan la persona física o jurídica deutora no tinga béns suficients per a garantir el deute i l'execució del seu patrimoni afectara substancialment el manteniment de la capacitat productiva i del nivell d'ocupació de l'activitat econòmica respectiva, llevat que això produïra greu perjuí per als interessos de la Hisenda Pública de la Generalitat.

*Article 14. De la compensació de deutes i de les retencions en comptabilitat*

1. En els casos i amb els requisits establits per als tributs per la Llei General Tributària i la normativa que la desplega, podran extingir-se totalment o parcialment per compensació els deutes de naturalesa pública a favor de la Hisenda Pública de la Generalitat, sempre que es troben en fase de gestió recaptatòria, tant voluntària com executiva, amb els crèdits reconeguts per esta a favor del deutor.

Quan una liquidació l'import de la qual ha sigut ingressat totalment o parcialment siga anul·lada i substituïda per una altra, es podrà disminuir esta en la quantitat prèviament ingressada.

2. Als efectes del que preveu l'apartat anterior, i en el cas que el subjecte deutor davant de la Hisenda Pública de la Generalitat siga una entitat local, només en el cas d'impossibilitat d'aplicar el procediment de compensació resultarà d'aplicació la via de constrenyiment per a l'exacció dels seus deutes.

3. En el supòsit que l'Administració de la Generalitat i la resta d'ens que conformen el seu sector públic instrumental de la Generalitat, tinguen simultàniament crèdits i dèbits davant d'una mateixa persona, física o jurídica, reglamentàriament podrà establir-se un procediment que assegure, per mitjà de la corresponent retenció en la comptabilitat de l'Administració de la Generalitat, l'extinció de les obligacions pendents.

Este procediment, que s'articularà sobre la base del tractament unitari de l'Administració de la Generalitat i la resta d'ens que conformen el seu sector públic instrumental, es tramitarà i resoldrà per la conselleria competent en matèria d'hisenda, i, en tot cas, exigirà la conformitat de tots els subjectes afectats.

*Article 15. Prescripció dels drets de la Hisenda Pública de la Generalitat*

1. Excepte allò que s'ha establit per les lleis reguladores dels distints recursos, prescriurà al cap de quatre anys el dret de la Hisenda Pública de la Generalitat:

a) A reconéixer i liquidar crèdits a favor seu, i es comptarà el termini des del dia en què el dret va poder exercitar-se.

b) A recaptar els crèdits reconeguts o liquidats, i es comptarà el termini des de la data de la seua notificació o, si esta no fóra preceptiva, des del seu venciment.

2. La prescripció dels drets s'interromprà d'acord amb el que estableix la Llei 58/2003, de 17 de desembre, i s'aplicarà d'ofici.

3. Els drets declarats prescrits seran donats de baixa en els respectius comptes, amb tramitació prèvia de l'expedient convenient.

4. La declaració i exigència de responsabilitats a què, si és el cas, hi haja lloc per la prescripció dels crèdits de la Hisenda Pública de la Generalitat s'ajustarà al que preveu la normativa reguladora de la responsabilitat comptable.

*Article 16. Interessos de demora*

1. Les quantitats degudes a la Hisenda Pública de la Generalitat meritaran interessos de demora des de l'endemà del seu venciment.

2. L'interés de demora resultarà de l'aplicació, per a cada any o període dels que integren el període de càlcul, de l'interés legal fixat en la Llei de Pressupostos Generals de l'Estat per als corresponents exercicis.

3. El que disposa este article s'entendrà sense perjuí de les especialitats en matèria tributària.

Secció 3.ª. Règim jurídic dels drets de naturalesa privada

de la Hisenda Pública de la Generalitat

*Article 17. Drets de naturalesa privada de la Hisenda Pública de la Generalitat*

1. L'efectivitat dels drets de naturalesa privada de la Hisenda Pública de la Generalitat es durà a terme amb subjecció a les normes i procediments del dret privat.

2. Podran ajornar-se o fraccionar-se les quantitats degudes a la Hisenda Pública de la Generalitat, en virtut d'una relació jurídica de dret privat, en els casos i amb les condicions que establisca la conselleria competent en matèria d'hisenda.

Secció 4.ª. Les obligacions de la Hisenda Pública de la Generalitat

*Article 18. Fonts de les obligacions*

Les obligacions econòmiques de la Hisenda Pública de la Generalitat naixen de la llei, dels negocis jurídics i dels actes o fets que, segons dret, les generen.

*Article 19. Exigibilitat de les obligacions*

1. Les obligacions de la Hisenda Pública de la Generalitat només són exigibles quan resulten de l'execució del seu pressupost, de conformitat amb el que disposa esta llei, de sentència judicial ferma o d'operacions no pressupostàries legalment autoritzades.

2. Si estes obligacions tenen per causa prestacions o servicis, el pagament no podrà realitzar-se fins que el creditor no haja complit o garantit la seua correlativa obligació.

*Article 20. Extinció de les obligacions*

1. Les obligacions de la Hisenda Pública de la Generalitat s'extingeixen per les causes previstes en el Codi Civil i en la resta de l'ordenament jurídic.

2. La gestió dels crèdits pressupostaris amb vista a extingir les obligacions de la Hisenda Pública de la Generalitat es realitzarà de conformitat amb el que disposa el títol II d'esta llei i disposicions de desplegament.

*Article 21. Prerrogatives*

1. Cap tribunal o autoritat administrativa podrà despatxar manament d'execució o dictar providència d'embargament contra els béns o drets patrimonials quan es troben materialment afectats a un servici o a una funció pública, quan els seus rendiments o el producte de la seua alienació estiguen legalment afectats a fins diversos, o quan es tracte de valors o títols representatius del capital social de les societats mercantils de la Generalitat que executen polítiques públiques o presten servicis d'interés econòmic general.

A estos efectes, es consideraran sempre materialment afectats un servici públic o a una funció pública, els diners, els valors, els crèdits i la resta de recursos financers de la Hisenda Pública de la Generalitat, inclosos tots els saldos existents en qualsevol classe de comptes oberts en el Banc d'Espanya i en les entitats de crèdit.

2. El compliment de les resolucions judicials que determinen obligacions a càrrec de la Hisenda Pública de la Generalitat correspondrà a l'òrgan competent per raó de la matèria, sense perjuí de la possibilitat d'instar, si és el cas, altres modalitats d'execució d'acord amb la Constitució i les lleis.

3. L'òrgan encarregat del compliment acordarà el pagament amb càrrec al crèdit corresponent, en la forma i amb els límits del respectiu pressupost. Si per al pagament fóra necessari realitzar una modificació de crèdit, haurà de concloure's el procediment corresponent dins dels tres mesos següents al dia de la notificació de la resolució judicial.

*Article 22. Interessos de demora*

1. Si l'administració no paga al creditor de la hisenda pública de la Generalitat dins dels tres mesos següents al dia del reconeixement de l'obligació o de notificació de la resolució judicial, haurà d'abonar-li l'interès assenyalat en l'article 16 d'esta llei sobre la quantitat deguda des que la persona física o jurídica creditora, una vegada transcorregut este termini, reclame per escrit el compliment de l'obligació.

El que disposa l'apartat anterior no serà aplicable a les aportacions dineràries que es realitzen amb càrrec als Pressupostos de l'Administració de la Generalitat, a favor d'altres administracions públiques per a finançar globalment la seua activitat, i les que es realitzen entre l'Administració de la Generalitat i els distints subjectes que conformen el seu sector públic instrumental, tant si es destinen a finançar globalment la seua activitat com a la realització d'actuacions concretes a desenrotllar en el marc de les funcions que tinga atribuïdes, sempre que no resulten d'una convocatòria pública.

2. En matèria tributària, de contractació administrativa i d'expropiació forçosa s'aplicarà allò que s'ha disposat en la seua legislació específica.

*Article 23. Prescripció de les obligacions*

1. Excepte allò que s'ha establit per lleis especials, prescriuran al cap de quatre anys:

a) El dret al reconeixement o liquidació per la Hisenda Pública de la Generalitat de tota obligació que no s'haja sol·licitat amb la presentació dels documents justificatius. El termini es comptarà des de la data en què va concloure el servici o la prestació determinant de l'obligació o des del dia en què el dret va poder exercitar-se.

b) El dret a exigir el pagament de les obligacions ja reconegudes o liquidades, si no fóra reclamat pels creditors legítims o els seus drethavents. El termini es comptarà des de la data de notificació del reconeixement o liquidació de la respectiva obligació.

2. Amb l'expressada excepció en favor de lleis especials, la prescripció s'interromprà d'acord amb les disposicions del Codi Civil.

3. Les obligacions a càrrec de la Hisenda Pública de la Generalitat que hagen prescrit seran donades de baixa en els respectius comptes, amb la tramitació prèvia de l'expedient convenient en el que es donarà tràmit d'audiència a les persones creditores afectades o als seus drethavents.

TÍTOL II

Dels pressupostos de la Generalitat

CAPÍTOL I

Principis i regles de programació i de gestió pressupostària

*Article 24. Principis i regles de programació pressupostària*

1. La programació pressupostària de la Generalitat es regirà pels principis d'estabilitat pressupostària, sostenibilitat financera, plurianualitat, transparència, eficiència en l'assignació i utilització dels recursos públics, responsabilitat i lleialtat institucional.

En tot cas, la Generalitat, en l'exercici de les seues competències financeres, vetlarà per l'equilibri territorial dins de la Comunitat i per la realització interna del principi de solidaritat.

2. Les disposicions legals i reglamentàries, en la seua fase d'elaboració i aprovació, els actes administratius, els contractes i els convenis de col·laboració i, en general qualsevol actuació o decisió que afecte els gastos o ingressos públics presents o futurs, adoptades en l'àmbit del sector públic de la Generalitat valoraran, amb caràcter previ, les seues repercussions i efectes, i se supeditaran de forma estricta al compliment de les exigències dels principis d'estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera i als escenaris pressupostaris plurianuals.

*Article 25. Principis i regles de gestió pressupostària*

1. La gestió pressupostària del sector públic de la Generalitat està sotmesa al règim de pressupost únic i anual, aprovat per les Corts i emmarcat en els límits d'un escenari pressupostari plurianual.

En conseqüència, l'exercici pressupostari coincidirà amb l'any natural, i s'hi imputaran:

a) Els drets econòmics reconeguts durant l'exercici, siga quin siga el període de què es deriven.

b) Les obligacions econòmiques reconegudes fins al final del mes de desembre, sempre que es corresponguen amb adquisicions, obres, servicis, prestacions o, en general, gastos realitzats dins de l'exercici i amb càrrec a les respectives dotacions o crèdits, sense perjuí del que disposa l'article 39 d'esta llei.

2. Els crèdits pressupostaris de l'Administració de la Generalitat, els seus organismes autònoms i de la resta d'entitats integrants del sector públic de la Generalitat amb pressupost limitador es destinaran, exclusivament, a la finalitat específica per a la qual hagen sigut autoritzats per la Llei de Pressupostos de la Generalitat o per les modificacions realitzades d'acord amb esta llei.

El caràcter limitador i vinculant dels esmentats crèdits serà el corresponent al nivell d'especificació que aparega en aquells, en el marc del que disposa l'article 4.1 d'esta llei.

3. Els recursos de l'Administració de la Generalitat, els de cada un dels seus organismes autònoms i els de les entitats integrants del sector públic de la Generalitat amb pressupost limitador es destinaran a satisfer el conjunt de les seues respectives obligacions, llevat que per llei se n'establisca l'afectació a fins determinats.

4. Els drets i les obligacions reconeguts s'aplicaran als pressupostos pel seu import íntegre, sense que puguen atendre's obligacions per mitjà de minoració dels drets a liquidar o ja ingressats, llevat que la llei ho autoritze de manera expressa.

El que disposa el paràgraf anterior no serà aplicable a les devolucions d'ingressos que es declaren indeguts pel tribunal o autoritat competents i les previstes en la normativa reguladora dels esmentats ingressos, al reembossament del cost de les garanties aportades pels administrats per a obtindre la suspensió cautelar del pagament dels ingressos pressupostaris, quan adquirisca fermesa la declaració de la seua improcedència, i a les participacions en la recaptació dels tributs quan així estiga previst legalment.

Als efectes d'este apartat s'entendrà per import íntegre el resultant després d'aplicar les exempcions i bonificacions que siguen procedents.

5. Els pressupostos dels diferents subjectes que conformen el sector públic de la Generalitat s'acompanyaran de la informació suficient i adequada que permeta la verificació tant del compliment dels objectius que es proposen aconseguir, com dels principis i regles exigibles en matèria d'estabilitat pressupostària.

*Article 26. Dels informes*

1. En l'àmbit de l'Administració de la Generalitat i del seu sector públic instrumental, amb caràcter previ a l'aprovació de disposicions legals i reglamentàries la conselleria amb competències en matèria d'hisenda haurà d'emetre un informe, de caràcter preceptiu i vinculant, respecte a la seua adequació a les disponibilitats pressupostàries i als límits dels escenaris pressupostaris pluriennals.

L'esmentat informe haurà de demanar-se, en els mateixos termes:

a) En la tramitació dels projectes de convenis, propostes d'acord del Consell, o de plans o programes quan la seua vigència s'estenga a un termini superior a un exercici, excepte quan es tracte de projectes de convenis mitjançant els quals s'instrumenten subvencions de caràcter nominatiu previstes en la Llei de Pressupostos.

b) Per a l'aprovació de tots aquells acords, convenis, pactes o instruments semblants adoptats en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat i del seu sector públic instrumental, que suposen modificació de les condicions retributives del seu personal o dels que es deriven, directament o indirectament, increments de despesa pública en matèria de costos de personal. **1**

2. Als efectes de l'emissió de l'informe assenyalat en l'apartat anterior, l'expedient haurà d'incorporar una memòria econòmica, el contingut de la qual serà objecte del corresponent desplegament reglamentari per la conselleria amb competències en matèria d'hisenda, en la qual es detallen les repercussions pressupostàries derivades de la seua execució, tant en l'àmbit de finançament com de gastos.

3. En els supòsits d'aprovació de disposicions reglamentàries, projectes de convenis, propostes d'acord del Consell, o de plans o programes, quan de la memòria econòmica es desprenga que la seua aplicació no comporta gasto no serà necessari sol·licitar l'informe esmentat en l'apartat 1, sempre que, en el text que se sotmeta a aprovació o autorització, s'incloga, a través de la incorporació d'un apartat, article, disposició o clàusula específica, una referència expressa a la no incidència pressupostària de l'actuació en qüestió.

El que disposa el paràgraf anterior no serà aplicable quan l'acte, disposició o proposta tinga incidència o afecte el capítol I de l'estat de gastos o es tracte d'una norma que afecte l'estructura orgànica i funcional de qualsevol dels subjectes que conformen el sector públic de la Generalitat.

4. Amb independència de l'assenyalat en els apartats anteriors, en tot cas, sempre que s'eleve al Consell, com a òrgan col·legiat que ostenta la potestat executiva i reglamentària i dirigeix l'administració de la Generalitat o com a junta general d'una societat mercantil de la Generalitat, una proposta d'acord, per a la seua aprovació o autorització, del contingut o l'abast de la qual es desprenguen obligacions econòmiques de caràcter pluriennal, per a qualsevol dels subjectes que integren el sector públic de la Generalitat, la mateixa s'ha de subjectar, amb caràcter previ, a informe preceptiu de l'Advocacia de la Generalitat quan així ho exigisca la Llei 10/2005, de 9 de desembre, de la Generalitat, d'assistència jurídica en la Generalitat, i de la Intervenció General de la Generalitat en els supòsits en què resulte d'aplicació el que es preveu en el capítol II del títol VI d'aquesta llei. **2**

5. En els procediments de creació o modificació de llocs de treball que afecten el seu grup o subgrup d'adscripció o a les seues retribucions complementàries, i que no suposen increment de despesa en el capítol I per quedar compensat amb les amortitzacions que es proposen, no serà necessari sol·licitar l'informe a què es refereix el número 1 d'aquest article. No obstant això, es comunicarà a la conselleria amb competències en matèria d'hisenda a fi que formulen les al·legacions que consideren oportunes en el termini de vint dies.

Si de les al·legacions es dedueix l'existència d'increment de despesa, s'haurà de sol·licitar l'informe preceptiu i vinculant del número 1 d'aquest article. En cas que no es deduïsca aquest increment o en absència d'al·legacions en el termini concedit, es prosseguirà amb la tramitació del procediment de creació o modificació. **3** **4**

CAPÍTOL II

Programació pressupostària i objectiu d'estabilitat

*Article 27. Escenaris pressupostaris plurianuals i objectiu d'estabilitat*

1. Els escenaris pressupostaris plurianuals en els quals s'emmarquen anualment els Pressupostos de la Generalitat, constitueixen la programació de l'activitat del sector públic de la Generalitat amb pressupost limitador. Els esmentats escenaris s'ajustaran a l'objectiu d'estabilitat pressupostària corresponent a la Comunitat, comprendran un període de tres anys, i contindran, entre altres paràmetres:

a) Els objectius d'estabilitat pressupostària i de deute públic autoritzats per a l'esmentat període de conformitat amb el que preveu la normativa en matèria d'estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera.

b) Les projeccions de les principals partides d'ingressos i gastos tenint en compte els principals supòsits en què es basen estes projeccions, la seua evolució tendencial i els efectes derivats de canvis previstos en la normativa. Els escenaris es formularan tenint en compte en tot cas els compromisos de gasto existents i les obligacions amb venciment en el període de programació i en exercicis ulteriors.

c) Si és el cas, l'actualització de les previsions contingudes en els escenaris pressupostaris aprovats en l'exercici anterior.

2. Els escenaris pressupostaris plurianuals determinaran els límits que l'acció de govern haurà de respectar en els casos en què les seues decisions tinguen incidència en el pressupost.

3. La conselleria amb competències en matèria d'hisenda serà responsable de l'elaboració dels escenaris pressupostaris plurianuals, i haurà de donar-ne compte al Consell amb anterioritat a l'aprovació del Projecte de Llei de Pressupostos.

4. Els programes plurianuals, els plans sectorials i qualsevol altre instrument de programació hauran d'adequar el seu contingut i previsions amb vista a garantir la seua coherència amb els escenaris pressupostaris de la Generalitat.

*Article 28. Programes plurianuals*

1. Els escenaris pressupostaris plurianuals contindran la distribució orgànica dels recursos disponibles i es desenrotllaran en programes plurianuals que comprendran un període mínim de tres anys.

2. Els programes plurianuals establiran els objectius a aconseguir, les accions necessàries per a aconseguir-los, així com les dotacions dels corresponents programes de gasto per a cada un dels exercicis previstos.

3. Els programes plurianuals s'agruparan per conselleries, i a estos s'agregaran els programes plurianuals dels subjectes integrants del sector públic instrumental amb pressupost limitador que tinguen adscrits.

4. Els programes d'actuació plurianual dels subjectes integrants del sector públic instrumental amb pressupost estimatiu s'integraran, a efectes informatius, en els programes plurianuals de les conselleries a què estiguen adscrits.

5. El procediment d'elaboració i l'estructura dels programes plurianuals s'establirà per orde de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda, en la qual es determinarà el termini, contingut i forma de remissió a la mencionada conselleria amb vista a l'elaboració dels escenaris pressupostaris plurianuals.

*Article 29. Avaluació dels programes*

1. Els responsables dels distints programes de gasto formularan un balanç de resultats i un informe de gestió relatiu al compliment dels objectius fixats per a eixe exercici en el programa plurianual corresponent al mencionat centre gestor del gasto.

2. Les assignacions pressupostàries a les distintes conselleries s'efectuaran tenint en compte, entre altres circumstàncies, el nivell de compliment d'objectius en exercicis anteriors.

CAPÍTOL III

Contingut, elaboració i estructura

Secció 1.ª. Contingut i principis d'ordenació

*Article 30. Definició*

Els Pressupostos de la Generalitat constitueixen l'expressió xifrada, conjunta i sistemàtica dels drets i obligacions a liquidar durant l'exercici per cada un dels subjectes que formen part del sector públic de la Generalitat.

Els Pressupostos de la Generalitat s'adequaran als principis que regeixen la programació pressupostària, als escenaris pressupostaris plurianuals i a la consecució dels objectius dels programes de gasto.

*Article 31. Abast subjectiu i contingut*

1. Els Pressupostos de la Generalitat estaran integrats per:

a) Els pressupostos dels subjectes del sector públic administratiu.

b) Els pressupostos d'explotació i capital de les entitats del sector públic empresarial i fundacional.

c) Els pressupostos dels fons a què es refereix l'article 2.4 d'esta llei.

2. Els Pressupostos de la Generalitat determinaran:

a) Les obligacions econòmiques que, com a màxim, poden reconéixer i els drets que preveuen liquidar durant el corresponent exercici els subjectes referits en la lletra a de l'apartat anterior.

b) Els gastos i ingressos i les operacions d'inversió i financeres a realitzar per les entitats previstes en la lletra b de l'apartat anterior.

c) Els objectius a aconseguir en l'exercici per cada un dels gestors responsables dels programes amb els recursos que el respectiu pressupost els assigna.

d) L'estimació dels beneficis fiscals que afecten els tributs de la Generalitat i aquells el rendiment dels quals se cedeix per l'Estat a la Generalitat, detallant per a cada tipus d'impost l'import dels beneficis fiscals corresponents a normativa estatal i a normativa de la Comunitat Valenciana.

*Article 32. Els crèdits i programes de gasto*

1. Són crèdits pressupostaris cada una de les assignacions individualitzades de gasto, que figuren en els pressupostos dels subjectes a què es refereix l'apartat 1.a de l'article anterior, per a la cobertura de les necessitats per a les quals hagen sigut aprovats. La seua especificació vindrà determinada, d'acord amb l'agrupació orgànica, per programes, econòmica i, si és el cas, territorial que en cada cas corresponga, d'acord amb el que estableix l'article 37 d'esta llei, sense perjuí dels desglossaments necessaris als efectes de l'adequada comptabilització.

2. Els programes de gasto agreguen el conjunt de crèdits que es consideren necessaris per a l'exercici d'activitats orientades a la consecució de determinats objectius preestablits i que poden tindre com a finalitat:

a) La producció de béns i servicis.

b) El compliment d'obligacions específiques.

c) La realització de les altres activitats assignades.

3. Els programes de gasto establiran el seu contingut referit als extrems següents:

a) Els objectius expressats de forma objectiva, clara i mesurable a aconseguir en el període.

b) Les activitats a realitzar per a la consecució dels objectius.

c) Els mitjans econòmics, materials i personals que es posen a disposició dels responsables dels programes, amb especificació dels crèdits assignats.

d) Detall de les línies de subvenció, projectes d'inversió i financers a realitzar.

e) Si és el cas, els ingressos afectats.

f) Els indicadors d'execució associats a cada un dels objectius seleccionats que permeten el mesurament, seguiment i avaluació del resultat en termes d'eficàcia, eficiència, economia i qualitat.

4. Els programes de gasto es definiran en termes anuals, si bé hauran de contindre referències als programes plurianuals en què s'emmarquen.

5. La comprovació del grau de compliment d'un programa de gasto s'efectuarà en funció dels indicadors mesurables i identificables del programa.

Secció 2.ª. Elaboració del pressupost

*Article 33. Procediment d'elaboració*

1. Una vegada aprovats els objectius d'estabilitat i deute públic, així com la regla de gasto, el Consell, a proposta de la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda, acordarà el límit màxim de gasto no financer dels Pressupostos de la Generalitat per al següent exercici, amb l'extensió i de la forma prevista en la normativa en matèria d'Estabilitat Pressupostària i Sostenibilitat Financera.

2. La persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda fixarà per orde el procediment i els terminis per a l'elaboració dels Pressupostos de la Generalitat.

A este efecte, per l'esmentada conselleria s'establiran els criteris d'elaboració de les propostes de pressupostos i els seus límits quantitatius amb les prioritats i limitacions que hagen de respectar-se.

Per a una millor ordenació del procés d'elaboració podran constituir-se, per mitjà de la mencionada orde, les comissions que es consideren necessàries.

Les institucions de la Generalitat i les conselleries remetran a la conselleria amb competències en matèria d'hisenda les seues propostes de pressupost, així com les propostes de pressupost dels distints subjectes que conformen el sector públic instrumental que s'hi adscriuen. Les propostes s'ajustaran a les directrius fixades i s'acompanyaran de la documentació que s'especifique en la mencionada orde d'elaboració.

3. La conselleria amb competències en matèria d'hisenda elaborarà l'avantprojecte del pressupost d'ingressos de l'Administració de la Generalitat.

4. La conselleria amb competències en matèria d'hisenda examinarà l'anterior documentació i, d'acord amb el límit de gasto no financer, els escenaris plurianuals i els plans econòmics vigents, elaborarà l'Avantprojecte de Llei de Pressupostos atenent a les directrius i el procediment fixat en l'orde d'elaboració.

5. La persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda elevarà al Consell l'Avantprojecte de la Llei de Pressupostos de la Generalitat, que haurà d'anar acompanyat per la documentació complementària que es determine en esta llei.

*Article 34. Remissió a les Corts*

1. El Projecte de Llei de Pressupostos de la Generalitat, integrat per l'articulat amb els seus annexos i els estats de gastos i d'ingressos, amb el nivell d'especificació establit en els articles 37 i 38 d'esta llei es remetrà a les Corts abans de l'1 de novembre de cada any, per al seu examen i aprovació o, si és el cas, esmena o devolució al Consell.

2. El Projecte de Llei de Pressupostos de la Generalitat anirà acompanyat de la documentació següent:

a) Estats consolidats dels pressupostos.

b) Memòria explicativa de l'articulat del projecte de llei.

c) Detall de les plantilles de l'Administració de la Generalitat i organismes autònoms, adequada a l'estructura orgànica.

d) Distribució dels gastos en programes per objectius.

e) Detall, amb abast plurianual, dels projectes d'inversió que inclourà, si és el cas, la classificació territorial.

f) La liquidació dels pressupostos de l'any anterior i un estat d'execució del pressupost de l'Administració de la Generalitat de l'exercici corrent.

g) Informe Economicofinancer que inclourà entre el seu contingut necessàriament:

- Supòsits i previsions macroeconòmiques que sustenten el Pressupost de la Generalitat.

- Informe justificatiu del compliment dels objectius d'estabilitat pressupostària, deute públic i conformitat amb la regla de gasto dels Pressupostos de la Generalitat, així com de la seua coherència amb la programació pressupostària.

h) Memòria dels beneficis fiscals que afecten els tributs de la Generalitat.

i) Informe d'impacte de gènere.

*Article 35. Pròrroga dels Pressupostos de la Generalitat*

1. Si les Corts no aproven el pressupost de la Generalitat abans del primer dia de l'exercici econòmic corresponent, s'entendrà prorrogat el de l'exercici anterior fins l'aprovació i publicació del nou en el *Diari Oficial de la Comunitat Valenciana*.

2. La pròrroga no afectarà els crèdits per a gastos corresponents a programes o actuacions que acaben en l'exercici els pressupostos dels quals es prorroguen o per a obligacions que se n'extingisquen en el mateix.

3. L'estructura orgànica del pressupost prorrogat s'adaptarà, sense alteració de la quantia total, a l'organització administrativa en vigor en l'exercici en què el pressupost haja d'executar-se.

4. El Consell, a proposta de la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda, podrà establir les condicions específiques de la pròrroga.

Secció 3.ª. Estructura dels Pressupostos

*Article 36. Estructura dels Pressupostos de la Generalitat*

L'estructura dels Pressupostos de la Generalitat i dels seus annexos es determinarà, d'acord amb el que estableix esta llei, per la conselleria amb competències en matèria d'hisenda, tenint en compte l'organització del sector públic de la Generalitat, la naturalesa econòmica dels ingressos i dels gastos i les finalitats i objectius que es pretenga aconseguir.

*Article 37. Estructura dels estats de gastos dels Pressupostos de la Generalitat*

Els estats de gastos dels pressupostos dels subjectes amb pressupost limitador s'estructuraran d'acord amb les classificacions següents:

a) La classificació orgànica que agruparà per seccions i servicis pressupostaris els crèdits assignats.

b) La classificació per programes que permetrà l'agrupació dels crèdits d'acord amb el que estableix l'article 32 d'esta llei. A fi de disposar d'una classificació funcional del gasto, els crèdits s'identificaran funcionalment d'acord amb la seua finalitat.

c) La classificació econòmica, que agruparà els crèdits per capítols separant les operacions corrents, les de capital, les financeres i el Fons de Contingència d'execució pressupostària.

En els crèdits per a operacions corrents es distingiran els gastos de personal, els gastos corrents en béns i servicis, els gastos financers i les transferències corrents.

En els crèdits per a operacions de capital es distingiran les inversions reals i les transferències de capital.

El Fons de Contingència arreplegarà la dotació per a atendre necessitats de caràcter no discrecional i no previstes d'acord amb el que estableix l'article 43 d'esta llei.

En els crèdits per a operacions financeres es distingiran les d'actius financers i les de passius financers.

Els capítols es desglossaran en articles i estos, al seu torn, en conceptes que podran dividir-se en subconceptes.

d) La classificació territorial que agruparà per províncies, comarques o municipis, els crèdits assignats als distints centres gestors del gasto.

*Article 38. Estructura dels estats d'ingressos dels Pressupostos de la Generalitat*

Els estats d'ingressos dels pressupostos dels subjectes amb pressupost limitador s'estructuraran seguint les classificacions orgànica i econòmica:

a) La classificació orgànica distingirà els ingressos corresponents a l'Administració de la Generalitat i els corresponents a cada un de la resta de subjectes, segons siga procedent.

b) La classificació econòmica agruparà els ingressos, separant els corrents, els de capital, i les operacions financeres.

En els ingressos corrents es distingiran: impostos directes, impostos indirectes, taxes, preus públics i altres ingressos, transferències corrents i ingressos patrimonials.

En els ingressos de capital es distingiran: alienació d'inversions reals i transferències de capital.

En les operacions financeres es distingiran: actius financers i passius financers.

Els capítols es desglossaran en articles i estos, al seu torn, en conceptes que podran dividir-se en subconceptes.

CAPÍTOL IV

Dels crèdits i les seues modificacions

Secció 1.ª. Disposicions generals

*Article 39. Especialitat dels crèdits***5**

1. Els crèdits per a despeses es destinaran, exclusivament, a la finalitat específica per a la qual hagen sigut autoritzats per la llei de pressupostos o a la que resulte de les modificacions aprovades.

2. Els crèdits consignats en els estats de despeses del pressupost tenen caràcter limitador i, per consegüent, no es podran adquirir compromisos en quantia superior al seu import.

3. Els nivells de vinculació dels crèdits seran els que s'establisquen cada any en la Llei de pressupostos de la Generalitat.

4. Les disposicions normatives amb rang inferior a llei i els actes administratius que vulneren el que s'estableix en els apartats anteriors seran nuls de ple dret, sense perjudici de la responsabilitat que puga derivar de la seua infracció.

5. Amb càrrec als crèdits consignats en l'estat de despeses dels pressupostos, només es podran contraure obligacions derivades de despeses que s'efectuen en el mateix exercici pressupostari.

No obstant això, podran aplicar-se als crèdits del pressupost vigent les obligacions següents:

a) Les que resulten de liquidacions d'endarreriments a favor del personal que perceba les seues retribucions amb càrrec als pressupostos de la Generalitat.

b) Les que tinguen origen en resolucions judicials.

c) Les que, sent conseqüència de compromisos de despesa d'exercicis tancats, s'hagen adquirit degudament d'acord amb el procediment administratiu i comptable que es determine reglamentàriament.

En el cas que siga necessari imputar al pressupost corrent obligacions d'exercicis anteriors que no estiguen compreses en els supòsits previstos en els paràgrafs anteriors, aquesta imputació requerirà un acord del Consell, i, a més, haurà de publicar-se en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  en el termini màxim de deu dies.

*Article 40. Compromisos de caràcter plurianual***6**

1. Poden adquirir-se compromisos de despeses que hagen d'estendre's a exercicis posteriors a aquell en què s'autoritzen, sempre que l'execució s'inicie en el mateix exercici i no se superen els límits i les anualitats fixats en aquest article i que se n'acredite la coherència amb els escenaris pressupostaris i programes plurianuals.

2. L'autorització de gastos d'abast plurianual se subordinarà als crèdits que, per a cada exercici, es consignen a este efecte en el pressupost de la Generalitat.

3. El nombre d'exercicis a què poden aplicar-se les despeses no pot ser superior a quatre. La despesa que s'impute a cadascun dels exercicis posteriors no pot excedir la quantitat que resulte d'aplicar al crèdit inicial a què corresponga l'operació els percentatges següents: en l'exercici immediat següent, el 70 % en el segon exercici, el 60 %, i en els exercicis tercer i quart, el 50 %.

En els contractes d'obra de caràcter plurianual, a excepció dels realitzats sota la modalitat de pagament total del preu, s'ha d'efectuar una retenció addicional de crèdit del 10 % de l'import d'adjudicació en el moment en què aquest es realitze. Aquesta retenció s'ha d'aplicar a l'exercici en què finalitze el termini fixat en el contracte per a la terminació de l'obra o al següent, segons el moment en què es preveja fer el pagament del certificat final. Aquestes retencions han de computar dins dels percentatges establits en aquest article.

Aquestes limitacions no són aplicables als compromisos derivats de la càrrega financera del deute i dels arrendaments d'immobles, inclosos els contractes mixtos d'arrendament i adquisició.

4. El Consell, en casos especialment justificats, pot acordar la modificació dels percentatges anteriors, incrementar el nombre d'anualitats de l'apartat anterior o autoritzar l'adquisició de compromisos de despeses que hagen d'atendre's en exercicis posteriors en el cas que no hi haja crèdit inicial. Amb aquest fi la conselleria competent en matèria d'hisenda, a iniciativa de la conselleria corresponent, ha d'elevar al Consell l'oportuna proposta, amb un informe previ del centre directiu competent en matèria de pressupostos.

Els acords de modificació dels percentatges i els d'increment del nombre d'anualitats s'han de publicar en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  en un mes des de l'aprovació.

5. Quan la despesa estiga totalment o parcialment finançada amb fons de l'Estat o amb fons procedents de la Unió Europea, les anualitats a què pot estendre's, com també els percentatges, vénen determinats per les normes fixades per l'administració finançadora, sense que els siguen d'aplicació, en aquests supòsits, les limitacions a què es refereix l'apartat tercer d'aquest article. Amb aquest fi, els compromisos de despeses a què es refereix aquest paràgraf no computen en el crèdit vinculant a l'efecte de l'aplicació dels límits a què fa referència l'apartat tercer esmentat.

6. En tot cas, els gastos a què es refereix este article s'especificaran en els escenaris pressupostaris plurianuals i hauran de ser objecte d'una comptabilització adequada i independent.

7. No podran adquirir-se compromisos de despesa amb càrrec a exercicis futurs quan es tracte de subvencions a les quals resulte d'aplicació el que preveu l'article 168.1A d'aquesta llei.

No serà aplicable al que es disposa en aquest paràgraf, als convenis en matèria d'habitatge que es deriven dels plans estatals d'habitatges i que tindran la vigència d'aquests, incloses les addiccions i les pròrrogues.

8. Quan per causes justificades es posen de manifest desajustos entre les anualitats previstes en el contracte, o en el conveni de col·laboració, o en la resolució de concessió, i la realitat econòmica que l'execució d'aquest exigeix, es poden reajustar les anualitats, sempre que els romanents crediticis ho permeten. Els reajustaments els ha d'acordar el Consell, a proposta del titular de l'òrgan que tinga atribuïdes les competències en matèria d'hisenda.

En tot cas, i pel que fa al pagament del preu dels contractes segons la normativa vigent en matèria de contractació pública, les anualitats originals tenen cobertura mitjançant crèdits ampliables d'acord amb el que estableix l'article 48.1 d'aquesta llei.

9. El procediment descrit en els apartats anteriors serà aplicable en el cas dels contractes d'obres que s'efectuen davall la modalitat d'abonament total, d'acord amb el que preveu la normativa de contractació del sector públic.

*Article 41. Despeses de tramitació anticipada.***7**

1. La tramitació d'expedients de despeses podrà iniciar-se en l'exercici immediat anterior sempre que es complisca alguna de les següents circumstàncies:

a) Que existisca previsió reiterada en exercicis anteriors, associada al programa pressupostari, de crèdit adequat i suficient per a la cobertura pressupostària de la despesa de què es tracte en els Pressupostos de la Generalitat.

b) Que existisca crèdit adequat i suficient en el projecte de llei de Pressupostos en cas que haja sigut presentat per a la seua aprovació per les Corts corresponent a l'exercici següent.

2. En l'àmbit de la contractació administrativa s'estarà al que dispose la normativa reguladora d'aquesta matèria.

3. La tramitació anticipada podrà arribar, com a màxim, al moment immediat anterior a l'adquisició del compromís de despesa.

4. En l'expedient de despesa s'haurà d'incloure una clàusula suspensiva indicant que la seua resolució queda condicionada a l'efectiva existència de crèdit adequat i suficient una vegada s'aprove el pressupost de la Generalitat corresponent a l'exercici en el qual s'haja de realitzar la despesa

5. En tot cas en la tramitació anticipada d'expedients s'haurà de complir el que s'estableix en l'article 40 d'aquesta llei.

6. La conselleria competent en matèria d'hisenda determinarà els requisits concrets als quals ha d'ajustar-se la tramitació dels expedients a què es refereix aquest article.

*Article 42. Adquisicions d'immobles amb pagament diferit*

Podrà ser diferit el venciment de l'obligació de pagament del preu de compra de béns immobles adquirits directament l'import dels quals excedisca els dos milions d'euros, sense que, en cap cas, el desembossament inicial en el moment de la firma de l'escriptura puga ser inferior al 25 per cent del preu, i se'n podrà distribuir la resta en els quatre exercicis següents, dins de les limitacions percentuals contingudes en l'article 40 d'esta llei i d'acord amb el que preveu la normativa en matèria de patrimoni.

*Article 43. El Fons de Contingència*

1. El pressupost de la Generalitat inclourà com a fons de contingència d'execució pressupostària una dotació diferenciada que es destinarà a fer front durant el corresponent exercici a necessitats inajornables de caràcter no discrecional i no previstes, en tot o en part, en el pressupost inicial.

2. En cap cas podrà utilitzar-se el Fons de Contingència per a finançar modificacions destinades a la cobertura de gastos o actuacions que deriven de decisions discrecionals de l'Administració, que no tinguen cobertura pressupostària.

3. La quantia i les condicions d'aplicació del Fons de Contingència es determinaran anualment en la corresponent llei de pressupostos.

4. El romanent del crèdit a final de cada exercici en el fons de contingència no podrà ser objecte d'incorporació a exercicis posteriors.

Secció 2.ª. De les modificacions de crèdit

*Article 44. Modificació dels crèdits inicials*

1. La quantia i finalitat dels crèdits continguts en els pressupostos només podran ser modificades durant l'exercici, dins dels límits establits en esta llei i en les lleis anuals de pressupostos, per mitjà de:

a) Incorporacions de crèdit.

b) Crèdits extraordinaris i suplements de crèdit.

c) Ampliacions de crèdit.

d) Transferències de crèdit.

e) Generacions i anul·lacions de crèdit.

2. Anualment, la llei de pressupostos establirà els òrgans competents, en l'àmbit del sector públic de la Generalitat, per a l'aprovació de les diferents modificacions de crèdit.

3. La persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda establirà el procediment que s'ha de seguir en la tramitació dels expedients de modificació de crèdit.

En tot cas, i sempre que afecten el pressupost de l'Administració de la Generalitat o dels seus organismes autònoms, les modificacions de crèdit hauran de tindre l'informe de les intervencions delegades o de la Intervenció General de la Generalitat i indicar expressament els programes, servicis i crèdits pressupostaris afectats per les modificacions, així com les raons que les justifiquen i la incidència, si és el cas, en la consecució dels objectius dels programes previstos en els pressupostos de cada exercici i en els escenaris pressupostaris plurianuals.

4. Sense perjuí del que disposa l'apartat primer, la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda podrà acordar les modificacions tècniques en l'estructura, el contingut i la distribució dels crèdits del pressupost, sempre que no impliquen un increment en la quantia global de les dotacions autoritzades durant l'exercici corrent i que es deriven de les variacions orgàniques aprovades pels òrgans competents.

5. Les modificacions de crèdit es publicaran en el *Diari Oficial de la Comunitat Valenciana*.

*Article 45. Incorporacions de crèdit*

1. Els crèdits per a gastos que, en l'últim dia de l'exercici pressupostari a què es refereix l'apartat 1.b de l'article 25 no estiguen vinculats al compliment de les obligacions ja reconegudes, es consideraran anul·lats. No obstant això, es podran incorporar els crèdits en els casos següents:

a) Quan així ho autoritze una norma de rang legal.

b) Crèdits finançats amb ingressos afectes a la realització d'actuacions determinades.

c) Crèdits derivats de retencions efectuades per al finançament de crèdits extraordinaris o suplements de crèdit, quan haja sigut anticipat el seu pagament d'acord amb el procediment previst en esta llei, i les lleis de concessió hagen quedat pendents d'aprovació per les Corts al final de l'exercici pressupostari.

2. Les incorporacions que afecten els Pressupostos de l'Administració de la Generalitat es finançaran a càrrec de romanent de tresoreria afectat, per mitjà de baixa en el Fons de Contingència o amb baixa en altres crèdits d'operacions no financeres.

Les incorporacions de crèdit en el pressupost d'organismes autònoms o altres entitats que conformen el sector públic administratiu podran fer-se a càrrec de la part del romanent de tresoreria afectat.

*Article 46. Crèdits extraordinaris i suplements de crèdit*

Quan haja de realitzar-se algun gasto que no puga demorar-se fins a l'exercici següent i no hi haja crèdit en el pressupost de la Generalitat, o el consignat siga insuficient, la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda podrà ordenar la incoació d'un expedient de concessió de crèdit extraordinari o de suplement de crèdit, respectivament, quan la seua dotació no resulte possible a través de les restants figures previstes en l'article 44.1.

La persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda sotmetrà al Consell l'acord d'enviar a les Corts el corresponent projecte de llei, en el qual hauran de quedar especificats els recursos que han de finançar-lo.

*Article 47. Crèdits extraordinaris i suplements de crèdits dels organismes autònoms i altres entitats amb pressupost limitador*

1. Quan la necessitat de concessió de crèdits extraordinaris o suplements de crèdit es produïsca en els organismes autònoms o altres entitats amb pressupost limitador de la Generalitat i això signifique un augment en els seus crèdits, la concessió correspondrà a la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda quan el seu import no excedisca el 5 per cent dels crèdits consignats en els seus pressupostos, i al Consell, en els casos en què, excedit l'esmentat percentatge, no arribe al 15 per cent. Els esmentats percentatges s'aplicaran de forma acumulada en cada exercici pressupostari.

Estes modificacions requeriran l'informe previ de la conselleria a la qual estiguen adscrits, en què se'n justificarà la necessitat i s'especificarà la forma de finançament de l'increment del gasto.

2. El Consell donarà compte, trimestralment, a la Comissió d'Economia, Pressupostos i Hisenda de les Corts, dels crèdits extraordinaris i suplements de crèdit la informació dels quals contindrà, com a mínim, el mateix detall documental que el pressupost respectiu.

3. En els supòsits no previstos en l'apartat primer, l'aprovació serà mitjançant una llei de les Corts.

*Article 48. Ampliacions de crèdit*

1. Tindran la condició d'ampliables els crèdits destinats a atendre obligacions específiques de l'exercici que, de manera taxativa, s'especifiquen en llei anual de pressupostos de la Generalitat. La quantia d'estos crèdits podrà ser incrementada fins a l'import a què arriben les respectives obligacions.

2. Les ampliacions de crèdit podran finançar-se a càrrec de baixes en altres crèdits del pressupost no financer, amb ingressos superiors, a càrrec del Fons de Contingència, o, si és el cas, a càrrec de la previsió del resultat de l'exercici corrent, en els termes que preveu la llei anual de pressupostos.

*Article 49. Transferències de crèdit***8**

1. Les transferències són traspassos de dotacions entre crèdits. Podran efectuar-se transferències entre els diferents crèdits del pressupost, fins i tot amb l'habilitació de crèdits nous, amb les limitacions següents:

a) No podran realitzar-se amb càrrec als crèdits per a despeses de personal, llevat que es justifique que la quantitat la transferència de la qual es proposa no està afectada a cap obligació de pagament, ni ho estarà durant la resta de l'exercici, ni resulta afectat el règim retributiu fixat en la llei de pressupostos corresponent.

b) No podran realitzar-se des de crèdits per a operacions financeres a la resta dels crèdits.

c) No podran realitzar-se des de crèdits per a operacions de capital a crèdits per a operacions corrents excepte quan l'objecte de la modificació siga dotar amb crèdit per al funcionament de noves inversions o per a operacions corrents que afecten serveis públics fonamentals.

d) No minoraran crèdits extraordinaris o crèdits que s'hagen suplementat en l'exercici. Aquesta restricció no afectarà crèdits de la secció deute públic.

2. No podran efectuar-se transferències de crèdit que minoren els crèdits per a despeses destinades a subvencions de caràcter nominatiu, llevat que, per qualsevol causa, haja decaigut el dret a la seua percepció.

3. Sense perjudici del que es preveu en l'article 39.5 d'aquesta llei, no podran realitzar-se transferències per a dotar o incrementar crèdit destinat a subvencions de caràcter nominatiu.

4. Les limitacions a què es refereixen els apartats 2 i 3 del present article no seran aplicables a les aportacions dineràries a què es refereix l'article 2.2 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre.

5. Les limitacions previstes en l'apartat 1 del present article no seran aplicables a les modificacions que tinguen per objecte la correcta imputació comptable dels crèdits previstos en el pressupost.

*Article 50. Generacions de crèdit i anul·lacions*

1. Podran donar lloc a generacions, els ingressos imputats al pressupost en el mateix exercici com a conseqüència de:

a) Aportacions de l'Estat o de qualsevol dels subjectes que conformen el seu sector públic, de la Unió Europea o d'altres persones naturals o jurídiques, públiques o privades, per a finançar totalment o conjuntament gastos que per la seua naturalesa estiguen compresos en els fins o objectius assignats a la Generalitat.

b) Aportacions de l'Administració de la Generalitat als organismes autònoms o a les entitats amb pressupost limitador, així com dels distints subjectes que conformen el seu sector públic instrumental a l'Administració de la Generalitat, altres organismes autònoms o entitats amb pressupost limitador per a finançar totalment o conjuntament gastos que per la seua naturalesa estiguen compresos en els fins o objectius assignats a estos.

c) Préstecs concedits a l'Administració de la Generalitat per altres administracions públiques, i els seus organismes o institucions per a finançar totalment o conjuntament gastos que per la seua naturalesa estiguen compresos en els fins o objectius assignats a esta.

d) Recursos legalment afectats a la realització d'actuacions determinades.

e) Vendes de béns i prestació de servicis.

f) Alienacions d'immobilitzat.

g) Reembossaments de préstecs.

h) Els excessos de recaptació o d'ingressos per altres conceptes respecte de l'estimació inicial prevista en l'estat d'ingressos.

i) Ingressos obtinguts per reintegraments de pagaments indeguts de pressupostos tancats.

2. La generació només es podrà fer quan s'hagen efectuat els corresponents ingressos que la justifiquen. No obstant això, la generació com a conseqüència dels supòsits previstos en les lletres a, b i c de l'apartat anterior es podrà fer una vegada efectuat el reconeixement del dret o quan hi haja un compromís ferm d'aportació.

3. En el cas dels supòsits de les lletres e, f, g, h i i de l'apartat 1 anterior, les generacions únicament es podran fer per a la cobertura de gastos d'exercicis anteriors. No obstant això, en el supòsit previst en les lletres f i g la generació es podrà fer, igualment, en crèdits corresponents a operacions de la mateixa naturalesa econòmica.

4. La conselleria amb competències en matèria d'hisenda podrà aprovar les corresponents anul·lacions de crèdit, en el cas de crèdits finançats amb recursos finalistes la quantia efectiva dels quals resulte inferior a la prevista en els pressupostos.

*Article 51. Acomptes de tresoreria*

1. Amb caràcter excepcional, el Consell, a proposta de la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda, podrà concedir acomptes de tresoreria per a atendre gastos inajornables, amb el límit màxim en cada exercici de l'1 per cent dels crèdits autoritzats a l'Administració de la Generalitat per la llei de pressupostos, en els casos següents:

a) Una vegada aprovat pel Consell el projecte de concessió de crèdits extraordinaris o de suplements de crèdit.

b) Quan s'haja promulgat una norma amb rang de llei, per la qual s'establisquen obligacions el compliment de les quals exigisca la concessió de crèdit extraordinari o suplement de crèdit.

2. Si el crèdit extraordinari o el suplement de crèdit a concedir es destina a finançar necessitats plantejades en el pressupost dels organismes autònoms, la concessió de l'acompte de tresoreria comportarà l'autorització per a atendre, en l'organisme, el pagament de les mencionades necessitats per mitjà d'operacions de tresoreria.

3. Si les Corts no aproven el projecte de llei de concessió del crèdit extraordinari o del suplement de crèdit, el Consell, a proposta de la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda, disposarà la cancel·lació de l'acompte de tresoreria a càrrec dels crèdits de la respectiva conselleria o organisme autònom, si és el cas, la minoració de la qual ocasione menys trastorns per al servici públic.

CAPÍTOL V

Del sector públic empresarial i fundacional

*Article 52. Pressupost*

1. Les entitats integrades en el sector públic empresarial i fundacional, d'acord amb el que estableix l'apartat 2 de l'article 3 d'esta llei, elaboraran una proposta de pressupost d'explotació que detallarà els recursos i les dotacions anuals corresponents. Així mateix, formularan una proposta de pressupost de capital amb el mateix detall. Els pressupostos d'explotació i de capital s'integraran en els pressupostos consolidats de la Generalitat.

Els fons a què es refereix l'article 2.4 d'esta llei elaboraran, igualment, pressupostos d'explotació i capital.

2. Els pressupostos d'explotació i de capital estaran constituïts per una previsió del compte de resultats i de l'estat de recursos i dotacions del corresponent exercici. Com a annex als dits pressupostos, s'adjuntarà una previsió del balanç de l'entitat, una memòria explicativa del contingut, així com la documentació complementària que determine la conselleria competent en matèria d'hisenda per mitjà de l'orde a què es refereix l'article 33 d'esta llei.

3. Els estats financers assenyalats en l'apartat anterior faran referència, a més de fer-la a l'exercici relatiu al Projecte de Llei de Pressupostos de la Generalitat, a l'avanç de la liquidació de l'exercici corrent.

*Article 53. Programa d'actuació plurianual*

1. Les entitats que hagen d'elaborar les propostes de pressupostos d'explotació i de capital d'acord amb el que disposa l'article anterior formularan, així mateix, anualment un programa d'actuació plurianual.

2. El programa d'actuació plurianual estarà integrat pels estats financers determinats en l'article anterior d'esta llei i, junt amb la documentació indicada en l'apartat següent, reflectirà les dades economicofinanceres previstes per a l'exercici relatiu al Projecte de Llei de Pressupostos de la Generalitat i als tres exercicis immediatament següents, segons les línies estratègiques i els objectius definits per a l'entitat.

3. Els programes d'actuació plurianual aniran acompanyats de la informació de caràcter complementari següent:

a) Línies estratègiques de l'entitat i, si és el cas, les previstes en els contractes plurianuals de gestió, o en els contractes programa.

b) Previsions plurianuals dels objectius a aconseguir.

c) Memòria de les principals actuacions de l'entitat.

d) Programa d'inversions territorialitzat.

e) La restant documentació que determine la conselleria amb competències en matèria d'hisenda.

*Article 54. Modificacions pressupostàries*

En aquelles entitats integrades en el sector públic empresarial i fundacional que reben subvencions d'explotació o de capital o una altra aportació de qualsevol naturalesa a càrrec dels Pressupostos de la Generalitat, o es tracte d'entitats que es financen amb ingressos de naturalesa tributària, per mitjà d'ingressos basats en l'explotació del domini públic, o es tracte d'entitats en què més del 50 per cent del seu import net de xifra de negocis té el seu origen en transaccions amb l'Administració de la Generalitat o amb altres entitats del sector públic instrumental, les autoritzacions per a la modificació dels seus pressupostos d'explotació i capital s'ajustaran al següent:

a) Si la variació afecta les aportacions de l'administració de la Generalitat arreplegades en els pressuposts de la Generalitat, la competència correspon a qui, d'acord amb el que estableix la present llei o en la de pressuposts del corresponent exercici, la tinga atribuïda respecte dels crèdits pressupostaris que afecte.

b) Les modificacions que afecten gastos de personal seran competència de la conselleria a què estiguen adscrites o de la qual depenguen funcionalment, amb un informe previ favorable de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda.

Les modificacions pressupostàries a què es refereix este article es publicaran en el *Diari Oficial de la Comunitat Valenciana*  en el termini d'un mes des que s'aprove.

*Article 55. Contracte programa*

1. Els contractes programa que puguen formalitzar-se amb la Generalitat establiran, com a mínim, les clàusules corresponents sobre les matèria següents, si bé se'n podran excloure algunes quan per raó de l'objecte no siga necessària la seua incorporació, sempre que quede degudament justificat:

a) Objectius de la política de personal, rendibilitat, o reestructuració tècnica de l'explotació econòmica, així com mètodes indicadors d'avaluació d'aquells.

b) Aportacions a càrrec dels Pressupostos de la Generalitat, qualsevol que en siga la naturalesa i, si és el cas, les previsions d'endeutament.

c) Efectes que s'han de derivar de l'incompliment dels compromisos acordats.

d) Control per la conselleria amb competència en matèria d'hisenda de la seua execució i dels resultats derivats de la seua aplicació, sense perjuí de les competències que puguen correspondre a les respectives conselleries d'adscripció.

2. Els contractes programa seran aprovats pel Consell, a proposta de la conselleria d'adscripció, amb un informe previ favorable de la conselleria amb competència en les matèries d'hisenda i de sector públic.

3. La subscripció del contracte programa a què es refereix l'apartat anterior no exclourà l'elaboració del pressupost d'explotació i de capital i del programa d'actuació plurianual, que haurà d'adequar el seu contingut a allò que s'ha previst, si és el cas, en el corresponent contracte programa.

4. El control a què es refereix el paràgraf d de l'apartat 1 anterior no exclourà el que puga correspondre a les respectives conselleries o organismes de què depenguen les entitats que hagen subscrit el corresponent contracte programa.

CAPÍTOL VI

De la gestió pressupostària

*Article 56. De la gestió economicofinancera*

1. La conselleria amb competències en matèria d'hisenda realitzarà el seguiment de l'execució dels crèdits i del compliment dels objectius de cada programa i, a este efecte, podrà adoptar les mesures provisionals que considere necessàries per a assegurar tant el compliment dels compromisos en matèria d'estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera, com l'èxit dels esmentats objectius. Estes mesures hauran de ser comunicades al Consell per a la seua ratificació.

2. L'Administració de la Generalitat observarà les vies de cooperació i coordinació adequades amb altres administracions públiques, a fi de racionalitzar l'ús dels recursos amb què es dota el sector públic instrumental.

*Article 57. No-disponibilitat dels crèdits*

1. En el marc del que preveu l'apartat 1 de l'article anterior, la conselleria amb competències en matèria d'hisenda podrà proposar al Consell que acorde la no-disponibilitat de crèdits pressupostaris, que s'instrumentarà per mitjà de les corresponents retencions de crèdits. Aquests acords hauran de ser publicats en el DOCV en el termini de dos mesos.

2. Dels acords de no disponibilitat de crèdits aprovats pel Consell que superen el 20 % del total del pressupost consolidat caldrà retre'n comptes a les Corts en la forma i el tràmit inclòs en el reglament.

3. La persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda podrà proposar, motivadament, al Consell la revocació parcial o total de l'acord de no-disponibilitat de crèdit.

L'esmentada revocació podrà tindre com a objecte:

- La reposició dels crèdits alliberats en l'aplicació d'origen, per a la seua gestió ordinària.

- El seu traspàs a la secció pressupostària de gastos diversos, amb vista a la seua vinculació a la consecució de l'objectiu d'estabilitat, per a la cobertura de crèdits qualificats com a ampliables, o per a la seua aplicació a altres crèdits del pressupost per mitjà de la transferència de crèdit corresponent.

4. En tot cas, els distints subjectes del sector públic de la Generalitat les dotacions dels quals hagen quedat afectades, directament o indirectament, per la no-disponibilitat hauran d'adequar el seu estat de gastos a la nova situació.

*Article 58. Fases d'execució del pressupost de despeses***9**

1. L'execució dels crèdits consignats en els pressupostos comprendrà les operacions següents: a) Aprovació de la despesa. És l'acte pel qual s'autoritza una despesa per quantia certa o aproximada, i es reserva, per a aquest fi, la totalitat o una part d'un crèdit pressupostari. L'aprovació inicia el procediment d'execució de la despesa, sense que implique relacions amb tercers aliens a la Hisenda Pública de la Generalitat.

b) Compromís o disposició de la despesa. És l'acte mitjançant el qual s'acorda, amb els previs tràmits legals procedents, la realització de despeses aprovades prèviament, per un import determinat o determinable. La disposició de la despesa és un acte amb rellevància jurídica envers tercers, que vincula la Hisenda Pública de la Generalitat a la realització de la despesa a què es referisca en la quantia i les condicions establides.

c) Reconeixement de l'obligació. És l'acte mitjançant el qual es declara l'existència d'un crèdit exigible contra la Hisenda Pública de la Generalitat derivat d'una despesa aprovada i disposada i que comporta la proposta de pagament corresponent.

El reconeixement d'obligacions amb càrrec a la Hisenda Pública de la Generalitat es produirà amb la prèvia acreditació documental davant de l'òrgan competent de la realització de la prestació o el dret del creditor de conformitat amb els acords en virtut dels quals s'haja aprovat i disposat la despesa.

d) Ordenació del pagament i pagament material. Sense perjudici del que s'estableix en l'article 60 d'aquesta llei, les obligacions de la Hisenda Pública de la Generalitat s'extingeixen pel pagament, la compensació, la prescripció o qualsevol altre mitjà en els termes establits en aquesta llei i en les disposicions especials que resulten aplicables.

2. Quan la naturalesa de l'operació o la despesa així ho determinen, s'acumularan en un únic acte les fases d'execució necessàries.

*Article 59. Competències en matèria de gestió de despeses***10**

1. Correspon a les persones titulars de les conselleries aprovar les despeses i efectuar la disposició de crèdit dels serveis propis a càrrec seu, excepte els casos reservats per la llei a la competència del Consell. Així mateix, els correspon reconéixer les obligacions i proposar a la persona titular de la conselleria amb competència en matèria d'hisenda l'ordenació dels pagaments corresponents.

2. Amb la mateixa excepció legal, correspon a les persones que exerceixen la presidència o la direcció, en cas de no haver-hi presidència, dels ens amb pressupost limitador l'aprovació, la disposició i el reconeixement de les obligacions corresponents.

3. Les facultats a les quals es refereixen els números anteriors podran desconcentrar-se mitjançant un decret o delegar-se en els termes previstos reglamentàriament.

*Article 60. Ordenació de pagaments*

1. Correspon a la persona titular de la conselleria competent en matèria d'hisenda l'ordenació general de pagaments en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat. Per a la resta de subjectes que conformen el sector públic administratiu, la competència correspondrà a les persones que exercisquen la presidència o la direcció.

2. Les ordes de pagament s'expediran a favor de la persona creditora que figure en la corresponent proposta de pagament. No obstant això, per orde de la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda, es podran regular els supòsits en què puguen expedir-se a favor de les habilitacions, així com de les entitats col·laboradores i altres agents mediadors en el pagament, que actuaran com a intermediaris per a la posterior entrega als creditors.

*Article 61. Embargament de drets de cobrament***11**

Les provisions i les diligències d'embargament, els manaments d'execució, els acords d'inici de procediment administratiu de compensació i els actes de contingut anàleg, dictats per òrgans judicials o administratius, en relació amb drets de cobrament que els particulars exercisquen davant de l'Administració de la Generalitat i els seus organismes autònoms, que siguen pagables a través de l'ordenació de pagaments d'aquests, es comunicaran necessàriament a l'òrgan competent en matèria de tresoreria de cadascun dels organismes, per a la seua pràctica correcta mitjançant una consulta al sistema d'informació comptable, i contindran almenys la identificació de la persona afectada, amb l'expressió del nom o la denominació social i el número d'identificació fiscal, l'import de l'embargament, execució o retenció i l'especificació del dret de cobrament afectat amb l'expressió de l'import, l'òrgan al qual correspon la proposta de pagament i l'obligació a pagar.

*Article 62. Pagaments indeguts i reintegraments*

1. Als efectes d'esta llei, s'entén per pagament indegut el realitzat per error material, aritmètic o de fet, a favor de persona en qui no concórrega cap dret de cobrament davant de l'Administració respecte a este pagament o en quantia que excedeix de la consignada en l'acte o document que va reconéixer el dret del creditor.

2. Qui perceba un pagament indegut total o parcial queda obligat a la seua restitució. L'òrgan que haja comés l'error que va originar el pagament indegut, disposarà immediatament, d'ofici, la restitució de les quantitats indegudament pagades d'acord amb els procediments reglamentàriament establits i, si no hi ha procediment específic, d'acord amb el que establisca la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda.

Els ingressos obtinguts per reintegraments de pagaments realitzats de manera indeguda a càrrec de crèdits pressupostaris de l'exercici corrent, hauran d'originar la reposició d'estos últims en les condicions que es fixe reglamentàriament.

3. La revisió dels actes de què es deriven reintegraments diferents dels corresponents als pagaments indeguts a què fa referència l'apartat primer anterior es farà d'acord amb els procediments de revisió d'ofici d'actes nuls o anul·lables, previstos en la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, o de conformitat amb els procediments específics de reintegrament establits en les normes reguladores dels distints ingressos, segons la causa que en determine la invalidesa. L'efectivitat dels ingressos per reintegrament se sotmetrà al que estableix el capítol II del títol I d'esta llei.

4. Excepte el que s'ha establit en la normativa reguladora dels distints reintegraments, el reintegrament de pagaments indeguts o declarats invàlids meritarà l'interés previst en l'article 16 d'esta llei, des del moment que es va produir el pagament fins a la data en què s'acorde la procedència del reintegrament.

A este efecte, no es meritarà el mencionat interés quan el perceptor d'un pagament indegut procedisca a la devolució voluntària efectiva dels fons percebuts, sense el requeriment previ de l'Administració.

El règim de meritacions d'interessos previst en el primer paràgraf d'este apartat resultarà també aplicable en els casos en què corresponga el reintegrament de les quantitats percebudes de la Hisenda Pública de la Generalitat per haver incomplit el perceptor dels fons les condicions establides para l'entrega o per no haver-se'n justificat correctament el compliment, de conformitat amb el que estableix l'article 172.2 d'esta llei.

*Article 63. Acomptes de caixa fixa*

1. Les bestretes de caixa fixa són provisions de fons de caràcter extrapressupostari i permanent que es realitzen a les habilitacions per a l'atenció immediata de despeses periòdiques o repetitives i posterior aplicació al pressupost. **12**

2. Reglamentàriament, es determinaran les normes que regulen els pagaments per mitjà d'acomptes de caixa fixa, especificant-hi els límits quantitatius, els gastos que poden ser satisfets, l'aplicació al pressupost, el seu règim de justificació i tots altres aspectes que resulten necessaris.

3. En tot cas, els fons destinats a acomptes tindran el caràcter de fons públics i formaran part de la Tresoreria de la Generalitat.

*Article 64. Pagaments a justificar*

1. Les ordes de pagament que, excepcionalment, en el moment de la seua expedició no puguen anar acompanyades dels documents acreditatius del dret de la persona creditora, tindran el caràcter de "a justificar", sense perjuí de l'aplicació procedent als crèdits pressupostaris corresponents.

2. Els perceptors de les ordes de pagament a justificar seran responsables, en els termes que preveu esta llei, de la custòdia i ús dels fons i de la rendició del compte, i hauran de justificar en el termini de tres mesos l'aplicació de les quantitats rebudes, excepte les corresponents a pagaments per expropiacions que seran rendides en el termini de sis mesos. En cas de no presentar la justificació en este termini, se'ls comunicarà perquè ho facen en un termini de deu dies, i se'ls advertirà que, si no ho fan així, s'expedirà el certificat de descobert corresponent.

3. Durant el transcurs dels dos mesos següents a la data d'aportació de les documentacions justificatives a què es refereix l'apartat anterior d'este article, es procedirà a l'aprovació o l'inconvenient del compte rendit per l'autoritat competent.

*Article 65. Gestió del pressupost d'ingressos*

1. La gestió del pressupost d'ingressos es realitzarà en les fases successives o simultànies següents:

a) Reconeixement del dret.

b) Proposta d'ingrés.

2. Reconeixement del dret és l'acte que, d'acord amb la normativa aplicable a cada recurs específic, declara i liquida un crèdit a favor de l'Administració de la Generalitat i de les seues entitats amb pressupost limitador.

3. Proposta d'ingrés és l'acte pel qual l'òrgan gestor proposa a l'òrgan competent l'operació encaminada a l'extinció efectiva dels drets prèviament reconeguts.

4. D'acord amb el que estableix l'article 11.2 d'esta llei, l'extinció del dret podrà produir-se en efectiu, en els termes que preveu l'article 74.2 d'esta llei, així com en espècie, o per compensació, en els casos previstos en les disposicions especials que siguen aplicables. Les extincions de drets per altres causes seran objecte de comptabilització diferenciada, i es distingirà entre les produïdes per anul·lació de la liquidació i les produïdes en el procés de recaptació per prescripció, condonació o insolvència.

*Article 66. Devolucions d'ingressos*

En la gestió de devolucions d'ingressos es distingirà el reconeixement del dret a la devolució, l'origen de la qual serà la realització d'un ingrés indegut o una altra causa legalment establida, i el pagament de la devolució.

Sense perjuí de les especialitats en matèria tributària, en les devolucions d'ingressos indeguts derivades de la revisió administrativa o judicial de l'acte de què dimane l'obligació d'ingrés, el dret a la devolució integrarà, a més de l'import ingressat, el resultant d'aplicar sobre este l'interés legal dels diners fixat en la llei de pressupostos vigent en cada període des de la data en què s'haja fet l'ingrés indegut fins a la data en què s'ordene el pagament de la devolució.

TÍTOL III.

Tresoreria de la Generalitat

CAPÍTOL I

Disposicions generals

*Article 67. Concepte*

1. Constitueixen la Tresoreria de la Generalitat tots els recursos financers, siguen diners, valors o crèdits tant per operacions pressupostàries com extrapressupostàries, de l'Administració de la Generalitat i de tots els ens que integren el seu sector públic instrumental. **13**

2. Les disponibilitats de tresoreria i les seues variacions estan subjectes a intervenció, sempre que facen referència a la Tresoreria de l'Administració de la Generalitat i dels seus organismes autònoms, i, en tot cas, estes han de registrar-se d'acord amb les normes de comptabilitat pública en els termes que preveu l'apartat anterior.

*Article 68. Funcions***14**

Són funcions encomanades a la Tresoreria de la Generalitat:

a) Pagar les obligacions de la Generalitat i recaptar els seus drets.

b) Aplicar el principi d'unitat de caixa a través de la centralització de tots els fons i els valors generats per operacions pressupostàries i extrapressupostàries.

c) Distribuir temporalment i territorialment les disponibilitats dineràries per a la satisfacció puntual de les obligacions de la Generalitat.

d) Executar les operacions financeres necessàries per a procurar el grau de liquiditat suficient perquè la Generalitat puga complir les seues obligacions.

e) Respondre dels avals prestats per la Generalitat.

f) Qualsevol altra funció que derive de les anteriors o que s'hi relacione.

CAPÍTOL II

De la Gestió de la tresoreria

*Article 69. Pressupost monetari*

1. L'òrgan de nivell superior o directiu que tinga assignades les funcions en matèria de tresoreria elaborarà un pressupost monetari anual de venciment d'obligacions i drets, a fi de preveure les necessitats de tresoreria que puguen produir-se en el desenrotllament de l'exercici econòmic.

2. A fi d'aconseguir una adequada planificació temporal dels pagaments i una correcta estimació de les necessitats de recursos del conjunt de la Generalitat, es podrà demanar dels ens que integren el sector públic instrumental totes les dades, previsions o documentació sobre pagaments i cobraments que siguen necessaris per a l'elaboració d'un pressupost monetari de l'Administració de la Generalitat.

3. La Tresoreria de l'Administració de la Generalitat podrà disposar i aplicar els excedents de tresoreria dels ens que integren el sector públic instrumental de la Generalitat, quan les necessitats de liquiditat així ho requerisquen.

Mitjançant una ordre de la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda es regularà el règim aplicable a la gestió dels fons excedents de tresoreria i el règim de la seua devolució.

En tot cas, la utilització d'aquests excedents tindrà el caràcter d'operacions no pressupostàries.**15**

*Article 70. Del procés de pagaments*

1. El procés de pagament comprén la fase d'ordenació de pagament i realització material de pagament, que podran ser acumulats en un únic acte.

2. Les funcions inherents a l'ordenació i realització de pagaments seran exercides per la Tresoreria de l'Administració de la Generalitat i pels altres òrgans autoritzats d'acord amb l'article 60 d'esta llei.

3. La conselleria competent en matèria d'hisenda podrà establir que la Tresoreria de l'Administració de la Generalitat realitze les operacions d'ingrés i d'ordenació del pagament dels ens que integren el sector públic instrumental de la Generalitat, per a la qual cosa s'ha d'establir el procediment corresponent. **16**

*Article 71. Criteris d'ordenació del pagament*

1. Amb caràcter general, la quantia dels pagaments ordenats en cada moment s'ajustarà al pressupost monetari.

2. En tot cas, l'ordenador de pagaments aplicarà criteris objectius en l'expedició de les ordes de pagament, com ara la data de recepció, l'import de l'operació, l'aplicació pressupostària i la forma de pagament, entre altres.

*Article 72. Situació dels fons i règim d'autoritzacions*

1. Sense perjuí del que disposa l'apartat 4 d'este article, els ingressos i pagaments de l'Administració de la Generalitat es canalitzaran a través del compte o comptes que es mantinguen en entitats financeres.

2. A este efecte, l'obertura, cancel·lació i règim d'autoritzacions per a la situació, control i disposició dels fons dels comptes bancaris de l'Administració de la Generalitat les efectuarà la conselleria competent en matèria d'hisenda, d'acord amb les instruccions que dicte a este efecte el titular de l'esmentada conselleria.

3. Els fons dels ens que integren el sector públic instrumental de la Generalitat s'han de situar en la Tresoreria de la Generalitat i se n'ha d'anotar la procedència a efectes comptables.

A aquest efecte, i respecte a l'obertura, utilització i cancel·lació de comptes en entitats financeres d'aquests ens, els òrgans competents en matèria de tresoreria han de dictar les instruccions oportunes quan ho aconselle la naturalesa de les operacions que desenvolupen **17**

4. Per a la prestació de serveis financers, a tot o a part del sector públic de la Generalitat, l'òrgan de nivell superior o directiu que tinga assignades les competències en matèria de tresoreria podrà subscriure contractes amb les entitats financeres, els quals hauran d'ajustar-se al que es dispose en la normativa sobre contractes del sector públic. En aquests contractes, entre altres aspectes, s'especificarà la naturalesa dels comptes en què estiguen situats els fons de la tresoreria, el seu règim de funcionament, els serveis de col·laboració contractats, les condicions financeres, les obligacions d'informació assumides per les entitats financeres i, quan siga procedent, els mitjans de pagament associats a aquestes. En particular, haurà de fer-se constar la inembargabilitat de fons públics i, si és el cas, l'exclusió de la facultat de compensació per part de l'entitat bancària. **18**

*Article 73. De la coordinació de la tresoreria en l'àmbit del sector públic instrumental de la Generalitat*

Correspon a la conselleria competent en matèria d'hisenda la coordinació de la gestió de la tresoreria dels ens del sector públic instrumental. A este efecte, la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda, mitjançant una orde, establirà els criteris i les directrius convenients.

*Article 74. Ingressos i mitjans de pagament*

1. Els ingressos a favor de la Tresoreria de la Generalitat es podran fer en el Banc d'Espanya, en les caixes de tresoreria i en les entitats financeres col·laboradores o altres entitats financeres autoritzades a este efecte per la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda.

2. En les condicions que establisca la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda, els ingressos i els pagaments de la Tresoreria de la Generalitat es podran fer per mitjà de diners de curs legal, xec, transferència bancària, domiciliació bancària, targetes de crèdit o dèbit o qualsevol altre mitjà de pagament, siga o no bancari. En les mencionades condicions, podrà establir-se que, en la realització de determinats ingressos o pagaments de la Tresoreria de la Generalitat, només puguen utilitzar-se determinats mitjans d'ingrés o pagament.

*Article 75. Necessitats de tresoreria*

Les necessitats de tresoreria derivades de la diferència entre el venciment dels seus pagaments i dels seus ingressos es podrà satisfer, amb caràcter general:

a) Per mitjà de les bestretes a què es refereixen els articles 85.3 de la Llei 47/2003, de 26 de novembre, i 64.2 de la Llei 22/2009, de 18 de desembre, per la qual es regula el sistema de finançament de les comunitats autònomes de règim comú i ciutats amb estatut d'autonomia i es modifiquen determinades normes tributàries.

b) Per mitjà del concert d'operacions de tresoreria. A este efecte, la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda podrà autoritzar operacions d'endeutament el termini de les quals siga inferior a un any, d'acord amb els requisits que a este efecte s'establisquen en la corresponent llei de pressupostos.

*Article 76. Bestreta de tresoreria als ens del sector públic instrumental de la Generalitat***19**

1. La persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda podrà concedir als ens del sector públic instrumental de la Generalitat bestretes de tresoreria per al pagament d'obligacions inajornables, d'acord amb els límits i els requisits que s'establisquen a aquest efecte en les lleis anuals de pressupostos.

2. Mitjançant una ordre de la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda, es determinaran les normes que regulen els requisits i les condicions per a concedir-les.

En tot cas, les bestretes que es concedisquen es comptabilitzaran com a operacions no pressupostàries i la seua devolució es produirà dins del mateix exercici pressupostari en què tinga lloc la concessió. A aquest efecte, la conselleria competent en matèria d'hisenda podrà proposar la no disponibilitat dels crèdits pressupostaris d'acord amb el que estableix l'article 57 d'aquesta llei.

*Article 77. Rendició de comptes*

La Tresoreria de la Generalitat haurà de retre comptes de les operacions i de l'aplicació dels fons públics efectuats, en els terminis i en la forma que reglamentàriament es determine.

*Article 78. Caixa de depòsits i fiances*

La Tresoreria de la Generalitat exercirà com a caixa de depòsits i fiances per a la Generalitat. A este efecte, la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda, mitjançant una orde en regularà el funcionament, els procediments de constitució, la gestió, la prescripció i la confiscació i, en especial, la centralització de depòsits i fiances efectuats davant dels distints subjectes del sector públic instrumental a què es refereix l'article 67 d'esta llei.

Les quantitats depositades es comptabilitzaran com a operacions extrapressupostàries i no produiran cap interés.

*Article 79. Fraccionament de pagaments*

Excepte disposició expressa d'una llei, en aquells supòsits i en la forma que es determine reglamentàriament, podran fraccionar-se excepcionalment determinats pagaments dins del termini establit per a efectuar-los.

TÍTOL IV

Deute públic

*Article 80. Operacions d'endeutament*

Constitueix el deute de la Generalitat el conjunt de capitals presos a préstec per mitjà d'operacions financeres que poden adoptar algunes de les modalitats següents:

a) Operacions de crèdit concertades amb persones físiques o jurídiques.

b) Emprèstits, emesos per a subscripció pública en el mercat de capitals i representats en títols-valors o anotacions en compte.

c) Qualsevol altra apel·lació al crèdit públic o privat.

*Article 81. Operacions a llarg termini*

1. Les operacions d'endeutament concertades a un termini superior a dotze mesos hauran de complir els requisits següents:

a) El seu import es destinarà exclusivament a finançar gastos d'inversió.

b) La quantia de les anualitats, incloent-hi els interessos i l'amortització, no excediran el 25 per cent dels ingressos corrents previstos en el pressupost anual de la Generalitat.

2. No obstant això, en el cas que s'utilitzen programes de finançament a curt termini per a atendre projectes d'inversió, dins dels límits màxims fixats per a cada exercici per la llei de pressupostos, s'aplicaran les limitacions previstes en l'apartat 1 d'este article.

3. El compliment del que disposa este article s'ajustarà a la normativa aplicable en cada moment a les administracions públiques, en el marc del sistema de finançament de les comunitats autònomes, i d'acord amb els principis rectors de la Unió Europea per a l'harmonització en matèria de finances públiques i estabilitat pressupostària.

*Article 82. Autorització d'endeutament*

1. La creació de deute de la Generalitat haurà de ser autoritzada per llei. La Llei de Pressupostos de la Generalitat, sense perjuí d'establir qualsevol altra característica de les operacions d'endeutament per realitzar, fixarà cada exercici els límits màxims a què pujaran les operacions financeres que impliquen creació de deute, tenint en compte l'objectiu fixat per a la Comunitat Valenciana de conformitat amb la normativa vigent en matèria d'estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera.

2. Per desplegar l'autorització legal de creació de deute per a un exercici pressupostari, el Consell disposarà la creació de deute de la Generalitat, a proposta de la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda.

3. El Consell, per desplegar l'autorització d'endeutament continguda en la Llei de Pressupostos de la Generalitat per a un any, podrà disposar la creació de deute de la Generalitat durant el mes de gener de l'any següent, per un import que no la incremente més del 15 per cent d'aquella autorització. Este increment ha de computar-se a efectes del compliment del límit de creació de deute que legalment s'autoritze per al conjunt del segon dels anys esmentats.

*Article 83. Formalització d'operacions*

1. Dins del marc d'actuació que puga establir la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda, correspon a l'Institut València de Finances establir els procediments que s'han de seguir per a la contractació i formalització de les operacions de deute de la Generalitat, en els quals es garantiran els principis d'objectivitat, transparència i publicitat adequats al tipus d'operació de què es tracte.

2. Les operacions relatives al deute de la Generalitat es realitzaran en els mercats financers d'acord amb les normes, regles, tècniques, condicions i clàusules usuals en estos mercats, i es podrà acordar el sotmetiment a arbitratge o la remissió a una legislació o tribunals estrangers, sempre que s'observe el que disposa l'article 9 d'esta llei.

3. Igualment, podran concertar-se operacions d'endeutament amb qualsevol organisme públic, nacional o comunitari, que este puga formalitzar en l'exercici de les seues competències.

4. Les operacions de derivats financers tindran com a finalitat tant limitar el risc canviari com limitar, diversificar o modificar el risc o el cost del deute de la Generalitat, a causa de l'evolució dels tipus d'interés, i facilitar-ne la col·locació, negociació, administració i gestió.

5. Corresponen a l'Institut València de Finances les altres funcions relatives a la gestió, coordinació i seguiment de l'endeutament de la Generalitat.

*Article 84. Cobertura pressupostària dels gastos derivats del deute*

En la secció "servici del deute" s'habilitaran els crèdits per a fer front als reembossaments contractuals o anticipats i als gastos financers derivats del deute de la Generalitat, inclosos els de col·locació, negociació, administració i gestió d'este.

*Article 85. Comptabilització***20**

El producte, l'amortització i les despeses per interessos i per conceptes connexos de les operacions de deute s'aplicaran pel seu import íntegre al pressupost de la Generalitat, amb l'excepció de:

a) El producte i l'amortització de les operacions amb un termini no superior a un any, que, transitòriament i al llarg de l'exercici, tindran la consideració d'operacions no pressupostàries, i s'imputarà únicament al pressupost de la Generalitat l'import de la variació neta d'aquestes operacions durant l'exercici.

b) En les operacions de permuta financera, els intercanvis inicial i final de principals, així com els intercanvis d'interessos i altres despeses i ingressos financers, tindran la consideració d'operacions no pressupostàries, i s'imputaran únicament al pressupost de la Generalitat els respectius imports nets produïts per aquestes operacions durant l'exercici.

No obstant això, quan alguna de les dues parts de la permuta financera, deutora o creditora, tinga un període de liquidació fraccionari diferent de l'altra, les diferències s'imputaran al pressupost, d'ingressos o de despeses, segons corresponga, en el moment de la liquidació de la del període més llarg, i, mentrestant, es mantindrà el producte de les liquidacions fraccionàries en un compte d'operacions no pressupostàries.

*Article 86. Beneficis*

El deute públic de la Generalitat gaudirà dels mateixos beneficis que el deute públic de l'Estat i s'ajustarà a les normes que li siguen aplicables segons la seua modalitat i les seues característiques.

*Article 87. Prescripció*

L'obligació de reembossament dels capitals del deute públic i el pagament dels seus interessos prescriuran d'acord amb el procediment i amb els terminis establits per la normativa vigent per al deute públic de l'Estat.

*Article 88. Endeutament del sector públic instrumental de la Generalitat i la resta d'ens adscrits*

1. La Comissió Delegada del Consell d'Hisenda i Pressupostos, o, si és el cas, l'òrgan que establisca la corresponent llei de pressupostos establiran el límit màxim anual d'endeutament de cada un dels organismes públics, les societats mercantils de la Generalitat, les fundacions del sector públic de la Generalitat i els consorcis adscrits, i la resta de persones jurídiques adscrites que amb independència que formen o no part del sector públic de la Generalitat, es classifiquen en el sector d'administracions públiques, d'acord amb la definició i delimitació del sistema europeu de comptes nacionals i regionals, i de la resta de persones jurídiques adscrites o dependents que, amb independència que formen o no part del sector públic de la Generalitat, estiguen incloses en el subsector de societats no financeres públiques.

El que preveu el paràgraf anterior no serà aplicable a aquells subjectes integrants del sector públic instrumental de la Generalitat el límit màxim d'endeutament dels quals quede fixat expressament en la respectiva llei de pressupostos.

2. L'Institut Valencià de Finances serà l'encarregat de la gestió, coordinació i seguiment d'este endeutament, així com de la negociació amb les entitats financeres de les seues condicions.

TÍTOL V

Règim d'avals

*Article 89. Objecte*

1. La Generalitat podrà prestar garanties a les operacions de crèdit, o a les obligacions de contingut econòmic adquirides per empreses o entitats de qualsevol naturalesa, públiques o privades. Les garanties tindran la forma d'aval i seran autoritzades pel Consell mitjançant un acord a proposta de la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda.

Els avals que s'atorguen hauran de ser compatibles amb el mercat comú, en els termes establits pels articles 87 i 88 del Tractat Constitutiu de la Comunitat Europea.

Els avals prestats per la Generalitat meritaran a favor seu la comissió que per a cada operació determine l'acord d'autorització.

2. L'import total dels avals a autoritzar en cada exercici es fixarà en la corresponent Llei de Pressupostos de la Generalitat. Este límit anual d'avals s'entendrà referit al principal de les operacions avalades.

No obstant això, els avals prestats durant un exercici pressupostari que siguen alliberats abans que este finalitze, no computaran en el càlcul de l'import total a què es refereix el paràgraf anterior, per la qual cosa els esmentats imports alliberats podran ser destinats pel Consell, a proposta de la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda, a garantir noves operacions dins del mateix exercici pressupostari.

L'aval concedit no pot garantir més que el pagament del principal i dels interessos, llevat que la llei de pressuposts o l'acord de concessió disposen expressament una altra cosa.

3. L'autorització d'aval a les operacions de crèdit o obligacions de contingut econòmic d'empreses privades requerirà, en tot cas, comunicació prèvia a la Comissió d'Economia, Pressuposts i Hisenda de les Corts. Esta comunicació haurà d'anar acompanyada d'un informe de l'Institut Valencià de Finances en què, entre d'altres circumstàncies, hauran de quedar acreditades les raons o les circumstàncies que determinen l'autorització.

4. L'òrgan que tinga atribuïdes les competències en matèria de política financera, gestió de l'endeutament i avals de la Generalitat i el seu sector públic ha de facilitar una relació de les empreses o entitats finançades amb crèdits avalats per la Generalitat, amb la finalitat de conèixer a cada moment l'estat de la seua aplicació. **21**

5. Trimestralment, la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda retrà comptes davant de la Comissió d'Economia, Pressupostos i Hisenda de les Corts, sobre les incidències que s'hagen produït en la concessió, reducció i cancel·lació dels avals i, si és el cas, dels riscos efectius a què la Generalitat haja de fer front directament com a conseqüència de la seua condició avaladora.

*Article 90. Competències en l'atorgament d'avals*

1. L'autorització del Consell mencionada en l'apartat primer de l'article anterior, podrà referir-se específicament a cada operació o comprendre'n diverses, amb determinació, en tot cas, de la identitat dels avalats, l'import màxim, individual o global, dels avals autoritzats i el termini de vigència de l'autorització. Així mateix, podrà acordar la renúncia al benefici d'excussió establit en l'article 1830 del Codi Civil.

Els acords d'autorització hauran de publicar-se en el *Diari Oficial de la Comunitat Valenciana*.

2. La persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda tindrà les facultats següents:

a) Atorgar els avals prèviament autoritzats pel Consell.

b) Convindre les clàusules que resulten usuals en els mercats financers, sense perjuí dels límits que puguen haver-se establit en l'autorització preceptiva.

c) En els avals que garantisquen operacions de crèdit exterior, podrà acordar el sotmetiment a arbitratge o la remissió a una legislació o tribunals estrangers, sempre que s'observe el que disposa l'article 21 d'esta llei.

d) Determinar, si és el cas, la comissió d'aval a favor de la Generalitat.

3. L'Institut Valencià de Finances serà l'encarregat de la tramitació i gestió dels avals de la Generalitat, i, a este efecte, beneficiari de les comissions que se'n deriven.

*Article 91. Dels avals a prestar pel sector públic instrumental de la Generalitat*

1. L'Institut Valencià de Finances pot presentar avals dins del límit màxim fixat amb esta finalitat per la llei de pressuposts per a cada exercici.

2. Els avals prestats per l'IVF i la resta d'organismes autònoms i empreses públiques, si és el cas, hauran de ser compatibles amb el mercat comú, en els termes establits pels articles 87 i 88 del Tractat Constitutiu de la Comunitat Europea, així com tindre com a finalitat garantir operacions l'interés públic de les quals quede prou acreditat.

3. Els altres organismes públics i les societats mercantils de la Generalitat, poden presentar avals si la seua respectiva norma de creació els autoritza per a això i quan es preveja en la llei de pressuposts i dins dels límits que s'hi preveuen.

4. L'Institut Valencià de Finances i els altres organismes autònoms i empreses públiques, si és el cas, han de retre comptes trimestralment a la conselleria que tinga assignades les competències en matèria d'hisenda, dels avals que concedisquen i dels riscs vius derivats de la seua condició avaladora.

Esta informació s'incorporarà a l'informe trimestral que s'haurà de remetre a les Corts, d'acord amb el que disposa l'article 89 d'esta llei.

TÍTOL VI

Del control intern de la gestió economicofinancera efectuada

per la Intervenció General de la Generalitat

CAPÍTOL I

Normes generals

*Article 92. Àmbit i exercici del control*

1. Correspon a la Intervenció General de la Generalitat, en els termes que preveu esta llei, el control intern de la gestió econòmica i financera del sector públic de la Generalitat, a través dels seus servicis centrals o de les seues intervencions delegades.

2. La Intervenció General de la Generalitat exercirà el control sobre les entitats col·laboradores i beneficiaris de subvencions i ajudes concedides pels subjectes del sector públic de la Generalitat i de les finançades a càrrec de fons comunitaris d'acord amb el que estableix esta llei i la normativa que la desplega, així com la normativa estatal i comunitària que siga aplicable.

*Article 93. Objectius del control*

1. El control regulat en este títol té com a objectius:

a) Verificar el compliment de la normativa que siga aplicable a la gestió objecte de control.

b) Verificar l'adequat registre i la comptabilització de les operacions realitzades, i el seu fidel i regular reflex en els comptes i estats que, d'acord amb les disposicions aplicables, haja de formar cada òrgan o entitat.

c) Avaluar que l'activitat i els procediments objecte de control es fan d'acord amb els principis de bona gestió financera i, en especial, amb els previstos en la legislació sobre estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera.

d) Verificar el compliment dels objectius assignats als centres gestors del gasto en els Pressupostos de la Generalitat.

e) Aquells altres objectius que s'establisquen en virtut del que disposen els articles 110, 113 i 119 d'este títol.

2. El control s'ha de realitzar mitjançant l'exercici de la funció interventora, el control financer i l'auditoria pública a què es refereixen els capítols II, III i IV d'aquest títol.

No obstant això, tractant-se de procediments que no siguen competència funcional de la Intervenció General i quan d'acord amb la normativa aplicable, aquests procediments objecte de control s'instrumenten i formalitzen en resolucions o actes a través d'actuacions administratives automatitzades, la Intervenció General de la Generalitat pot aprovar les normes necessàries per a adaptar els diferents controls previstos en aquest títol a les especialitats derivades d'aquesta mena d'actuacions, mitjançant resolució publicada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

En tot cas, amb caràcter previ a l'aprovació de les normes reguladores dels citats procediments de gestió, s'ha de requerir la realització d'una auditoria prèvia de la Intervenció General, en els termes i forma que determine aquest centre directiu, per a verificar que el nou procediment de gestió incorpora els controls automatitzats de gestió necessaris a la naturalesa d'aquest, satisfà, a l'efecte de la funció interventora, els requeriments de seguretat que corresponguen a la categoria del respectiu sistema d'informació, d'acord amb la normativa vigent a cada moment en matèria d'administració electrònica.

Quan de l'informe d'auditoria es derive l'incompliment de les especificacions del sistema d'informació o la detecció de deficiències greus, aquests incompliments o deficiències han de ser solucionats per l'òrgan o òrgans competents abans de l'aprovació de la norma per la qual s'establisca l'actuació automatitzada.

S'han d'efectuar revisions de l'auditoria inicial, d'acord amb el que es preveja sobre aquest tema en els plans anuals d'auditories de la Intervenció General de la Generalitat.

Quan del resultat de l'auditoria es deduïsca l'incompliment de les especificacions aprovades o la detecció de deficiències greus, la persona titular de la Intervenció General ha de concedir un termini per a la seua adaptació que, en el cas de no ser atès, cal que suspenga la utilització de l'aplicació. No obstant això, la persona titular de la Intervenció General, a la vista de la naturalesa del defecte i de les circumstàncies concurrents, pot acordar la suspensió immediata de la utilització de l'aplicació als efectes assenyalats. Tot això, sense perjudici de les actuacions de revisió dels sistemes informàtics de gestió economicofinancera a desenvolupar en l'àmbit del control financer permanent i l'auditoria pública. **22**

*Article 94. Principis d'actuació i prerrogatives*

1. La Intervenció General de la Generalitat exercirà les seues funcions de control d'acord amb els principis d'autonomia, exercici desconcentrat i jerarquia interna.

2. El control a què es refereix este títol serà exercit pel personal funcionari pertanyent al Cos Superior d'Interventors i Auditors de la Generalitat, amb plena autonomia respecte a l'òrgan o entitat la gestió del qual siga objecte de control. A este efecte, l'esmentat personal gaudirà d'independència funcional respecte de les persones titulars dels òrgans la gestió dels quals controlen i ajustaran la seua actuació a la normativa vigent i a les instruccions impartides per la Intervenció General de la Generalitat.

3. El procediment contradictori regeix la solució de les diferències que puguen presentar-se en l'exercici del control de la funció interventora. Este principi es materialitzarà en el procediment de resolució de discrepàncies regulat en l'article 105 d'esta llei.

En l'àmbit del control financer permanent i l'auditoria pública, l'abast del procediment contradictori serà l'establit en la normativa reguladora dels corresponents informes, sense perjuí del que estableixen els articles 112 i 120.4 d'esta llei.

4. La persona titular de la Intervenció General de la Generalitat i les persones titulars de les intervencions delegades podran demanar directament de qui corresponga els assessoraments jurídics i informes tècnics que consideren necessaris, així com els antecedents i documents necessaris per a l'exercici de les seues funcions. Les persones titulars dels distints òrgans i departaments estaran obligats a prestar la col·laboració, facilitar els antecedents i documents que resulten necessaris, així com qualsevol assistència que els siga requerida per la Intervenció, inclosa l'adscripció temporal de mitjans personals en els termes que preveu la normativa de funció pública.

5. La persona titular de la Intervenció General de la Generalitat podrà interposar els recursos i reclamacions que autoritzen les disposicions vigents. Així mateix, podrà instar la declaració de lesivitat i la revisió d'ofici d'aquells actes que considere perjudicials per als interessos econòmics de la Hisenda Pública de la Generalitat.

*Article 95. Deures i facultats del personal controlador, deure de col·laboració i assistència jurídica*

1. El personal funcionari que exercisca les funcions de control, haurà de guardar la confidencialitat i el secret respecte dels assumptes que conega per raó del seu treball.

Les dades, informes o antecedents obtinguts en el desenrotllament de les seues funcions només podran utilitzar-se per als fins de control i, si és el cas, per a la denúncia de fets que puguen ser constitutius d'infracció administrativa, responsabilitat comptable o de delicte.

Així mateix, les comissions d'investigació que es constituïsquen en el si de les Corts podran tindre accés a les esmentades dades, informes o antecedents, en els termes establits en la legislació vigent.

En els casos en què corresponga legalment l'accés als informes de control, la sol·licitud es dirigirà directament als seus destinataris.

2. El personal funcionari de la Intervenció General de la Generalitat en l'exercici de les funcions de control serà considerat agent de l'autoritat.

3. Les autoritats, qualsevol que en siga la naturalesa, i els qui en general exercisquen funcions públiques o desenrotllen el seu treball en les entitats integrants del sector públic de la Generalitat, hauran de prestar al personal funcionari encarregat del control el suport, concurs, auxili i col·laboració que calga, i facilitar la documentació i informació necessàries per al control.

4. Qualsevol persona natural o jurídica, pública o privada, estarà obligada a proporcionar, després del requeriment previ de l'òrgan de control de la Intervenció General de la Generalitat actuant, qualsevol classe de dades, documents, informes o antecedents, deduïts directament de les seues relacions econòmiques, professionals o financeres amb altres persones, amb transcendència per a les actuacions de control que desenrotlle, inclòs l'accés als papers de treball que hagen servit de base als informes d'auditoria del sector públic de la Generalitat realitzats per auditors privats.

5. L'Advocacia de la Generalitat en els termes que preveu l'article 11 de la Llei 10/2005, de 9 de desembre, d'Assistència Jurídica a la Generalitat, prestarà l'assistència que, si és el cas, corresponga al personal funcionari que, com a conseqüència de la seua participació en actuacions de control, siga objecte de citació per òrgans jurisdiccionals.

6. En l'exercici del control financer de subvencions, els jutjats i tribunals hauran de facilitar a l'Administració, d'ofici o a requeriment d'esta, totes les dades amb transcendència en l'aplicació del control de la gestió economicofinancera que es desprenguen de les actuacions judicials que coneguen, i respectar, si és el cas, el secret de les diligències sumarials.

*Article 96. Plans anuals i elevació al Consell d'informes generals***23**

1. La Intervenció General de la Generalitat elaborarà els plans anuals següents, en què s'inclouran les actuacions que cal dur a terme durant l'exercici corresponent i el seu abast:

a) Pla anual de control financer permanent.

b) Pla anual d'auditories del sector públic.

c) Pla anual d'auditories de fons comunitaris. En aquest pla s'inclouran les actuacions corresponents a ajudes i subvencions públiques atorgades amb càrrec a fons de la Unió Europea.

d) Pla anual de supervisió contínua.

Quan hi haja circumstàncies que així ho justifiquen, la Intervenció General de la Generalitat podrà acordar que l'exercici de les facultats previstes en la secció 2a del capítol III del present títol es realitze específicament en l'àmbit d'un pla anual de control financer de subvencions.

Així mateix, podrà modificar les actuacions previstes inicialment en aquests plans i el seu abast.

2. La Intervenció General de la Generalitat presentarà anualment al Consell, a través de la persona titular de la conselleria competent en matèria d'hisenda, un informe general amb els resultats més significatius de l'execució dels plans anuals.

El contingut de l'informe podrà incorporar també informació sobre els principals resultats obtinguts en altres actuacions de control, diferents del control financer i l'auditoria pública, dutes a terme per la Intervenció General de la Generalitat.

3. L'informe general inclourà informació sobre la situació de la correcció de les deficiències posades de manifest en els informes de control financer i auditoria pública, a través de l'elaboració dels plans d'acció a què fan referència els articles 112 i 120 d'aquesta llei.

Els informes generals de control, una vegada presentats al Consell, seran objecte de publicació en la pàgina web de la Intervenció General de la Generalitat.

4. La Intervenció General de la Generalitat podrà elevar a la consideració del Consell, a través de la persona titular de la conselleria competent en matèria d'hisenda, els informes de control financer i auditoria dels quals, per raó dels seus resultats, estime convenient anticipar el coneixement.

CAPÍTOL II

Funció interventora

Secció 1.ª. Exercici de la funció interventora sobre l'Administració

de la Generalitat i els seus organismes autònoms

*Article 97. Definició*

1. La funció interventora té com a objecte controlar, abans que siguen aprovats, els actes, documents i expedients de l'Administració de la Generalitat i els seus organismes autònoms, que donen lloc al reconeixement de drets o a la realització de gastos, així com els ingressos i pagaments que se'n deriven, i la inversió o aplicació en general dels seus fons públics, a fi d'assegurar que la seua gestió s'ajuste a les disposicions aplicables en cada cas.

2. No obstant això, la fiscalització prèvia i intervenció dels drets i ingressos de la tresoreria de les entitats a què es refereix l'apartat anterior podrà substituir-se pel control inherent a la presa de raó en comptabilitat. Addicionalment, la Intervenció General de la Generalitat podrà establir comprovacions posteriors específiques a efectuar en l'exercici del control financer i l'auditoria pública. L'esmentada substitució no afectarà els actes d'ordenació de pagament i pagament material corresponents a devolucions d'ingressos indeguts.

*Article 98. Àmbit d'aplicació*

1. La funció interventora l'exerciran la Intervenció General de la Generalitat i les seues intervencions delegades respecte dels actes realitzats per l'Administració de la Generalitat i els seus organismes autònoms.

2. El Consell, a proposta de la Intervenció General de la Generalitat, podrà acordar de forma motivada l'aplicació del control financer permanent o de l'auditoria pública, en substitució de la funció interventora en els òrgans de l'administració de la Generalitat o organismes autònoms dependents d'aquesta, bé respecte de tota la seua activitat o exclusivament respecte d'algunes àrees de gestió. Aquests acords, com també els motius que els justifiquen, seran publicats en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  en el termini màxim de vint dies des que s'aproven. **24**

3. Quan en els procediments de gestió que donen lloc als indicats actes, documents i expedients participen diverses administracions públiques, la funció interventora es limitarà a les actuacions que es produïsquen en l'àmbit dels subjectes indicats en l'apartat 1.

*Article 99. Competències*

1. La distribució de competències entre la persona titular de la Intervenció General de la Generalitat i les persones titulars de les intervencions delegades es determinarà per via reglamentària.

2. Sense perjudici de les funcions que corresponen a les intervencions delegades, els expedients amb transcendència en matèria de despesa que se sotmeten a l'aprovació del Consell seran fiscalitzats per la persona titular de la Intervenció General de la Generalitat, la intervenció de la qual consistirà en la verificació que aquells s'ajusten a les disposicions aplicables en cada cas. **25**

3. En tot cas, les competències de la persona titular de la Intervenció General de la Generalitat en matèria de funció interventora podran ser delegades a favor de les persones titulars de les intervencions delegades. Així mateix, la persona titular de la Intervenció General de la Generalitat podrà avocar per a si qualsevol acte o expedient que considere oportú.

*Article 100. Modalitats i exercici de la funció interventora***26**

1. La funció interventora s'exercirà en les modalitats d'intervenció formal i material. La intervenció formal consistirà en la verificació del compliment dels requisits legals necessaris per a adoptar l'acord, mitjançant l'examen de tots els documents que, preceptivament, hagen d'estar incorporats a l'expedient. En la intervenció material es comprovarà l'aplicació real i efectiva dels fons públics.

2. L'exercici de la funció interventora comprendrà:

a) La fiscalització prèvia dels actes que reconeguen drets de contingut econòmic, aproven despeses, adquirisquen compromisos de despesa o impliquen moviments de fons o valors.

b) La intervenció del reconeixement de les obligacions i de la comprovació de la inversió.

c) La intervenció formal de l'ordenació del pagament.

d) La intervenció material del pagament.

3. La intervenció del reconeixement de les obligacions que responguen a compromisos de despeses fiscalitzades prèviament de manera favorable o exemptes de fiscalització prèvia es realitzarà una vegada examinada la documentació justificativa, en el moment de la comptabilització.

4. En la intervenció material es comprovarà l'aplicació real i efectiva dels fons públics.

La intervenció de la comprovació material de la inversió es realitzarà, en tot cas, concorrent el representant de la Intervenció General i, si és el cas, l'assessor designat, a l'acte de comprovació de la inversió de què es tracte.

La responsabilitat del representant de la Intervenció General i, si és el cas, l'assessor designats es valorarà de manera proporcional als mitjans personals i materials disponibles per a efectuar l'acte de comprovació. Aquesta responsabilitat no arribarà als defectes o les faltes d'adequació de la inversió realitzada que no donen lloc a un resultat tangible, susceptible de comprovació, o els vicis o els elements ocults, impossibles de detectar en el moment d'efectuar la comprovació material de la inversió.

En els supòsits en què no s'haja designat un assessor tècnic, per no considerar-ho necessari o resultar impossible, la responsabilitat exigible al representant designat quedarà limitada als aspectes i les deficiències que es puguen detectar atenent la diligència mitjana exigida als professionals de l'Administració que no requereixen una qualificació tècnica en un sector específic objecte de la inversió per a l'acompliment de les funcions assignades al seu lloc de treball.

5. La intervenció formal del pagament tindrà per objecte verificar que les ordres de pagament les dicte un òrgan competent, s'ajusten a l'acte de reconeixement de l'obligació i que s'acomoden al pressupost monetari anual de tresoreria. La intervenció material del pagament verificarà la identitat de la persona perceptora d'aquest i la quantia del pagament. Per via reglamentària es regularan les peculiaritats pròpies de les ordres de pagament per relació de subjectes perceptors.

*Article 101. No subjecció a fiscalització prèvia***27**

1. No estaran sotmesos a la fiscalització prèvia prevista en l'apartat 2.a de l'article anterior:

a) Els contractes menors, així com els assimilats en virtut de la legislació contractual.

b) Les despeses de caràcter periòdic i la resta de tracte successiu, una vegada fiscalitzada la despesa corresponent al període inicial de l'acte o contracte de què deriven o les seues modificacions

2. No estaran sotmeses a funció interventora les despeses que, d'acord amb la normativa vigent, es facen efectives a través del procediment especial de caixa fixa. En aquest cas, el control d'aquest tipus de despeses es realitzarà mitjançant control financer permanent.

*Article 102. Fiscalització i intervenció prèvia*

La fiscalització i intervenció prèvia a què es refereix l'article 100 consistirà en la comprovació dels aspectes següents:

a) L'existència de crèdit pressupostari i que el proposat és l'adequat i suficient a la naturalesa del gasto o obligació que es propose contraure.

En els casos en què es tracte de contraure compromisos de gasto de caràcter plurianual es comprovarà, a més, si es compleix allò que s'ha establit en l'article 40 d'esta llei.

b) Que els gastos o obligacions els acorda l'òrgan competent.

c) La competència de l'òrgan de contractació, del concedent de la subvenció, del que subscriu el conveni de col·laboració o del que resol l'expedient de responsabilitat patrimonial i, en general, del que dicte l'acte administratiu, quan este òrgan no tinga atribuïda la facultat per a l'aprovació dels gastos de què es tracte.

d) Que els expedients de reconeixement d'obligacions corresponen a gastos aprovats i disposats que han sigut fiscalitzats favorablement.

e) L'existència d'autorització de les Corts, del Consell o de la persona titular de la conselleria en aquells supòsits que ho requerisquen.

f) Aquells altres aspectes que, per la seua transcendència en el procés de gestió, determine el Consell a proposta de la persona titular de la conselleria amb competències en matèries d'hisenda, amb un informe previ de la Intervenció General de la Generalitat.

*Article 103. Fiscalització prèvia i intervenció de pagaments a justificar i acomptes de caixa fixa*

Reglamentàriament es determinaran els requisits a verificar en la fiscalització prèvia de les ordes de pagaments a justificar i en la constitució o modificació dels acomptes de caixa fixa, així com el procediment que s'ha de seguir en la intervenció dels seus comptes justificatius.

*Article 104. Resultat de la fiscalització. Inconvenients*

1. Si la Intervenció, al realitzar la fiscalització o intervenció prèvia a què es refereix l'article 102, verifica l'incompliment d'algun dels aspectes establits en este o que puga establir el Consell, haurà de formular el seu inconvenient per escrit, amb esment dels preceptes legals en què base el seu criteri. La formulació de l'inconvenient suspendrà la tramitació de l'expedient fins que siga resolt, bé per l'esmena de les deficiències observades o bé, en el cas de no acceptació de l'inconvenient, per la resolució del procediment previst en l'article següent.

No obstant això, la Intervenció podrà formular les observacions complementàries que considere convenients, sense que estes tinguen, en cap cas, efectes suspensius en la tramitació dels expedients corresponents.

2. Si en l'exercici de la fiscalització de les obligacions i despeses que hagen de ser aprovades pel Consell, la Intervenció General de la Generalitat observa algun defecte en el contingut dels actes examinats o en el procediment seguit per a la seua adopció, haurà de formular les seues objeccions per escrit, amb cita dels preceptes legals en què sustente el seu criteri. **28**

*Article 105. Discrepàncies*

Quan l'òrgan gestor no accepte l'inconvenient formulat, plantejarà a la Intervenció General de la Generalitat, per conducte de la Subsecretaria o, si és el cas, a través de la persona titular de la presidència o direcció de l'organisme autònom subjecte a control, la discrepància motivada per escrit, amb esment dels preceptes legals en què basa el seu criteri.

Plantejada la discrepància, es procedirà de la manera següent:

a) En els casos en què haja sigut formulat l'inconvenient per una intervenció delegada, correspondrà a la Intervenció General de la Generalitat conéixer la discrepància, i la seua resolució serà obligatòria per a aquella.

b) Quan l'inconvenient haja sigut formulat per la Intervenció General de la Generalitat o este centre directiu haja confirmat el d'una intervenció delegada, i subsistisca la discrepància, correspondrà al Consell adoptar la resolució definitiva.

*Article 106. Omissió de la fiscalització***29**

1. En els supòsits en què, d'acord amb el que estableixen les disposicions aplicables, la funció interventora siga preceptiva i s'haja omés, no es podrà reconéixer l'obligació, ni tramitar el pagament, ni intervindre favorablement aquestes actuacions fins que s'esmene l'omissió esmentada en els termes que preveu aquest article.

2. L'òrgan de la Intervenció General de la Generalitat que tinga coneixement de l'omissió a què es refereix l'apartat anterior, procedirà a l'examen de l'expedient i considerarà convalidades les actuacions administratives produïdes en el cas que, amb independència de la infracció que suposa la falta de l'informe de fiscalització, s'haja respectat la legalitat vigent en la seua tramitació.

En cas contrari, l'òrgan esmentat haurà d'emetre un informe, que no tindrà naturalesa de fiscalització, en què es posaran de manifest, com a mínim, els punts següents:

a) Les infraccions de l'ordenament jurídic que s'haurien posat de manifest si s'haguera sotmés l'expedient a fiscalització o intervenció prèvia en el moment oportú.

b) Les prestacions que s'han realitzat com a conseqüència de l'acte esmentat.

c) La procedència de la revisió dels actes viciats amb infracció de l'ordenament.

d) L'existència de crèdit adequat i suficient per a fer front a les obligacions pendents.

Aquest informe es remetrà a l'autoritat que haja iniciat les actuacions, i en el cas que haja sigut emés per una intervenció delegada o un altre òrgan dependent de la Intervenció General de la Generalitat, haurà de donar compte, així mateix, a aquesta última, mitjançant la remissió d'una relació comprensiva de la totalitat d'informes tramitats en l'exercici pressupostari abans del 30 de desembre.

3. Correspondrà a la persona titular de la conselleria a què pertanga l'òrgan responsable de la tramitació de l'expedient o a què estiga adscrit l'organisme autònom, resoldre el sotmetiment de l'assumpte al Consell perquè adopte l'acord procedent amb caràcter previ a l'aprovació de l'expedient per l'òrgan responsable de la seua tramitació.

4. L'autorització del Consell no eximirà de l'exigència de les responsabilitats que, si és el cas, pertoquen.

Secció 2.ª. Règims especials de fiscalització

*Article 107. Control previ sobre altres entitats del sector públic de la Generalitat*

1. Per acord de la Comissió Delegada del Consell d'Hisenda i Pressupostos podrà establir-se, encomanant-ne l'exercici a la Intervenció General de la Generalitat, el control previ dels actes d'altres entitats pertanyents al sector públic de la Generalitat no compreses en la secció anterior. Per a això, haurà de ser elevada la corresponent proposta per la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda.

2. En l'esmentat acord, que haurà de publicar-se en el *Diari Oficial de la Comunitat Valenciana*, s'explicitaran els objectius, l'abast temporal i l'extensió material del control, i s'hi arreplegarà, si és el cas, el règim d'adscripció dels mitjans personals necessaris.

CAPÍTOL III

Del control financer

Secció 1.ª. Del control financer permanent

*Article 108. Concepte*

El control financer permanent té com a objecte la verificació d'una forma contínua, realitzada a través de la corresponent intervenció delegada, de la situació i el funcionament dels òrgans i entitats establits en l'article següent en l'aspecte economicofinancer, per a comprovar el compliment de la normativa i les directrius que els regeixen i, en general, que la seua gestió s'ajusta als principis de bona gestió financera i, en particular, al compliment de l'objectiu d'estabilitat pressupostària, equilibri financer i deute públic.

*Article 109. Àmbit d'aplicació*

1. El control financer permanent l'exercirà:

a) L'Administració de la Generalitat.

b) Els organismes autònoms de la Generalitat.

c) Les entitats de dret públic de la Generalitat a què es refereix l'article 2.3.a.3.r d'esta llei.

d) Les entitats públiques empresarials previstes en l'article 2.3.a.2.n d'esta llei.

2. El Consell podrà acordar, a proposta de la conselleria competent en matèria d'hisenda i a iniciativa de la Intervenció General de la Generalitat, que en algunes de les entitats a què es refereixen les lletres c i d de l'apartat 1 anterior, el control financer permanent se substituïsca per les actuacions d'auditoria pública que s'establisquen en el Pla Anual d'Auditories.

*Article 110. Contingut del control financer permanent*

El control financer permanent podrà incloure les actuacions següents:

a) Verificació del compliment de la normativa i procediments aplicables als aspectes de la gestió econòmica a què no s'estén la funció interventora.

b) Seguiment de l'execució pressupostària i comprovació del compliment dels objectius assignats als programes dels centres gestors del gasto, així com verificació del balanç de resultats i informe de gestió.

c) Informe sobre la proposta de distribució de resultats, a què es refereix l'article 134 d'esta llei.

d) Comprovació de la planificació, gestió i situació de la tresoreria.

e) Les actuacions previstes en la resta de títols d'esta llei i en les altres normes pressupostàries i reguladores de la gestió econòmica de la Generalitat, atribuïdes a les intervencions delegades.

f) Anàlisi de les operacions i els procediments, amb l'objecte de proporcionar una valoració de la seua racionalitat economicofinancera i la seua adequació als principis de bona gestió, a fi de detectar les possibles deficiències i proposar les recomanacions amb vista a la seua correcció.

g) Verificació, per mitjà de tècniques d'auditoria, que les dades i la informació amb transcendència econòmica proporcionades pels òrgans gestors com a suport de la informació comptable, reflecteixen raonablement les operacions derivades de la seua activitat.

*Article 111. Informes de control financer permanent*

1. Les actuacions de control financer es documentaran en informes que hauran d'ajustar-se a allò que s'ha establit en la seua normativa reguladora i a la periodicitat, el contingut, els destinataris i el procediment per a la seua elaboració que determine la Intervenció General de la Generalitat.

2. Anualment les intervencions delegades elaboraran un informe comprensiu dels resultats de les actuacions de control financer permanent realitzades durant l'exercici, que s'elevarà a la persona titular de la conselleria respectiva. **30**

*Article 112. Plans d'acció i seguiment de mesures correctores***31**

1. Cada conselleria ha d'elaborar un pla d'acció que determine les mesures concretes que s'han d'adoptar per a esmenar les deficiències, els errors i els incompliments rellevants que es posen de manifest en els informes de control financer permanent elaborats per la Intervenció General, relatius tant a la gestió del departament mateix com a la dels organismes i entitats públiques adscrites o dependents.

2. El pla d'acció s'ha d'elaborar en el termini de 3 mesos des que el titular del departament reba l'informe anual de control financer permanent de l'apartat 2 de l'article anterior i ha de contenir les mesures adoptades pel departament, en l'àmbit de les seues competències, per a corregir les deficiències, els errors i els incompliments que s'hagen posat de manifest en els informes tramesos per la Intervenció General i, si escau, el calendari d'actuacions pendents de realitzar per a completar les mesures adoptades. El departament ha de fer el seguiment de la posada en marxa d'aquestes actuacions pendents i informar la Intervenció General de la Generalitat de l'estat de l'efectiva implantació d'aquestes.

3. El pla d'acció s'ha de trametre a la Intervenció General, la qual n'ha de valorar l'adequació per a resoldre les deficiències assenyalades i, si escau, els resultats obtinguts, i n'ha d'informar el Consell en l'informe general següent que s'emeta en execució del que indica l'article 96.2 d'aquesta llei.

Secció 2.ª. Del control financer de subvencions

*Article 113. Objecte del control financer de subvencions*

1. El control financer de subvencions s'exercirà respecte de beneficiaris i, si és el cas, entitats col·laboradores per raó de les subvencions de l'Administració de la Generalitat i organismes i entitats vinculats o dependents d'aquella, atorgades a càrrec dels Pressupostos de la Generalitat o als fons de la Unió Europea.

2. El control financer de subvencions tindrà com a objecte verificar:

a) L'adequada i correcta obtenció de la subvenció per part de la persona beneficiària.

b) El compliment per part de beneficiaris i entitats col·laboradores de les seues obligacions en la gestió i aplicació de la subvenció.

c) L'adequada i correcta justificació de la subvenció per part de beneficiaris i entitats col·laboradores.

d) La realitat i la regularitat de les operacions que, d'acord amb la justificació presentada per beneficiaris i entitats col·laboradores, han sigut finançades amb la subvenció.

e) L'adequat i correcte finançament de les activitats subvencionades, en els termes establits en l'apartat 3 de l'article 19 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre.

f) L'existència de fets, circumstàncies o situacions no declarades a l'Administració per beneficiaris i entitats col·laboradores i que puguen afectar el finançament de les activitats subvencionades, a l'adequada i correcta obtenció, utilització, gaudi o justificació de la subvenció, així com a la realitat i regularitat de les operacions finançades amb esta.

3. El control financer de subvencions podrà consistir en:

a) L'examen de registres comptables, comptes o estats financers i la documentació que els suporte, de beneficiaris i entitats col·laboradores.

b) L'examen d'operacions individualitzades i concretes relacionades o que puguen afectar les subvencions concedides.

c) La comprovació d'aspectes parcials i concrets d'una sèrie d'actes relacionats o que puguen afectar les subvencions concedides.

d) La comprovació material de les inversions finançades.

e) Les actuacions concretes de control que hagen de realitzar-se segons el que en cada cas establisca la normativa reguladora de la subvenció i, si és el cas, la resolució de concessió.

f) Qualssevol altres comprovacions que siguen necessàries en atenció a les característiques especials de les activitats subvencionades.

4. El control financer podrà estendre's a les persones físiques o jurídiques a les quals es troben associats els beneficiaris, així com a qualsevol altra persona susceptible de presentar un interés en la consecució dels objectius, en la realització de les activitats, en l'execució dels projectes o en l'adopció dels comportaments.

*Article 114. Del procediment de control financer de subvencions***32**

1. L'exercici del control financer de subvencions es realitzarà en l'àmbit dels instruments previstos en els articles 96.1 i 118 d'aquesta llei.

2. La iniciació de les actuacions de control financer sobre els subjectes beneficiaris i, si és el cas, les entitats col·laboradores s'efectuarà mitjançant una notificació a aquests, en la qual caldrà indicar la naturalesa i l'abast de les actuacions que s'han de desenvolupar, la data de personació de l'equip de control que les realitzarà, la documentació que al principi ha de posar-se a la disposició d'aquest i altres elements que es consideren necessaris. Els subjectes beneficiaris i, si és el cas, les entitats col·laboradores hauran de ser informats, a l'inici de les actuacions, dels seus drets i obligacions en el curs d'aquestes. Aquestes actuacions es comunicaran, igualment, als òrgans gestors de les subvencions.

3. Quan en el desenvolupament del control financer es determine l'existència de circumstàncies que puguen originar la devolució de les quantitats percebudes per causes diferents de les previstes en l'article 37 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, els fets es posaran en coneixement de l'òrgan concedent de la subvenció, que haurà d'informar sobre les mesures adoptades, i es podrà acordar la suspensió del procediment de control financer.

La suspensió del procediment haurà de notificar-se a la persona beneficiària o l'entitat col·laboradora.

4. La finalització de la suspensió, que en tot cas haurà de notificar-se al subjecte beneficiari o l'entitat col·laboradora, es produirà quan:

a) Una vegada adoptades per l'òrgan concedent les mesures que, a parer seu, resulten oportunes, aquestes s'han comunicat a l'òrgan de control.

b) Si transcorreguts tres mesos des de l'acord de suspensió no ha comunicat l'adopció de mesures l'òrgan gestor.

5. Quan en l'exercici de les funcions de control financer es deduïsquen indicis de la incorrecta obtenció, destinació o justificació de la subvenció percebuda, la Intervenció General de la Generalitat podrà acordar l'adopció de les mesures cautelars que s'estimen necessàries a fi d'impedir la desaparició, la destrucció o l'alteració de les factures, els documents equivalents o substitutius i de qualsevol altre document relatiu a les operacions en què es manifesten aquests indicis.

Les mesures hauran de ser proporcionades per a la finalitat que es perseguisca. En cap cas s'adoptaran les que puguen produir un perjudici de difícil o impossible reparació.

6. Les actuacions de control financer sobre els subjectes beneficiaris i, si és el cas, les entitats col·laboradores finalitzaran amb l'emissió dels corresponents informes comprensius dels fets posats de manifest i de les conclusions que se'n deriven.

Quan l'òrgan concedent, en aplicació del que es disposa en l'apartat 4 anterior, comunique l'inici d'actuacions que puguen afectar la validesa de l'acte de concessió, la finalització del procediment de control financer de subvencions es produirà mitjançant una resolució de la Intervenció General de la Generalitat en què es declararà la improcedència de continuar les actuacions de control, sense perjudici que, una vegada recaiguda en una resolució que declare la validesa total o parcial de l'acte de concessió, puguen reiniciar-se les actuacions.

7. Les actuacions de control financer sobre els subjectes beneficiaris i, si és el cas, les entitats col·laboradores, hauran de concloure en el termini màxim de 12 mesos a comptar de la data de notificació a aquells de l'inici d'aquestes. Aquest termini podrà ampliar-se, amb l'abast i els requisits que es determinen reglamentàriament, quan en les actuacions concórrega alguna de les circumstàncies següents:

a) Que es tracte d'actuacions que revisten una complexitat especial.

b) Quan en el transcurs de les actuacions es descobrisca que el subjecte beneficiari o l'entitat col·laboradora han ocultat informació o documentació essencial per a un desenvolupament adequat del control.

8. A l'efecte del termini previst en l'apartat anterior, no es computaran les dilacions imputables al subjecte beneficiari o l'entitat col·laboradora, si és el cas, ni els períodes d'interrupció justificada que s'especifiquen reglamentàriament.

9. Amb la finalitat d'impulsar adequadament les actuacions de control financer de subvencions, els òrgans de control podran exigir la compareixença del subjecte beneficiari, de l'entitat col·laboradora o de quants estiguen sotmesos al deure de col·laboració, en el seu domicili o en les oficines públiques que es designen a aquest efecte.

*Article 115. Documentació de les actuacions de control financer*

1. Les actuacions de control financer es documentaran en diligències, per a reflectir fets rellevants que es posen de manifest en l'exercici d'este i en informes que tindran el contingut i estructura i compliran els requisits que es determinen reglamentàriament.

2. Els informes es notificaran als subjectes beneficiaris o entitats col·laboradores que hagen sigut objecte de control. L'informe, igualment, es remetrà a l'òrgan gestor que va concedir la subvenció i assenyalarà, si és el cas, la necessitat d'iniciar expedients de reintegrament i sancionador.

3. Tant les diligències com els informes tindran naturalesa de documents públics i faran prova dels fets que motiven la seua formalització, llevat que s'acredite el contrari.

*Article 116. Efectes dels informes de control financer*

1. Quan en l'informe emés per la Intervenció General de la Generalitat s'arreplegue la procedència de reintegrar la totalitat o una part de la subvenció, l'òrgan gestor haurà d'acordar, basant-se en el referit informe i en el termini d'un mes, l'inici de l'expedient de reintegrament, notificant-ho així al subjecte beneficiari o entitat col·laboradora, que disposarà de 15 dies per a al·legar tot el que considere convenient en defensa seua.

2. L'òrgan gestor haurà de comunicar a la Intervenció General de la Generalitat, en el termini d'un mes, a partir de la recepció de l'informe de control financer, la incoació de l'expedient de reintegrament o la discrepància amb la seua incoació, que haurà de ser motivada. En este últim cas, la Intervenció General de la Generalitat podrà emetre un informe d'actuació dirigit a la persona titular del departament de què depenga o estiga adscrit l'òrgan gestor de la subvenció, que comunicarà, així mateix, a l'òrgan gestor.

La persona titular de la conselleria, una vegada rebut l'informe, manifestarà a la Intervenció General de la Generalitat, en el termini màxim de dos mesos, la seua conformitat o disconformitat amb el contingut. La conformitat amb l'informe d'actuació vincularà l'òrgan gestor per a la incoació de l'expedient de reintegrament.

En cas de disconformitat, la Intervenció General de la Generalitat podrà elevar, a través de la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda, el referit informe a la consideració del Consell, el qual resoldrà la discrepància.

3. Una vegada iniciat l'expedient de reintegrament i a la vista de les al·legacions presentades o, en tot cas, transcorregut el termini atorgat per a això, l'òrgan gestor haurà de traslladar-les, amb el seu parer, a la Intervenció General de la Generalitat, que emetrà un informe en el termini d'un mes.

La resolució del procediment de reintegrament no podrà separar-se del criteri arreplegat en l'informe de la Intervenció General de la Generalitat. Quan l'òrgan gestor no accepte este criteri, amb caràcter previ a la proposta de resolució, plantejarà discrepància que serà resolta d'acord amb el procediment en el tercer paràgraf de l'apartat anterior.

4. Una vegada dictada una resolució i, simultàniament a la seua notificació, l'òrgan gestor la traslladarà a la Intervenció General de la Generalitat.

5. L'adopció de resolució del procediment de reintegrament amb omissió del tràmit previst en l'apartat 3 donarà lloc a l'anul·labilitat de la dita resolució, que podrà ser convalidada mitjançant un acord del Consell, que serà també competent per a la seua revisió d'ofici. Als efectes esmentats, la Intervenció General de la Generalitat elevarà al Consell, a través de la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda, l'informe relatiu a les resolucions de reintegrament incurses en l'esmentada causa d'anul·labilitat de què tinguera coneixement.

Secció 3.ª. Dels controls financers específics

*Article 117. Concepte*

El control financer específic té per objecte la verificació de la situació i el funcionament en l'aspecte economicofinancer d'àrees concretes de l'Administració de la Generalitat i del seu sector públic instrumental que, a consideració del Consell, necessiten una opinió qualificada sobre la seua gestió, el grau d'eficàcia, eficiència i economia aconseguit en esta, el compliment de la normativa i de les directrius que els siguen aplicables o la seua comptabilitat, a fi de promoure millores tècniques i de procediment, així com, si és el cas, realitzar les recomanacions en els aspectes econòmic, financer, patrimonial, pressupostari i procedimental que ho requerisquen.

*Article 118. Programa Anual de Controls Financers Específics. Informes*

1. Per acord del Consell es podrà disposar la realització de controls específics de caràcter financer sobre àrees concretes de l'activitat dels òrgans de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic. Per a això, la proposta corresponent l'elevarà la persona titular de la conselleria amb competència en matèria d'hisenda. En este acord s'explicitarà l'abast temporal i l'extensió material dels referits controls, així com els fins pretesos i els informes que hagen de ser elaborats.

2. Els controls es realitzaran basant-se en les normes d'auditories del sector públic i la normativa reguladora dels controls financers permanents.

3. Els informes seran elevats al Consell per la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda.

CAPÍTOL IV

De l'auditoria pública

Secció 1.ª. Normes generals

*Article 119. Definició, àmbit i formes d'exercici*

1. L'auditoria pública consistirà en la verificació, realitzada amb posterioritat i efectuada de forma sistemàtica, de l'activitat economicofinancera del sector públic de la Generalitat, per mitjà de l'aplicació dels procediments de revisió selectius continguts en les normes d'auditoria i instruccions que dicte la Intervenció General de la Generalitat.

2. L'auditoria pública s'exercirà, en funció del que preveu el Pla Anual d'Auditories del Sector Públic de la Generalitat, sobre tots els òrgans i entitats integrants del sector públic de la Generalitat i sobre els fons a què es refereix l'article 2.4 de la present llei, sense perjuí de les actuacions corresponents a l'exercici de la funció interventora i del control financer permanent, i de les actuacions sotmeses a l'exercici de l'auditoria privada del Reial Decret Legislatiu 1/2011, d'1 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Auditoria de Comptes, imposada a les societats mercantils dependents de la Generalitat per la legislació mercantil.

3. L'auditoria pública adoptarà les modalitats següents:

a) L'auditoria de regularitat comptable, consistent en la revisió i la verificació de la informació i documentació comptable amb l'objecte de comprovar la seua adequació a la normativa comptable i, si és el cas, pressupostària, que se li aplique.

b) L'auditoria de compliment, l'objecte de la qual consisteix en la verificació que els actes, operacions i procediments de gestió economicofinancera s'han desenrotllat de conformitat amb les normes que se'ls apliquen.

c) L'auditoria operativa, que constitueix l'examen sistemàtic i objectiu de les operacions i procediments d'una organització, programa, activitat o funció pública, a fi de proporcionar una valoració independent de la seua racionalitat economicofinancera i la seua adequació als principis de bona gestió, a fi de detectar-ne les possibles deficiències i proposar-ne les recomanacions oportunes amb vista a la correcció d'aquelles.

4. La Intervenció General de la Generalitat podrà determinar la realització d'auditories en què es combinen objectius d'auditoria de regularitat comptable, de compliment i operativa.

5. Així mateix, es duran a terme actuacions d'auditoria pública sobre les operacions cofinançades per fons comunitaris i sobre els sistemes de gestió i control dels òrgans intermedis i gestors de les esmentades operacions, amb l'abast que establisquen els reglaments comunitaris, que es concretaran en un Pla Anual d'Auditories de Fons Comunitaris.

*Article 120. Informes d'auditoria*

1. Els resultats de cada actuació d'auditoria pública es reflectiran en informes escrits i es desenrotllarà d'acord amb la normativa en vigor, la qual establirà el contingut, destinataris i el procediment per a l'elaboració d'estos informes.

2. En tot cas, els informes es remetran a la persona titular de l'organisme o entitat controlada, a la persona titular de la conselleria que tinga atribuïdes les competències en matèria d'hisenda i a la conselleria de què depenga o a què estiga adscrita l'òrgan o entitat controlada. Les persones que exerceixen la presidència de les diferents entitats o subjectes que formen el sector públic instrumental de la Generalitat, que disposen d'un consell d'administració o un altre òrgan de direcció col·legiat semblant o amb comité d'auditoria, hauran de remetre a estos els informes d'auditoria relatius a l'entitat.

3. Sense perjuí del que estableix l'apartat anterior respecte a la determinació dels subjectes destinataris dels informes, els d'auditoria de comptes anuals es rendiran en tot cas a la Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana juntament amb els comptes anuals.

4. El que estableix l'article 112 sobre l'elaboració de plans d'acció derivats de les actuacions de control financer permanent és també aplicable als informes d'auditoria pública. **33**

5. Anualment la Intervenció General de la Generalitat ha de remetre al Consell, d'acord amb el procediment reglamentàriament establit, un informe resum de les auditories realitzades, en el qual s'han de reflectir les excepcions contingudes en els informes, i s'hi ha de donar informació sobre les mesures adoptades pels òrgans gestors per a resoldre les excepcions posades de manifest en exercicis anteriors. **34**

Secció 2.ª. Auditoria dels comptes anuals

*Article 121. Definició***35**

1. L'auditoria dels comptes anuals és la modalitat de l'auditoria de regularitat comptable que té com a finalitat la verificació relativa a si els comptes anuals representen en tots els aspectes significatius la imatge fidel del patrimoni, de la situació financera, dels resultats de l'entitat i, si escau, l'execució del pressupost d'acord amb les normes i principis comptables i pressupostaris que li són aplicables i contenen la informació necessària per a interpretar-los i comprendre'ls adequadament.

2. La Intervenció General de la Generalitat podrà estendre l'objecte de l'auditoria de comptes anuals a altres aspectes de la gestió dels ens públics, especialment quan no estiguen sotmesos a intervenció prèvia o control financer permanent.

*Article 122. Àmbit de l'auditoria de comptes anuals***36**

La Intervenció General de la Generalitat realitzarà anualment l'auditoria de regularitat comptable de totes aquelles entitats que conformen sector públic instrumental de la Generalitat no subjectes a l'exercici de la funció interventora i dels fons considerats en l'article 2. 4 que reten comptes.

Secció 3.ª. Auditories públiques específiques

*Article 123. Auditories públiques específiques*

1. La Intervenció General de la Generalitat realitzarà l'auditoria de compliment d'aquells òrgans i entitats que s'incloguen en el Pla Anual d'Auditories i comprendrà la verificació selectiva de l'adequació a la legalitat de la gestió pressupostària, de contractació, personal, ingressos i gestió de subvencions, així com qualsevol altre aspecte de l'activitat economicofinancera de les entitats auditades.

2. Realitzarà, així mateix, l'auditoria operativa d'aquells òrgans i entitats que s'incloguen en el Pla Anual d'Auditories, amb l'abast que s'hi establisca, a través de les modalitats següents:

a) Auditoria de programes pressupostaris, consistent en l'anàlisi de l'adequació dels objectius i dels sistemes de seguiment i autoavaluació desenrotllats pels òrgans gestors, la verificació de la fiabilitat dels balanços de resultats i informes de gestió, així com l'avaluació del resultat obtingut, les alternatives considerades i els efectes produïts amb relació als recursos utilitzats en la gestió dels programes i plans d'actuació pressupostaris.

b) Auditoria de sistemes i procediments, consistent en l'estudi exhaustiu d'un procediment administratiu de gestió financera amb la finalitat de detectar les seues possibles deficiències o, si és el cas, la seua obsolescència i proposar les mesures correctores pertinents o la substitució del procediment d'acord amb els principis generals de bona gestió.

c) Auditoria d'economia, eficàcia i eficiència, consistent en la valoració independent i objectiva del nivell d'eficàcia, eficiència i economia aconseguit en la utilització dels recursos públics.

3. En els supòsits en què, en virtut de contractes programa les aportacions a realitzar per l'Administració de la Generalitat es troben condicionades en l'import al compliment de determinats objectius, a l'import o evolució de determinades magnituds financeres, o al compliment de determinades hipòtesis macroeconòmiques, la Intervenció General de la Generalitat efectuarà una auditoria la finalitat de la qual serà verificar l'adequació de la proposta de liquidació formulada per l'òrgan previst en el contracte al compliment de les referides condicions.

4. La Intervenció General de la Generalitat realitzarà l'auditoria de cada operació d'alienació de valors representatius del capital de societats mercantils o operacions societàries que comporten per a la Generalitat la pèrdua de control polític d'aquelles. La dita auditoria s'efectuarà sobre el compte del resultat econòmic i comptable, així com la memòria explicativa dels aspectes de l'operació, que hauran d'emetre's en cada operació d'alienació abans esmentada.

*Article 123* bis*. Auditories públiques específiques de fundacions públiques de la Generalitat***37**

Addicionalment a l'auditoria de comptes anuals prevista en la secció segona d'aquest capítol, la Intervenció General de la Generalitat realitzarà anualment una auditoria específica de les fundacions públiques de la Generalitat que no es troben en procés de liquidació, en què es verificarà el compliment dels fins fundacionals i dels principis a què haurà d'ajustar la seua activitat en matèria de selecció de personal, contractació i disposició dinerària de fons a favor dels beneficiaris quan aquests recursos provinguen de la Generalitat. Així mateix, s'estendrà a la verificació de l'execució dels pressupostos d'explotació i capital.

CAPÍTOL V

Supervisió contínua **38**

*Article 123* ter*. Supervisió contínua*

Totes les entitats integrants del sector públic instrumental de la Generalitat estan subjectes, des que es creen fins que s'extingeixen, a la supervisió contínua de la Intervenció General de la Generalitat, que ha de verificar la concurrència, almenys, dels requisits següents:

a) La subsistència de les circumstàncies que en van justificar la creació.

b) La seua sostenibilitat financera.

c) La concurrència de les causes de dissolució referides a l'incompliment dels fins que en van justificar la creació o al fet que la seua subsistència no resulte el mitjà més idoni per a aconseguir-los.

*Article 123* quater*. Pla anual de supervisió contínua***39**

1. La Intervenció General de la Generalitat decidirà anualment la realització d'actuacions de control concretes en el marc de la supervisió contínua, atenent els mitjans disponibles i una anàlisi de riscos en què es tindran en consideració els resultats de les actuacions de control intern efectuades per la mateixa Intervenció General.

2. Les decisions adoptades es plasmaran en el Pla anual de supervisió contínua que preveu la lletra d de l'apartat 1 de l'article 96 d'aquesta llei.

*Article 123* quinquies*. Informes de supervisió contínua*

1. Les actuacions de planificació, execució i avaluació corresponents a la supervisió contínua s'han de determinar reglamentàriament sobre la base de normes d'auditoria del sector públic i normativa reguladora de l'execució de controls financers.

2. Els resultats de l'avaluació s'han de plasmar en un informe subjecte a procediment contradictori que, segons les conclusions que s'hagen obtingut, podrà contindre recomanacions de millora o una proposta de transformació o supressió de l'organisme públic o entitat. Els informes definitius han de ser elevats al Consell per la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda.

TÍTOL VII

Comptabilitat del sector públic de la Generalitat

CAPÍTOL I

Normes generals

*Article 124. Principis generals*

1. Les entitats integrants del sector públic de la Generalitat hauran d'aplicar els principis comptables que corresponguen segons el que estableix este capítol, tant per a reflectir qualsevol classe d'operacions, costos i resultats de la seua activitat, com per a facilitar dades i informació amb transcendència econòmica.

2. La comptabilitat del sector públic de la Generalitat es configura com un sistema d'informació economicofinancera i pressupostària que té per objecte mostrar, a través d'estats i informes, la imatge fidel del patrimoni, de la situació financera, dels resultats i de l'execució del pressupost de cada una de les entitats integrants d'este.

3. Les entitats integrants del sector públic de la Generalitat queden sotmeses a l'obligació de retre comptes de les seues operacions, qualsevol que siga la seua naturalesa, a la Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana i la resta d'òrgans de control per conducte de la Intervenció General de la Generalitat, d'acord amb els criteris arreplegats en el capítol IV d'este títol.

*Article 125. Fins de la comptabilitat del sector  públic de la Generalitat*

La comptabilitat del sector públic de la Generalitat ha de permetre el compliment dels fins de gestió, de control i d'anàlisi i informació següents:

a) Mostrar l'execució dels pressupostos, posant de manifest els resultats pressupostaris, i proporcionar informació per al seguiment dels objectius previstos en els Pressupostos de la Generalitat.

b) Posar de manifest la composició i situació del patrimoni, així com les seues variacions, i determinar-ne els resultats des del punt de vista econòmic patrimonial.

c) Subministrar informació per a la determinació dels costos dels servicis públics.

d) Proporcionar informació per a l'elaboració de qualsevol tipus de comptes, estats i documents que hagen de rendir-se o remetre's a la Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana i la resta d'òrgans de control.

e) Subministrar informació per a l'elaboració dels comptes econòmics de les administracions públiques, societats no financeres públiques i institucions financeres públiques, d'acord amb el Sistema Europeu de Comptes Nacionals i Regionals.

f) Proporcionar informació per a l'exercici de la funció interventora, control financer i auditoria pública.

g) Subministrar informació per a possibilitar l'anàlisi dels efectes econòmics i financers de l'activitat dels diferents subjectes que integren el sector públic.

h) Subministrar informació econòmica i financera útil per a la presa de decisions.

i) Subministrar informació útil per a altres destinataris.

*Article 126. Aplicació dels principis comptables*

1. La comptabilitat de les entitats integrants del sector públic de la Generalitat es desenrotllarà aplicant els principis comptables que corresponguen d'acord amb els criteris indicats en els apartats següents.

2. Hauran d'aplicar els principis comptables públics previstos en l'article següent, així com el desenrotllament dels principis i les normes establides en el Pla General de Comptabilitat Pública i les seues normes de desplegament, les entitats que integren el sector públic administratiu.

3. Hauran d'aplicar els principis i normes de comptabilitat arreplegats en el Codi de Comerç i el Pla General de Comptabilitat de l'empresa espanyola, així com en les seues adaptacions i disposicions que els despleguen, les societats mercantils de la Generalitat, les entitats públiques empresarials de la Generalitat, les entitats de dret públic a què es refereix l'article 3.2.d d'esta llei i els consorcis adscrits a la Generalitat no integrats en el sector públic administratiu.

4. Hauran d'aplicar els principis i normes de comptabilitat arreplegats en l'adaptació del Pla General de Comptabilitat a les entitats sense fins lucratius i disposicions que el despleguen, les fundacions del sector públic instrumental que integren el sector públic empresarial i fundacional.

5. Les entitats a què es refereix l'apartat 5 de l'article 2 de la present llei hauran d'aplicar els principis comptables que corresponguen segons la seua mateixa naturalesa segons el que s'ha descrit en els apartats anteriors i queden igualment subjectes a les obligacions d'elaborar i subministrar la informació prevista en este títol.

*Article 127. Principis comptables públics*

1. Les entitats previstes en l'apartat 2 de l'article anterior hauran d'aplicar els principis comptables de caràcter economicopatrimonial següents:

a) Excepte prova en contra, es presumirà que continua l'activitat de l'entitat per temps indefinit.

b) El reconeixement d'actius, passius, patrimoni net, gastos i ingressos ha de realitzar-se, des del punt de vista economicopatrimonial, segons el corrent real de béns i servicis que estos representen, sense perjuí dels criteris que s'hagen de seguir per a la seua imputació pressupostària.

c) No es variaran els criteris comptables d'un exercici a un altre.

d) S'haurà de mantindre un cert grau de precaució en els juís de què es deriven estimacions sota condicions d'incertesa, de tal manera que els actius, obligacions, ingressos i gastos no se sobrevaloren ni es menystinguen.

e) No podran compensar-se les partides de l'actiu i del passiu, ni les de gastos i ingressos que integren els comptes anuals i es valoraran separadament els elements integrants dels comptes anuals, excepte aquells casos en què de forma excepcional així es regule.

f) L'aplicació d'estos principis haurà d'estar presidida per la consideració de la importància en termes relatius que estos i els seus efectes puguen presentar, sempre que no es vulnere una norma de compliment obligatori.

2. Els elements dels comptes anuals figuraran d'acord amb els criteris i les normes de valoració establits en el Pla General de Comptabilitat Pública.

3. La imputació de les transaccions o fets comptables ha d'efectuar-se, des del punt de vista economicopatrimonial, a actius, passius, gastos o ingressos d'acord amb les regles establides en el Pla General de Comptabilitat Pública. A més, aquelles operacions que hagen d'aplicar-se als pressupostos de gastos i ingressos, es registraran, des del punt de vista pressupostari, d'acord amb les regles previstes en el títol II d'esta llei.

4. En els casos de conflicte entre els anteriors principis comptables haurà de prevaldre el que millor conduïsca al fet que els comptes anuals reflectisquen la imatge fidel del patrimoni, de la situació financera i del resultat economicopatrimonial de l'entitat.

5. Quan l'aplicació d'estos principis comptables no siga suficient per a mostrar la imatge fidel, s'haurà de subministrar en la memòria dels comptes anuals la informació complementària necessària per a aconseguir l'objectiu esmentat.

6. En aquells casos excepcionals en què l'aplicació d'un principi comptable siga incompatible amb la imatge fidel que han de mostrar els comptes anuals, es considerarà improcedent la dita aplicació, la qual cosa es mencionarà en la memòria dels comptes anuals, explicant la seua motivació i indicant la seua influència sobre el patrimoni, la situació financera i els resultats economicopatrimonials de l'entitat.

*Article 128. Destinataris de la informació comptable*

La informació que subministra la comptabilitat de les entitats del sector públic de la Generalitat estarà dirigida als seus òrgans de direcció i gestió, als de representació política, als de control extern i intern, als organismes internacionals i a les persones físiques o jurídiques privades en els termes i condicions que determine la normativa en matèria de transparència i accés a la informació pública, en els termes i amb els límits prevists reglamentàriament, sense perjudici del que estableix l'article 140.

CAPÍTOL II

Competències en matèria comptable

*Article 129. Competències de la conselleria que tinga atribuïdes les competències en matèria d'hisenda***40**

Correspon a la persona titular de la conselleria que tinga atribuïdes les competències en matèria d'hisenda, a proposta de la Intervenció General de la Generalitat i sense perjudici del que s'estableix en altres capítols d'aquest títol:

a) Aprovar el Pla general de comptabilitat pública en què es recolliran i es desenvoluparan els principis comptables públics.

b) Determinar els criteris generals de registre de dades, presentació de la informació comptable, contingut dels comptes anuals que han de rendir-se a la Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana i altres òrgans de control i els procediments de remissió d'aquestes regulant, a aquest efecte, la utilització de mitjans electrònics, informàtics o telemàtics.

c) Determinar el contingut, l'estructura, les normes d'elaboració i els criteris d'agregació o consolidació del Compte General de la Generalitat.

d) Establir la rendició de comptes anuals consolidats, respecte de les entitats del sector públic de la Generalitat.

e) Determinar el contingut de l'informe que preveu l'apartat 2 de l'article 132 d'aquesta llei..

*Article 130. Competències de la Intervenció General de la Generalitat*

1. La Intervenció General de la Generalitat és el centre directiu de la comptabilitat pública a què competeix:

a) Promoure l'exercici de la potestat reglamentària en matèria comptable atribuïda a la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda per esta llei i proposar a este l'aprovació del Pla General de Comptabilitat Pública.

b) Aprovar la normativa de desplegament del Pla General de Comptabilitat Pública i els plans parcials o especials que s'elaboren d'acord amb este, així com els de les entitats a què es fa referència en l'apartat 3 de l'article 124, que s'elaboren segons el Pla General de Comptabilitat de l'empresa espanyola.

c) Aprovar les instruccions de comptabilitat per mitjà de les quals s'establisquen les regles comptables a què hauran de sotmetre's els ens que hagen d'aplicar els principis comptables públics, així com els models i l'estructura dels documents comptables i comptes, estats i informes comptables en general que no s'hagen de retre a la Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana.

d) Establir els principis i criteris generals a què ha de respondre el seguiment d'objectius establits en els Pressupostos de la Generalitat per als distints subjectes que formen el sector públic de la Generalitat.

e) Establir els requeriments funcionals i, si és el cas, els procediments informàtics, relatius al sistema d'informació comptable, que hauran d'aplicar les entitats del sector públic instrumental subjectes als principis comptables públics.

f) Determinar les especificacions, procediment i periodicitat de la informació comptable a remetre a la Intervenció General de la Generalitat per les entitats del sector públic instrumental subjectes als principis comptables públics.

g) Establir els criteris, procediments i excepcions per a la centralització en la Intervenció General de la Generalitat de les bases de dades del seu sistema d'informació comptable de les entitats del sector públic de la Generalitat subjectes als principis comptables públics.

h) Aprovar les normes de comptabilitat aplicables als fons regulats en l'apartat 4 de l'article 2 d'esta llei.

2. La Intervenció General de la Generalitat és el centre gestor de la comptabilitat pública a què competeix:

a) Gestionar la comptabilitat de l'Administració de la Generalitat i dels seus organismes autònoms.

b) Centralitzar la informació comptable de les distintes entitats integrants del sector públic de la Generalitat.

c) Demanar la presentació dels comptes que hagen de rendir-se a la Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana.

d) Formar el Compte General de la Generalitat.

e) Vigilar i impulsar l'organització de les oficines d'intervenció i comptabilitat que hi ha en totes les conselleries i organismes públics en què el servici així ho aconselle, i que estaran a càrrec dels funcionaris que legalment tenen atribuït esta comesa.

f) Demanar tots els informes i dictàmens economicocomptables que es realitzen per les entitats que pel seu conducte hagen de retre compte a la Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana.

Així mateix, es podrà tindre accés directe a les bases dels sistemes d'informació comptable d'estes entitats.

g) Elaborar i rendir els comptes de l'Administració de la Generalitat així com dels seus organismes autònoms, d'acord amb els criteris de delimitació institucional i imputació d'operacions establits en el Sistema Europeu de Comptes Nacionals i Regionals.

h) Retre els comptes de la resta d'unitats que s'integren en el sector administracions públiques, d'acord amb els criteris de delimitació institucional i imputació d'operacions establits en el Sistema Europeu de Comptes Nacionals i Regionals.

i) Dissenyar els mecanismes i realitzar les actuacions oportunes per a garantir i protegir la integritat, coherència i confidencialitat de les dades contingudes en els sistemes d'informació comptable.

j) Remetre a l'Administració de l'Estat qualsevol altra informació relativa al compliment pel sector públic de la Generalitat de la normativa sobre estabilitat pressupostària, sempre que esta última atribuïsca la dita competència a la Intervenció General.

*Article 131. Sistemes addicionals de control d'objectius*

1. El sistema d'informació comptable de les entitats del sector públic de la Generalitat que hagen d'aplicar els principis comptables públics comprendrà el seguiment dels objectius proposats pels centres gestors, aprovats en els Pressupostos de la Generalitat.

2. Els centres gestors podran dissenyar i implantar sistemes addicionals de seguiment dels objectius indicats en l'apartat anterior.

CAPÍTOL III

Informació comptable

Secció 1.ª. Comptes anuals

*Article 132. Formulació dels comptes anuals***41**

1. Totes les entitats del sector públic instrumental de la Generalitat subjectes a auditoria hauran de formular els seus comptes anuals d'acord amb els principis comptables que els siguen aplicables en el termini màxim de tres mesos des del tancament de l'exercici econòmic, i posar-los a la disposició de la Intervenció General dins dels 10 dies següents a la formulació. Seran responsables del compliment de les obligacions assenyalades en el paràgraf anterior els comptedonants de l'entitat segons s'especifica en l'article 142 d'aquesta llei.

2. Addicionalment a la formulació de comptes anuals, els subjectes integrats en el sector públic instrumental inclosos en el Pla anual d'auditories presentaran, a requeriment de la Intervenció General de la Generalitat, informació relativa al compliment de les obligacions de caràcter economicofinancer que assumeixen a conseqüència de la seua pertinença al sector públic.

El requeriment especificarà la informació que s'ha de presentar, el format de presentació, la via per la qual s'ha de rendir la informació i la data o el termini de presentació.

3. Les auditories de compliment realitzades per la Intervenció General de la Generalitat comprendran, a més de la finalitat que preveu l'apartat 1 de l'article 123 d'aquesta llei, la verificació de la presentació adequada de la informació economicofinancera a la qual es refereix l'apartat anterior.

*Article 133. Contingut dels comptes anuals de les entitats que han d'aplicar els principis comptables públics*

1. Els comptes anuals de les entitats que han d'aplicar els principis comptables públics comprendran: el balanç, el compte del resultat economicopatrimonial, l'estat de canvis en el patrimoni net, l'estat de fluxos d'efectiu, l'estat de liquidació del pressupost i la memòria. Estos documents formen una unitat.

2. El balanç comprendrà, amb la deguda separació, l'actiu, el passiu i el patrimoni net de l'entitat.

3. El compte del resultat economicopatrimonial arreplegarà el resultat de l'exercici (estalvi o desestalvi), separant degudament els ingressos i els gastos imputables a este.

4. L'estat de canvis en el patrimoni net informarà de totes les variacions hagudes en el patrimoni net, dels ingressos i gastos totals reconeguts i de les operacions realitzades amb l'entitat o entitats propietàries.

5. L'estat de fluxos d'efectiu informarà sobre l'origen i destinació dels moviments haguts en les partides monetàries d'actiu representatives d'efectiu i altres actius líquids equivalents i indicarà la variació neta d'estes en l'exercici.

6. L'estat de liquidació del pressupost comprendrà, amb la deguda separació, la liquidació del pressupost de gastos i del pressupost d'ingressos de l'entitat, així com el resultat pressupostari.

7. La memòria completarà, ampliarà i comentarà la informació continguda en els altres documents que integren els comptes anuals.

En particular, la memòria informarà del romanent de tresoreria de l'entitat obtingut a partir de les obligacions reconegudes no satisfetes l'últim dia de l'exercici, els drets pendents de cobrament i els fons líquids existents a 31 de desembre, havent de tindre en compte en el seu càlcul els possibles recursos afectats al finançament de gastos concrets i els drets pendents de cobrament que es consideren de difícil o impossible recaptació.

8. La persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda determinarà el contingut i estructura dels documents anteriors.

*Article 134. Contingut dels comptes anuals de la resta d'entitats del sector públic instrumental***42**

1. Els comptes anuals de les entitats que han d'aplicar els principis i normes de comptabilitat recollits en el Pla general de comptabilitat de l'empresa espanyola, així com en les adaptacions d'aquest i les disposicions que el despleguen, han de ser els que es prevegen en aquest pla. Aquestes entitats hauran d'incloure en els seus comptes anuals la proposta de distribució del resultat de l'exercici, la qual ha de ser aprovada posteriorment per l'òrgan competent.

2. Els comptes anuals de les entitats que han d'aplicar els principis i normes de comptabilitat recollits en l'adaptació al Pla general de comptabilitat a les entitats sense fins lucratius han de ser els que es preveuen en aquesta norma.

Secció 2.ª. Compte General de la Generalitat

*Article 135. Contingut del Compte General de la Generalitat*

1. El Compte General de la Generalitat es formarà amb els documents següents:

a) Compte de l'Administració de la Generalitat.

b) Els comptes retuts per la resta de subjectes integrats en el sector públic administratiu de la Generalitat.

c) Els comptes retuts pels subjectes integrats en el sector públic empresarial i fundacional.

2. Així mateix, s'adjuntaran al Compte General de la Generalitat de cada exercici els comptes de les universitats públiques valencianes.

3. El Compte General de la Generalitat haurà de subministrar informació sobre:

a) La situació econòmica, financera i patrimonial del sector públic de la Generalitat.

b) Els resultats economicopatrimonials de l'exercici.

c) L'execució i liquidació dels pressupostos i el grau de realització dels objectius.

4. La persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda podrà determinar l'obtenció d'un compte agregat o consolidat de tots els ens del sector públic de la Generalitat o, si és el cas, per sectors.

*Article 136. Formació i remissió del Compte General de la Generalitat a la Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana*

1. El Compte General de la Generalitat de cada any es formarà per la Intervenció General de la Generalitat i s'elevarà al Consell per a la seua remissió a la Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana abans del dia 30 de juny de l'any següent a què es referisca.

2. La Intervenció General de la Generalitat podrà demanar de les distintes entitats la informació que considere necessària per a efectuar els processos d'agregació o consolidació comptable.

3. La falta de remissió de comptes no constituirà obstacle perquè la Intervenció General de la Generalitat puga formar el Compte General de la Generalitat amb els comptes rebuts.

4. Es podran agregar o consolidar els comptes d'una entitat encara que en el preceptiu informe d'auditoria de comptes s'haja denegat opinió, emés un informe desfavorable o amb excepcions, si bé estes circumstàncies es faran constar en la memòria explicativa de l'esmentat Compte General.

*Article 137. Examen i comprovació del Compte General de la Generalitat*

La Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana procedirà a l'examen i comprovació del Compte General de la Generalitat, així com a l'emissió i a l'enviament a les Corts de l'informe corresponent abans del 31 de desembre del mateix any, a fi que estes l'aproven o facen les oportunes observacions.

Secció 3.ª. Informació per a l'elaboració dels comptes econòmics del sector públic

*Article 138. Els comptes econòmics del sector públic***43**

1. A l'efecte del que es disposa en les lletres *g, h*  i *j* de l'apartat 2 de l'article 130, els òrgans de l'Administració de la Generalitat i les entitats integrants del seu sector públic estaran obligats a proporcionar la col·laboració i informació necessàries per a l'elaboració dels comptes econòmics del sector públic i tota la informació, en l'àmbit de la comptabilitat nacional de les unitats públiques, que siga fixada per la normativa interna i comunitària.

2. Queden igualment subjectes a les obligacions d'elaborar i subministrar informació previstes per la normativa aplicable en matèria d'estabilitat pressupostària les entitats a què es refereix l'apartat 5 de l'article 2 d'aquesta llei.

3. En cas d'incompliment reiterat del que es disposa en els apartats anteriors, la Intervenció General de la Generalitat requerirà a l'òrgan o entitat corresponent perquè, en el termini de 15 dies, facilite la informació pertinent. Una vegada transcorregut aquest termini sense que s'haja atès el requeriment de la Intervenció General de la Generalitat, es donarà trasllat a l'òrgan o autoritat competent per a l'adopció de les mesures correctores que corresponguen o perquè es procedisca a la paralització dels pagaments a favor de l'entitat incomplidora.

Secció 4.ª. Informació periòdica

*Article 139. Informació que cal remetre a les Corts***44**

1. Sense perjudici de la facultat de les Corts de sol·licitar de la conselleria competent en matèria d'hisenda la informació que estime oportuna, la Intervenció General de la Generalitat, amb periodicitat mensual i a través del seu portal d'internet, posarà a la disposició de les diputades, els diputats i les comissions parlamentàries, per a la seua informació i documentació, l'estat d'execució del pressupost de la Generalitat i de les seues modificacions, els moviments i la situació de tresoreria i els moviments del compte creditors per operacions efectuades, tot això referit al mes anterior.

2. El Consell remetrà a les Corts amb caràcter trimestral un informe sobre la utilització del fons de contingència d'execució pressupostària.

*Article 140. Informació a publicar per les entitats del sector públic instrumental de la Generalitat*

1. La Intervenció General de la Generalitat publicarà anualment en el portal de la Generalitat el Compte General de la Generalitat, així com els informes d'auditoria emesos en execució del Pla Anual d'Auditories.

2. Així mateix i en el termini d'un mes des de la formació dels comptes anuals de l'Administració de la Generalitat i dels organismes autònoms, la Intervenció General de la Generalitat publicarà en el *Diari Oficial de la Comunitat Valenciana*  un resum dels citats comptes anuals amb el contingut que es determine reglamentàriament.

CAPÍTOL IV

Rendició de comptes

*Article 141. Obligació de retre comptes*

Les entitats integrants del sector públic de la Generalitat retran a la Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana, per conducte de la Intervenció General de la Generalitat, la informació comptable regulada en la secció 1.ª del capítol III d'este títol.

*Article 142. Comptedants*

1. Seran comptedants les persones titulars de les entitats i òrgans subjectes a l'obligació de retre comptes i, en tot cas:

a) Les autoritats i el personal funcionari que tinguen a càrrec seu la gestió dels ingressos i la realització de gastos, així com les altres operacions de l'Administració de la Generalitat.

b) Les persones que exercisquen la presidència o direcció, si no hi ha presidència, dels organismes autònoms i de les altres entitats del sector públic instrumental de la Generalitat no especificades en altres lletres d'aquest número. **45**

c) Les persones que exercisquen la presidència del Consell d'Administració de les societats mercantils.

d) Les persones designades liquidadors de les societats mercantils en procés de liquidació o els òrgans equivalents que tinguen atribuïdes les funcions de liquidació en el cas d'altres entitats.

e) Les persones que exercisquen la presidència del patronat o les que tinguen atribuïdes funcions executives en les fundacions del sector públic instrumental de la Generalitat.

f) Les persones que ostenten la presidència dels consorcis adscrits a la Generalitat.

2. Els comptedants mencionats en l'apartat anterior són responsables de la informació comptable i els correspon retre, en els terminis fixats a este efecte i degudament autoritzats, els comptes que hagen d'enviar-se a la Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana.

La responsabilitat de subministrar informació veraç en què es concreta la rendició de comptes és independent de la responsabilitat comptable regulada en el títol VIII d'esta llei, en què incorren els que van adoptar les resolucions o van realitzar els actes reflectits en els comptes esmentats.

3. També hauran de retre comptes, en la forma que reglamentàriament s'establisca, els particulars que, excepcionalment, administren, recapten o custodien fons o valors de la Generalitat, sense perjuí que siguen intervingudes les respectives operacions.

*Article 143. Procediment de rendició de comptes***46**

En compliment de la seua obligació de retre comptes i d'acord amb el que disposa l'article 136 d'aquesta llei, els comptedonants hauran de remetre els seus comptes anuals a la Intervenció General de la Generalitat, perquè aquesta els envie a la Sindicatura de Comptes junt amb l'informe d'auditoria que corresponga, en aplicació dels articles 119 i 122 d'aquesta llei i, en el cas de societats mercantils, del que imposa la normativa mercantil. Si es tracta d'aquestes societats, haurà d'adjuntar-se, a més, l'informe de gestió i l'informe previst en l'article 134 d'aquesta llei. En el cas de fundacions i d'altres subjectes integrats en el sector públic empresarial haurà d'adjuntar-se aquest últim informe.

TÍTOL VIII

Responsabilitats

*Article 144. Responsabilitat pels danys i perjuís causats a la Hisenda Pública de la Generalitat*

Els alts càrrecs o assimilats, el personal directiu del sector públic de la Generalitat i el personal al servici del sector públic de la Generalitat, definit en l'article 2.1 d'esta llei, que per dol o culpa greus adopten resolucions o realitzen actes amb infracció de les disposicions d'esta llei, estan obligats a indemnitzar la hisenda pública de la Generalitat o, si escau, la respectiva entitat dels danys i perjuís que en siguen conseqüència, amb independència de la responsabilitat penal o disciplinària que els puga correspondre.

*Article 145. Infraccions*

1. Constitueixen infraccions als efectes de l'article anterior:

a) Haver incorregut en dèficit comptable o malversació en l'administració dels fons públics.

b) Administrar els recursos i la resta de drets de la Hisenda Pública de la Generalitat sense subjectar-se a les disposicions que regulen la seua liquidació, recaptació o ingrés en tresoreria.

c) Comprometre gastos, reconéixer obligacions i ordenar pagaments sense crèdit suficient per a realitzar-los o amb infracció del que disposa esta llei o en la de pressupostos que siga aplicable.

d) Donar lloc a pagaments indeguts d'acord amb l'article 62 d'esta llei.

e) No justificar la inversió dels fons a què es refereixen els articles 63 i 64 d'esta llei i la Llei 38/2003, de 17 de novembre.

f) Qualsevol altre acte o resolució amb infracció d'esta llei, quan concórreguen els supòsits establits en l'article 144 d'esta llei.

2. Les infraccions tipificades en l'apartat anterior donaran lloc, si és el cas, a l'obligació d'indemnitzar establida en l'article anterior.

*Article 146. Tipus de responsabilitat*

1. Quan l'acte o la resolució es dicte per mitjà de dol, la responsabilitat inclourà tots els danys i perjuís que conegudament deriven de la resolució adoptada amb infracció d'esta llei.

2. En el cas de culpa greu, la responsabilitat només abastarà els danys i perjuís que siguen conseqüència necessària de l'acte o resolució il·legal.

A estos efectes, l'Administració haurà de procedir prèviament contra els particulars per al reintegrament de les quantitats indegudament percebudes.

3. La responsabilitat dels qui hagen participat en la resolució o en l'acte serà mancomunada, excepte en els casos de dol, que serà solidària.

*Article 147. Responsabilitat dels interventors i ordenadors de pagaments*

En les condicions fixades en els articles anteriors, estan subjectes a l'obligació d'indemnitzar la Hisenda Pública de la Generalitat o, si és el cas, la respectiva entitat, a més de les persones que adopten la resolució o realitzen l'acte determinant d'aquella, els interventors en l'exercici de la funció interventora, respecte als aspectes a què s'estén esta, i els ordinadors de pagament que no hagen salvat la seua actuació en el respectiu expedient, per mitjà d'observació escrita sobre la improcedència o il·legalitat de l'acte o resolució.

*Article 148. Òrgan competent i procediment*

1. En el supòsit previst en l'article 145.1.a la responsabilitat serà exigida pel Tribunal de Comptes, per mitjà del procediment oportú de reintegrament per dèficit comptable, de conformitat amb allò que s'ha establit en la legislació específica.

En els altres supòsits, i sense perjuí de donar coneixement dels fets al Tribunal de Comptes als efectes establits en l'article 41, apartat 1, de la Llei Orgànica 2/1982, la responsabilitat serà exigida en procediment administratiu instruït a les persones que tenen la condició d'interessat.

2. L'acord d'incoació, el nomenament de la persona responsable de la instrucció i la resolució de l'expedient correspondran al Consell quan es tracte de persones que, de conformitat amb l'ordenament vigent, tinguen la condició d'alt càrrec o assimilat, i en els altres casos, a la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda.

3. La resolució que, amb un informe previ de l'Advocacia General de la Generalitat, pose fi a l'expedient tramitat amb audiència dels interessats, es pronunciarà sobre els danys i perjuís causats als béns i drets de la Hisenda Pública de la Generalitat o, si és el cas, de l'entitat, i imposarà als responsables l'obligació d'indemnitzar en la quantia i en el termini que es determine.

4. El termini màxim per a dictar la resolució serà de dotze mesos, comptadors des de l'endemà de notificació de l'acord d'incoació.

5. L'esmentada resolució serà objecte de recurs davant de la Sala de Justícia del Tribunal de Comptes en el termini de dos mesos, comptadors des de l'endemà de la notificació.

*Article 149. Règim jurídic dels perjuís causats*

1. Els perjuís declarats en els expedients de responsabilitat tindran la consideració de drets de la Hisenda Pública de la Generalitat o de l'ens respectiu.

Estos drets gaudiran del règim a què es refereix l'article 10 d'esta llei i es procedirà al seu cobrament, si és el cas, per la via de constrenyiment.

2. La Hisenda Pública de la Generalitat o, si és el cas, l'entitat corresponent tenen dret a l'interés previst en l'article 16 d'esta llei, sobre l'import dels dèficits comptables, malversacions, danys i perjuís als seus béns i drets, des del dia que s'irroguen els perjuís. Quan per insolvència del subjecte deutor directe es derive l'acció als responsables subsidiaris, l'interés es calcularà a comptar del dia en què se'ls requerisca el pagament.

*Article 150. Diligències prèvies*

Tan prompte com es tinga notícia que s'ha produït un fet constitutiu de les infraccions a què es refereix l'article 145 d'esta llei o hagen transcorregut els terminis assenyalats en els corresponents articles d'esta llei sense haver sigut justificades les ordes de pagament o els fons a què este es refereix, la persona que exercisca la direcció dels presumptes responsables i els subjectes ordenadors de pagaments, respectivament, instruiran les diligències prèvies i adoptaran, amb el mateix caràcter, les mesures necessàries per a assegurar els drets de la Hisenda Pública de la Generalitat o els de la respectiva entitat, i informaran immediatament la Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana, el Tribunal de Comptes o la persona titular de la conselleria competent en matèria d'hisenda, en cada cas, perquè procedisquen segons les seues competències i d'acord amb els procediments establits.

*Article 151. De la Intervenció*

Les intervencions delegades, a través de la Intervenció General de la Generalitat, estaran obligades a comunicar totes aquelles infraccions del que disposa l'article 39 d'esta llei, als òrgans competents per a la incoació d'expedients administratius de determinació de responsabilitats.

La comunicació a què es refereix el paràgraf anterior haurà de dur-se a terme en el termini màxim de quinze dies des que tinguera coneixement dels actes, contractes o documents que puguen donar origen a la presumpta infracció.

TÍTOL IX

Sector públic instrumental de la Generalitat

CAPÍTOL I

Dels organismes públics

*Article 152. Organismes públics*

Els organismes públics es creen per llei de les Corts, tenen personalitat jurídica pública, patrimoni i tresoreria propis, autonomia de gestió i desenrotllen, per mitjà de descentralització funcional i en compliment de fins d'interés públic, activitats d'execució o gestió tant administratives, prestacionals o de foment, com de contingut econòmic, en el marc de l'àmbit competencial de la Generalitat. Els organismes públics gaudiran de les prerrogatives i beneficis fiscals que les lleis establisquen.

*Article 153. Classificació i adscripció dels organismes públics*

1. Els organismes públics es classifiquen en organismes autònoms i en entitats de dret públic en els termes que estableixen els articles 154 i 155 d'esta llei.

2. Els organismes públics, qualsevol que siga la seua naturalesa, poden dependre funcionalment d'una o diverses conselleries, sense perjuí de la seua adscripció a la conselleria que, per raó de la matèria, siga competent en la seua activitat principal ordinària, d'acord amb els fins i objectius que tinguen específicament assignats.

*Article 154. Organismes autònoms*

1. Els organismes autònoms són organismes públics que es regeixen pel dret administratiu i se'ls encomana, en règim de descentralització funcional i en execució de programes específics de l'activitat d'una conselleria, la realització d'activitats administratives, de foment, prestacionals o de gestió de servicis públics.

2. Per al desenrotllament de les seues funcions, els organismes autònoms disposaran dels ingressos propis que estiguen autoritzats a obtindre, així com de les restants dotacions que puguen percebre a través dels Pressupostos de la Generalitat.

3. El règim pressupostari, economicofinancer, de comptabilitat, intervenció i de control financer dels organismes autònoms serà el que estableix esta llei.

4. El personal al servici dels organismes autònoms serà funcionari o laboral, en els mateixos termes que els establits per a l'administració de la Generalitat.

5. El titular del màxim òrgan de direcció de l'organisme autònom tindrà atribuïdes, en matèria de gestió de recursos humans, les facultats que li assigne la legislació específica.

*Article 155. Entitats de dret públic*

1. Les entitats de dret públic són organismes públics facultats per a exercir potestats administratives, realitzar activitats prestacionals i de foment, gestionar servicis o produir béns d'interés públic susceptibles o no de contraprestació, per al compliment dels programes corresponents a les polítiques públiques que desenrotlle l'Administració de la Generalitat, en l'àmbit de les seues competències.

2. Les entitats de dret públic es regeixen pel dret privat, excepte en la formació de la voluntat dels seus òrgans, en l'exercici de les potestats administratives que tinguen atribuïdes i en els aspectes específicament regulats per a estes en esta llei, en els seus estatuts i en la legislació pressupostària.

3. Les entitats de dret públic les funcions de les quals siguen susceptibles de contraprestació es denominen entitats públiques empresarials.

4. Les entitats de dret públic no incloses en l'apartat anterior desenrotllaran les seues activitats d'acord amb un pla d'acció anual, sota la vigència i en el marc d'un contracte plurianual de gestió, que serà aprovat pel Consell a proposta de la conselleria d'adscripció, amb l'informe favorable de la conselleria amb competència en les matèries d'hisenda i de sector públic. El contracte esmentat contindrà, almenys:

a) Els objectius a aconseguir, els resultats a obtindre i, en general, la gestió a desenrotllar, així com els indicadors per a avaluar els resultats obtinguts.

b) Els recursos personals, materials i econòmics per a la consecució dels objectius.

c) El procediment que s'ha de seguir per a la cobertura dels dèficit anuals que, si és el cas, es puguen produir per insuficiència dels ingressos reals respecte dels estimats i les conseqüències de responsabilitat en la gestió que, si és el cas, siguen procedents.

d) El règim de control del seu compliment per part de la conselleria competent en matèria d'hisenda, així com el procediment per als ajustos i adaptacions anuals que, si és el cas, procedisquen.

5. El personal de les entitats públiques empresarials es regeix pel dret laboral, amb les especificacions disposades per la legislació sobre funció pública que els siguen aplicables.

Sense perjuí d'això, poden adscriure's funcionaris públics a les entitats públiques empresarials en els termes i condicions prevists en la normativa en vigor.

6. La selecció del personal laboral d'estes entitats es realitzarà per mitjà de convocatòria pública basada en els principis d'igualtat, mèrit i capacitat.

CAPÍTOL II

De les societats mercantils, fundacions i consorcis de la Generalitat

*Article 156. Societats mercantils de la Generalitat***47**

1.Les societats mercantils de la Generalitat són aquelles societats mercantils sobre les quals s'exerceix el control per part de la Generalitat pel fet de donar-se algun dels supòsits següents: a) Bé perquè la participació directa o indirecta en el capital social de la Generalitat o dels ens del sector públic instrumental siga igual o superior al 50 %. Per a la determinació d'aquest percentatge, en cas que en el capital social participen diverses d'elles, se sumaran les participacions corresponents a les entitats integrades en el sector públic instrumental de la Generalitat. **48**

b) Que la societat mercantil es trobe en el supòsit de grup de societats previst en l'article 5 del Reial Decret Legislatiu 4/2015, de 23 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei del Mercat de Valors respecte de la Generalitat o dels seus organismes públics.

2. Les societats mercantils de la Generalitat tenen personalitat jurídica de naturalesa privada, i en cap cas disposaran de facultats que impliquen l'exercici de potestats administratives. Es regiran, com a regla general, per l'ordenament jurídic privat i la seua legislació específica, sense perjudici del que estableix aquesta llei i la resta de normes de dret públic que els siguen aplicables. A aquest efecte, el conjunt dels seus drets i obligacions de caràcter econòmic tindran sempre naturalesa privada.

*Article 157. Fundacions del sector públic de la Generalitat***49**

Les fundacions del sector públic de la Generalitat tenen personalitat jurídica de naturalesa privada, i en cap cas disposaran de facultats que impliquen l'exercici de potestats administratives. Es regiran, com a regla general, per l'ordenament jurídic privat i la seua legislació específica, sense perjudici del que estableix la present llei i la resta de normes de dret públic que els siguen aplicables.

A aquest efecte, el conjunt dels seus drets i obligacions de caràcter econòmic tindran sempre naturalesa privada. Les fundacions del sector públic de la Generalitat són aquelles fundacions en què concórrega alguna de les circumstàncies següents:

a) Que es constituïsquen de forma inicial, amb una aportació majoritària, directa o indirecta, del Consell o qualsevol dels subjectes integrants de l'Administració de la Generalitat o del seu sector públic instrumental, o bé reben aquesta aportació després de la seua constitució.

b) Que el patrimoni de la fundació estiga integrat en més d'un 50 per cent per béns o drets aportats o cedits per subjectes integrants de l'Administració de la Generalitat o del seu sector públic instrumental amb caràcter permanent.

c) La majoria de drets de vot en el seu patronat corresponga a representants de l'Administració de la Generalitat o del seu sector públic instrumental.

*Article 158. Consorcis de la Generalitat*

Els consorcis formaran part del sector públic instrumental de la Generalitat, quan siguen adscrits a esta per aplicació de la normativa bàsica estatal, sempre que els seus actes estiguen subjectes directament o indirectament al poder de decisió d'esta administració.

TÍTOL X

Subvencions

CAPÍTOL I

Disposicions generals

*Article 159. Àmbit d'aplicació*

1. Les disposicions arreplegades en el present títol seran d'aplicació íntegra a l'Administració de la Generalitat, així com també als seus organismes públics vinculats o dependents en la mesura que la concessió de la subvenció supose l'exercici de potestats administratives.

2. Les societats mercantils i fundacions del sector públic de la Generalitat se subjectaran als principis de gestió i informació exigits en la legislació estatal bàsica.

3. En les subvencions finançades a càrrec de fons de la Unió Europea, els procediments de concessió i control regulats en esta llei tindran caràcter supletori respecte de les normes d'aplicació directa. A més, el règim de reintegraments i sancions administratives serà també d'aplicació quan així corresponga, d'acord amb el que estableix la normativa comunitària aplicable en cada cas.

*Article 160. Òrgans competents*

1. El Consell serà l'òrgan competent per a:

a) L'aprovació de les bases reguladores i, en el seu cas, la concessió d'aquelles subvencions en què s'acrediten raons d'interés públic, social, econòmic o humanitari, o unes altres degudament justificades que dificulten la seua convocatòria pública.

b) L'autorització del conveni corresponent, quan les subvencions de concessió directa s'instrumenten mitjançant esta fórmula jurídica, quan la quantia siga superior a un milió d'euros o quan es tracte de convenis amb l'Estat, amb altres comunitats autònomes i amb institucions públiques, de conformitat amb el que preveu l'article 17.f  de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell.

c) L'autorització prèvia per a concedir les subvencions de concurrència competitiva si se supera la quantia de sis milions d'euros per subjecte beneficiari. Esta autorització no implicarà l'aprovació del gasto, que, en tot cas, correspondrà a l'òrgan competent per a la concessió.**50**

2. Les persones titulars de les conselleries, tant en l'àmbit dels seus departaments com en el dels organismes públics vinculats o dependents, són els òrgans competents per a:

a) Aprovar el pla estratègic de subvencions de la conselleria, que comprendrà tant les pròpies del departament com les dels organismes públics vinculats o dependents.

b) Aprovar mitjançant orde o resolució, segons siga procedent, les bases reguladores oportunes de la concessió de les subvencions. **51**

c) Acordar i imposar les sancions que corresponga en matèria de subvencions, excepte el que disposa l'apartat 3 següent. **52**

3. La persona titular de la conselleria competent en matèria d'hisenda serà l'òrgan competent per a acordar i imposar la sanció de pèrdua de la possibilitat d'obtindre subvencions, ajudes públiques i avals de la Comunitat Valenciana, de prohibició per a subscriure contractes amb la seua administració o amb els organismes i entitats que en depenen o de pèrdua de la possibilitat d'actuar com a entitat col·laboradora en relació amb les subvencions a què es refereix la present llei.

4. Les persones titulars de les conselleries i les que exercisquen la presidència o direcció dels organismes autònoms i la resta d'entitats de dret públic que en depenguen, seran les competents, en els respectius àmbits, per a:

a) L'aprovació del gasto corresponent a les subvencions.

b) La convocatòria de les subvencions.

c) La concessió de les subvencions de concurrència competitiva, sense perjuí del que disposa l'apartat 1.c d'este mateix article.

d) La concessió de les subvencions nominatives, sense perjuí del que ha establit anteriorment l'apartat 1.b d'este mateix article.

e) La resolució del procediment de revocació i reintegrament.

f) Qualsevol altra competència sobre el procediment que li puguen atribuir les bases reguladores de les subvencions, sempre que no s'opose al que estableix este article.

5. Les competències per a concedir subvencions podran ser desconcentrades o delegades d'acord amb les normes que regulen l'atribució i l'exercici de les competències. En les normes en què es disposen la delegació o la desconcentració s'especificaran expressament les facultats i funcions que tals decisions porten implícites en relació amb el procediment de concessió.

De conformitat amb el que estableix la legislació bàsica estatal, no es podran delegar les competències de les persones titulars de les conselleries en relació amb l'aprovació de les bases reguladores de les subvencions.

*Article 161. Entitats col·laboradores*

1. Les bases reguladores de les subvencions podran disposar la participació d'entitats col·laboradores, d'acord i en els termes de la normativa bàsica estatal reguladora d'esta figura.

Esta participació s'instrumentarà per mitjà de la subscripció d'un conveni entre l'òrgan administratiu concedent i l'entitat col·laboradora en què es regularan les condicions i obligacions assumides per esta en els termes que es preveu en els apartats següents.

2. El conveni subscrit entre l'òrgan administratiu concedent i l'entitat col·laboradora contindrà, a més dels aspectes previstos en la normativa bàsica estatal, almenys els següents:

a) Mesures de garantia que, si és el cas, siga necessari constituir a favor de l'òrgan administratiu concedent, mitjans de constitució i procediment de cancel·lació.

b) Requisits que ha de complir i fer complir l'entitat col·laboradora en les diferents fases del procediment de gestió de les subvencions.

c) En cas de col·laboració en la distribució dels fons públics:

- determinació del període d'entrega dels fons a l'entitat col·laboradora i de les condicions de depòsit dels fons rebuts fins a la seua entrega posterior a les persones beneficiàries.

- condicions d'entrega a les persones beneficiàries de les subvencions concedides per l'òrgan administratiu concedent.

- termini i forma d'acreditació per part de l'entitat col·laboradora de l'entrega dels fons a les persones beneficiàries.

d) Termini i forma de la presentació de la justificació de les subvencions aportada per les persones beneficiàries.

e) Determinació dels llibres i registres comptables específics que ha de portar l'entitat col·laboradora per a facilitar l'adequada justificació de la subvenció i la comprovació del compliment de les condicions establides.

3. El conveni de col·laboració no podrà tindre un termini de vigència superior a quatre anys, si bé s'hi podrà preveure la seua modificació i la seua pròrroga per mutu acord de les parts abans de la seua finalització, sense que la duració total de les pròrrogues puga ser superior a la vigència del període inicial i sense que en conjunt la duració total del conveni de col·laboració puga excedir sis anys.

No obstant això, quan la subvenció tinga per objecte la subsidiació de préstecs, la vigència del conveni podrà prolongar-se fins a la cancel·lació total.

*Article 162. Ajudes en espècie*

1. Les entregues a títol gratuït de béns i drets es regiran per la legislació patrimonial.

2. No obstant això, quan les entregues de béns, drets o servicis complisquen els requisits per a ser qualificades de subvenció, de conformitat amb el que estableix la normativa estatal bàsica, i la seua adquisició o producció es realitze amb la finalitat exclusiva d'entregar-los a un tercer, s'aplicarà esta llei, d'acord amb els principis següents:

a) L'adquisició se sotmetrà a la normativa sobre contractació de les administracions públiques.

b) En el supòsit en què l'adquisició dels béns, drets o servicis tinga lloc després de la convocatòria de l'ajuda, serà necessària l'aprovació del gasto amb caràcter previ a la convocatòria.

3. En el cas que es declare la procedència del reintegrament en relació amb una ajuda en espècie, es considerarà com a quantitat rebuda a reintegrar un import equivalent al preu d'adquisició del bé, dret o servici. En tot cas serà exigible l'interés de demora corresponent.

CAPÍTOL II

Procediment de concessió

*Article 163. Procediments de concessió*

El procediment ordinari de concessió de subvencions es tramitarà en règim de concurrència competitiva. Excepcionalment, en els supòsits previstos en la legislació bàsica de l'Estat, es podran concedir de forma directa i s'haurà d'observar la regulació continguda en la dita legislació com també en la present norma.

Secció 1.ª. Règim de concurrència competitiva

*Article 164. Procediment per a la concessió de subvencions en règim de concurrència competitiva*

En la tramitació de les subvencions atorgades per la Generalitat o els seus organismes públics dependents en règim de concurrència competitiva, s'observarà el procediment següent:

a) Aquelles conselleries que tinguen previst atorgar subvencions hauran d'elaborar prèviament un pla estratègic de subvencions, en el qual s'integraran les subvencions que pretenguen atorgar tant els seus òrgans com els seus organismes públics dependents, i el contingut dels quals serà el que determine la legislació bàsica estatal. Estos plans tindran un període de vigència de tres anys, llevat que, amb la justificació prèvia de la peculiar naturalesa del sector afectat, siga oportú fixar una duració distinta, i s'ajustaran al que estableixen els escenaris pressupostaris plurianuals als quals es refereix l'article 27 de la present llei.

Quan en la gestió intervinguen diverses conselleries o entitats vinculades a distints departaments es podran elaborar plans estratègics conjunts, i són els òrgans competents per a la seua aprovació els titulars de les conselleries responsables de l'execució. Els plans estratègics de subvencions als quals es refereix este apartat, seran públics.

b) Els projectes de bases reguladores de subvencions i les seues modificacions a què siga aplicable el que disposa l'apartat 1 de l'article 107 del Tractat de Funcionament de la Unió Europea, hauran de complir el que preveu la normativa de la Generalitat relativa a la notificació, autorització i comunicació d'ajudes públiques a la Comissió Europea.

c) Aprovació de les bases reguladores de la subvenció.

d) Sense perjuí del que disposa l'article 167 d'esta llei, prèviament a l'aprovació de la convocatòria, s'haurà d'acreditar l'existència de consignació pressupostària suficient per a cobrir els costos estimats.

e) Una vegada efectuada la comprovació anterior, es procedirà a la convocatòria de la subvenció mitjançant resolució. En el cas que les bases tinguen naturalesa d'acte administratiu, es podran aprovar conjuntament les bases i la convocatòria quan així ho considere el centre directiu proponent, amb l'informe previ justificatiu, en atenció a l'especificitat, material o temporal, de les ajudes que s'han d'atorgar. **53**

f) Amb caràcter previ a la resolució del procediment, a més dels informes exigits per la normativa aplicable, hauran d'emetre's els següents: informe de l'òrgan col·legiat en què es concrete el resultat de l'avaluació de les sol·licituds i informe de l'òrgan instructor en què conste que de la informació que es troba en el seu poder es desprén que els beneficiaris compleixen tots els requisits necessaris per a accedir-hi.

g) Concessió de la subvenció, d'acord amb els procediments establits en la present norma.

h) En les subvencions que financen obres que exigisquen projecte tècnic, aquest haurà de sotmetre's a informe de l'oficina de supervisió de projectes o de tècnics de l'Administració designats per aquesta, amb caràcter previ a la data de justificació de la primera anualitat d'ajuda. No obstant això, quan es tracte de projectes inclosos en l'article 2 del Reial decret 1000/2010, de 5 d'agost, sobre visat col·legial obligatori, les bases reguladores de la subvenció podran requerir la presentació de visat col·legial en lloc de l'informe de l'oficina de supervisió. **54**

i) El pagament de la subvenció, excepte quan s'efectuen abonaments a compte o pagaments anticipats, es realitzarà amb la justificació prèvia per la persona beneficiària de la realització de l'activitat, projecte, objectiu o adopció del comportament per al qual es va concedir en els termes establits en la normativa reguladora de la subvenció.

*Article 165. Bases reguladores de la concessió de subvencions***55**

1. Quan les bases reguladores prevegen un contingut normatiu que desplegue o complemente una llei sectorial o una norma comunitària, tindran naturalesa de disposició normativa de caràcter general i s'aprovaran mitjançant una orde de la persona titular de la conselleria competent per raó de la matèria. Tots els tràmits d'este procediment s'evacuaran per via d'urgència, en atenció a la seua naturalesa especial. La resta de les bases reguladores tindran naturalesa d'acte administratiu i s'aprovaran mitjançant una resolució de la persona titular de la conselleria competent per raó de la matèria, sense que els seus efectes puguen superar la vigència del pla estratègic de subvencions en el qual s'integren. En tot cas, serà preceptiu l'informe de l'Advocacia i de la Intervenció Delegada. **56**

2. Les bases reguladores contindran, com a mínim, els aspectes següents:

a) Definició del objecte de la subvenció.

b) Requisits que hauran de complir les persones beneficiàries per a l'obtenció de la subvenció i forma d'acreditar-los.

c) Òrgans competents per a la tramitació i resolució del procediment. En les subvencions subjectes a concurrència competitiva es concretarà la composició de l'òrgan col·legiat que formule la proposta de concessió oportuna.

d) Requisits que han de reunir les entitats col·laboradores.

e) Procediment de concessió de subvencions i termini màxim per a notificar la resolució corresponent. En aquells casos en què, d'acord amb la normativa estatal bàsica, no resulte necessària la publicitat de les subvencions concedides s'hauran de preveure els procediments que asseguren la difusió de les persones beneficiàries d'aquestes.

f) Criteris objectius d'atorgament de la subvenció i, si escau, ponderació d'aquests. En els supòsits excepcionals en què l'únic criteri siga el del moment de presentació de les sol·licituds corresponents s'haurà de fer constar expressament aquesta circumstància.

g) Quantia individualitzada de la subvenció o criteris per a la seua determinació.

h) Circumstàncies que podran donar lloc a la modificació de la resolució si es produeix una variació de les condicions tingudes en compte per a la concessió de la subvenció.

i) Termini i forma de justificació per part de la persona beneficiària o, en el seu cas, de l'entitat col·laboradora, del compliment de la finalitat per a la qual es va concedir la subvenció i de l'aplicació dels fons percebuts. De conformitat amb allò previst en la normativa bàsica en matèria de procediment administratiu, les bases reguladores podran contemplar una pròrroga dels terminis de realització i justificació, quan el projecte o activitat subvencionada no puga realitzar-se o justificar-se en el termini previst, per causes degudament justificades previstes. **57**

j) Mètode de comprovació de la realització de l'activitat a través del pla de control corresponent.

k) En el supòsit de preveure's la possibilitat d'efectuar abonaments a compte o pagaments anticipats de la subvenció concedida, la forma i la quantia de les garanties que, si escau, hauran d'aportar les persones beneficiàries.

l) Mesures de garantia que, si escau, es considere necessari constituir a favor de l'òrgan concedent, mitjans de constitució i procediments de cancel·lació.

m) Compatibilitat o incompatibilitat amb altres subvencions, ajudes, ingressos o recursos per a la mateixa finalitat procedents de qualsevol administració o entitat, pública o privada; nacionals, de la Unió Europea o d'organismes internacionals.

n) Si és el cas, possibilitat de subcontractar totalment o parcialment l'activitat subvencionada, com també el seu percentatge màxim i règim d'autorització.

o) Els condicionants requerits per la normativa de la Generalitat relatius a la notificació, autorització i comunicació d'ajudes públiques a la Comissió Europea.

p) Sempre que el objecte de la subvenció i la naturalesa del beneficiari així ho permeten, s'incorpora l'exigència d'un compromís de no incórrer en deslocalització empresarial. La inclusió del compromís a què es refereix aquesta lletra exigirà el desplegament normatiu previ, en el qual queden definits tant els supòsits de fet en què el beneficiari incorre en deslocalització com el procediment per a la seua declaració i els concrets efectes d'aquesta.

q) Qualsevol altra previsió exigida per la normativa o que es considere procedent incloure.

3. Les bases reguladores d'ajudes poden establir que, per a concedir-les, només siga necessària una declaració responsable del compliment de tots o de part dels requisits exigits per a sol·licitar la subvenció, sempre que la concessió no implique un pagament anticipat superior al percentatge del 30 per cent previst en l'article 171.3 *a*  i *b*. No obstant això, en el cas que les ajudes es concedisquen per raó d'un estat, d'una situació o d'un fet imprevisible, les bases reguladores podran establir que per a concedir-les només siga necessària una declaració responsable del compliment dels requisits exigits per a sol·licitar la subvenció, amb independència del percentatge que s'avance. Tot això, sense perjuí de les verificacions i dels controls que es puguen efectuar amb posterioritat al pagament. **58**

*Article 166. Contingut de la convocatòria*

Les convocatòries de subvenció arreplegaran, almenys, els aspectes següents:

a) Indicació de les bases reguladores i del diari oficial en què estan publicades. **59**

b) Línia o línies a què s'imputa la subvenció, així com l'import global màxim destinat a esta. En els supòsits de tramitació anticipada, es farà constar la línia o línies que figuren en el Projecte de Llei de Pressupostos de la Generalitat, així com l'import màxim estimat.

c) Objecte i condicions de la concessió de la subvenció.

d) Forma i termini en què han de presentar-se les sol·licituds.

e) Termini de resolució i notificació.

f) Documents i informacions que han d'adjuntar-se a la petició.

g) Indicació de si la resolució posa fi a la via administrativa o no, assenyalant l'òrgan i termini per a interposar-hi el recurs que corresponga.

h) Criteris de valoració de les sol·licituds.

i) Mitjà de notificació o publicació dels distints tràmits a omplir en el procediment.

*Article 167. Tramitació anticipada*

En la tramitació anticipada d'atorgament de subvencions, de conformitat amb el que estableix l'article 41 de la present llei, podrà arribar-se al moment procedimental immediatament anterior al de la resolució de la concessió, i haurà de constar en tots els tràmits que tal atorgament estarà condicionat a l'existència, en els pressupostos de l'exercici econòmic següent, de crèdit adequat i suficient per a això.

Secció 2.ª. Concessió directa

*Article 168. Concessió directa***60**

1. D'acord amb el que preveu l'article 22.2 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, podran concedir-se de manera directa les subvencions següents:

*A)*  Les previstes nominativament en la Llei de pressupostos de la Generalitat, entenent com a tals aquelles l'objecte, la dotació pressupostària i el destinatari de les quals figuren inequívocament en els seus annexos.

Les subvencions de caràcter nominatiu no podran tindre abast pluriennal i no podran crear-se ni modificar-se una vegada aprovada la llei de pressupostos de l'exercici corresponent, d'acord amb el que disposa l'article 40.7 d'aquesta llei.

No obstant el que es disposa en el paràgraf anterior, podran tindre abast pluriennal i, si és el cas, modificar-se l'import de les subvencions nominatives, siga quina siga la seua naturalesa econòmica, sempre que el beneficiari siga una altra administració pública de caràcter territorial o qualsevol de les persones jurídiques que conformen els seus respectius sectors públics instrumentals.

La concessió de les subvencions de caràcter nominatiu es formalitzarà mitjançant una resolució de la persona titular del departament responsable de la gestió de l'ajuda, o mitjançant un conveni.

La resolució de concessió o el conveni tindran el caràcter de bases reguladores de la subvenció, i hauran d'incloure, com a mínim, els aspectes següents:

a) Determinació de l'objecte de la subvenció i de les persones beneficiàries, d'acord amb l'assignació pressupostària.

b) Crèdit pressupostari al qual s'imputa la despesa i la quantia de la subvenció, individualitzada, si és el cas, per a cada persona beneficiària si en foren diverses.

c) Compatibilitat o incompatibilitat amb altres subvencions, ajudes, ingressos o recursos per a la mateixa finalitat, procedents de qualsevol administració o ens públic o privat, nacional, de la Unió Europea o d'organismes internacionals.

d) Terminis i mètodes de pagament de la subvenció, possibilitat d'efectuar pagaments anticipats i abonaments a compte, així com el règim de garanties que, si és el cas, hauran d'aportar les persones beneficiàries, en el marc i amb les condicions que preveu aquesta llei.

e) Termini i forma de justificació per part de la persona beneficiària del compliment de la finalitat per a la qual s'haja concedit la subvenció i de l'aplicació dels fons percebuts.

f) Els condicionants requerits per la normativa de la Generalitat relatius a la notificació, l'autorització i la comunicació d'ajudes públiques a la Comissió Europea.

*B)*  Aquelles l'atorgament o la quantia de les quals estiga imposat a l'Administració per una norma de rang legal, que seguiran el procediment de concessió que els resulte aplicable d'acord amb la seua pròpia normativa. En els supòsits que la normativa no preveja el procediment, seran aplicables els criteris i els requisits previstos en l'apartat anterior per a la concessió de subvencions nominatives.

Perquè siga exigible el pagament de les subvencions imposades per una norma de rang de llei, serà necessària l'existència de crèdit adequat i suficient en l'exercici econòmic corresponent.

*C)*  Amb caràcter excepcional, les altres subvencions en què s'acrediten raons d'interés públic, social o econòmic o humanitari, o altres degudament justificades que dificulten la seua convocatòria pública.

El Consell aprovarà, per mitjà d'un decret, a proposta de la conselleria competent per raó de la matèria i amb un informe previ de la conselleria que tinga assignades les competències en matèria d'hisenda, les bases reguladores que s'aplicaran en cada cas, que no tindran la consideració de disposicions de caràcter general, es publicaran en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  i contindran com a mínim els extrems següents:

a) Haurà de constar el caràcter singular de la subvenció i les raons que acrediten l'interés públic, social, econòmic o humanitari, així com les que justifiquen la dificultat de la seua convocatòria pública. A aquest efecte, l'expedient inclourà necessàriament una memòria de l'òrgan gestor de la subvenció competent per raó de la matèria en la qual hauran de quedar degudament justificades aquestes circumstàncies.

b) Definició de l'objecte de la subvenció i el règim jurídic aplicable.

c) Persones beneficiàries i modalitats d'ajuda.

d) Procediment de concessió i règim de justificació de l'aplicació donada a les subvencions per les persones beneficiàries i, si és el cas, entitats col·laboradores.

e) Òrgan competent per a concedir les subvencions, en cas que les persones beneficiàries no es puguen determinar en el moment d'aprovar el decret.

L'expedient inclourà necessàriament una memòria de l'òrgan gestor de la subvenció competent per raó de la matèria en la qual hauran de quedar degudament justificades les circumstàncies a què es refereix l'apartat a anterior.

Si per a atendre les obligacions de contingut econòmic que es deriven de la concessió d'aquestes subvencions fora necessària una modificació prèvia de crèdits, l'expedient es tramitarà de la manera que estableix la present llei, una vegada aprovat el decret corresponent. Excepcionalment, la concessió de les ajudes a què es refereix aquest apartat podrà instrumentar-se mitjançant un conveni, que tindrà el caràcter de bases reguladores de la subvenció, sempre que complisca tots i cadascun dels criteris següents:

– S'ajustarà amb caràcter general al que preveu el Decret 176/2014, de 10 d'octubre, del Consell, pel qual es regulen els convenis que subscriga la Generalitat i el seu registre.

– El conveni i l'expedient que l'acompanye haurà d'adequar-se en la seua tramitació i contingut al que es preveu en el present apartat per a la seua concessió mitjançant decret.

– Els beneficiaris i l'import a concedir hauran d'estar predeterminats necessàriament.

– Amb caràcter previ a la tramitació del conveni, hi haurà d'haver en el pressupost corrent crèdit adequat i suficient per a cobrir-lo.

2. Sense perjudici dels informes preceptius que hagen de recaptar-se en cada cas, tots els procediments de concessió directa de subvencions assenyalats en l'apartat anterior hauran d'incorporar l'informe previ de l'Advocacia General de la Generalitat.

CAPÍTOL III

Gestió i reintegrament

*Article 169. Comprovació de subvencions*

1. L'òrgan concedent comprovarà l'adequada justificació de la subvenció, la realització de l'activitat o el compliment de la finalitat que determinen la concessió o el gaudi de la subvenció, com també si ha pogut haver-hi concurrència amb altres subvencions que poguera comportar la modificació de la concessió.

2. La comprovació administrativa de la justificació documental de la subvenció concedida es realitzarà per mitjà de la revisió de la documentació que a este efecte s'haja establit en les bases reguladores com d'aportació preceptiva per la persona beneficiària o, en nom seu, per l'entitat col·laboradora, per al pagament de l'ajuda.

3. La comprovació material de l'efectiva realització de l'activitat, existència de la condició o compliment de la finalitat, es portarà a cap en els termes establits en el pla de control que a este efecte haurà d'elaborar qualsevol òrgan que gestione una línia d'ajudes finançada amb fons públics. El mencionat pla haurà de ser aprovat per l'òrgan concedent amb caràcter previ a la seua execució i hi haurà de constar com a mínim la informació següent:

a) Tipus de control a efectuar sobre la línia: administratius, sobre el terreny, a posteriori i/o de qualitat.

b) Criteris de selecció de la mostra: aleatoris, dirigits o de risc.

c) Percentatge mínim d'ajuda a controlar sobre el total pagat en eixa línia.

*Article 170. Comprovació de valors*

1. L'Administració podrà comprovar el valor de mercat dels gastos subvencionats utilitzant un o diversos mitjans següents:

a) Preus mitjans de mercat.

b) Cotitzacions en mercats nacionals i estrangers.

c) Estimació per referència als valors que figuren en els registres oficials de caràcter fiscal.

d) Dictamen de pèrits de l'Administració.

e) Qualssevol altres mitjans de prova admesos en dret.

f) Taxació pericial contradictòria.

2. El valor comprovat per l'Administració servirà de base per al càlcul de la subvenció i es notificarà, degudament motivat i amb expressió dels mitjans i criteris utilitzats, juntament amb la resolució que continga la concessió o liquidació de la subvenció.

3. El beneficiari podrà promoure la taxació pericial contradictòria en els termes establerts en l'article 33 de la Llei 38/2003, de 17 de desembre.

*Article 171. Règim d'abonaments a compte, pagaments anticipats i garanties*

1. Amb caràcter general, el pagament de la subvenció es realitzarà amb la justificació prèvia per la persona beneficiària de la realització de l'activitat, projecte, objectiu o adopció del comportament per al qual es va concedir en els termes establits en la normativa reguladora de la subvenció.

No obstant això, no podrà realitzar-se el pagament de la subvenció mentres la persona beneficiària no es trobe al corrent en el compliment de les seues obligacions tributàries i davant de la Seguretat Social o tinga la condició de subjecte deutor per resolució de procedència de reintegrament. Sense perjuí de l'anterior, podrà realitzar-se el pagament de la subvenció des del moment en què l'òrgan competent de l'Administració de la Generalitat haja notificat al subjecte deutor del reintegrament, l'inici del corresponent expedient de compensació de deutes, amb vista a la seua completa extinció.

2. Sense perjudici del que es preveu en l'apartat anterior, podran realitzar-se abonaments a compte o pagaments anticipats, en els termes i condicions previstos en aquest article, si es preveu tal possibilitat en les bases reguladores o, per als supòsits de concessió directa sense convocatòria, en els convenis o actes de concessió.

Aquests abonaments a compte podran suposar la realització de pagaments fraccionats que respondran al ritme d'execució de les accions subvencionades, abonant-se per quantia equivalent a la justificació presentada, i sempre que la naturalesa i característiques de les accions permeta aquest fraccionament a l'efecte del seu pagament. En tot cas, haurà d'existir una coherència entre els abonaments i el ritme d'execució de les accions subvencionades.

Els pagaments anticipats suposaran lliuraments de fons amb caràcter previ a la justificació, com a finançament necessari per a poder dur a terme les actuacions inherents a la subvenció. Quan les bases reguladores contemplen la possibilitat de realitzar pagaments anticipats, podran establir un règim de garanties dels fons entregats. En tot cas, les bases reguladores hauran d'establir un règim de garanties quan l'import de la subvenció a rebre per la persona o entitat beneficiària siga superior a un milió d'euros. **61**

3. Els pagaments anticipats s'ajustaran al règim següent:

a) Quan es tracte de transferències corrents en les bases reguladores o, per als supòsits de concessió directa sense convocatòria, en els convenis o actes de concessió, pot preveure's una bestreta que arribe fins a un 30 per cent de l'import anual de la subvenció concedida. El Consell, mitjançant un acord, pot modificar aquest percentatge a l'alça fins a un 50 per cent, i pot ser del 65 per cent quan es tracte de subvencionar o acordar per mitjà de conveni amb entitats sense ànim de lucre projectes o programes vinculats a les àrees d'acció social, incloent-hi la cultura, l'esport, l'oci i turisme inclusius i del 100 per cent, únicament i exclusivament, quan es tracte de subvencions de les previstes en l'article 22.2.c de la Llei 38/2003, de 17 de novembre.**62**

b) Quan es tracte de transferències de capital a les administracions públiques territorials i institucionals de la Comunitat Valenciana, a las bases reguladores es podrà preveure una bestreta de fins un 30 % de l'import de la subvenció concedida. **63**

c) No obstant això, s'exceptuen del règim previst en els subapartats precedents les subvencions de naturalesa corrent o de capital concedides als centres tecnològics de la Comunitat Valenciana que tinguen la condició d'organisme d'investigació i difusió del coneixement, segons la definició de l'apartat 1.15.i.i del Marc sobre ajudes estatals d'investigació, desenvolupament i innovació (DOUE C 198/01, 27.06.2014) **64**, i es troben registrats com a centres tecnològics, a l'empara del que disposa el Reial decret 2.093/2008, de 19 de desembre, pel qual es regulen els centres tecnològics i els centres de suport a la innovació tecnològica d'àmbit estatal i es crea el registre d'aquests centres, en el marc de les actuacions vinculades directament a programes i convenis en matèria d'investigació, desenvolupament tecnològic i innovació empresarial, que podran fer-se efectives fins a un cent per cent de la subvenció corresponent a cada anualitat, una vegada concedides. **65**

4. Sempre que la naturalesa i les característiques de les accions o activitat a realitzar ho permeten, i així estiga previst, podrà realitzar-se abonaments a compte, inclús en els casos en què s'haja determinat la possibilitat de realitzar pagament anticipat. En este últim supòsit, els abonaments a compte s'aplicaran a l'import pendent de la subvenció, sempre després de la justificació de l'efectiva aplicació de l'import anticipat.

5. El règim de les garanties, mitjans de constitució, depòsit i cancel·lació que hagen de constituir les persones beneficiàries o les entitats col·laboradores s'establirà reglamentàriament.

Queden exonerats de la constitució de garanties, excepte previsió en contra de les bases reguladores:

a) Les administracions públiques de caràcter territorial i els seus organismes públics vinculats o dependents.

b) Els consorcis adscrits a la Generalitat.

c) Les societats mercantils de la Generalitat i les fundacions del sector públic de la Generalitat.

d) Les persones físiques que no actuen com a empresaris o professionals, sempre que l'import de les subvencions no siga superior a 6.000 euros. **66**

e) Les entitats que per llei estiguen exemptes de la presentació de caucions, fiances o depòsits davant de les administracions públiques o els seus organismes i entitats vinculades o dependents.

f) ) Les entitats sense ànim de lucre, així com les federacions o agrupacions d'aquestes, sempre que desenvolupen projectes o programes vinculats a les àrees d'actuació següents: acció social i atenció sociosanitària; desenvolupament en l'àmbit rural, agrari i pesquer; ocupació; formació i qualificació professional; com a cooperació internacional al desenvolupament, així com innovació. **67**

g) Les universitats de caràcter públic.

h) Els centres tecnològics de la Comunitat Valenciana que tenen la condició d'organisme d'investigació i difusió del coneixement, segons la definició de l'apartat 1.15.l·l del Marc sobre ajudes estatals d'investigació, desenvolupament i innovació (DOUE C 198/01, 27.06.2014) **68**, i es troben registrats com a centres tecnològics, a l'empara del que disposa el Reial decret 2.093/2008, de 19 de desembre, pel qual es regulen els centres tecnològics i els centres de suport a la innovació tecnològica d'àmbit estatal i es crea el registre d'aquests centres, en el marc de les actuacions vinculades directament a programes i convenis en matèria d'investigació, desenvolupament tecnològic i innovació empresarial. En aquests casos podrà exigir-se la presentació d'un informe d'auditoria elaborat per auditor o empresa auditora externa inscrita en el Registre Oficial d'Auditors de Comptes. **69**

6. En cap cas podran realitzar-se pagaments anticipats a les persones beneficiàries quan s'haja sol·licitat la declaració de concurs voluntari, hagen sigut declarades insolvents en qualsevol procediment, es troben declarades en concurs, llevat que en este haja adquirit l'eficàcia un conveni, estiguen subjectes a intervenció judicial o hagen sigut inhabilitades d'acord amb la llei concursal, sense que haja conclòs el període d'inhabilitació fixat en la sentència de qualificació del concurs.

*Article 172. Reintegrament de subvencions*

1. Correspondrà el reintegrament de les quantitats percebudes en els supòsits i pels subjectes obligats que es determinen en la normativa bàsica estatal. Així mateix, respondran del reintegrament:

a) Solidàriament, els membres associats de la persona jurídica beneficiària i de les agrupacions sense personalitat jurídica de persones físiques o jurídiques, públiques o privades, en relació amb les activitats subvencionades que s'hagen compromés a efectuar. Respondran igualment els membres, partícips o cotitulars de comunitats de béns o qualsevol altre tipus d'unitat econòmica beneficiària, en proporció a les seues respectives participacions.

b) Subsidiàriament, les persones que tinguen la condició d'administradors de societats mercantils o representants legals d'altres persones jurídiques que no realitzen els actes necessaris que siguen de la seua incumbència per al compliment de les obligacions infringides, adoptaren acords que facen possibles els incompliments o consentisquen el dels que d'ells depenguen. També respondran subsidiàriament les persones que tinguen la condició de representants legals d'entitats jurídiques obligades al reintegrament que hagen cessat en les seues activitats.

c) Solidàriament les persones que tinguen la condició de representants legals de la persona beneficiària obligada al reintegrament que no tinga capacitat d'obrar.

d) Solidàriament i fins al límit del valor de la quota de liquidació adjudicada, les persones que tinguen la condició de socis o partícips de les societats o entitats dissoltes i liquidades amb obligacions de reintegrament pendent.

e) Els drethavents de les persones obligades al reintegrament, sense perjuí del que dispose el dret civil o foral o especial aplicable a la successió per a determinats supòsits, especialment en el cas d'acceptació d'herència a benefici d'inventari.

2. Les quantitats a reintegrar tindran la consideració d'ingrés de dret públic i meritaran un interés de demora, d'acord amb el que preveu l'article 16 d'esta llei.

3. El dret a reconéixer o liquidar el reintegrament prescriurà al cap de quatre anys, comptats des del moment que va véncer el termini per a presentar la justificació o des que va véncer el termini durant el qual havien de mantindre's les condicions o obligacions imposades a la persona beneficiària o entitat col·laboradora.

En els casos de subvencions concedides en atenció a la concurrència d'una determinada situació en la persona que tinga la condició de perceptor, el còmput s'iniciarà des del moment de la concessió.

El termini de prescripció s'interromprà:

a) Per qualsevol actuació de l'Administració, realitzada amb coneixement formal de la persona beneficiària o entitat col·laboradora, conduent a determinar l'existència de causa de reintegrament.

b) Per la interposició de recurs de qualsevol classe, per la remissió del tant de culpa a la jurisdicció penal o per la presentació de denúncia davant del Ministeri Fiscal, així com per les actuacions realitzades en el curs dels esmentats recursos amb coneixement formal de la persona beneficiària o entitat col·laboradora.

c) Per qualsevol actuació fefaent de la persona beneficiària o de l'entitat col·laboradora conduent a la liquidació de la subvenció o del reintegrament.

4. El procediment de reintegrament seguirà les disposicions generals sobre procediment administratiu comú, amb les especialitats següents:

a) El termini màxim per a resoldre i notificar serà de dotze mesos, comptadors des de la data de l'acord d'iniciació.

b) La resolució del procediment posarà fi a la via administrativa.

c) Es concedirà audiència en tot cas a la persona que tinga la condició d'interessat.

5. Una vegada iniciat el procediment de reintegrament podrà acordar-se cautelarment la retenció de les obligacions pendents de pagament a la persona beneficiària o entitat col·laboradora, seguint per a això el règim previst per a l'adopció de mesures provisionals en la legislació bàsica en matèria de procediment administratiu. La resolució que acorde la retenció dels pagaments pendents es notificarà a la persona que tinga la condició d'interessat, amb expressió dels recursos que en contra d'esta corresponguen.

CAPÍTOL IV

Règim sancionador

*Article 173. Règim sancionador*

El règim sancionador regulat en este capítol s'aplicarà per la comissió de les infraccions administratives previstes en la normativa bàsica estatal a aquells subjectes que siguen responsables d'estes.

*Article 174. Sancions*

1. Les infraccions administratives molt greus seran sancionades amb multa pecuniària proporcional del doble al triple de la quantitat indegudament obtinguda, aplicada o no justificada o, en el cas d'entitats col·laboradores, dels fons indegudament aplicats o justificats.

L'autoritat sancionadora competent podrà acordar, a més, la imposició de les sancions següents:

a) Pèrdua, tant en el supòsit de persones beneficiàries com d'entitats col·laboradores, durant el termini de tres a cinc anys, del dret a obtindre ajudes públiques o subvencions i avals de l'Administració de la Generalitat o dels seus organismes públics vinculats o dependents, o del dret a ser designats com a entitat col·laboradora.

b) Prohibició de contractar amb l'Administració de la Generalitat o amb els seus organismes públics vinculats o dependents per un termini de tres a cinc anys.

2. Les infraccions administratives greus seran sancionades amb multa pecuniària proporcional del tant al doble de la quantitat indegudament obtinguda, aplicada o no justificada o, en el cas de l'entitat col·laboradora, dels fons indegudament aplicats o justificats.

L'autoritat sancionadora competent podrà acordar, a més, la imposició de les sancions següents :

a) Pèrdua, tant en el supòsit de persones beneficiàries com d'entitat col·laboradora, durant el termini d'un a tres anys, del dret a obtindre ajudes públiques o subvencions i avals de l'Administració de la Generalitat o dels seus organismes públics vinculats o dependents, o del dret a ser designats com a entitat col·laboradora.

b) Prohibició de contractar amb l'Administració de la Generalitat o amb els seus organismes públics vinculats o dependents per un termini d'un a tres anys.

3. Les infraccions lleus seran objecte de sanció de multa de 75 a 6.000 euros.

*Article 175. Graduació de les sancions*

Les sancions previstes en este capítol es graduaran en consideració a les circumstàncies següents:

a) L'existència d'intencionalitat.

b) La quantia del benefici obtingut il·lícitament.

c) La repercussió social de la infracció.

d) La naturalesa dels perjuís causats.

e) La reincidència, circumstància que es produirà sempre que el subjecte infractor haja sigut sancionat per una infracció de la mateixa naturalesa, ja siga greu o molt greu, en virtut de resolució ferma en via administrativa dins dels tres anys anteriors a la comissió de la infracció.

*Article 176. Regles de compatibilitat*

Les sancions regulades en el present capítol s'entenen sense perjuí de l'obligació de reintegrament de les quantitats percebudes en els supòsits i pels obligats assenyalats en l'article 172 d'esta llei, així com de les indemnitzacions de danys i perjuís que es poden exigir.

*Article 177. Procediment sancionador i òrgans competents*

1. El procediment administratiu sancionador per la comissió d'infraccions en matèria de subvencions serà tramitat d'acord amb el que disposa el capítol II del títol IX de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.

2. El procediment s'iniciarà d'ofici, com a conseqüència de l'actuació de comprovació desenrotllada per l'òrgan concedent o per l'entitat col·laboradora, així com a conseqüència de les actuacions dels òrgans que tinguen atribuïdes funcions de control.

3. Els acords d'imposició de sancions posaran fi a la via administrativa.

4. Són òrgans competents per a la resolució del procediment sancionador els establits en l'article 160 de la present llei.

CAPÍTOL V

Informació i transparència en matèria de subvencions **70**

*Article 178. Coordinació amb la base de dades nacionals de subvencions*

1. En l'àmbit del sector públic de la Generalitat, correspon als titulars dels òrgans, organismes i la resta d'entitats que concedisquen les subvencions i les ajudes previstes en la base de dades nacionals de subvencions, el compliment de les obligacions de tramesa d'informació que es deriven de l'aplicació de la normativa bàsica estatal en la matèria.

2. A la Intervenció General de la Generalitat competeix vetlar perquè les obligacions de tramesa de la informació que corresponen als òrgans gestors es complisquen adequadament, i amb aquest fi ha de dictar les instruccions necessàries. De la mateixa manera, pot ordenar la pràctica de controls sobre els processos i sistemes utilitzats i la informació transmesa, i pot realitzar-los amb els mitjans que considere adequats.

DISPOSICIONS ADDICIONALS

*Primera. Col·laboració en la realització del Pla Anual d'Auditories*

Per a l'execució del Pla Anual d'Auditories referit en l'article 96 d'esta llei, la Intervenció General de la Generalitat podrà, en cas d'insuficiència de mitjans propis disponibles, demanar la col·laboració d'empreses privades d'auditoria, que hauran d'ajustar-se a les normes i instruccions que esta determine.

La contractació d'empreses privades d'auditoria necessitarà informe de la Intervenció General en què s'especificarà la insuficiència de mitjans disponibles que justifique esta contractació.

Les empreses privades d'auditoria no podran ser contractades quan l'any anterior a aquell en què desenrotllen el seu treball o en eixe mateix any hagen realitzat o realitzen altres treballs per a l'entitat a auditar sobre àrees o matèries respecte de les quals haja de pronunciar-se l'auditor en el seu informe.

En l'exercici de les seues funcions de control, la Intervenció General de la Generalitat podrà accedir i demanar els papers de treball que hagen servit de base als informes d'auditoria del sector públic de la Generalitat realitzat per auditors privats.

*Segona. Funcions de control*

El que estableix el títol VI s'aplicarà sense perjuí del control que les distintes conselleries i els diferents subjectes que formen el sector públic instrumental desenrotllen, en l'àmbit de les seues competències, d'acord amb el que disposa la normativa en vigor.

*Tercera. Gastos corrents dels centres docents públics no universitaris*

La gestió dels crèdits de gastos de funcionament dels centres docents públics no universitaris s'efectuarà amb les especialitats que anualment s'incorporen a este efecte en la Llei de Pressupostos.

*Quarta. Utilització de mitjans electrònics*

En relació amb les matèries previstes en esta llei, i per a l'àmbit subjectiu de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental, la persona titular de la conselleria competent en matèria d'hisenda establirà, d'acord amb el que estableix tant en l'article 45.1 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, com l'article 3.5 de la Llei 11/2007, de 22 de juny, d'Accés Electrònic dels Ciutadans als Servicis Públics, els supòsits, condicions i requeriments per a la utilització de mitjans electrònics, informàtics i telemàtics, a fi d'aconseguir una major eficàcia i eficiència en la tramitació interna i, si és el cas, externa.

*Disposició addicional cinquena.***71**

De les entitats públiques empresarials Amb l'entrada en vigor d'aquesta llei els organismes públics Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana, l'Institut Valencià de Finances i l'Entitat d'Infraestructures de la Generalitat es constitueixen en entitats públiques empresarials.

*Sexta. Drets de naturalesa pública de les entitats del sector públic de la Generalitat*

El règim jurídic dels drets de naturalesa pública de les entitats del sector públic de la Generalitat no integrants de la hisenda de la Generalitat serà el que estableix la secció 2.ª del capítol II del títol I d'esta llei, sense perjuí de les especialitats previstes en la normativa reguladora de les esmentades entitats i en la dels corresponents ingressos.

*Sèptima. De les empreses públiques de la Generalitat*

1. Als efectes del que estableix l'article 79.2 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat tenen la consideració d'empreses públiques de la Generalitat les societats mercantils de la Generalitat, les entitats públiques empresarials de la Generalitat i les entitats de dret públic de l'article 2.3.a.3.r sempre que formen part del sector públic empresarial.

2. Mentres no contradiga les disposicions d'esta llei, la referència a la noció d'empresa pública del Decret Llei 1/2011, de 30 de setembre, del Consell, de Mesures Urgents de Règim Economicofinancer del Sector Públic Empresarial i Fundacional, i la Llei 1/2013, de 21 de maig, de la Generalitat, de Mesures de Reestructuració i Racionalització del Sector Públic Empresarial i Fundacional de la Generalitat es correspon amb la noció d'empresa pública d'esta llei i amb les entitats de dret públic del sector públic administratiu.

*Octava. Rendició de comptes pels fons que no tenen personalitat jurídica*

Als fons que no tenen personalitat jurídica a què es refereix l'article 2.4 d'esta llei els seran aplicables les normes contingudes en el capítol IV del títol VII d'esta llei, tenint la condició de comptedants les persones que exercisquen la titularitat dels òrgans de decisió en relació amb la seua administració o gestió.

La persona encarregada de formular i aprovar els comptes anuals d'estos fons serà el comptedant, llevat que en la seua normativa reguladora s'establisca un altre criteri.

*Novena. Dels consorcis que no compleixen els requisits prevists en l'article 158 de la present llei*

1. Els pressuposts dels consorcis adscrits a la Generalitat que no complisquen els requisits prevists en l'article 158 de la present llei acompanyaran, a efectes informatius, els pressuposts de la Generalitat. Estos consorcis quedaran obligats a rendir els seus comptes anuals a la Sindicatura de Comptes, per conducte de la Intervenció General de la Generalitat, i hauran d'acompanyar els seus comptes anuals de la liquidació dels esmentats pressuposts.

2. Sempre que el percentatge de participació del sector públic de la Generalitat siga igual o superior al de cada una de les restants administracions públiques consorciades, el que disposa l'apartat anterior seria igualment aplicable a aquells consorcis que, no quedant adscrits a cap administració pública per complir-se les condicions establides per la disposició addicional catorzena de la Llei 27/2013, de 27 de desembre, siguen finançats majoritàriament amb recursos procedents de l'Estat, la Generalitat o les corporacions locals, en els quals les administracions anteriors hagen aportat majoritàriament diners, béns o indústria o s'hagen compromés, en el moment de la seua constitució, a finançar majoritàriament este ens i sempre que els seus actes estiguen subjectes directament o indirectament al poder de decisió conjunt d'estes administracions.

En el cas que el percentatge de participació de la Generalitat siga igual al d'una altra o altres administracions partícips en el consorci, la Generalitat només quedarà obligada quan siga l'administració que tinga major nombre d'habitants.

3. D'acord amb el que preveu l'article 2.5 d'esta llei, el que disposa l'apartat primer d'este article serà aplicable en els termes que determine, mitjançant una ordre, la conselleria que tinga atribuïdes les competències en matèria d'hisenda a les distintes persones jurídiques que, sense formar part del sector públic de la Generalitat, als efectes d'esta llei, estiguen incloses en el sector administracions públiques, subsector comunitats autònomes, o en el subsector societats no financeres públiques, d'acord amb la definició i delimitació del sistema europeu de comptes nacionals i regionals.

*Desena***72**

Si amb motiu de l'aplicació del subapartat a, de l'apartat 1, de l'article 156 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'Hisenda Pública, Sector Públic Instrumental i Subvencions, es modificara l'adscripció d'alguna entitat per a passar a formar part del SPIGVA, allò es durà a terme sense cap tipus de merma dels drets ja reconeguts al personal de la citada entitat.

*Disposició addicional onzena. Gestió de les despeses per a processos electorals***73**

La gestió de les despeses de funcionament que ha d'assumir la Generalitat a conseqüència de la celebració de processos electorals, en l'àmbit de la Llei electoral valenciana, es realitzarà mitjançant un procediment específic de comptes a justificar i s'ajustarà als principis següents:

a) En substitució de la funció interventora, aquestes despeses electorals quedaran sotmeses a control financer permanent.

b) Les despeses hauran de justificar-se, com a màxim, dos mesos després de conclòs el mandat de les juntes electorals.

S'autoritza les persones titulars de les conselleries amb competències en matèria d'hisenda i de processos electorals a dictar instruccions economicoadministratives per a l'execució d'aquestes despeses.

*Disposició addicional dotzena. Persones interventores habilitades***74**

1. Quan les necessitats del servici ho requerisquen, la persona titular de la Intervenció General de la Generalitat podrà habilitar personal funcionari de l'Administració de la Generalitat, del grup A1 de titulació, que tinga el nivell de titulació exigit per a ingressar en el cos superior d'Intervenció i Auditoria de la Generalitat, a l'efecte que puga dur a terme determinades actuacions en substitució d'estos en l'exercici de les funcions de control intern que legalment els corresponen.

Esta possibilitat també es donarà respecte del personal funcionari amb destinació definitiva en l'Administració de la Generalitat, encara que no estiga integrat en els cossos o escales propis d'esta, sempre que, a més, pertanga a alguna de les escales, subescales, classes o cossos superiors d'intervenció de qualsevol administració pública.

En qualsevol cas, les persones interventores habilitades actuaran davall de la direcció i la coordinació de la persona titular de la Direcció General de la Intervenció.

L'habilitació prevista en el paràgraf anterior ho serà només per a actuacions o classes d'estes concretes i determinades, relacionades amb les funcions ordinàries de les persones habilitades, i tindrà caràcter temporal. Este personal continuarà percebent les retribucions corresponents al lloc de treball que ocupa. No obstant això, quan l'habilitació exigisca la dedicació exclusiva durant tota la jornada laboral per a dur a terme les funcions esmentades i les retribucions del seu lloc de treball siguen de nivell inferior, el personal habilitat tindrà dret a percebre les retribucions assignades als llocs de treball de nivell mínim reservats al cos superior d'intervenció i auditoria de la Generalitat, per mitjà de l'abonament de les diferències retributives corresponents.

2. L'habilitació serà conferida amb un informe previ favorable de la persona titular de la subsecretaria del departament al qual pertanga tal funcionari o funcionària i la podrà revocar en qualsevol moment la persona titular de la Intervenció General de la Generalitat.

3. En tot cas, les persones habilitades actuaran sota l'expressa denominació de "interventors habilitats o interventores habilitades de la Intervenció General de la Generalitat.

*Disposició addicional tretzena. Comptabilització pels òrgans gestors de determinades despeses sotmeses a control financer permanent***75**

Respecte d'aquelles despeses sotmeses a control financer permanent per no estar subjectes a fiscalització prèvia en els termes de l'article 101 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'Hisenda Pública, del Sector Públic Instrumental i de Subvencions, o per haver-se acordat la substitució de la mateixa conforme al que es disposa en l'article 98.2 de la mateixa llei, el Consell, a proposta de la Intervenció General de la Generalitat, podrà acordar de forma motivada que la presa de raó en comptabilitat de les citades despeses es realitze pels propis òrgans gestors.

*Disposició addicional catorzena. Règim de control intern i comptabilització aplicable a despeses extrapressupostàries***76**

La intervenció de les despeses extrapressupostàries es realitzarà una vegada examinada la documentació justificativa, en el moment de la comptabilització.

*Disposició addicional quinzena*.*Deure de col·laboració de les persones auditores internes de les entitats del sector públic instrumental de la Generalitat amb la Intervenció General de la Generalitat* **77**

Les persones auditores internes de les entitats del sector públic instrumental de la Generalitat col·laboraran amb la Intervenció General de la Generalitat en els termes establits en la normativa del sector públic i s'hauran d'ajustar a les normes i a les instruccions que a este efecte determine aquella.

*Disposició addicional setzena. Règim de control intern i comptabilització aplicable a les prestacions econòmiques en matèria de dependència, renda valenciana d'inclusió, prestacions econòmiques per a la sustentació a la criança de persones menors d'edat i despesa d'assistència mèdica qualificada* **78**

La fiscalització i intervenció de les prestacions econòmiques en matèria de dependència, renda valenciana d'inclusió i prestacions econòmiques per a la sustentació a la criança de persones menors d'edat i despeses d'assistència mèdica qualificada s'ha de realitzar, en cadascuna de les fases del procediment de despesa, en el moment de la comptabilització, una vegada examinada la documentació justificativa.

DISPOSICIONS TRANSITÒRIES **79**

*Primera. No-liquidació de deutes de quantia insuficient per a cobrir els costos de la seua exacció i recaptació i anul·lació i baixa en comptabilitat de les ja liquidades*

1. S'anul·laran i donaran de baixa en comptabilitat totes aquelles liquidacions realitzades per la Generalitat de què hi haja un deute pendent de recaptar a la data d'entrada en vigor de la present llei, en les quals concórreguen els requisits següents:

a) Que siguen recursos de dret públic de la Generalitat.

b) Que es tracte de deutes en període executiu.

c) Que l'import de la liquidació inicial, notificada en període voluntari, no excedisca de sis euros, quantia que s'estima insuficient per a la cobertura del cost d'exacció i recaptació.

2. Fins que no es dicte l'orde de la conselleria competent en matèria d'hisenda a què es refereix el paràgraf segon de l'apartat 2 de l'article 9 de la present llei, no seran notificades al contribuent, ni, en conseqüència, exigides ni contretes en comptabilitat, les liquidacions realitzades per l'Administració tributària de la Generalitat que tinguen els requisits següents:

a) Que l'import a ingressar no excedisca de sis euros, quantia que es fixa com insuficient per a la cobertura del cost de la seua exacció.

b) Que rectifiquen autoliquidacions o declaracions-liquidacions que comporten un ingrés.

c) Que es considere improcedent l'obertura d'expedient sancionador pels fets determinants de la diferència entre la liquidació administrativa i l'autoliquidació o declaració-liquidació realitzada per la persona que tinga la condició d'obligat tributari.

*Segona. De l'adaptació del Pla General de Comptabilitat Pública de la Generalitat***80**

*(derogada)*

*Tercera. Dels organismes autònoms*

Els organismes autònoms que hi ha es regiran per la normativa vigent a l'entrada en vigor d'esta llei, fins que s'adapten a les previsions que esta conté. L'adaptació d'estos es realitzarà mitjançant un decret del Consell, a proposta de la persona titular de la conselleria d'adscripció, i amb un informe previ favorable de la conselleria amb competències en matèria d'hisenda.

El procés d'adaptació s'haurà de realitzar en el termini màxim d'un any des de l'entrada en vigor d'esta llei, i en tot cas, exigirà que els organismes esmentats elaboren els pressupostos corresponents al primer exercici després de l'esmentada adaptació, d'acord amb el règim jurídic i economicofinancer previst en esta llei per a este tipus d'ens.

*Disposició transitòria quarta. De les entitats públiques empresarials* **81**

D'acord amb el que preveu la disposició addicional cinquena, Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana, l'Institut Valencià de Finances i l'Entitat d'Infraestructures de la Generalitat en el termini màxim de sis mesos, des de l'entrada en vigor d'aquesta llei, mitjançant un decret del Consell, a proposta de la persona titular de la conselleria d'adscripció, i amb un informe previ favorable de la conselleria amb competència en les matèries d'hisenda i de sector públic, adaptaran els seus corresponents estatuts al règim jurídic i economicopressupostari previst en aquesta llei per a les entitats públiques empresarials.

Fins que no s'aprove l'adaptació prevista en el paràgraf anterior els organismes afectats es regiran per la normativa vigent a l'entrada en vigor d'aquesta llei.

*Quinta. De les entitats de dret públic subjectes a pressupost limitador*

Les entitats de dret públic subjectes a pressupost limitador hauran d'elaborar, en el termini màxim de sis mesos des de l'entrada en vigor d'esta llei, el contracte plurianual de gestió corresponent. Una vegada aprovat pel Consell, les entitats elaboraran els seus pressupostos d'acord amb les previsions arreplegades en este.

*Sexta. Drets i obligacions de la Hisenda Pública de la Generalitat*

Els drets i obligacions de contingut econòmic de la Hisenda Pública de la Generalitat nascuts amb anterioritat a l'entrada en vigor de la present llei continuaran regint-se per la normativa en vigor en el moment del seu naixement.

*Sèptima. De les normes reglamentàries*

Mentre no es dicten les disposicions reglamentàries previstes en la present llei, s'aplicaran les vigents a l'entrada en vigor d'esta, en la mesura que no s'oposen al que esta disposa.

*Octava. Adequació de la normativa reguladora en matèria de subvencions i règim transitori dels procediments*

1. En el termini d'un any a partir de l'entrada en vigor d'esta llei es procedirà a l'adequació de la normativa reguladora de les subvencions al règim jurídic establit en esta.

2. Si en el termini assenyalat en l'apartat anterior no es procedeix a l'adequació de la normativa reguladora de les subvencions, esta llei serà d'aplicació directa.

3. Als procediments de concessió de subvencions ja iniciats a l'entrada en vigor d'esta llei els serà aplicable la normativa vigent en el moment del seu inici. A este efecte, en els supòsits de concurrència competitiva s'entendrà que el procediment s'inicia amb la publicació de l'oportuna convocatòria.

4. Els procediments iniciats durant el termini d'adequació assenyalat en esta disposició transitòria es regiran pel que disposa la normativa anterior que els siga aplicable, llevat que haja entrat en vigor la normativa d'adequació corresponent.

5. El règim sancionador previst en esta llei serà aplicable a les persones beneficiàries i a les entitats col·laboradores, en els supòsits previstos en esta disposició, sempre que el règim jurídic siga més favorable al fixat en la legislació anterior.

6. Els convenis o resolucions que instrumenten la concessió de subvencions nominatives que tinguen caràcter plurianual, aprovats o subscrits abans de l'entrada en vigor de la present llei, mantindran la seua vigència. No obstant això, qualsevol modificació en el contingut haurà de ser autoritzada pel Consell, i en cap cas podrà alterar-se la suma total de les obligacions que este establisca per a la hisenda de la Generalitat.

7. Durant l'exercici 2015, en matèria de pagaments anticipats i garanties, serà aplicable el règim d'excepcions que, si és el cas, estiga inclòs en la corresponent llei de pressupostos.

*Disposició transitòria novena. Subvencions per raons d'interès públic, social o humanitari.***82**

1. Excepcionalment, les corporacions locals amb informe favorable dels serveis socials municipals podran reconèixer subvencions per a menjadors escolars en el seu àmbit territorial encara que la persona beneficiària, progenitors o els seus responsables legals no estiguen al corrent en el compliment de les seues obligacions tributàries i davant de la Seguretat Social o tinguen la condició de subjecte deutor per resolució de procedència de reintegrament.

2. De la mateixa manera, amb caràcter excepcional, les administracions públiques podran concedir i pagar ajudes per al pagament de lloguers d'habitatge quan concórreguen raons de caràcter públic, social o humanitari, acreditades mitjançant informe favorable dels serveis socials municipals, a persones o unitats de convivència en situació d'emergència habitacional, fins i tot quan el titular del contracte o membres de la unitat de convivència es troben en les situacions esmentades amb anterioritat. Igualment, i en aquests supòsits, les persones beneficiàries de les subvencions podran ser perceptores de quantitats a compte fins i tot quan es troben incurses en alguna de les situacions establides en l'apartat 6 de l'article 171.

3. Amb caràcter general, en aquelles subvencions que es concedisquen a persones físiques per raons d'interès públic, social o humanitari, degudament acreditades, les bases reguladores de les subvencions, podran preveure que es podrà reconèixer la condició de beneficiaris, encara quan aquests no estiguen al corrent en el compliment de les seues obligacions tributàries i davant la seguretat social o tinguen la condició de subjectes deutors per resolució de procedència de reintegrament.

En els mateixos supòsits, les bases reguladores d'aquestes subvencions, podran preveure el pagament i si escau, abonaments a compte i pagaments anticipats, encara quan els beneficiaris persones físiques, no estiguen al corrent en el compliment de les seues obligacions tributàries i davant la seguretat social, tinguen la condició de subjecte deutor per resolució de procedència de reintegrament o es troben incurses en alguna de les situacions establides en l'apartat 6 de l'article 171 d'aquesta llei.

4. Les bases reguladores de subvencions, el contingut de les quals siguen concursos escolars, premis o convocatòries de sentit similar, els destinataris finals de les quals siga alumnat en edat escolar o persones menors sotmeses a tutela, podran preveure que no siga exigible el requisit d'estar al corrent en el compliment de les obligacions tributàries i davant de la Seguretat Social per a obtindre la condició de persona beneficiària de les ajudes, siguen quines siguen la naturalesa i les característiques d'estes. Igualment, les bases esmentades podran preveure'n el pagament i, si és el cas, abonaments a compte i pagaments anticipats, encara que els sol·licitants de la subvenció no estiguen al corrent en el compliment de les seues obligacions tributàries i davant de la Seguretat Social, tinguen la condició de subjecte deutor mitjançant una resolució de procedència de reintegrament o es troben incurses en alguna de les situacions establides en l'apartat 6 de l'article 171 d'esta llei.

El règim excepcional previst en el paràgraf anterior s'aplicarà amb independència que la sol·licitud s'haja realitzat per les persones tutores, responsables o coordinadores dels centres educatius, esportius o entitats jurídiques similars en nom dels equips o grups participants que estiguen formats per les persones beneficiàries finals, menors d'edat o sotmeses a tutela. **83**

DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA

*Única. Derogació normativa*

Es deroguen les disposicions següents:

1. El Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana.

2. Totes les normes del mateix rang o d'un rang inferior que s'oposen al que disposa esta llei.

DISPOSICIONS FINALS

*Primera. Desplegament reglamentari*

Es faculta el Consell perquè dicte totes les disposicions que siguen necessàries per al desplegament i execució d'esta llei.

*Segona. Entrada en vigor*

Esta llei entrarà en vigor al mes de la seua publicació en el *Diari Oficial de la Comunitat Valenciana*.

Per tant, ordene que tots els ciutadans, tribunals, autoritats i poders públics als quals pertoque, observen i facen complir esta llei.

València, 6 de febrer de 2015

El president de la Generalitat

ALBERTO FABRA PART

--------------------

1   L’apartat 1 de l’article 26 es modifica per l’article 2 del[**Decret llei 6/2021, d'1 d'abril, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2021/04/01/6/), de mesures urgents en matèria de gestió econòmicoadministrativa per a l'execució d'actuacions finançades per instruments europeus per a recolzar la recuperació de la crisi conseqüència de la Covid-19. (DOGV núm. 9062 de 15.04.2021) Ref. Base de dades 2021/3781.

2   L’apartat 4 de l’article 26 es modifica per l’article 81 de la[**Llei 7/2021, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2021/12/29/7/), de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat 2022 (DOGV núm. 9246 de 30.12.2021) Ref. Base de dades 011921/2021.

3   L’apartat 6 de l'article 26 s’introdueix per la[**Llei 21/2017, de 28 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/), de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat (DOGV núm. 8202 de 30.12.2017) Ref. Base de dades 011729/2017.

4   L’apartat 5 de l’article 26 se suprimeix, l’anterior apartat 6 d’este article es renumera i passa a ser l’apartat 5, per l’article 70 de la[**Llei 7/2023, de 26 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/), de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat (DOGV núm. 9756 de 30.12.2023).

5   L’article 39 es modifica per l’article 98 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/), de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat (DOGV núm. 9501 de 30.12.2022).

6   Els apartats 1, 3, 4, 5, 7 i 8 de l’article 40 es modifiquen per la[**Llei 21/2017, de 28 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

7   L’article 41 es modifica per l’article 3 del[**Decret llei 6/2021, d'1 d'abril, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2021/04/01/6/).

8   L’article 49 es modifica per l’article 99 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

9   L’article 58 es modifica per l’article 100 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

10   L’article 59 es modifica per l’article 101 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

11   L’article 61 es modifica per l’article 102 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

12   L’apartat 1 de l'article 63 es modifica per la[**Llei 21/2017, de 28 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

13   L’apartat 1 de l'article 67 es modifica per l’article 62 de la[**Llei 9/2019, de 23 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/), de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat. (DOGV núm. 8707 de 30.12.2019) Ref. Base de dades 011336/2019.

14   L’article 68 es modifica per l’article 103 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

15   L’apartat 3 de l'article 69 es modifica per l’article 104 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

16   L’apartat 3 de l'article 70 es modifica per l’article 62 de la[**Llei 9/2019, de 23 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/).

17   L’apartat 3 de l'article 72 es modifica per l’article 62 de la[**Llei 9/2019, de 23 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/).

18   L’apartat 4 de l'article 72 es modifica per l’article 105 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

19   L’article 76 es modifica per l’article 106 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

20   L’article 85 es modifica per l’article 107 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

21   L’apartat 4 de l’article 89 es modifica per l’article 81 de la[**Llei 7/2021, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2021/12/29/7/).

22   L’apartat 2 de l’article 93 es modifica per l’article 81 de la[**Llei 7/2021, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2021/12/29/7/).

23   L'article 96 es modifica per l’article 108 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

24   L’article 98.2 es modifica per l’article 59 de la[**Llei 27/2018, de 27 desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2018/12/27/27/), de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat. (DOGV núm. 8453 de 28.12.2018) Ref. Base de dades 011731/2018.

25   L’apartat 2 de l’article 99 es modifica per l’article 51 de la[**Llei 13/2016, de 29 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/), de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat (DOGV núm. 7948 de 31.12.2016) Ref. Base de dades 009919/2016..

26   L'article 100 es modifica per l’article 109 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

27   L’article 101 es modifica per l’article 52 de la[**Llei 13/2016, de 29 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

28   L’apartat 2 de l’article 104 es modifica per l’article 53 de la[**Llei 13/2016, de 29 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

29   L’article 106 es modifica per l’article 54 de la[**Llei 13/2016, de 29 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

30   L’apartat 2 de l’article 111 es modifica per l’article 55 de la[**Llei 13/2016, de 29 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

31   L’article 112 es modifica per la[**Llei 21/2017, de 28 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

32   L'article 114 es modifica per l’article 110 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

33   L’apartat 4 de l'article 120 es modifica per la[**Llei 21/2017, de 28 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

34   L’apartat 5 de l'article 120 s’introdueix per la[**Llei 21/2017, de 28 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

35   L’article 121 es modifica per l’article 62 de la[**Llei 9/2019, de 23 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/).

36   L’article 122 es modifica per l’article 56 de la[**Llei 13/2016, de 29 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

37   L’article 123 bis s’introdueix per l’article 59 de la[**Llei 27/2018, de 27 desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2018/12/27/27/).

38   El capítol V i els articles 123.ter, 123.quarter i 123.quinquies s’introdueixen per l’article 62 de la[**Llei 9/2019, de 23 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/).

39   L’article 123 quater es modifica per l’article 71 de la[**Llei 7/2023, de 26 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

40   L’article 129 es modifica per l’article 72 de la[**Llei 7/2023, de 26 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

41   L’article 132 es modifica per l’article 111 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

42   L’article 134 es modifica per l’article 62 de la[**Llei 9/2019, de 23 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/).

43   L’article 138 es modifica per l’article 62 de la[**Llei 9/2019, de 23 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/).

44   L’article 139 es modifica per l’article 112 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

45   El subapartat b) de l’apartat 1 de l’article 142 es modifica per l’article 58 de la[**Llei 13/2016, de 29 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

46   L’article 143 es modifica per l’article 59 de la[**Llei 13/2016, de 29 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

47   L’article 156 es modifica per l’article 60 de la[**Llei 13/2016, de 29 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

48   El subapartat a de l’apartat 1 de l’article 156 es modifica per l’article 5.1 del[**Decret llei 1/2022, de 22 d'abril**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2022/04/22/1/), del Consell, de mesures urgents en resposta a l'emergència energètica i econòmica originada a la Comunitat Valenciana per la guerra a Ucraïna. (DOGV núm. 9323 de 22.04.2022) Ref. Base de dades 003456/2022.

49   L’article 157 es modifica per l’article 61 de la[**Llei 13/2016, de 29 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

50   Les lletres b) i c) de l’apartat 1 de l’article 160 es modifiquen per l’article 91de la de la[**Llei 6/2024, de 5 de desembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/vci/html), de simplificació administrativa (DOGV núm. 10001 de 09.12.2024).

51   La lletra b de l’apartat 2 de l’article 160 es modifica per l’article 91 de la[**Llei 6/2024, de 5 de desembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/vci/html).

52   L’apartat 2 de l’article 160 es modifica per l’article 4 del[**Decret llei 6/2021, d'1 d'abril, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2021/04/01/6/).

53   L’apartat e) de l’article 164 es modifica per l’article 91 de la[**Llei 6/2024, de 5 de desembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/vci/html).

54   L’apartat h) de l’article 164 es modifica per l’article 5 del[**Decret llei 6/2021, d'1 d'abril, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2021/04/01/6/).

55   L’article 165 es modifica per la[**Llei 21/2017, de 28 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

56   L’apartat 1 de l’article 165 es modifica per l’article 91 de la[**Llei 6/2024, de 5 de desembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/vci/html).

57   El subapartat i) de l’apartat 2 de l’article 165 es modifica per l’article 6 del[**Decret llei 6/2021, d'1 d'abril, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2021/04/01/6/).

58   L’apartat 3 de l’article 165 es modifica per l’article 91 de la[**Llei 6/2024, de 5 de desembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/vci/html).

59   La lletra a) de l’article 166 es modifica per l’article 91 de la[**Llei 6/2024, de 5 de desembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/vci/html).

60   L’article 168 es modifica per l’article 113 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

61   L’apartat 2 de l’article 171 es modifica per l’article 8 del[**Decret llei 6/2021, d'1 d'abril, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2021/04/01/6/).

62   L’article 171.3.a) es modifica per l’article 62 de la[**Llei 9/2019, de 23 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/).

63   El subapartat b) de l’apartat 3 de l’article 171 es modifica per l’article 8 del[**Decret llei 6/2021, d'1 d'abril, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2021/04/01/6/).

64   La referència feta a l'apartat 1.15.i.i del Marc sobre ajudes estatals d'investigació, desenvolupament i innovació s'ha d'entendre realitzada a l'apartat 1.3.15. ee) d’aquest.

65   L’apartat c, del punt 3 de l'article 171, s’introdueix per la[**Llei 21/2017, de 28 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

66   El subapartat d) de l’apartat 5 de l’article 171 es modifica per l’article 8 del[**Decret llei 6/2021, d'1 d'abril, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2021/04/01/6/).

67   L’article 171.5.f) es modifica per l’article 79 de la[**Llei 3/2020, de 30 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2020/12/30/3/), de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat 2021 (DOGV núm. 8987 de 31.12.2020) Ref. Base de dades 010710/2020.

68   La referència feta a l'apartat 1.15.l.l del Marc sobre ajudes estatals d'investigació, desenvolupament i innovació s'ha d'entendre realitzada a l'apartat 1.3.15. ee) d’aquest.

69   L’apartat h, del punt 5 de l'article 171, s’introdueix per la[**Llei 21/2017, de 28 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

70   El capítol V, amb nou article 178, s’introdueix per la[**Llei 21/2017, de 28 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

71   La disposició addicional cinquena es modifica per l’article 63 de la[**Llei 13/2016, de 29 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

72   La disposició addicional desena s’afegeix per l’article 5.2 del[**Decret llei 1/2022, de 22 d'abril**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2022/04/22/1/).

73   La disposició addicional onzena s’afegeix per l’article 114 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

74   La disposició addicional dotzena es modifica per l’article 91 de la[**Llei 6/2024, de 5 de desembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/vci/html).

75   La disposició addicional tretzena s’afegeix per l’article 116 de la[**Llei 8/2022, de 29 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

76   La disposició addicional catorzena s’afig per l’article 73 de la[**Llei 7/2023, de 26 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/)

77   La disposició addicional quinzena s’afig per l’article 91 de la[**Llei 6/2024, de 5 de desembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/vci/html).

78   La disposició addicional setzena es modifica per l’article 84 de la[**Llei 6/2024, de 5 de desembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/vci/html).

79   Tingueu en compte la disposició transitòria primera de la[**Llei 8/2023, de 27 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2023/12/27/8/), de pressupostos de la Generalitat per a l'exercici 2024 (DOGV núm. 9756 de 30.12.2023), per la qual s'amplien els terminis previstos en les disposicions transitòries tercera, quarta i cinquena fins al 31 de desembre de 2024, ampliació que no eximirà a aquests ens de l'obligació d'elaborar els seus pressupostos per a 2025 d'acord amb el règim economicofinancer establit per a ells en aquesta llei.

80   La disposició transitòria segona es deroga per la disposició derogatòria única de la[**Llei 9/2019, de 23 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/).

81   La disposició transitòria quarta es modifica per l’article 64 de la[**Llei 13/2016, de 29 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

82   La disposició transitòria novena es modifica per l’article 62 de la[**Llei 9/2019, de 23 de desembre**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/).

83   L’apartat 4 de la disposició transitòria novena s’afig per l’article 91 de la[**Llei 6/2024, de 5 de desembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/vci/html).



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7464, del 12-02-2015 (2015/1091)

LEY 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de Hacienda Pública, del Sector Público Instrumental y de Subvenciones.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2015/02/06/1**

### Versiones

 10/12/2024 - Actualidad  11/07/2024 - 09/12/2024  01/01/2024 - 10/07/2024  01/01/2023 - 09/07/2024  23/04/2022 - 31/12/2022  01/01/2022 - 22/04/2022  16/04/2021 - 31/12/2021  01/01/2021 - 15/04/2021  01/01/2020 - 31/12/2020  01/01/2019 - 31/12/2019  01/01/2018 - 31/12/2018  01/01/2017 - 31/12/2017  01/01/2016 - 31/12/2016  Texto inicial: 12/03/2015 - 31/12/2015 

### Datos del documento

Número DOGV
:   7464

Fecha DOGV
:   12-02-2015

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2015/1091

CVE


Fecha del documento
:   06-02-2015

Organismo emisor
:   Presidencia de la Generalitat

Tipo de documento
:   Ley

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [contabilidad pública](javascript:void(0))
    * [crédito presupuestario](javascript:void(0))
    * [sanción administrativa](javascript:void(0))
    * [ejecución del presupuesto](javascript:void(0))
    * [liquidación de gastos](javascript:void(0))
    * [apoyo económico](javascript:void(0))
    * [hacienda pública](javascript:void(0))
    * [competencia administrativa](javascript:void(0))
    * [deuda pública](javascript:void(0))
    * [garantía](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [cooperación administrativa](javascript:void(0))
    * [empresa pública](javascript:void(0))
    * [Tesoro](javascript:void(0))
    * [verificación de cuentas](javascript:void(0))
    * [hacienda regional](javascript:void(0))
    * [contabilidad regional](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Los textos consolidados de las normas son de carácter informativo y no tienen valor jurídico.

TEXTO CONSOLIDADO

*Versión vigente: 10.12.2024*

Sea notorio y manifiesto a todos los ciudadanos que Les Corts han aprobado y yo, de acuerdo con lo establecido por la Constitución y el Estatuto de Autonomía, en nombre del rey, promulgo la siguiente ley:

PREÁMBULO

Desde 1991, año de publicación del texto refundido de la Ley de Hacienda Pública, el marco jurídico del régimen económico financiero de la Generalitat se ha visto afectado de forma sustancial por circunstancias tales como la reforma del Estatuto de Autonomía en 2006, la evolución del modelo de financiación, así como las exigencias, derivadas de la pertenencia a la Unión Europea, en materia de estabilidad presupuestaria y de coordinación de la política fiscal, en orden a garantizar la disciplina presupuestaria de los diferentes estados miembros.

En este contexto de reordenación general de la actividad económica-financiera de las administraciones públicas territoriales y de sus correspondientes sectores públicos, cabe destacar:

En primer lugar, el Estado, desde el año 2001, ha aprobado diversas leyes de estabilidad presupuestaria en orden a introducir de forma explícita el equilibrio presupuestario en nuestro ordenamiento jurídico, con el fin de asegurar que la estabilidad presupuestaria sea el escenario permanente de las finanzas públicas de todas las administraciones públicas de nuestro país. La norma que en la actualidad da cobertura a las políticas de estabilidad es la Ley Orgánica 2/2012, de 27 de abril, de Estabilidad Presupuestaria y Sostenibilidad Financiera, la cual incorpora expresamente la sostenibilidad financiera como principio rector de la actuación económico-financiera de todas las administraciones públicas, estableciendo, al efecto, la obligación, para los sujetos comprendidos en su ámbito de aplicación, de introducir en su normativa los instrumentos y procedimientos necesarios para adecuarla a la aplicación de los principios contenidos en la citada ley.

En segundo lugar, las modificaciones, hasta siete, sufridas por la Ley Orgánica 8/1980, de 22 de septiembre, de financiación de las comunidades autónomas, vinculadas principalmente a la evolución del modelo de financiación y a la progresiva implantación de las políticas de estabilidad en nuestro país. Modificaciones que han incidido, directa o indirectamente, en el funcionamiento de las haciendas autonómicas.

Por último, durante el año 2003 se publican tres leyes de interés primordial para la actividad financiera de la Generalitat, tanto por su objeto como, en muchos de los supuestos regulados, por su carácter básico. En primer lugar la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, General de Subvenciones, que introduce, con el carácter de básicas, importantes novedades en la materia. En segundo lugar la Ley 47/2003, de 26 de noviembre, General Presupuestaria, documento jurídico de referencia en la regulación del funcionamiento financiero del sector público estatal, y por extensión del resto de administraciones públicas territoriales del Estado. Y por último, la Ley 58/2003, de 17 de diciembre, General Tributaria, cuya incidencia en la gestión de los ingresos públicos es fundamental.

Ante este nuevo marco, la Generalitat en los últimos años, en consonancia con lo realizado por otras administraciones públicas, ha recurrido a las leyes anuales de presupuestos, o a las leyes de "acompañamiento", para introducir modificaciones en el ámbito presupuestario y financiero, al objeto de adaptar la normativa financiera de la Generalitat tanto a las novedades que desde la Administración del Estado se establecían, como a las necesidades que exigía el propio desarrollo y ampliación de las competencias asumidas. No obstante, dichas reformas, por su carácter concreto y puntual, se consideran insuficientes, siendo necesario elaborar una nueva disposición legal que regule el régimen económico financiero del sector público de la Generalitat, incorporando de forma ordenada y sistemática las reformas apuntadas, adaptándolas a las especialidades y necesidades de nuestro sector público.

Consecuencia de todo lo anterior, podemos concluir que las principales razones que impulsan y justifican la elaboración de esta disposición son:

- La profunda alteración del ámbito subjetivo de la ley. La Generalitat actual no tiene nada que ver con la Administración relativamente pequeña y en formación a la que dio cobertura el texto de 1991. Tanto la estructura del sector público instrumental de la Generalitat, como el marco competencial se han modificado significativamente en los más de 22 años transcurridos.

- La necesidad de incorporar a la normativa financiera de la Generalitat técnicas que permitan racionalizar el proceso presupuestario mediante la ordenación de su elaboración y ejecución en un marco plurianual.

- La introducción en los diferentes procesos y procedimientos relacionados con la actividad financiera de la Generalitat de los medios y técnicas vinculados a la administración electrónica, con el fin de mejorar la transparencia y la eficiencia en la gestión, sin merma de las garantías y seguridades que la gestión de los fondos públicos exige.

- La necesidad de establecer el régimen jurídico básico de la organización institucional de la Generalitat, y dotarla del correspondiente régimen económico-presupuestario.

- La exigencia de contar, en el ámbito del sector público de la Generalitat, con una normativa propia para la actividad de fomento.

- La obligación legal de todas las administraciones públicas de incorporar a su legislación económico-financiera los mandatos que en materia de estabilidad presupuestaria y sostenibilidad financiera se han introducido por el Estado con el carácter de básicos, especialmente los vinculados al proceso presupuestario.

Por último destacar, respecto del objeto o contenido de la ley, la existencia de tres partes diferenciadas, aunque sustancialmente vinculadas. En primer lugar se regula propiamente el régimen económico financiero del sector público de la Generalitat, en segundo lugar se incluye un título específico en el que se recoge el régimen jurídico básico del sector público instrumental, y finalmente en otro título diferenciado, se recoge la normativa general de la Comunitat en materia de subvenciones.

En lo que se refiere propiamente al texto legal, el mismo se compone de 177 artículos, ordenados en 10 títulos, completados con nueve disposiciones adicionales, ocho transitorias, una derogatoria y dos finales.

El primero de los títulos, concretamente en su capítulo I, fija el ámbito objetivo y subjetivo de la ley. De manera tal que, una vez definido el objeto, la regulación del régimen económico-financiero del sector público de la Generalitat, concretado a través de sus principales instituciones, la ley, en consonancia con el principio constitucional de universalidad del presupuesto, enumera el conjunto de entidades que conforman el sector público autonómico.

En este sentido, cabe destacar que con esta ley, por primera vez en nuestra Comunitat, se sientan las bases, a efectos de su organización y funcionamiento, de lo que se denomina el sector público instrumental de la Generalitat. De tal forma que la misma cumple así una doble función, por un lado ordena y estructura el sector público instrumental, fundamentalmente a través del artículo 2.3 de la ley en relación con el título IX, a la vez que, por otro, establece el régimen económico financiero del conjunto del sector público de la Generalitat.

De forma que, al establecer el régimen económico financiero aplicable a las distintas entidades que integran el sector público, la ley opta por atender a la naturaleza económica financiera, en consonancia con la normativa estatal en la materia, clasificando los distintos entes en dos subsectores, el administrativo y el empresarial y fundacional. La pertenencia a uno u otro subsector, será determinante para la concreta aplicación de un régimen diferenciado en cada una de las materias o instituciones reguladas a lo largo del texto.

En el capítulo II se regula el régimen de la Hacienda Pública de la Generalitat. A tal efecto, por un lado, se relacionan los derechos que forman parte de dicha Hacienda, en consonancia con lo dispuesto en el artículo 4 de la Ley Orgánica 8/1980, de 22 de septiembre, en el artículo 72 del Estatuto de Autonomía y en el capítulo II del título I de la Ley 47/2003, de 26 de noviembre, y se establecen los elementos esenciales de su contenido jurídico, según sean de naturaleza pública o privada, incluyendo los límites y prerrogativas, y las formas de nacimiento, adquisición y extinción. Por otro lado, se regulan igualmente las obligaciones de la Generalitat, incluyendo sus fuentes, exigibilidad, prerrogativas y formas de extinción.

El título II, dedicado a los Presupuestos de la Generalitat, aplica y desarrolla los mandatos contenidos en la normativa de estabilidad presupuestaria y sostenibilidad financiera.

A tal efecto, el capítulo I recoge los principios que han de regir la programación y gestión presupuestaria, definiendo tanto los principios presupuestarios clásicos como los derivados de las exigencias de estabilidad presupuestaria y sostenibilidad financiera. Su aplicación efectiva se garantiza mediante una serie de reglas que se deben respetar en las actuaciones de la Generalitat con repercusión económica.

El capítulo II regula los escenarios presupuestarios plurianuales para las entidades del sector público de la Generalitat con presupuesto limitativo. Los escenarios presupuestarios son una pieza clave en la racionalización del proceso presupuestario y en la garantía de los principios de estabilidad presupuestaria y sostenibilidad financiera, de forma que los presupuestos anuales de la Generalitat necesariamente se han de enmarcar en dichos escenarios, al tiempo que estos constituyen un límite a la acción de gobierno con repercusiones económicas y todo instrumento de planificación o programación económica deberá garantizar su coherencia con los mismos. Los escenarios se desarrollan en programas plurianuales en los que se fijarán los objetivos a conseguir, acciones a desarrollar y recursos necesarios en los ejercicios que abarcan los escenarios. Dichos programas serán objeto de evaluación anual.

En la sección primera del capítulo III se define el presupuesto y su ámbito subjetivo - que necesariamente ha de coincidir con la definición de sector público de la Generalitat- y objetivo, así como conceptos esenciales tales como los créditos presupuestarios y los programas de gasto. En la segunda sección se aborda el procedimiento de elaboración - que arranca de la aprobación del límite del gasto no financiero- , el trámite de su remisión Les Corts - especificándose la documentación que necesariamente ha de acompañar el proyecto de presupuestos- y el supuesto de prórroga de los presupuestos de la Generalitat. La tercera y última sección del capítulo regula la estructura de los Presupuestos, tanto en lo relativo a los estados de gastos como a los de ingresos.

El capítulo IV regula el régimen de los créditos y sus modificaciones, aplicable a todas las entidades del sector público de la Generalitat con presupuesto limitativo. En este capítulo se ha realizado un esfuerzo por conjugar una mayor sistematización y detalle en la regulación de la materia con la necesaria flexibilidad que requiere una normativa con vocación de permanencia en el tiempo que se ha de aplicar a la administración del presupuesto. La primera sección recoge los principios de especialidad cualitativa, cuantitativa y temporal, al tiempo que se regula con detalle los compromisos de carácter plurianual, los gastos de tramitación anticipada y la posibilidad de adquirir bienes inmuebles con pago aplazado. Además se incluye una referencia al Fondo de Contingencia de ejecución presupuestaria cuya aplicación y cuantía se concretará en los presupuestos anuales de la Generalitat. En la sección segunda se definen y fijan las distintas modalidades de modificación de crédito y se establecen los principios básicos de su régimen de tramitación y aprobación. Dicho régimen será desarrollado y completado por las leyes anuales de presupuestos.

El capítulo V regula los principales aspectos de carácter económico-financiero y presupuestario del sector público empresarial y fundacional, estableciendo el contenido de los presupuestos de estas entidades que se integran en los presupuestos consolidados de la Generalitat, el régimen de modificaciones presupuestarias, y los términos y documentación que deberá contener el Programa de Actuación Plurianual que estas entidades deberán formular anualmente. El capítulo recoge, por último, el contenido mínimo de los contratos-programa que puedan formalizar estas entidades con la Generalitat.

El capítulo VI, referente a la gestión presupuestaria, contiene los criterios aplicables a la gestión económico-financiera, prestando una especial atención a la figura de los acuerdos de no disponibilidad como instrumento para garantizar los compromisos en materia de estabilidad presupuestaria y sostenibilidad financiera y el cumplimiento de los objetivos de gasto. También en este capítulo se relacionan y definen las distintas fases de la gestión de los gastos y los ingresos y se contemplan determinados aspectos en materia de gestión presupuestaria.

En el título III se regula la tesorería de la Generalitat, y el mismo se ordena en dos capítulos. El capítulo I tiene por objeto definir y determinar las funciones de la tesorería con carácter general, siendo el capítulo II el que desarrolla los principales aspectos de su gestión.

Como principales novedades destacar por un lado la definición del ámbito subjetivo de la tesorería, que en consonancia con el de la Hacienda, se hace coincidir con el del conjunto de sujetos que conforman el sector público administrativo, y por otro la referencia a la necesidad de elaborar un presupuesto monetario, de acuerdo con lo establecido en la legislación del Estado. Al citado presupuesto monetario deberán ajustarse las propuestas de pago.

Por otra parte, el texto incorpora las bases para la coordinación de la actividad de la tesorería con la de los diferentes entes que integran el sector público instrumental de la Generalitat.

El capítulo, finalmente, incluye la regulación de la Caja de Depósitos y Fianzas, la posibilidad de fraccionamiento de pagos, salvo prohibición expresa de una ley, y el establecimiento de criterios objetivos de ordenación de pagos.

El título IV define el concepto de deuda pública y establece el régimen de autorización y competencial, de la formalización y contabilización; asimismo se recoge la equiparación de la deuda pública de la Generalitat con la deuda pública del Estado en cuanto a los beneficios, plazos de prescripción y normas aplicables a ésta.

La deuda de la Generalitat, constituida por el conjunto de capitales tomados a préstamo, podrá adoptar diferentes modalidades y en su contratación y formalización se seguirán las normas, reglas y cláusulas usuales en los mercados financieros, respetando los principios de objetividad, transparencia y publicidad adecuados a la modalidad de que se trate.

Igualmente se establece la habilitación legal para la creación de la deuda de la Generalitat teniendo en cuenta el objetivo de estabilidad fijado para la Comunitat de conformidad con la normativa de Estabilidad Presupuestaria y Sostenibilidad Financiera.

En el título se incluye igualmente el régimen jurídico básico del endeudamiento del sector público instrumental de la Generalitat y demás entes adscritos.

El título V, relativo al régimen de los avales, regula el objeto, requisitos y competencias para otorgar avales de la Generalitat, así como las normas generales de los avales a prestar por las distintas entidades de su sector público instrumental.

En cualquier caso, la elaboración de los títulos IV y V se ha realizado con el objetivo de regular de forma más exhaustiva y clarificadora la normativa relativa a la deuda y avales, procurando atender a los estándares de la actualidad financiera.

El título VI regula el control interno de la actividad económico-financiera del sector público de la Generalitat Valenciana, ejercido por la Intervención General de la Generalitat.

El capítulo I, relativo a las normas generales, configura el ejercicio del control interno en un marco de plena autonomía respecto de las autoridades y entidades cuya gestión se controla, y tiene como objetivos la verificación del sometimiento de dicha gestión a la legalidad, a los principios de buena gestión financiera y a los establecidos en la legislación sobre estabilidad presupuestaria y sostenibilidad financiera.

Se establecen las modalidades de control, que son la función interventora, el control financiero permanente y la auditoría pública, los principios de actuación y prerrogativas, así como los derechos y deberes del personal controlador, regulándose los planes anuales y los informes generales a remitir al Consell.

El capítulo II, relativo a la función interventora, se encuentra dividido en dos secciones, distinguiendo el ejercicio de la función interventora sobre la Administración de la Generalitat y sus organismos autónomos, de los regímenes especiales de fiscalización que pueden establecerse sobre otras entidades del sector público de la Generalitat.

La sección primera regula el ejercicio de la función interventora estableciendo su ámbito y modalidades de ejercicio, y los supuestos de no sujeción a fiscalización previa. Asimismo se regulan los reparos, el procedimiento de resolución de discrepancias y la omisión de fiscalización. Respecto de esta última cuestión se introduce como novedad, justificada por su trascendencia en relación con la disciplina presupuestaria, la competencia del Consell para la adopción de los acuerdos procedentes.

El capítulo III, relativo al control financiero, se estructura en tres secciones referidas al control financiero permanente, el control financiero de las subvenciones y los controles financieros específicos.

Se incluye, como novedad, la sección segunda, referida al control financiero de subvenciones, consecuencia inmediata de la regulación de las subvenciones en el título X esta ley.

Por último, el capítulo IV relativo a la auditoría pública, se estructura en tres secciones referidas a las normas generales, la auditoria de las cuentas anuales y las auditorías públicas específicas.

El título VII se refiere a la contabilidad del sector público de la Generalitat, configurándola como un sistema de información económico- financiera y presupuestaria de la actividad de las entidades integrantes del mismo.

Como novedad en relación con el texto refundido de la Ley de Hacienda Pública anterior, el presente define de forma más ordenada y sistemática las distintas situaciones contables del sector público de la Generalitat, según el plan contable aplicable (público, privado o adaptación del Plan General a las entidades sin fines lucrativos), relacionándose las distintas entidades que están sometidas a cada uno de los regímenes.

Asimismo, cabe destacar la enumeración de los destinatarios de la información que suministre la contabilidad de las entidades del sector público de la Generalitat: órganos de dirección y gestión, de representación política y de control externo e interno.

En el capítulo I, bajo el epígrafe "Normas generales", el texto incorpora una expresa enumeración de los principios contables públicos.

En el capítulo II se regulan las competencias en materia contable, distribuyendo las mismas entre la conselleria competente en materia de hacienda y la Intervención General de la Generalitat, como centro directivo y gestor de la contabilidad pública.

El capítulo III, relativo a la información contable, establece en primer lugar la obligación de todas las entidades del sector público de la Generalitat de formular cuentas anuales de acuerdo con los principios contables que les sean de aplicación, distinguiendo entre las entidades que deben aplicar los principios contables públicos y el resto de entidades del sector público instrumental. Asimismo, se regula el contenido de la Cuenta General de la Generalitat, la colaboración de todas las entidades en la elaboración de las cuentas económicas del sector público, la información que se ha de rendir a Les Corts y, por último, la que se ha de publicar en el *Diari Oficial de la Comunitat Valenciana*.

Por último, el capítulo IV regula la rendición de cuentas, estableciendo la obligación de todas las entidades integrantes del sector público de la Generalitat de rendir la información contable establecida en la ley, a la Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana y al Tribunal de Cuentas, por el conducto de la Intervención General de la Generalitat.

El título VIII recoge el régimen de las responsabilidades derivadas de las infracciones de esta ley, siempre que supongan un daño o perjuicio a la Hacienda Pública de la Generalitat. En este ámbito se regula un principio general de responsabilidad en el artículo 144 y en los artículos siguientes se establecen las infracciones, los tipos de responsabilidad, distinguiéndose entre el dolo y la culpa, y los supuestos de solidaridad y mancomunidad en la responsabilidad.

En un apartado diferenciado se fija la específica responsabilidad de los interventores y los ordenadores de pagos, y el procedimiento para la exigencia de responsabilidad, distinguiéndose la competencia atribuida al Tribunal de Cuentas, a la Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana y al Consell.

Por último, el texto contempla el régimen jurídico de los reintegros derivados de la responsabilidad, las diligencias previas tendentes a asegurar su exigencia, estableciendo la obligación para las intervenciones delegadas de impulsar las actuaciones tendentes a exigir la responsabilidad en determinados supuestos.

El título IX, en relación con el artículo 2.3, sienta las bases de lo que es el sector público instrumental de la Generalitat, enumerando por un lado las distintas entidades que lo conforman, y estableciendo al efecto el régimen jurídico básico de las mismas. El mismo se estructura en dos capítulos diferenciados, de acuerdo con la naturaleza de las mismas.

El capítulo I recoge la definición, clasificación y adscripción de los organismos públicos, quienes desarrollan, mediante descentralización funcional y en cumplimiento de fines de interés público, actividades de ejecución o gestión tanto administrativas, prestacionales o de fomento, como de contenido económico, en el marco del ámbito competencial de la Generalitat y se clasifican en organismos autónomos y entidades de derecho público.

Respecto de éstas últimas, el texto diferencia, en primer lugar, aquellas cuyas funciones son susceptibles de contraprestación, y se denominan entidades públicas empresariales, y, por otro, el resto de entidades de derecho público, las cuales deberán formular un Plan de Acción Anual, en el marco de un Contrato Plurianual de Gestión.

El capítulo II recoge aquellas entidades del sector público instrumental con personalidad jurídica de naturaleza privada, y que no disponen de facultades que impliquen el ejercicio de potestades administrativas. Entre las que se incluyen las sociedades mercantiles y fundaciones de la Generalitat, así como los consorcios cuando sean adscritos a la Generalitat por aplicación de la normativa básica estatal.

Dentro del ordenamiento jurídico valenciano, la norma que hasta la fecha ha venido regulando el otorgamiento de ayudas y subvenciones por parte de la Generalitat ha sido el texto refundido de la Ley de Hacienda Pública aprobado en el año 1991. Sin embargo, diversas son las razones que aconsejan la modificación de este marco jurídico, finalidad a la que responde la inclusión en la presente ley de su título X.

Efectivamente, por una parte, la entrada en vigor de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, supuso que varias de las previsiones que se recogían en el texto refundido de la Ley de Hacienda Pública de la Generalitat se viesen "desplazadas" por la nueva regulación que de ellas se efectuaba, con carácter básico, en la ley estatal. Desde ese momento ha sido necesario efectuar una continua labor hermenéutica para determinar, caso a caso, qué aspectos de nuestro texto refundido se mantenían en vigor y cuáles otros habían decaído por su oposición a la legislación básica. Además, la Ley General de Subvenciones introdujo diversos procedimientos, garantías y controles que parece conveniente desarrollar y aplicar a nuestra administración autonómica.

Por otro lado, y en segundo lugar, se debe tener asimismo presente la existencia del 2.º Plan de Simplificación y Reducción de Cargas Administrativas (Plan SIRCA-2, 2013-2015), aprobado por Acuerdo del Consell de 10 de mayo de 2013, el cual persigue configurar un ordenamiento jurídico más accesible y transparente para los ciudadanos. En este sentido, se hace necesario revisar y adaptar el procedimiento de concesión y gestión de subvenciones precisamente para satisfacer dicha finalidad, haciendo un especial hincapié en las garantías que deben presidir todas aquellas actuaciones que, como la actividad de fomento, suponen un manejo y desembolso de recursos públicos.

En tercer y último lugar, conviene también significar el hecho de que idéntico sistema de garantías se debe extender, no sólo a la administración territorial, sino también a todos los organismos públicos de su sector instrumental en cuyo ámbito de competencias se comprende el otorgamiento de subvenciones. A tal efecto, se amplía el ámbito subjetivo de aplicación de la ley, lo que redundará necesariamente en un mayor control sobre la totalidad de la actividad de fomento que desarrolla la Generalitat.

Para alcanzar los objetivos descritos, el título X se estructura en cuatro capítulos. En el capítulo I se establecen unas disposiciones generales, de entre las que merece destacar la determinación exhaustiva de los distintos órganos de la Generalitat que ostentan competencias en esta materia. El capítulo II se dedica a la regulación de los procedimientos de concesión, diferenciando entre el régimen general de concurrencia competitiva y el excepcional de concesión directa. En relación con el primero de estos procedimientos, se aclara el carácter normativo de las correspondientes bases reguladoras, distinguiendo además nítidamente entre su contenido y el de las posteriores convocatorias. Respecto de los supuestos excepcionales de concesión directa, se ha pretendido limitar su utilización con la finalidad de favorecer la transparencia en el otorgamiento de las ayudas públicas.

El capítulo III se ocupa de la comprobación de las subvenciones y de los valores, así como de los abonos a cuenta, pagos anticipados y garantías, estableciendo finalmente el sistema de reintegro de subvenciones. Por último, el régimen sancionador está contenido en el capítulo IV, en el cual, partiendo de la legislación básica estatal, se efectúa una adaptación de la misma a las peculiaridades organizativas de la Generalitat.

TÍTULO I

Del ámbito de aplicación y de la Hacienda Pública de la Generalitat

CAPÍTULO I

Ámbito de aplicación y organización

del sector público de la Generalitat

*Artículo 1. Objeto*

1. Esta ley tiene por objeto regular el régimen económico-financiero del sector público de la Generalitat, el cual se ordena en torno a las siguientes materias: hacienda pública, presupuesto, contabilidad, tesorería y endeudamiento, y control financiero.

2. Igualmente se regula en el título IX, el régimen jurídico básico del sector público instrumental de la Generalitat, y, en el título X, el régimen jurídico de las subvenciones otorgadas por la Generalitat.

*Artículo 2. Sector público de la Generalitat*

1. A los efectos de esta ley forman parte del sector público de la Generalitat:

a) La Administración de la Generalitat.

b) El sector público instrumental de la Generalitat.

c) Las Instituciones de la Generalitat, mencionadas en el artículo 20.3 del Estatuto de Autonomía de la Comunitat, con independencia de que tengan o no atribuida personalidad jurídica, y sin perjuicio de las especialidades que se establezcan en sus normas de creación, organización y funcionamiento. No obstante, su régimen de contabilidad y de control quedará sometido en todo caso a lo establecido en dichas normas, sin que les sea aplicable en dichas materias lo establecido en esta ley.

2. Esta ley no será de aplicación a Les Corts, que gozan de autonomía presupuestaria de acuerdo con lo establecido en el artículo 21 del Estatuto de Autonomía de la Comunitat. No obstante se mantendrá la coordinación necesaria para la elaboración del Proyecto de Ley de Presupuestos de la Generalitat.

3. Integran el sector público instrumental de la Generalitat, de acuerdo con lo previsto en el título IX de esta ley, los entes que se relacionan a continuación, siempre que se encuentren bajo la dependencia o vinculación de la Administración de la Generalitat o de otros entes de su sector público:

a) Los organismos públicos de la Generalitat, que se clasifican en:

1.º Los organismos autónomos de la Generalitat,

2.º Las entidades públicas empresariales de la Generalitat, y

3.º Otras entidades de derecho público distintas de las anteriores,

b) Las sociedades mercantiles de la Generalitat,

c) Las fundaciones de sector público de la Generalitat, y

d) Los consorcios adscritos a la Generalitat siempre que sus actos estén sujetos directa o indirectamente al poder de decisión de dicha administración.

4. Se regula por esta ley el régimen presupuestario, económico-financiero, contable y de control de los fondos carentes de personalidad jurídica cuya dotación se efectúe mayoritariamente desde los presupuestos de la Generalitat.

5. La presente ley se aplicará también, a los efectos del seguimiento de los principios recogidos en el capítulo II de la Ley Orgánica 2/2012, de 27 de abril, a las universidades públicas dependientes de la Generalitat y al resto de entes adscritos que, sin formar parte del sector público de la Generalitat a los efectos de esta ley, estén incluidos en el sector administraciones públicas, subsector comunidades autónomas o en el subsector sociedades no financieras públicas, de acuerdo con la definición y delimitación del Sistema Europeo de Cuentas Nacionales y Regionales.

Dicha aplicación alcanzará, en todo caso, tanto al seguimiento de los principios y obligaciones contables regulados en el título VII de la presente ley, como a la sujeción, en materia de endeudamiento, a lo previsto en el artículo 88 de la presente ley.

*Artículo 3. De la estructura del sector público de la Generalitat*

El sector público de la Generalitat, a los efectos de esta ley, se ordena en:

1. Sector público administrativo, integrado por:

a) La Administración de la Generalitat y los organismos autónomos de la Generalitat.

b) Las Instituciones a que se refiere el apartado 1.c del artículo anterior.

c) Los consorcios a los que se refiere el artículo 2.3.d de esta ley y las entidades de derecho público incluidas en el artículo 2.3.a.3.º de esta ley, que cumplan alguna de las dos características siguientes:

- Que su actividad principal no consista en la producción en régimen de mercado de bienes y servicios destinados al consumo individual o colectivo, o que efectúen operaciones de redistribución de renta y de la riqueza nacional, en todo caso sin ánimo de lucro.

- Que no se financien mayoritariamente con ingresos comerciales, entendiéndose como tales a los efectos de esta ley, los ingresos, cualquiera que sea su naturaleza obtenidos como contrapartida de las entregas de bienes o prestaciones de servicios.

2. Sector público empresarial y fundacional, integrado por:

a) Las entidades públicas empresariales de la Generalitat.

b) Las sociedades mercantiles de la Generalitat.

c) Las fundaciones del sector público de la Generalitat.

d) Los consorcios y otras entidades de derecho público a que se refiere la letra c del apartado uno anterior siempre que no estén incluidas en el sector público administrativo.

*Artículo 4. Del régimen económico-presupuestario básico del sector público de la Generalitat*

1. El presupuesto de gastos de los sujetos que conforman el sector público administrativo tendrá carácter limitativo y vinculante.

A los efectos de lo dispuesto en el párrafo anterior, el presupuesto de gastos de las entidades de derecho público integradas en el sector público administrativo, tendrá carácter limitativo por el importe global y carácter estimativo para la distribución de los créditos de acuerdo con su naturaleza económica, con excepción de los correspondientes a gastos de personal y de subvenciones nominativas que, en todo caso, tendrán carácter limitativo y vinculante.

2. El presupuesto de gastos de las entidades integradas en el sector público empresarial y fundacional tendrá carácter estimativo y no vinculante, salvo las dotaciones consignadas en el capítulo destinado a gastos de personal que tendrán carácter limitativo y vinculante por su cuantía total.

*Artículo 5. Normativa reguladora*

1. La actividad económico-financiera del sector público de la Generalitat se sujetará a la normativa comunitaria, a la legislación básica del Estado en la materia, y, en concreto, la misma se adecuará a los principios rectores en materia de estabilidad presupuestaria y sostenibilidad financiera.

Sin perjuicio de lo anterior, dicha actividad se regirá por la presente ley y su normativa de desarrollo, por las leyes especiales que sobre la materia puedan aprobarse por Les Corts, y por los preceptos que contengan las leyes anuales de Presupuestos. Serán de aplicación supletoria las normas de derecho administrativo y, en su defecto, las de derecho común.

2. A tal efecto, se someterán a su normativa específica:

a) El régimen jurídico de las relaciones tributarias, y en concreto el establecimiento, modificación y supresión de los tributos propios, recargos sobre tributos estatales y otras prestaciones patrimoniales de carácter público de la Generalitat.

b) El régimen jurídico del patrimonio de los sujetos que conforman el sector público de la Generalitat

c) El régimen de contratación de los sujetos que conforman el sector público de la Generalitat.

d) Las ayudas o subvenciones concedidas por los sujetos integrantes del sector público de la Generalitat, sin perjuicio de las especialidades recogidas en la presente ley.

e) El régimen de realización de gastos en aquellas materias que por su especialidad no se hallan reguladas en esta ley.

CAPÍTULO II

Del Régimen de la Hacienda Pública de la Generalitat

Sección 1.ª. Derechos de la Hacienda Pública de la Generalitat

*Artículo 6. De la Hacienda Pública de la Generalitat*

1. La Hacienda Pública de la Generalitat comprende el conjunto de derechos y obligaciones de contenido económico cuya titularidad corresponde a la Administración de la Generalitat y al resto de sujetos que conforman el sector público administrativo de la Generalitat.

2. La Administración de la Generalitat y sus organismos autónomos tendrán el mismo tratamiento fiscal que las leyes establezcan para el Estado.

En la gestión de sus derechos económicos y en el cumplimiento de sus obligaciones la Hacienda Pública de la Generalitat gozará de las prerrogativas reconocidas en las leyes.

*Artículo 7. Derechos de la Hacienda Pública de la Generalitat*

La Hacienda Pública de la Generalitat está constituida por los derechos siguientes:

1. De naturaleza pública: Tendrán esta naturaleza los tributos y demás derechos de contenido económico cuya titularidad corresponde a la Administración de la Generalitat y al resto de sujetos que conforman su sector público administrativo, siempre que deriven del ejercicio de potestades administrativas o del desarrollo de sus competencias, y, en particular:

a) Sus propios impuestos, tasas y contribuciones especiales.

b) Los tributos cedidos, total o parcialmente, por el Estado.

c) Los recargos que pudieran establecerse sobre los tributos del Estado.

d) Sus precios públicos.

e) La participación en el Fondo de Garantía de Servicios Públicos Fundamentales.

f) Las participaciones en los ingresos del Estado a través de los fondos y mecanismos que establezcan las leyes.

g) Las asignaciones y subvenciones que se establezcan en los Presupuestos Generales del Estado.

h) Las transferencias de los fondos de compensación interterritorial.

i) La emisión de deuda y el producto de las operaciones de crédito.

j) El producto de las multas y sanciones en el ámbito de su competencia.

k) Los ingresos procedentes de fondos de la Unión Europea.

l) Cualquier otro tipo de derechos de naturaleza pública que la ley establezca en favor de la Hacienda Pública de la Generalitat.

2. De naturaleza privada: los ingresos procedentes de su patrimonio, legados, donaciones y demás ingresos de derecho privado.

*Artículo 8. Administración de los derechos de la Hacienda Pública de la Generalitat*

1. La administración de los derechos de la Hacienda Pública de la Generalitat, salvo disposición legal en contrario, corresponde a la persona titular de la conselleria competente en materia de hacienda y la de los entes del sector público administrativo a las personas que ostenten la presidencia o dirección, en el caso de no existir presidencia.

2. El manejo o custodia de los fondos o valores de naturaleza pública podrá encomendarse a personas o entidades privadas, que deberán prestar garantía en los casos, cuantía y forma que se determine por la conselleria competente en materia de hacienda.

Sección 2.ª. Régimen Jurídico de los derechos de naturaleza pública

de la Hacienda Pública de la Generalitat

*Artículo 9. Límites a que están sujetos los derechos de la Hacienda Pública de la Generalitat*

1. No se podrán enajenar, gravar, ni arrendar los derechos económicos de la Hacienda Pública de la Generalitat salvo en los supuestos establecidos por las leyes.

2. Tampoco se concederán exenciones, condonaciones, rebajas, ni moratorias en el pago de los derechos a la Hacienda Pública de la Generalitat, salvo en los casos y en la forma que determinen las leyes.

No obstante, se autoriza a la conselleria competente en materia de hacienda a dictar las normas oportunas para la no liquidación o, en su caso, la anulación y baja en contabilidad de las liquidaciones ya practicadas, cuando se trate de deudas cuya cuantía se fije como insuficiente para la cobertura del coste que su exacción y recaudación representen.

3. Sin perjuicio de lo establecido en el artículo 10 de esta ley, no se podrá transigir judicial o extrajudicialmente sobre los derechos de la Hacienda Pública de la Generalitat, ni someter a arbitraje las contiendas que se susciten acerca de aquéllos, sino mediante decreto del Consell, que, en el caso de las transacciones, será a propuesta de la conselleria competente en materia de hacienda, y previo dictamen, en todo caso, del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana e informe de la conselleria o ente acreedor.

*Artículo 10. Prerrogativas correspondientes a los derechos de naturaleza pública de la Hacienda Pública de la Generalitat*

1. Sin perjuicio de las prerrogativas establecidas para cada derecho de naturaleza pública por su normativa reguladora, su gestión recaudatoria se efectuará, en su caso, conforme a los procedimientos administrativos correspondientes y gozará de las prerrogativas establecidas para los tributos en la Ley 58/2003, de 17 de diciembre, y en su normativa de desarrollo.

2. Serán responsables solidarios del pago de los derechos de naturaleza pública pendientes, hasta el importe del valor de los bienes o derechos que se hubieran podido embargar o enajenar, las personas o entidades en quienes concurra alguna de las circunstancias del artículo 42.2 de la Ley 58/2003, de 17 de diciembre, en los términos señalados en la misma.

3. El carácter privilegiado de los créditos de naturaleza pública de la Hacienda Pública de la Generalitat otorga a ésta el derecho de abstención en los procesos concursales, en cuyo curso, no obstante, podrá suscribir los acuerdos o convenios previstos en la legislación concursal, así como acordar, de conformidad con el deudor y con las garantías que se estimen oportunas, unas condiciones singulares de pago, que no pueden ser más favorables para el deudor que las recogidas en el acuerdo o convenio que ponga fin al proceso judicial. Igualmente, podrán compensarse dichos créditos, en los términos previstos en la normativa reguladora de los ingresos públicos.

Para la suscripción y celebración de los acuerdos y convenios a que se refiere el párrafo anterior, la competencia corresponde a la persona titular de la conselleria competente en materia de hacienda, quien podrá delegar dicha competencia en otros órganos de su conselleria. Si la gestión de estos derechos se atribuyese a un organismo autónomo de la Generalitat competente en materia de tributos, esta atribución corresponderá al órgano que determine su normativa de organización.

*Artículo 11. Nacimiento, adquisición y extinción de los derechos de naturaleza pública de la Hacienda Pública de la Generalitat*

1. Los derechos de naturaleza pública de la Hacienda Pública de la Generalitat se adquieren y nacen de conformidad con lo establecido en la normativa reguladora de cada derecho.

2. Los derechos de naturaleza pública de la Hacienda Pública de la Generalitat se extinguen por las causas previstas en la Ley 58/2003, de 17 de diciembre, y las demás previstas en las leyes.

Sin perjuicio de lo establecido en esta ley y en la normativa reguladora de cada derecho, el procedimiento, efectos y requisitos de las formas de extinción de los derechos de naturaleza pública de la Hacienda Pública de la Generalitat se someterán a lo establecido en la Ley 58/2003, de 17 de diciembre y su normativa de desarrollo.

*Artículo 12. Providencia de apremio y suspensión del procedimiento de apremio*

1. Las providencias de apremio acreditativas del descubierto de las deudas correspondientes a los derechos de naturaleza pública, expedidas por los órganos competentes, serán título suficiente para iniciar el procedimiento de apremio y tendrán la misma fuerza ejecutiva que la sentencia judicial para proceder contra los bienes y derechos de los obligados al pago.

2. Los procedimientos administrativos de apremio podrán ser suspendidos en el caso de recursos o reclamaciones interpuestos por los interesados, en la forma y con los requisitos legales o reglamentariamente establecidos.

3. Se suspenderá inmediatamente el procedimiento de apremio, sin necesidad de prestar garantía, cuando el interesado demuestre que se ha producido en su perjuicio error material, aritmético o de hecho en la determinación de la deuda, o bien que dicha deuda ha prescrito o ha sido ingresada, condonada, compensada, aplazada o suspendida.

4. Si contra dichos procedimientos se opusieran reclamaciones en concepto de tercería o por otra acción civil por persona que no tenga ninguna responsabilidad con la Hacienda Pública de la Generalitat en virtud de obligación o gestión propia o transmitida, relativa a los créditos objeto del procedimiento, se procederá de la siguiente forma:

a) Tratándose de tercería de dominio, una vez que se hayan tomado las medidas de aseguramiento que procedan, se suspenderán dichos procedimientos sólo en la parte que se refiere a los bienes o derechos controvertidos, sustanciándose este incidente en la vía administrativa como previa a la judicial.

Cuando la reclamación fuese denegada en la vía administrativa, proseguirá el procedimiento de apremio, salvo justificación documental en el plazo reglamentariamente establecido de la interposición de demanda judicial.

La Administración de la Generalitat podrá acordar la suspensión del procedimiento de apremio cuando de la ejecución puedan derivarse perjuicios de imposible o difícil reparación. En tales casos, el acuerdo de suspensión establecerá las medidas para el aseguramiento de los respectivos créditos.

b) Si la tercería fuera de mejor derecho, proseguirá el procedimiento hasta la realización de los bienes y el producto obtenido se consignará en depósito a resultas de la tercería.

*Artículo 13. Aplazamiento o fraccionamiento de deudas de naturaleza pública a favor de la Hacienda Pública de la Generalitat*

Podrán aplazarse o fraccionarse, devengando el correspondiente interés de demora, las cantidades adeudadas a la Hacienda Pública de la Generalitat en virtud de una relación jurídica de derecho público, en los supuestos, por los medios y a través del procedimiento establecido para los tributos por la Ley 58/2003, de 17 de diciembre, y su normativa de desarrollo.

Dichas cantidades deberán garantizarse excepto en los casos siguientes:

a) Las de baja cuantía cuando sean inferiores a las cifras que se determinen por la conselleria competente en materia de hacienda.

b) Cuando la persona física o jurídica deudora carezca de bienes suficientes para garantizar la deuda y la ejecución de su patrimonio afectara sustancialmente al mantenimiento de la capacidad productiva y del nivel de empleo de la actividad económica respectiva, salvo que ello produjera grave quebranto para los intereses de la Hacienda Pública de la Generalitat.

*Artículo 14. De la compensación de deudas y de las retenciones en contabilidad*

1. En los casos y con los requisitos establecidos para los tributos por la Ley General Tributaria y su normativa de desarrollo, podrán extinguirse total o parcialmente por compensación las deudas de naturaleza pública a favor de la Hacienda Pública de la Generalitat, siempre que se encuentren en fase de gestión recaudatoria, tanto voluntaria como ejecutiva, con los créditos reconocidos por la misma a favor del deudor.

Cuando una liquidación cuyo importe ha sido ingresado total o parcialmente sea anulada y sustituida por otra, se podrá disminuir ésta en la cantidad previamente ingresada.

2. A los efectos de lo previsto en el apartado anterior, y en el supuesto de que el sujeto deudor frente a la Hacienda Pública de la Generalitat fuese una entidad local, sólo en el caso de imposibilidad de aplicar el procedimiento de compensación resultará de aplicación la vía de apremio para la exacción de sus deudas.

3. En el supuesto que la Administración de la Generalitat y el resto de entes que conforman su sector público instrumental de la Generalitat, ostentasen simultáneamente créditos y débitos frente a una misma persona, física o jurídica, reglamentariamente podrá establecerse un procedimiento que asegure, mediante la correspondiente retención en la contabilidad de la Administración de la Generalitat, la extinción de las obligaciones pendientes.

Dicho procedimiento, que se articulará sobre la base del tratamiento unitario de la Administración de la Generalitat y el resto de entes que conforman su sector público instrumental, se tramitará y resolverá por la conselleria competente en materia de hacienda, y, en todo caso, exigirá la conformidad de todos los sujetos afectados.

*Artículo 15. Prescripción de los derechos de la Hacienda Pública de la Generalitat*

1. Salvo lo establecido por las leyes reguladoras de los distintos recursos, prescribirá a los cuatro años el derecho de la Hacienda Pública de la Generalitat:

a) A reconocer y liquidar créditos a su favor, contándose dicho plazo desde el día en que el derecho pudo ejercitarse.

b) A recaudar los créditos reconocidos o liquidados, contándose dicho plazo desde la fecha de su notificación o, si ésta no fuera preceptiva, desde su vencimiento.

2. La prescripción de los derechos se interrumpirá conforme a lo establecido en la Ley 58/2003, de 17 de diciembre, y se aplicará de oficio.

3. Los derechos declarados prescritos serán dados de baja en las respectivas cuentas, previa tramitación del oportuno expediente.

4. La declaración y exigencia de responsabilidades a que, en su caso, haya lugar por la prescripción de los créditos de la Hacienda Pública de la Generalitat se ajustará a lo previsto en la normativa reguladora de la responsabilidad contable.

*Artículo 16. Intereses de demora*

1. Las cantidades adeudadas a la Hacienda Pública de la Generalitat devengarán intereses de demora desde el día siguiente al de su vencimiento.

2. El interés de demora resultará de la aplicación, para cada año o periodo de los que integren el periodo de cálculo, del interés legal fijado en la Ley de Presupuestos Generales del Estado para dichos ejercicios.

3. Lo dispuesto en este artículo se entenderá sin perjuicio de las especialidades en materia tributaria.

Sección 3.ª. Régimen jurídico de los derechos de naturaleza privada

de la Hacienda Pública de la Generalitat

*Artículo 17. Derechos de naturaleza privada de la Hacienda Pública de la Generalitat*

1. La efectividad de los derechos de naturaleza privada de la Hacienda Pública de la Generalitat se llevará a cabo con sujeción a las normas y procedimientos del derecho privado.

2. Podrán aplazarse o fraccionarse las cantidades adeudadas a la Hacienda Pública de la Generalitat, en virtud de una relación jurídica de derecho privado, en los casos y con las condiciones que establezca la conselleria competente en materia de hacienda.

Sección 4.ª. Las obligaciones de la Hacienda Pública de la Generalitat

*Artículo 18. Fuentes de las obligaciones*

Las obligaciones económicas de la Hacienda Pública de la Generalitat nacen de la ley, de los negocios jurídicos y de los actos o hechos que, según derecho, las generen.

*Artículo 19. Exigibilidad de las obligaciones*

1. Las obligaciones de la Hacienda Pública de la Generalitat solo son exigibles cuando resulten de la ejecución de su presupuesto, de conformidad con lo dispuesto en esta ley, de sentencia judicial firme o de operaciones no presupuestarias legalmente autorizadas.

2. Si estas obligaciones tienen por causa prestaciones o servicios, el pago no podrá realizarse hasta que el acreedor no haya cumplido o garantizado su correlativa obligación.

*Artículo 20. Extinción de las obligaciones*

1. Las obligaciones de la Hacienda Pública de la Generalitat se extinguen por las causas contempladas en el Código Civil y en el resto del ordenamiento jurídico.

2. La gestión de los créditos presupuestarios en orden a extinguir las obligaciones de la Hacienda Pública de la Generalitat se realizará de conformidad con lo dispuesto en el título II de esta ley y disposiciones de desarrollo.

*Artículo 21. Prerrogativas*

1. Ningún tribunal o autoridad administrativa podrá despachar mandamiento de ejecución o dictar providencia de embargo contra los bienes o derechos patrimoniales cuando se encuentren materialmente afectados a un servicio o función pública, cuando sus rendimientos o el producto de su enajenación estén legalmente afectados a fines diversos, o cuando se trate de valores o títulos representativos del capital social de las sociedades mercantiles de la Generalitat que ejecuten políticas públicas o presten servicios de interés económico general.

A estos efectos, se considerarán siempre materialmente afectados a un servicio público o a una función pública, el dinero, los valores, los créditos y demás recursos financieros de la Hacienda Pública de la Generalitat, incluidos todos los saldos existentes en cualquier clase de cuentas abiertas en el Banco de España y en las entidades de crédito.

2. El cumplimiento de las resoluciones judiciales que determinen obligaciones a cargo de la Hacienda Pública de la Generalitat corresponderá al órgano competente por razón de la materia, sin perjuicio de la posibilidad de instar, en su caso, otras modalidades de ejecución de acuerdo con la Constitución y las leyes.

3. El órgano encargado del cumplimiento acordará el pago con cargo al crédito correspondiente, en la forma y con los límites del respectivo presupuesto. Si para el pago fuera necesario realizar una modificación de crédito, deberá concluirse el procedimiento correspondiente dentro de los tres meses siguientes al día de la notificación de la resolución judicial.

*Artículo 22. Intereses de demora*

1. Si la administración no pagara al acreedor de la hacienda pública de la Generalitat dentro de los tres meses siguientes al día del reconocimiento de la obligación o de notificación de la resolución judicial, habrá de abonarle el interés señalado en el artículo 16 de esta ley sobre la cantidad debida desde que la persona física o jurídica acreedora, una vez transcurrido dicho plazo, reclame por escrito el cumplimiento de la obligación.

Lo dispuesto en el apartado anterior no será de aplicación a las aportaciones dinerarias que se realicen con cargo a los Presupuestos de la Administración de la Generalitat, a favor de otras administraciones públicas para financiar globalmente su actividad, y las que se realicen entre la Administración de la Generalitat y los distintos sujetos que conforman su sector público instrumental, tanto si se destinan a financiar globalmente su actividad como a la realización de actuaciones concretas a desarrollar en el marco de las funciones que tenga atribuidas, siempre que no resulten de una convocatoria pública.

2. En materia tributaria, de contratación administrativa y de expropiación forzosa se aplicará lo dispuesto en su legislación específica.

*Artículo 23. Prescripción de las obligaciones*

1. Salvo lo establecido por leyes especiales, prescribirán a los cuatro años:

a) El derecho al reconocimiento o liquidación por la Hacienda Pública de la Generalitat de toda obligación que no se hubiese solicitado con la presentación de los documentos justificativos. El plazo se contará desde la fecha en que se concluyó el servicio o la prestación determinante de la obligación o desde el día en que el derecho pudo ejercitarse.

b) El derecho a exigir el pago de las obligaciones ya reconocidas o liquidadas, si no fuere reclamado por los acreedores legítimos o sus derechohabientes. El plazo se contará desde la fecha de notificación del reconocimiento o liquidación de la respectiva obligación.

2. Con la expresada salvedad en favor de leyes especiales, la prescripción se interrumpirá conforme a las disposiciones del Código Civil.

3. Las obligaciones a cargo de la Hacienda Pública de la Generalitat que hayan prescrito serán dadas de baja en las respectivas cuentas, previa tramitación del oportuno expediente en el que se dará trámite de audiencia a las personas acreedoras afectadas o a sus derechohabientes.

TÍTULO II

De los presupuestos de la Generalitat

CAPÍTULO I

Principios y reglas de programación y de gestión presupuestaria

*Artículo 24. Principios y reglas de programación presupuestaria*

1. La programación presupuestaria de la Generalitat se regirá por los principios de estabilidad presupuestaria, sostenibilidad financiera, plurianualidad, transparencia, eficiencia en la asignación y utilización de los recursos públicos, responsabilidad y lealtad institucional.

En todo caso, la Generalitat, en el ejercicio de sus competencias financieras, velará por el equilibrio territorial dentro de la Comunitat y por la realización interna del principio de solidaridad.

2. Las disposiciones legales y reglamentarias, en su fase de elaboración y aprobación, los actos administrativos, los contratos y los convenios de colaboración y, en general cualquier actuación o decisión que afecte a los gastos o ingresos públicos presentes o futuros, adoptadas en el ámbito del sector público de la Generalitat valorarán, con carácter previo, sus repercusiones y efectos, y se supeditarán de forma estricta al cumplimiento de las exigencias de los principios de estabilidad presupuestaria y sostenibilidad financiera y a los escenarios presupuestarios plurianuales.

*Artículo 25. Principios y reglas de gestión presupuestaria*

1. La gestión presupuestaria del sector público de la Generalitat está sometida al régimen de presupuesto único y anual, aprobado por Les Corts y enmarcado en los límites de un escenario presupuestario plurianual.

En consecuencia, el ejercicio presupuestario coincidirá con el año natural, y a él se imputarán:

a) Los derechos económicos reconocidos durante el ejercicio, cualquiera que sea el período del que se deriven.

b) Las obligaciones económicas reconocidas hasta el fin del mes de diciembre, siempre que se correspondan con adquisiciones, obras, servicios, prestaciones o, en general, gastos realizados dentro del ejercicio y con cargo a las respectivas dotaciones o créditos, sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 39 de esta ley.

2. Los créditos presupuestarios de la Administración de la Generalitat, sus organismos autónomos y del resto de entidades integrantes del sector público de la Generalitat con presupuesto limitativo se destinarán, exclusivamente, a la finalidad específica para la que hayan sido autorizados por la Ley de Presupuestos de la Generalitat o por las modificaciones realizadas conforme a esta ley.

El carácter limitativo y vinculante de dichos créditos será el correspondiente al nivel de especificación que aparezca en aquellos, en el marco de lo dispuesto en el artículo 4.1 de esta ley.

3. Los recursos de la Administración de la Generalitat, los de cada uno de sus organismos autónomos y los de las entidades integrantes del sector público de la Generalitat con presupuesto limitativo se destinarán a satisfacer el conjunto de sus respectivas obligaciones, salvo que por ley se establezca su afectación a fines determinados.

4. Los derechos y las obligaciones reconocidos se aplicarán a los presupuestos por su importe íntegro, sin que puedan atenderse obligaciones mediante minoración de los derechos a liquidar o ya ingresados, salvo que la ley lo autorice de modo expreso.

Lo dispuesto en el párrafo anterior no será aplicable a las devoluciones de ingresos que se declaren indebidos por el tribunal o autoridad competentes y las previstas en la normativa reguladora de dichos ingresos, al reembolso del coste de las garantías aportadas por los administrados para obtener la suspensión cautelar del pago de los ingresos presupuestarios, en cuanto adquiera firmeza la declaración de su improcedencia, y a las participaciones en la recaudación de los tributos cuando así esté previsto legalmente.

A los efectos de este apartado se entenderá por importe íntegro el resultante después de aplicar las exenciones y bonificaciones que sean procedentes.

5. Los presupuestos de los diferentes sujetos que conforman el sector público de la Generalitat, se acompañarán de la información suficiente y adecuada que permita la verificación tanto del cumplimiento de los objetivos que se propongan alcanzar, como de los principios y reglas exigibles en materia de estabilidad presupuestaria.

*Artículo 26. De los informes*

1. En el ámbito de la Administración de la Generalitat y de su sector público instrumental, con carácter previo a la aprobación de disposiciones legales y reglamentarias la conselleria con competencias en materia de hacienda tendrá que emitir un informe, de carácter preceptivo y vinculante, respecto a su adecuación a las disponibilidades presupuestarias y a los límites de los escenarios presupuestarios plurianuales.

El mencionado informe deberá recabarse, en los mismos términos:

a) En la tramitación de los proyectos de convenios, propuestas de acuerdo del Consell, o de planes o programas cuando su vigencia se extienda a un plazo superior a un ejercicio, excepto cuando se trate de proyectos de convenios mediante los cuales se instrumentan subvenciones de carácter nominativo previstas en la Ley de Presupuestos.

b) Para la aprobación de todos aquellos acuerdos, convenios, pactos o instrumentos similares adoptados en el ámbito de la Administración de la Generalitat y de su sector público instrumental, que suponen modificación de las condiciones retributivas de su personal o de los que se derivan, directa o indirectamente, incrementos de gasto público en materia de costes de personal. **1**

2. A los efectos de la emisión del informe señalado en el apartado anterior, el expediente deberá incorporar una memoria económica, cuyo contenido será objeto del correspondiente desarrollo reglamentario por la conselleria con competencias en materia de hacienda, en la que se detallen las repercusiones presupuestarias derivadas de su ejecución, tanto a nivel de financiación como de gastos.

3. En los supuestos de aprobación de disposiciones reglamentarias, proyectos de convenios, propuestas de acuerdo del Consell, o de planes o programas, cuando de la memoria económica se desprenda que su aplicación no comporta gasto no será necesario solicitar el informe citado en el apartado 1, siempre que, en el texto que se someta a aprobación o autorización, se incluya, a través de la incorporación de un apartado, artículo, disposición o cláusula específica, una referencia expresa a la no incidencia presupuestaria de la actuación en cuestión.

Lo dispuesto en el párrafo anterior no será de aplicación cuando el acto, disposición o propuesta tenga incidencia o afecte al capítulo I del estado de gastos o se trate de una norma que afecte a la estructura orgánica y funcional de cualquiera de los sujetos que conforman el sector público de la Generalitat.

4. Con independencia de lo señalado en los apartados anteriores, en todo caso, siempre que se eleve al Consell, como órgano colegiado que ostenta la potestad ejecutiva y reglamentaria y dirige la administración de la Generalitat o como junta general de una sociedad mercantil de la Generalitat, una propuesta de acuerdo, para su aprobación o autorización, del contenido o el alcance de la cual se desprendan obligaciones económicas de carácter plurianual, para cualquiera de los sujetos que integran el sector público de la Generalitat, la misma se sujetará, con carácter previo, a informe preceptivo de la Abogacía de la Generalitat cuando así lo exija la Ley 10/2005, de 9 de diciembre, de la Generalitat, de asistencia jurídica en la Generalitat, y de la Intervención General de la Generalitat en los supuestos en que resulte de aplicación lo previsto en el capítulo II del título VI de esta ley. **2**

5. En los procedimientos de creación o modificación de puestos de trabajo que afecten a su grupo o subgrupo de adscripción o a sus retribuciones complementarias, y que no supongan incremento de gasto en el capítulo I al quedar compensado con las amortizaciones que se propongan, no será necesario solicitar el informe a que se refiere el número 1 de este artículo. No obstante se comunicará a la conselleria con competencias en materia de hacienda al objeto de que formulen las alegaciones que consideren oportunas en el plazo de 20 días.

Si de las alegaciones se dedujera la existencia de incremento de gasto, se deberá solicitar el informe preceptivo y vinculante del número 1 de este artículo. En caso de no deducirse dicho incremento o en ausencia de alegaciones en el plazo concedido, se proseguirá con la tramitación del procedimiento de creación o modificación. **3** **4**

CAPÍTULO II

Programación presupuestaria y objetivo de estabilidad

*Artículo 27. Escenarios presupuestarios plurianuales y objetivo de estabilidad*

1. Los escenarios presupuestarios plurianuales en los que se enmarcan anualmente los Presupuestos de la Generalitat, constituyen la programación de la actividad del sector público de la Generalitat con presupuesto limitativo. Dichos escenarios se ajustarán al objetivo de estabilidad presupuestaria correspondiente a la Comunitat, abarcarán un período de tres años, y contendrán, entre otros parámetros:

a) Los objetivos de estabilidad presupuestaria y de deuda pública autorizados para dicho periodo de conformidad con lo previsto en la normativa en materia de estabilidad presupuestaria y sostenibilidad financiera.

b) Las proyecciones de las principales partidas de ingresos y gastos teniendo en cuenta los principales supuestos en los que se basen dichas proyecciones, su evolución tendencial y los efectos derivados de cambios previstos en la normativa. Los escenarios se formularán teniendo en cuenta en todo caso los compromisos de gasto existentes y las obligaciones con vencimiento en el período de programación y en ejercicios ulteriores.

c) En su caso, la actualización de las previsiones contenidas en los escenarios presupuestarios aprobados en el ejercicio anterior.

2. Los escenarios presupuestarios plurianuales determinarán los límites que la acción de gobierno deberá respetar en los casos en que sus decisiones tengan incidencia en el presupuesto.

3. La conselleria con competencias en materia de hacienda será responsable de la elaboración de los escenarios presupuestarios plurianuales, y deberá dar cuenta de los mismos al Consell con anterioridad a la aprobación del Proyecto de Ley de Presupuestos.

4. Los programas plurianuales, los planes sectoriales y cualquier otro instrumento de programación deberán adecuar su contenido y previsiones en orden a garantizar su coherencia con los escenarios presupuestarios de la Generalitat.

*Artículo 28. Programas plurianuales*

1. Los escenarios presupuestarios plurianuales contendrán la distribución orgánica de los recursos disponibles y se desarrollarán en programas plurianuales que abarcarán un período mínimo de tres años.

2. Los programas plurianuales establecerán los objetivos a conseguir, las acciones necesarias para alcanzarlos, así como las dotaciones de los correspondientes programas de gasto para cada uno de los ejercicios contemplados.

3. Los programas plurianuales se agruparán por consellerias, agregándose a los mismos los programas plurianuales de los sujetos integrantes del sector público instrumental con presupuesto limitativo que tengan adscritos.

4. Los programas de actuación plurianual de los sujetos integrantes del sector público instrumental con presupuesto estimativo se integrarán, a efectos informativos, en los programas plurianuales de las consellerias a las que estén adscritos.

5. El procedimiento de elaboración y la estructura de los programas plurianuales se establecerá por orden de la conselleria con competencias en materia de hacienda, en la que se determinará el plazo, contenido y forma de remisión a la mencionada conselleria en orden a la elaboración de los escenarios presupuestarios plurianuales.

*Artículo 29. Evaluación de los programas*

1. Los responsables de los distintos programas de gasto formularán un balance de resultados y un informe de gestión relativo al cumplimiento de los objetivos fijados para ese ejercicio en el programa plurianual correspondiente a dicho centro gestor del gasto.

2. Las asignaciones presupuestarias a las distintas consellerias se efectuarán tomando en cuenta, entre otras circunstancias, el nivel de cumplimiento de objetivos en ejercicios anteriores.

CAPÍTULO III

Contenido, elaboración y estructura

Sección 1.ª. Contenido y principios de ordenación

*Artículo 30. Definición*

Los Presupuestos de la Generalitat constituyen la expresión cifrada, conjunta y sistemática de los derechos y obligaciones a liquidar durante el ejercicio por cada uno de los sujetos que forman parte del sector público de la Generalitat.

Los Presupuestos de la Generalitat se adecuarán a los principios que rigen la programación presupuestaria, a los escenarios presupuestarios plurianuales y a la consecución de los objetivos de los programas de gasto.

*Artículo 31. Alcance subjetivo y contenido*

1. Los Presupuestos de la Generalitat estarán integrados por:

a) Los presupuestos de los sujetos del sector público administrativo.

b) Los presupuestos de explotación y capital de las entidades del sector público empresarial y fundacional.

c) Los presupuestos de los fondos a que se refiere el artículo 2.4 de esta ley.

2. Los Presupuestos de la Generalitat determinarán:

a) Las obligaciones económicas que, como máximo, pueden reconocer y los derechos que prevén liquidar durante el correspondiente ejercicio los sujetos referidos en la letra a del apartado anterior.

b) Los gastos e ingresos y las operaciones de inversión y financieras a realizar por las entidades contempladas en la letra b del apartado anterior.

c) Los objetivos a alcanzar en el ejercicio por cada uno de los gestores responsables de los programas con los recursos que el respectivo presupuesto les asigna.

d) La estimación de los beneficios fiscales que afecten a los tributos de la Generalitat y a aquellos cuyo rendimiento se cede por el Estado a la Generalitat, detallando para cada tipo de impuesto el importe de los beneficios fiscales correspondientes a normativa estatal y a normativa de la Comunitat Valenciana.

*Artículo 32. Los créditos y programas de gasto*

1. Son créditos presupuestarios cada una de las asignaciones individualizadas de gasto, que figuran en los presupuestos de los sujetos a que se refiere el apartado 1.a del artículo anterior, para la cobertura de las necesidades para las que hayan sido aprobados. Su especificación vendrá determinada, de acuerdo con la agrupación orgánica, por programas, económica y, en su caso, territorial que en cada caso proceda, conforme a lo establecido en el artículo 37 de esta ley, sin perjuicio de los desgloses necesarios a efectos de la adecuada contabilización.

2. Los programas de gasto agregan el conjunto de créditos que se consideran necesarios para el desarrollo de actividades orientadas a la consecución de determinados objetivos preestablecidos y que pueden tener por finalidad:

a) La producción de bienes y servicios.

b) El cumplimiento de obligaciones específicas.

c) La realización de las demás actividades asignadas.

3. Los programas de gasto establecerán su contenido referido a los extremos siguientes:

a) Los objetivos expresados de forma objetiva, clara y mensurable a alcanzar en el periodo.

b) Las actividades a realizar para la consecución de los objetivos.

c) Los medios económicos, materiales y personales que se ponen a disposición de los responsables de los programas, con especificación de los créditos asignados.

d) Detalle de las líneas de subvención, proyectos de inversión y financieros a realizar.

e) En su caso, los ingresos afectados.

f) Los indicadores de ejecución asociados a cada uno de los objetivos seleccionados que permitan la medición, seguimiento y evaluación del resultado en términos de eficacia, eficiencia, economía y calidad.

4. Los programas de gasto se definirán en términos anuales, si bien deberán contener referencias a los programas plurianuales en que se enmarcan.

5. La comprobación del grado de cumplimiento de un programa de gasto se efectuará en función de los indicadores mensurables e identificables del programa.

Sección 2.ª. Elaboración del presupuesto

*Artículo 33. Procedimiento de elaboración*

1. Aprobados los objetivos de estabilidad y deuda pública, así como la regla de gasto, el Consell, a propuesta de la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda, acordará el límite máximo de gasto no financiero de los Presupuestos de la Generalitat para el siguiente ejercicio, con la extensión y de la forma prevista en la normativa en materia de estabilidad presupuestaria y sostenibilidad financiera.

2. La persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda fijará por orden el procedimiento y los plazos para la elaboración de los Presupuestos de la Generalitat.

A tal efecto, por la citada conselleria se establecerán los criterios de elaboración de las propuestas de presupuestos y sus límites cuantitativos con las prioridades y limitaciones que deban respetarse.

Para una mejor ordenación del proceso de elaboración podrán constituirse, mediante la mencionada orden, las comisiones que se consideren necesarias.

Las instituciones de la Generalitat y las consellerias remitirán a la conselleria con competencias en materia de hacienda sus propuestas de presupuesto, así como las propuestas de presupuesto de los distintos sujetos que conforman el sector público instrumental a ellas adscritos. Las propuestas se ajustarán a las directrices fijadas y se acompañarán de la documentación que se especifique en la mencionada orden de elaboración.

3. La conselleria con competencias en materia de hacienda elaborará el anteproyecto del presupuesto de ingresos de la Administración de la Generalitat.

4. La conselleria con competencias en materia de hacienda, examinará la anterior documentación y, de acuerdo con el límite de gasto no financiero, los escenarios plurianuales y los planes económicos vigentes, elaborará el Anteproyecto de Ley de Presupuestos atendiendo a las directrices y el procedimiento fijado en la orden de elaboración.

5. La persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda elevará al Consell el Anteproyecto de la Ley de Presupuestos de la Generalitat, que deberá ir acompañado por la documentación complementaria que se determine en esta ley.

*Artículo 34. Remisión a Les Corts*

1. El Proyecto de Ley de Presupuestos de la Generalitat, integrado por el articulado con sus anexos y los estados de gastos y de ingresos, con el nivel de especificación establecido en los artículos 37 y 38 de esta ley se remitirá a Les Corts antes del 1 de noviembre de cada año, para su examen y aprobación o, en su caso, enmienda o devolución al Consell.

2. El Proyecto de Ley de Presupuestos de la Generalitat, irá acompañado de la siguiente documentación:

a) Estados consolidados de los presupuestos.

b) Memoria explicativa del articulado del proyecto de ley.

c) Detalle de las plantillas de la Administración de la Generalitat y organismos autónomos, adecuada a la estructura orgánica.

d) Distribución de los gastos en programas por objetivos.

e) Detalle, con alcance plurianual, de los proyectos de inversión que incluirá, en su caso, la clasificación territorial.

f) La liquidación de los presupuestos del año anterior y un estado de ejecución del presupuesto de la Administración de la Generalitat del ejercicio corriente.

g) Informe Económico-financiero que incluirá entre su contenido necesariamente:

- Supuestos y previsiones macroeconómicas que sustentan el Presupuesto de la Generalitat.

- Informe justificativo del cumplimiento de los objetivos de estabilidad presupuestaria, deuda pública y conformidad con la regla de gasto de los presupuestos de la Generalitat, así como de su coherencia con la programación presupuestaria.

h) Memoria de los beneficios fiscales que afecten a los tributos de la Generalitat.

i) Informe de impacto de género.

*Artículo 35. Prórroga de los Presupuestos de la Generalitat*

1. Si Les Corts no aprobaran el presupuesto de la Generalitat antes del primer día del ejercicio económico correspondiente, se entenderá prorrogado el del ejercicio anterior hasta la aprobación y publicación del nuevo en el *Diari Oficial de la Comunitat Valenciana*.

2. La prórroga no afectará a los créditos para gastos correspondientes a programas o actuaciones que terminen en el ejercicio cuyos presupuestos se prorrogan o para obligaciones que se extingan en el mismo.

3. La estructura orgánica del presupuesto prorrogado se adaptará, sin alteración de la cuantía total, a la organización administrativa en vigor en el ejercicio en que el presupuesto deba ejecutarse.

4. El Consell, a propuesta de la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda, podrá establecer las condiciones específicas de la prórroga.

Sección 3.ª. Estructura de los Presupuestos

*Artículo 36. Estructura de los Presupuestos de la Generalitat*

La estructura de los Presupuestos de la Generalitat y de sus anexos se determinará, de acuerdo con lo establecido en esta ley, por la conselleria con competencias en materia de hacienda, teniendo en cuenta la organización del sector público de la Generalitat, la naturaleza económica de los ingresos y de los gastos y las finalidades y objetivos que se pretenda conseguir.

*Artículo 37. Estructura de los estados de gastos de los Presupuestos de la Generalitat*

Los estados de gastos de los presupuestos de los sujetos con presupuesto limitativo se estructurarán de acuerdo con las siguientes clasificaciones:

a) La clasificación orgánica que agrupará por secciones y servicios presupuestarios los créditos asignados.

b) La clasificación por programas que permitirá la agrupación de los créditos conforme a lo establecido en el artículo 32 de esta ley. Al objeto de disponer de una clasificación funcional del gasto, los créditos se identificarán funcionalmente de acuerdo a su finalidad.

c) La clasificación económica, que agrupará los créditos por capítulos separando las operaciones corrientes, las de capital, las financieras y el Fondo de Contingencia de ejecución presupuestaria.

En los créditos para operaciones corrientes se distinguirán los gastos de personal, los gastos corrientes en bienes y servicios, los gastos financieros y las transferencias corrientes.

En los créditos para operaciones de capital se distinguirán las inversiones reales y las transferencias de capital.

El Fondo de Contingencia recogerá la dotación para atender necesidades de carácter no discrecional y no previstas de acuerdo con lo establecido en el artículo 43 de esta ley.

En los créditos para operaciones financieras se distinguirán las de activos financieros y las de pasivos financieros.

Los capítulos se desglosarán en artículos y estos, a su vez, en conceptos que podrán dividirse en subconceptos.

d) La clasificación territorial que agrupará por provincias, comarcas o municipios, los créditos asignados a los distintos centros gestores del gasto.

*Artículo 38. Estructura de los estados de ingresos de los Presupuestos de la Generalitat*

Los estados de ingresos de los presupuestos de los sujetos con presupuesto limitativo se estructurarán siguiendo las clasificaciones orgánica y económica:

a) La clasificación orgánica distinguirá los ingresos correspondientes a la Administración de la Generalitat y los correspondientes a cada uno del resto de sujetos, según proceda.

b) La clasificación económica agrupará los ingresos, separando los corrientes, los de capital, y las operaciones financieras.

En los ingresos corrientes se distinguirán: impuestos directos, impuestos indirectos, tasas, precios públicos y otros ingresos, transferencias corrientes e ingresos patrimoniales.

En los ingresos de capital se distinguirán: enajenación de inversiones reales y transferencias de capital.

En las operaciones financieras se distinguirán: activos financieros y pasivos financieros.

Los capítulos se desglosarán en artículos y estos, a su vez, en conceptos que podrán dividirse en subconceptos.

CAPÍTULO IV

De los créditos y sus modificaciones

Sección 1.ª. Disposiciones generales

*Artículo 39. Especialidad de los créditos***5**

1. Los créditos para gastos se destinarán, exclusivamente, a la finalidad específica para la que hayan sido autorizados por la ley de presupuestos o a la que resulte de las modificaciones aprobadas.

2. Los créditos consignados en los estados de gastos del presupuesto tienen carácter limitativo y, por consiguiente, no se podrán adquirir compromisos en cuantía superior a su importe.

3. Los niveles de vinculación de los créditos serán los que cada año se establezcan en la Ley de Presupuestos de la Generalitat.

4. Las disposiciones normativas con rango inferior a ley y los actos administrativos que vulneren lo establecido en los apartados anteriores serán nulos de pleno derecho, sin perjuicio de la responsabilidad que de su infracción pudiera derivar.

5. Con cargo a los créditos consignados en el estado de gastos de los presupuestos solo se podrán contraer obligaciones derivadas de gastos que se efectúen en el propio ejercicio presupuestario.

No obstante lo anterior, podrán aplicarse a los créditos del presupuesto vigente las siguientes obligaciones:

a) Las que resulten de liquidaciones de atrasos a favor del personal que perciba sus retribuciones con cargo a los presupuestos de la Generalitat.

b) Las que tengan su origen en resoluciones judiciales.

c) Las que siendo consecuencia de compromisos de gasto de ejercicios cerrados, hubieran sido debidamente adquiridas de acuerdo con el procedimiento administrativo y contable que reglamentariamente se determine.

En el caso de que fuera necesario imputar al presupuesto corriente obligaciones de ejercicios anteriores que no se hallen comprendidas en los supuestos previstos en los párrafos anteriores, dicha imputación requerirá acuerdo del Consell, debiendo además, ser publicada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  en el plazo máximo de diez días.

*Artículo 40. Compromisos de carácter plurianual***6**

1. Podrán adquirirse compromisos de gastos que hayan de extenderse a ejercicios posteriores a aquel en que se autoricen, siempre que su ejecución se inicie en el propio ejercicio y no se superen los límites y anualidades fijados en este artículo y que se acredite su coherencia con los escenarios presupuestarios y programas plurianuales.

A tal efecto, el Consell será el órgano competente, en todo caso, para autorizar la adquisición de compromisos de gastos que hayan de atenderse en ejercicios posteriores en el caso de que no exista crédito inicial, de acuerdo con el procedimiento establecido en el apartado cuarto del presente artículo.

2. La autorización de gastos de alcance plurianual se subordinará a los créditos que, para cada ejercicio, se consignen a tal efecto en el presupuesto de la Generalitat.

3. El número de ejercicios a que pueden aplicarse los gastos no será superior a cuatro. El gasto que se impute a cada uno de los ejercicios posteriores no podrá exceder de la cantidad que resulte de aplicar al crédito inicial a que corresponda la operación los siguientes porcentajes: en el ejercicio inmediato siguiente, el 70 %, en el segundo ejercicio, el 60 %, y en los ejercicios tercero y cuarto, el 50 %.

En los contratos de obra de carácter plurianual, con excepción de los realizados bajo la modalidad de abono total del precio, se efectuará una retención adicional de crédito del 10 % del importe de adjudicación, en el momento en que ésta se realice. Esta retención se aplicará al ejercicio en que finalice el plazo fijado en el contrato para la terminación de la obra o al siguiente, según el momento en que se prevea realizar el pago de la certificación final. Estas retenciones computarán dentro de los porcentajes establecidos en este artículo.

Estas limitaciones no serán de aplicación a los compromisos derivados de la carga financiera de la deuda y de los arrendamientos de inmuebles, incluidos los contratos mixtos de arrendamiento y adquisición.

4. El Consell, en casos especialmente justificados, podrá acordar la modificación de los porcentajes anteriores, incrementar el número de anualidades del apartado anterior o autorizar la adquisición de compromisos de gastos que hayan de atenderse en ejercicios posteriores en el caso de que no exista crédito inicial. A estos efectos, la conselleria competente en materia de hacienda, a iniciativa de la conselleria correspondiente, elevará al Consell la oportuna propuesta, previo informe del centro directivo competente en materia de presupuestos.

Los acuerdos de modificación de los porcentajes y los de incremento del número de anualidades se publicarán en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  en un mes desde su aprobación.

5. Cuando el gasto esté total o parcialmente financiado con fondos del Estado o con fondos procedentes de la Unión Europea, las anualidades a que puede extenderse el mismo, así como los porcentajes, vendrán determinadas por las normas fijadas por la administración financiadora, sin que les sean de aplicación, en tales supuestos, las limitaciones a que se refiere el apartado tercero de este artículo. A tal efecto, los compromisos de gastos a que se refiere el presente párrafo no computarán en el crédito vinculante a los efectos de la aplicación de los límites a que hace referencia el mencionado apartado tercero.

6. En todo caso, los gastos a que se refiere el presente artículo se especificarán en los escenarios presupuestarios plurianuales y deberán ser objeto de adecuada e independiente contabilización.

7. No podrán adquirirse compromisos de gasto con cargo a ejercicios futuros cuando se trate de subvenciones a las que resulte de aplicación lo previsto en el artículo 168.1A de esta ley.

No será aplicable a lo dispuesto en este párrafo, a los convenios en materia de vivienda que se deriven de los planes estatales de viviendas y que tendrán la vigencia de estos, incluidas sus adicciones y prórrogas.

8. Cuando por causas justificadas se pusieran de manifiesto desajustes entre las anualidades previstas en el contrato, o en el convenio de colaboración, o en la resolución de concesión, y la realidad económica que su ejecución exigiese, se podrán reajustar las anualidades, siempre que los remanentes crediticios lo permitan. Los reajustes se acordarán por el Consell, a propuesta del titular del órgano que tenga atribuidas las competencias en materia de hacienda.

En cualquier caso, y en lo que afecta al pago del precio de los contratos según la normativa vigente en materia de contratación pública, las anualidades originales tendrán cobertura mediante créditos ampliables de acuerdo con lo establecido en el artículo 48.1 de presente ley.

9. El procedimiento descrito en los apartados anteriores será de aplicación en el caso de los contratos de obras que se efectúen bajo la modalidad de abono total de los mismos, de acuerdo con lo previsto en la normativa de contratación del sector público.

*Artículo 41. Gastos de tramitación anticipada***7**

1. La tramitación de expedientes de gastos podrá iniciarse en el ejercicio inmediato anterior siempre que se cumpla alguna de las siguientes circunstancias:

a) Que exista previsión reiterada en ejercicios anteriores, asociada en el programa presupuestario, de crédito adecuado y suficiente para la cobertura presupuestaria del gasto de que se trate en los Presupuestos de la Generalitat.

b) Que exista crédito adecuado y suficiente en el proyecto de ley de Presupuestos en caso de que haya sido presentado para su aprobación por las Cortes correspondiente al ejercicio siguiente.

2. En el ámbito de la contratación administrativa se estará a lo dispuesto en la normativa reguladora de esta materia.

3. La tramitación anticipada podrá llegar, como máximo, al momento inmediato anterior a la adquisición del compromiso de gasto.

4. En el expediente de gasto se tendrá que incluir una cláusula suspensiva indicando que su resolución queda condicionada en la efectiva existencia de crédito adecuado y suficiente una vez se apruebe el presupuesto de la Generalitat correspondiendo al ejercicio en el cual se tenga que realizar el gasto.

5. En todo caso en la tramitación anticipada de expedientes se tendrá que cumplir lo establecido en el artículo 40 de esta ley.

6. La conselleria competente en materia de hacienda determinará los requisitos concretos a los cuales tiene que ajustarse la tramitación de los expedientes a que se refiere este artículo.

*Artículo 42. Adquisiciones de inmuebles con pago diferido*

Podrá ser diferido el vencimiento de la obligación de pago del precio de compra de bienes inmuebles adquiridos directamente cuyo importe exceda de dos millones de euros, sin que, en ningún caso, el desembolso inicial a la firma de la escritura pueda ser inferior al 25 por ciento del precio, pudiendo distribuirse el resto en los cuatro ejercicios siguientes dentro de las limitaciones porcentuales contenidas en el artículo 40 de esta ley, y de acuerdo con lo previsto en la normativa en materia de patrimonio.

*Artículo 43. El Fondo de Contingencia*

1. El presupuesto de la Generalitat incluirá como fondo de contingencia de ejecución presupuestaria una dotación diferenciada que se destinará a hacer frente durante el correspondiente ejercicio a necesidades inaplazables de carácter no discrecional y no previstas, en todo o en parte, en el presupuesto inicial.

2. En ningún caso podrá utilizarse el fondo de contingencia para financiar modificaciones destinadas a la cobertura de gastos o actuaciones que deriven de decisiones discrecionales de la administración, que carezcan de cobertura presupuestaria.

3. La cuantía y condiciones de aplicación del fondo de contingencia se determinará anualmente en la correspondiente ley de presupuestos.

4. El remanente del crédito a final de cada ejercicio en el fondo de contingencia no podrá ser objeto de incorporación a ejercicios posteriores.

Sección 2.ª. De las modificaciones de crédito

*Artículo 44. Modificación de los créditos iniciales*

1. La cuantía y finalidad de los créditos contenidos en los presupuestos solo podrán ser modificadas durante el ejercicio, dentro de los límites establecidos en esta ley y en las leyes anuales de presupuestos, mediante:

a) Incorporaciones de crédito

b) Créditos extraordinarios y suplementos de crédito

c) Ampliaciones de crédito

d) Transferencias de crédito

e) Generaciones y anulaciones de crédito

2. Anualmente, la ley de presupuestos establecerá los órganos competentes, en el ámbito del sector público de la Generalitat, para la aprobación de las diferentes modificaciones de crédito.

3. La persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda establecerá el procedimiento a seguir en la tramitación de los expedientes de modificación de crédito.

En todo caso, y siempre que afecten al presupuesto de la Administración de la Generalitat o de sus organismos autónomos, las modificaciones de crédito deberán ser informadas por las intervenciones delegadas o por la Intervención General de la Generalitat e indicar expresamente los programas, servicios y créditos presupuestarios afectados por la misma, así como las razones que las justifiquen y la incidencia, en su caso, en la consecución de los objetivos de los programas previstos en los presupuestos de cada ejercicio y en los escenarios presupuestarios plurianuales.

4. Sin perjuicio de lo dispuesto en el apartado primero, la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda podrá acordar las modificaciones técnicas en la estructura, contenido y distribución de los créditos del presupuesto siempre que no suponga un incremento en la cuantía global de las dotaciones autorizadas durante el ejercicio corriente y que se deriven de las variaciones orgánicas aprobadas por los órganos competentes.

5. Las modificaciones de crédito se publicarán en el *Diari Oficial de la Comunitat Valenciana*.

*Artículo 45. Incorporaciones de crédito*

1. Los créditos para gastos que, en el último día del ejercicio presupuestario a que se refiere el apartado 1.b del artículo 25 no estén vinculados al cumplimiento de las obligaciones ya reconocidas se considerarán anulados. No obstante lo anterior, se podrán incorporar los créditos en los siguientes supuestos:

a) Cuando así lo autorice una norma de rango legal.

b) Créditos financiados con ingresos afectados a la realización de actuaciones determinadas.

c) Créditos derivados de retenciones efectuadas para la financiación de créditos extraordinarios o suplementos de crédito, cuando haya sido anticipado su pago de acuerdo con el procedimiento previsto en esta ley y las leyes de concesión hayan quedado pendientes de aprobación por Les Corts al final del ejercicio presupuestario.

2. Las incorporaciones que afecten a los presupuestos de la Administración de la Generalitat se financiarán, con cargo a remanente de tesorería afectado, mediante baja en el Fondo de Contingencia o con baja en otros créditos de operaciones no financieras.

Las incorporaciones de crédito en el presupuesto de organismos autónomos u otras entidades que conforman el sector público administrativo podrán realizarse con cargo a la parte del remanente de tesorería afectado.

*Artículo 46. Créditos extraordinarios y suplementos de crédito*

Cuando haya de realizarse algún gasto que no pueda demorarse hasta el ejercicio siguiente y no existiera crédito en el presupuesto de la Generalitat, o el consignado fuera insuficiente, la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda podrá ordenar la incoación de un expediente de concesión de crédito extraordinario o de suplemento de crédito, respectivamente, cuando su dotación no resulte posible a través de las restantes figuras previstas en el artículo 44.1.

La persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda someterá al Consell el acuerdo de enviar a Les Corts el correspondiente proyecto de ley, en el que deberán quedar especificados los recursos que deben financiarlos.

*Artículo 47. Créditos extraordinarios y suplementos de créditos de los organismos autónomos y otras entidades con presupuesto limitativo*

1. Cuando la necesidad de concesión de créditos extraordinarios o suplementos de crédito se produjese en los organismos autónomos u otras entidades con presupuesto limitativo de la Generalitat y ello significase un aumento en sus créditos, la concesión corresponderá a la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda cuando su importe no exceda del 5 por ciento de los créditos consignados en sus presupuestos, y al Consell en los casos en que, excedido el citado porcentaje, no alcance el 15 por ciento. Los citados porcentajes se aplicarán de forma acumulada en cada ejercicio presupuestario.

Tales modificaciones requerirán el previo informe de la conselleria a la cual estén adscritos, en el que se justificará su necesidad y se especificará la forma de financiación del incremento del gasto.

2. El Consell dará cuenta trimestralmente, a la Comisión de Economía, Presupuestos y Hacienda de Les Corts, de los créditos extraordinarios y suplementos de crédito, cuya información contendrá, como mínimo, el mismo detalle documental que el presupuesto respectivo.

3. En los supuestos no contemplados en el apartado primero, la aprobación será mediante ley de Les Corts.

*Artículo 48. Ampliaciones de crédito*

1. Tendrán la condición de ampliables los créditos destinados a atender obligaciones específicas del ejercicio que, de modo taxativo, se relacionen en ley anual de presupuestos de la Generalitat. La cuantía de dichos créditos podrá ser incrementada hasta el importe que alcancen las respectivas obligaciones.

2. Las ampliaciones de crédito podrán financiarse con cargo a bajas en otros créditos del presupuesto no financiero, con mayores ingresos, con cargo al Fondo de Contingencia, o, en su caso, con cargo a la previsión del resultado del ejercicio corriente, en los términos previstos en la ley anual de presupuestos.

*Artículo 49. Transferencias de crédito***8**

1. Las transferencias son traspasos de dotaciones entre créditos. Podrán realizarse transferencias entre los diferentes créditos del presupuesto, incluso con la habilitación de créditos nuevos, con las siguientes limitaciones:

a) No podrán realizarse con cargo a los créditos para gastos de personal, a menos que se justifique que la cantidad cuya transferencia se propone no está afectada a obligación alguna de pago, ni va a estarlo durante lo que reste de ejercicio, ni se ve afectado el régimen retributivo fijado en la correspondiente ley de Presupuestos.

b) No podrán realizarse desde créditos para operaciones financieras al resto de los créditos.

c) No podrán realizarse desde créditos para operaciones de capital a créditos para operaciones corrientes excepto cuando el objeto de la modificación sea dotar crédito para el funcionamiento de nuevas inversiones o para operaciones corrientes que afecten a servicios públicos fundamentales.

d) No minorarán créditos extraordinarios o créditos que se hayan suplementado en el ejercicio. Esta restricción no afectará a créditos de la sección deuda pública.

2. No podrán realizarse transferencias de crédito que minoren los créditos para gastos destinados a subvenciones de carácter nominativo, a menos que, por cualquier causa, haya decaído el derecho a su percepción.

3. Sin perjuicio de lo previsto en el artículo 39.5 de esta ley, no podrán realizarse transferencias para dotar o incrementar crédito destinado a subvenciones de carácter nominativo.

4. Las limitaciones a que se refieren los apartados 2 y 3 del presente artículo no serán aplicables a las aportaciones dinerarias a que se refiere el artículo 2.2 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre.

5. Las limitaciones previstas en el apartado 1 del presente artículo no serán aplicables a aquellas modificaciones que tengan por objeto la correcta imputación contable de los créditos contemplados en el presupuesto.

*Artículo 50. Generaciones de crédito y anulaciones*

1. Podrán dar lugar a generaciones los ingresos imputados al presupuesto en el propio ejercicio como consecuencia de:

a) Aportaciones del Estado o de cualquiera de los sujetos que conforman su sector público, de la Unión Europea o de otras personas naturales o jurídicas, públicas o privadas, para financiar total o conjuntamente gastos que por su naturaleza estén comprendidos en los fines u objetivos asignados a la Generalitat.

b) Aportaciones de la Administración de la Generalitat a los organismos autónomos o a las entidades con presupuesto limitativo, así como de los distintos sujetos que conforman su sector público instrumental a la Administración de la Generalitat, otros organismos autónomos o entidades con presupuesto limitativo para financiar total o conjuntamente gastos que por su naturaleza estén comprendidos en los fines u objetivos asignados a los mismos.

c) Préstamos concedidos a la Administración de la Generalitat por otras administraciones públicas, sus organismos o instituciones para financiar total o conjuntamente gastos que por su naturaleza estén comprendidos en los fines u objetivos asignados a la misma.

d) Recursos legalmente afectados a la realización de actuaciones determinadas.

e) Ventas de bienes y prestación de servicios.

f) Enajenaciones de inmovilizado.

g) Reembolsos de préstamos.

h) Los excesos de recaudación o de ingresos por otros conceptos respecto de la estimación inicial prevista en el estado de ingresos.

i) Ingresos obtenidos por reintegros de pagos indebidos de presupuestos cerrados.

2. La generación sólo podrá realizarse cuando se hayan efectuado los correspondientes ingresos que la justifican. No obstante, la generación como consecuencia de los supuestos previstos en las letras a, b y c del apartado anterior podrá realizarse una vez efectuado el reconocimiento del derecho o cuando exista un compromiso firme de aportación.

3. En el caso de los supuestos de las letras e, f, g, h e i del apartado 1 anterior, las generaciones únicamente podrán realizarse para la cobertura de gastos de ejercicios anteriores. No obstante lo anterior, en el supuesto previsto en las letras f y g la generación podrá realizarse, igualmente, en créditos correspondientes a operaciones de la misma naturaleza económica.

4. La conselleria con competencias en materia de hacienda podrá aprobar las correspondientes anulaciones de crédito, en el caso de créditos financiados con recursos finalistas cuya cuantía efectiva resulte inferior a la prevista en los presupuestos.

*Artículo 51. Anticipos de tesorería*

1. Con carácter excepcional, el Consell, a propuesta de la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda, podrá conceder anticipos de Tesorería para atender gastos inaplazables, con el límite máximo en cada ejercicio del uno por ciento de los créditos autorizados a la Administración de la Generalitat por la ley de presupuestos, en los siguientes casos:

a) Una vez aprobado por el Consell el proyecto de concesión de créditos extraordinarios o de suplementos de crédito.

b) Cuando se hubiera promulgado una norma con rango de ley por la que se establezcan obligaciones cuyo cumplimiento exija la concesión de crédito extraordinario o suplemento de crédito.

2. Si el crédito extraordinario o el suplemento de crédito a conceder se destinase a financiar necesidades planteadas en el presupuesto de los organismos autónomos, la concesión del anticipo de tesorería comportará la autorización para atender en el organismo el pago de las mencionadas necesidades mediante operaciones de tesorería.

3. Si Les Corts no aprobasen el proyecto de ley de concesión del crédito extraordinario o del suplemento de crédito el Consell, a propuesta de la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda, dispondrá la cancelación del anticipo de tesorería con cargo a los créditos de la respectiva conselleria u organismo autónomo, en su caso, cuya minoración ocasione menos trastornos para el servicio público.

CAPÍTULO V

Del sector público empresarial y fundacional

*Artículo 52. Presupuesto*

1. Las entidades integradas en el sector público empresarial y fundacional, de acuerdo con lo establecido en el apartado 2 artículo 3 de la presente ley, elaborarán una propuesta de presupuesto de explotación que detallará los recursos y dotaciones anuales correspondientes. Asimismo, formularán una propuesta de presupuesto de capital con el mismo detalle. Los presupuestos de explotación y de capital se integrarán en los presupuestos consolidados de la Generalitat.

Los fondos a que se refiere el artículo 2.4 de esta ley elaborarán, igualmente, presupuestos de explotación y capital.

2. Los presupuestos de explotación y de capital estarán constituidos por una previsión de la cuenta de resultados y del estado de recursos y dotaciones del correspondiente ejercicio. Como anexo a dichos presupuestos se acompañará una previsión del balance de la entidad, una memoria explicativa del contenido, así como la documentación complementaria que determine la conselleria competente en materia de hacienda mediante la orden a que se refiere el artículo 33 de esta ley.

3. Los estados financieros señalados en el apartado anterior vendrán referidos, además de al ejercicio relativo al Proyecto de Ley Presupuestos de la Generalitat, al avance de la liquidación del ejercicio corriente.

*Artículo 53. Programa de actuación plurianual*

1. Las entidades que deban elaborar las propuestas de presupuestos de explotación y de capital con arreglo a lo dispuesto en el artículo anterior formularán, asimismo, anualmente un programa de actuación plurianual.

2. El programa de actuación plurianual estará integrado por los estados financieros determinados en el artículo anterior de esta ley y, junto con la documentación indicada en el apartado siguiente, reflejará los datos económico-financieros previstos para el ejercicio relativo al Proyecto de Ley de Presupuestos de la Generalitat y a los tres ejercicios inmediatamente siguientes, según las líneas estratégicas y objetivos definidos para la entidad.

3. Los programas de actuación plurianual se acompañarán de la información de carácter complementario siguiente:

a) Líneas estratégicas de la entidad y, en su caso, las previstas en los contratos plurianuales de gestión, o en los contratos-programas.

b) Previsiones plurianuales de los objetivos a alcanzar.

c) Memoria de las principales actuaciones de la entidad.

d) Programa de inversiones territorializado.

e) La restante documentación que determine la conselleria con competencias en materia de hacienda.

*Artículo 54. Modificaciones presupuestarias*

En aquellas entidades integradas en el sector público empresarial y fundacional que reciban subvenciones de explotación o de capital u otra aportación de cualquier naturaleza con cargo a los presupuestos de la Generalitat, o se trate de entidades que se financien mediante ingresos de naturaleza tributaria, mediante ingresos basados en la explotación del dominio público o se trate de entidades en las que más del 50 por ciento de su importe neto de cifra de negocios tenga su origen en transacciones con la Administración de la Generalitat o con otras entidades del sector público instrumental, las autorizaciones para la modificación de sus presupuestos de explotación y capital se ajustarán a lo siguiente:

a) Si la variación afectase a las aportaciones de la administración de la Generalitat recogidas en los presupuestos de la Generalitat, la competencia corresponderá a quien, de acuerdo con lo establecido en la presente ley o en la de presupuestos del correspondiente ejercicio, la tenga atribuida respecto de los créditos presupuestarios a que afecte.

b) Las modificaciones que afecten a gastos de personal, serán competencia de la conselleria a la que estén adscritas o de las que dependan funcionalmente, previo informe favorable de la conselleria con competencias en materia de hacienda.

Las modificaciones presupuestarias a las que se refiere el presente artículo se publicarán en el *Diari Oficial de la Comunitat Valenciana*  en un mes desde su aprobación.

*Artículo 55. Contrato-programa*

1. Los contratos-programa que puedan formalizarse con la Generalitat establecerán, como mínimo, las correspondientes cláusulas sobre las siguientes materias, si bien podrán excluirse alguna de éstas cuando por razón del objeto no sea necesaria su incorporación, siempre que quede debidamente justificado:

a) Objetivos de la política de personal, rentabilidad, o reestructuración técnica de la explotación económica, así como métodos indicadores de evaluación de aquéllos.

b) Aportaciones con cargo a los Presupuestos de la Generalitat, cualquiera que sea su naturaleza y, en su caso, las previsiones de endeudamiento.

c) Efectos que han de derivarse del incumplimiento de los compromisos acordados.

d) Control por la conselleria con competencia en materia de hacienda de su ejecución y de los resultados derivados de su aplicación, sin perjuicio de las competencias que puedan corresponder a las respectivas consellerias de adscripción.

2. Los contratos-programa serán aprobados por el Consell, a propuesta de la conselleria de adscripción, previo informe favorable de la conselleria con competencia en las materias de hacienda y de sector público.

3. La suscripción del contrato-programa a que se refiere el apartado anterior no excluirá la elaboración del presupuesto de explotación y de capital y del programa de actuación plurianual, que deberá adecuar su contenido a lo previsto, en su caso, en el correspondiente contrato-programa.

4. El control a que se refiere el párrafo d del apartado 1 anterior no excluirá el que pueda corresponder a las respectivas consellerias u organismos de los que dependan las entidades que hayan suscrito el correspondiente contrato-programa.

CAPÍTULO VI

De la gestión presupuestaria

*Artículo 56. De la gestión económico-financiera*

1. La conselleria con competencias en materia de hacienda realizará el seguimiento de la ejecución de los créditos y del cumplimiento de los objetivos de cada programa y, a tal efecto, podrá adoptar las medidas provisionales que considere necesarias, para asegurar tanto el cumplimiento de los compromisos en materia de estabilidad presupuestaria y sostenibilidad financiera, como el logro de los citados objetivos. Dichas medidas deberán ser comunicadas al Consell para su ratificación.

2. La Administración de la Generalitat observará los adecuados cauces de cooperación y coordinación con otras administraciones públicas, a fin de racionalizar el empleo de los recursos con los que se dota el sector público instrumental.

*Artículo 57. No disponibilidad de los créditos*

1. En el marco de lo previsto en el apartado 1 del artículo anterior, la conselleria con competencias en materia de hacienda podrá proponer al Consell que acuerde la no disponibilidad de créditos presupuestarios, que se instrumentará mediante las correspondientes retenciones de créditos. Estos acuerdos deberán ser publicados en el DOCV en el plazo de dos meses.

2. Los acuerdos de no disponibilidad de créditos aprobados por el Consell que superen el 20 % del total del presupuesto consolidado deberán darse cuenta a Les Corts en la forma y trámite recogido en su reglamento.

3. La persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda podrá proponer, motivadamente, al Consell la revocación parcial o total del acuerdo de no disponibilidad de crédito.

Dicha revocación podrá tener por objeto:

- La reposición de los créditos liberados en la aplicación de origen, para su gestión ordinaria.

- Su traspaso a la sección presupuestaria de gastos diversos, en orden a su vinculación a la consecución del objetivo de estabilidad, para la cobertura de créditos calificados como ampliables, o para su aplicación a otros créditos del presupuesto mediante la correspondiente transferencia de crédito.

4. En todo caso los distintos sujetos del sector público de la Generalitat cuyas dotaciones hayan quedado afectadas, directa o indirectamente por la no disponibilidad, deberán adecuar su estado de gastos a la nueva situación.

*Artículo 58. Fases de ejecución del presupuesto de gastos***9**

1. La ejecución de los créditos consignados en los presupuestos comprenderá las siguientes operaciones:

a) Aprobación del gasto. Es el acto por el cual se autoriza la realización de un gasto por cuantía cierta o aproximada, reservándose, a tal fin, la totalidad o una parte de un crédito presupuestario. La aprobación inicia el procedimiento de ejecución del gasto, sin que implique relaciones con terceros ajenos a la Hacienda Pública de la Generalitat.

b) Compromiso o disposición del gasto. Es el acto mediante el cual se acuerda, previos los trámites legales procedentes, la realización de gastos previamente aprobados, por un importe determinado o determinable. La disposición del gasto es un acto con relevancia jurídica para con terceros, que vincula a la Hacienda Pública de la Generalitat a la realización del gasto a que se refiera en la cuantía y condiciones establecidas.

c) Reconocimiento de la obligación. Es el acto mediante el que se declara la existencia de un crédito exigible contra la Hacienda Pública de la Generalitat derivado de un gasto aprobado y dispuesto y que comporta la propuesta de pago correspondiente.

El reconocimiento de obligaciones con cargo a la Hacienda Pública de la Generalitat se producirá previa acreditación documental ante el órgano competente de la realización de la prestación o el derecho del acreedor de conformidad con los acuerdos en virtud de los cuales se aprobó y dispuso el gasto.

d) Ordenación del pago y pago material. Sin perjuicio de lo establecido en el artículo 60 de esta ley, las obligaciones de la Hacienda Pública de la Generalitat se extinguen por el pago, la compensación, la prescripción o cualquier otro medio en los términos establecidos en esta ley y en las disposiciones especiales que resulten de aplicación.

2. Cuando la naturaleza de la operación o gasto así lo determinen, se acumularán en un solo acto las fases de ejecución precisas.

*Artículo 59. Competencias en materia de gestión de gastos***10**

1. Corresponde a las personas titulares de las consellerias aprobar los gastos y efectuar la disposición de crédito de los servicios propios a su cargo, salvo los casos reservados por la ley a la competencia del Consell. Asimismo, les corresponde reconocer las obligaciones y proponer a la persona titular de la conselleria con competencia en materia de hacienda la ordenación de los correspondientes pagos.

2. Con la misma salvedad legal, corresponde a las personas que ostenten la presidencia o dirección, en caso de no existir presidencia, de los entes con presupuesto limitativo la aprobación, disposición, así como el reconocimiento de las obligaciones correspondientes.

3. Las facultades a las que se refieren los números anteriores podrán desconcentrarse mediante decreto o delegarse en los términos previstos reglamentariamente.

*Artículo 60. Ordenación de pagos*

1. Corresponde a la persona titular de la conselleria competente en materia de hacienda la ordenación general de pagos en el ámbito de la Administración de la Generalitat. Para el resto de sujetos que conforman el sector público administrativo la competencia corresponderá a las personas que ostenten la presidencia o dirección.

2. Las órdenes de pago se expedirán a favor de la persona acreedora que figure en la correspondiente propuesta de pago. No obstante, por orden de la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda, se podrán regular los supuestos en que puedan expedirse a favor de las Habilitaciones, así como de las entidades colaboradoras y otros agentes mediadores en el pago, que actuarán como intermediarios para su posterior entrega a los acreedores.

*Artículo 61. Embargo de derechos de cobro***11**

Las providencias y diligencias de embargo, mandamientos de ejecución, acuerdos de inicio de procedimiento administrativo de compensación y actos de contenido análogo, dictados por órganos judiciales o administrativos, en relación con derechos de cobro que los particulares ostenten frente a la Administración de la Generalitat y sus organismos autónomos, que sean pagaderos a través de la ordenación de pagos de los mismos, se comunicarán necesariamente al órgano competente en materia de Tesorería de cada uno de los organismos, para su debida práctica mediante consulta al sistema de información contable y contendrán al menos la identificación de la persona afectada, con expresión del nombre o denominación social y su número de identificación fiscal, el importe del embargo, ejecución o retención y la especificación del derecho de cobro afectado con expresión del importe, órgano a quien corresponde la propuesta de pago y obligación a pagar.

*Artículo 62. Pagos indebidos y reintegros*

1. A los efectos de esta ley se entiende por pago indebido el realizado por error material, aritmético o de hecho, en favor de persona en quien no concurra derecho alguno de cobro frente a la administración con respecto a dicho pago o en cuantía que excede de la consignada en el acto o documento que reconoció el derecho del acreedor.

2. Quien perciba un pago indebido total o parcial queda obligado a su restitución. El órgano que haya cometido el error que originó el pago indebido, dispondrá de inmediato, de oficio, la restitución de las cantidades indebidamente pagadas conforme a los procedimientos reglamentariamente establecidos y, en defecto de procedimiento específico, con arreglo al que establezca la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda.

Los ingresos obtenidos por reintegros de pagos realizados de manera indebida a cargo de créditos presupuestarios del ejercicio corriente, deberán originar la reposición de estos últimos en las condiciones que se fijen reglamentariamente.

3. La revisión de los actos de los que se deriven reintegros distintos a los correspondientes a los pagos indebidos a que se refiere el apartado primero anterior se realizará de acuerdo con los procedimientos de revisión de oficio de actos nulos o anulables, previstos en la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, o de conformidad con los procedimientos específicos de reintegro establecidos en las normas reguladoras de los distintos ingresos, según la causa que determine su invalidez. La efectividad de los ingresos por reintegro se someterá a lo establecido en el capítulo II del título I de esta ley.

4. A salvo de lo establecido por la normativa reguladora de los distintos reintegros, el reintegro de pagos indebidos o declarados inválidos devengará el interés previsto en el artículo 16 de esta ley, desde el momento en que se produjo el pago hasta la fecha en que se acuerde la procedencia del reintegro.

A tal efecto, no se devengará el mencionado interés cuando el perceptor de un pago indebido proceda a la efectiva devolución voluntaria de los fondos percibidos sin el previo requerimiento de la Administración.

El régimen de devengo de intereses previsto en el primer párrafo del presente apartado resultará también de aplicación en los casos en los que proceda el reintegro de las cantidades percibidas de la Hacienda Pública de la Generalitat por haber incumplido el perceptor de los fondos las condiciones establecidas para su entrega o por no haberse justificado correctamente su cumplimiento, conforme lo establecido en el artículo 172.2 de esta ley.

*Artículo 63. Anticipos de caja fija*

1. Los anticipos de caja fija son provisiones de fondos de carácter extrapresupuestario y permanente que se realizan a las habilitaciones para la atención inmediata de gastos periódicos o repetitivos y posterior aplicación al presupuesto. **12**

2. Reglamentariamente se determinarán las normas que regulan los pagos mediante anticipos de caja fija, especificando los límites cuantitativos, los gastos que pueden ser satisfechos, la aplicación al presupuesto, su régimen de justificación y cuantos otros aspectos resulten necesarios.

3. En todo caso los fondos destinados a anticipos tendrán el carácter de fondos públicos y formarán parte de la Tesorería de la Generalitat.

*Artículo 64. Pagos a justificar*

1. Las órdenes de pago que, excepcionalmente, en el momento de su expedición no puedan ir acompañadas de los documentos acreditativos del derecho de la persona acreedora, tendrán el carácter de "a justificar", sin perjuicio de la aplicación procedente a los créditos presupuestarios correspondientes.

2. Los perceptores de las órdenes de pago a justificar serán responsables, en los términos previstos en esta ley, de la custodia y uso de los fondos y de la rendición de la cuenta, debiendo justificar en el plazo de tres meses la aplicación de las cantidades recibidas, excepto las correspondientes a pagos por expropiaciones que serán rendidas en el plazo de seis meses. En caso de no presentar la justificación en este plazo, se les comunicará para que lo efectúen en un plazo de diez días, advirtiéndoles de que de no hacerlo así se librará la correspondiente certificación de descubierto.

3. Durante el transcurso de los dos meses siguientes a la fecha de aportación de las documentaciones justificativas a que se refiere el apartado anterior de este artículo, se procederá a la aprobación o reparo de la cuenta rendida por la autoridad competente.

*Artículo 65. Gestión del presupuesto de ingresos*

1. La gestión del presupuesto de ingresos se realizará en las siguientes fases sucesivas o simultáneas:

a) Reconocimiento del derecho.

b) Propuesta de ingreso.

2. Reconocimiento del derecho es el acto que, conforme a la normativa aplicable a cada recurso específico, declara y liquida un crédito a favor de la Administración de la Generalitat y de sus entidades con presupuesto limitativo.

3. Propuesta de ingreso es el acto por el que el órgano gestor propone al órgano competente la operación encaminada a la efectiva extinción de los derechos previamente reconocidos.

4. De acuerdo con lo establecido en el artículo 11.2 de esta ley, la extinción del derecho podrá producirse en efectivo, en los términos previstos en el artículo 74.2 de esta ley, así como en especie, o por compensación, en los casos previstos en las disposiciones especiales que sean de aplicación. Las extinciones de derechos por otras causas serán objeto de contabilización diferenciada, distinguiendo entre las producidas por anulación de la liquidación y las producidas en el proceso de recaudación por prescripción, condonación o insolvencia.

*Artículo 66. Devoluciones de ingresos*

En la gestión de devoluciones de ingresos se distinguirá el reconocimiento del derecho a la devolución, cuyo origen será la realización de un ingreso indebido u otra causa legalmente establecida, y el pago de la devolución.

Sin perjuicio de las especialidades en materia tributaria, en las devoluciones de ingresos indebidos derivadas de la revisión administrativa o judicial del acto del que dimane la obligación de ingreso, el derecho a la devolución integrará, además del importe ingresado, el resultante de aplicar sobre éste el interés legal del dinero fijado en la ley de presupuestos vigente en cada período desde la fecha en que se hubiese realizado el ingreso indebido hasta la fecha en que se ordene el pago de la devolución.

TÍTULO III

Tesorería de la Generalitat

CAPÍTULO I

Disposiciones generales

*Artículo 67. Concepto*

1. Constituye la Tesorería de la Generalitat todos los recursos financieros, sean dinero, valores o créditos tanto por operaciones presupuestarias como extrapresupuestarias, de la Administración de la Generalitat y de todos los entes que integran su sector público instrumental. **13**

2. Las disponibilidades de tesorería y sus variaciones están sujetas a intervención, siempre que vengan referidas a la tesorería de la Administración de la Generalitat y de sus organismos autónomos, y, en todo caso las mismas han de registrarse de acuerdo con las normas de contabilidad pública en los términos previstos en el apartado anterior.

*Artículo 68. Funciones***14**

Son funciones encomendadas a la Tesorería de la Generalitat:

a) Pagar las obligaciones de la Generalitat y recaudar sus derechos.

b) Aplicar el principio de unidad de caja a través de la centralización de todos los fondos y valores generados por operaciones presupuestarias y extrapresupuestarias.

c) Distribuir temporal y territorialmente las disponibilidades dinerarias para la satisfacción puntual de las obligaciones de la Generalitat.

d) Ejecutar las operaciones financieras necesarias para procurar el grado de liquidez suficiente para que la Generalitat pueda cumplir sus obligaciones.

e) Responder de los avales prestados por la Generalitat.

f) Cualquier otra función que derive o que se relacione con las anteriores.

CAPÍTULO II

De la Gestión de la tesorería

*Artículo 69. Presupuesto monetario*

1. El órgano de nivel superior o directivo que tenga asignadas las funciones en materia de tesorería elaborará un presupuesto monetario anual de vencimiento de obligaciones y derechos, a fin de prever las necesidades de tesorería que pudieran producirse en el desarrollo del ejercicio económico.

2. Al objeto de conseguir una adecuada planificación temporal de los pagos y una correcta estimación de las necesidades de recursos del conjunto de la Generalitat, se podrá recabar de los entes que integran del sector público instrumental, cuantos datos, previsiones o documentación sobre pagos y cobros sean necesarios para la elaboración de un presupuesto monetario de la Administración de la Generalitat.

3. La Tesorería de la Administración de la Generalitat podrá disponer y aplicar los excedentes de tesorería de los entes que integran el sector público instrumental de la Generalitat, cuando las necesidades de liquidez así lo requieran.

Mediante orden de la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda se regulará el régimen aplicable a la gestión de los fondos excedentes de tesorería y el régimen de su devolución.

En todo caso, la utilización de estos excedentes tendrá el carácter de operaciones no presupuestarias. **15**

*Artículo 70. Del proceso de pagos*

1. El proceso de pago comprende la fase de ordenación de pago y realización material de pago, que podrán ser acumulados en un sólo acto.

2. Las funciones inherentes a la ordenación y realización de pagos serán ejercidas por la Tesorería de la Administración de la Generalitat y por los demás órganos autorizados conforme al artículo 60 de esta ley.

3. La conselleria competente en materia de hacienda podrá establecer que las operaciones de ingreso y de ordenación del pago de los entes que integran el sector público instrumental de la Generalitat, se realicen por la Tesorería de la Administración de la Generalitat, para lo cual se establecerá el correspondiente procedimiento. **16**

*Artículo 71. Criterios de ordenación del pago*

1. Con carácter general, la cuantía de los pagos ordenados en cada momento se ajustará al presupuesto monetario.

2. En todo caso, el ordenador de pagos aplicará criterios objetivos en la expedición de las órdenes de pago, tales como la fecha de recepción, el importe de la operación, aplicación presupuestaria y forma de pago, entre otros.

*Artículo 72. Situación de los fondos y régimen de autorizaciones*

1. Sin perjuicio de lo dispuesto en el apartado 4 de este artículo, los ingresos y pagos de la Administración de la Generalitat se canalizarán a través de cuenta o cuentas que se mantengan en entidades financieras.

2. A tal efecto, la apertura, cancelación y régimen de autorizaciones para la situación, control y disposición de los fondos de las cuentas bancarias de la Administración de la Generalitat se efectuará por la conselleria competente en materia de hacienda, de acuerdo a las instrucciones que dicte al efecto el titular de dicha conselleria.

3. Los fondos de los entes que integran el sector público instrumental de la Generalitat se situarán en la Tesorería de la Generalitat, debiendo anotarse a efectos contables su procedencia.

A tal efecto, y respecto a la apertura, utilización y cancelación de cuentas en entidades financieras de dichos entes, los órganos competentes en materia de tesorería dictarán las oportunas instrucciones cuando lo aconseje la naturaleza de las operaciones que desarrollen. **17**

4. Para la prestación de servicios financieros, a todo o parte del sector público de la Generalitat, el órgano de nivel superior o directivo que tenga asignadas las competencias en materia de tesorería podrá suscribir contratos con las entidades financieras, los cuales deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa sobre contratos del sector público. En dichos contratos, entre otros extremos, se especificará la naturaleza de las cuentas en que se encuentren situados los fondos de la tesorería, su régimen de funcionamiento, los servicios de colaboración contratados, las condiciones financieras, las obligaciones de información asumidas por las entidades financieras y, cuando proceda, los medios de pago asociados a las mismas. En particular, deberá hacerse constar la inembargabilidad de fondos públicos y, en su caso, la exclusión de la facultad de compensación por parte de la entidad bancaria. **18**

*Artículo 73. De la coordinación de la tesorería en el ámbito del sector público instrumental de la Generalitat*

Corresponde a la conselleria competente en materia de hacienda la coordinación de la gestión de la tesorería de los entes del sector público instrumental. A tal efecto, la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda, mediante orden, establecerá los criterios y directrices oportunos.

*Artículo 74. Ingresos y medios de pago*

1. Los ingresos a favor de la Tesorería de la Generalitat podrán realizarse en el Banco de España, en las cajas de tesorería y en las entidades financieras colaboradoras u otras entidades financieras autorizadas a tal efecto por la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda.

2. En las condiciones que establezca la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda, los ingresos y los pagos de la Tesorería de la Generalitat podrán realizarse mediante dinero de curso legal, cheque, transferencia bancaria, domiciliación bancaria, tarjetas de crédito o débito o cualquier otro medio de pago sea o no bancario. En las mencionadas condiciones podrá establecerse que, en la realización de determinados ingresos o pagos de la Tesorería de la Generalitat, sólo puedan utilizarse determinados medios de ingreso o pago.

*Artículo 75. Necesidades de tesorería*

Las necesidades de tesorería derivadas de la diferencia entre el vencimiento de sus pagos y de sus ingresos se podrá satisfacer, con carácter general:

a) Mediante los anticipos a que se refieren los artículos 85.3 de la Ley 47/2003, de 26 de noviembre, y 64.2 de la Ley 22/2009, de 18 de diciembre, por la que se regula el sistema de financiación de las comunidades autónomas de régimen común y ciudades con estatuto de autonomía y se modifican determinadas normas tributarias.

b) Mediante el concierto de operaciones de tesorería. A tal efecto la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda, podrá autorizar operaciones de endeudamiento cuyo plazo sea inferior a un año, de acuerdo con los requisitos que a tal efecto se establezcan en la correspondiente ley de presupuestos.

*Artículo 76. Anticipo de tesorería a los entes del sector público instrumental de la Generalitat***19**

1. La persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda, podrá conceder a los entes del sector público instrumental de la Generalitat anticipos de tesorería para el pago de obligaciones inaplazables, de acuerdo con los límites y requisitos que al efecto se establezca en las leyes anuales de presupuestos.

2. Mediante orden de la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda se determinarán las normas que regulen los requisitos y condiciones para su concesión.

En todo caso, los anticipos que se concedan se contabilizarán como operaciones no presupuestarias y su devolución se producirá dentro del mismo ejercicio presupuestario en el que tenga lugar su concesión. A tal efecto, la conselleria competente en materia de hacienda podrá proponer la no disponibilidad de los créditos presupuestarios de acuerdo con lo establecido en el artículo 57 de esta ley.

*Artículo 77. Rendición de cuentas*

La Tesorería de la Generalitat deberá rendir cuentas de las operaciones y de la aplicación de los fondos públicos efectuadas, en los plazos y en la forma que reglamentariamente se determine.

*Artículo 78. Caja de depósitos y fianzas*

La Tesorería de la Generalitat ejercerá como caja de depósitos y fianzas para la Generalitat. A tal efecto, la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda mediante orden regulará su funcionamiento, procedimientos de constitución, gestión, prescripción e incautación, y en especial, en cuanto a la centralización de depósitos y fianzas efectuados ante los distintos sujetos del sector público instrumental a que se refiere el artículo 67 de la presente ley.

Las cantidades depositadas se contabilizarán como operaciones extrapresupuestarias y no devengarán interés alguno.

*Artículo 79. Fraccionamiento de pagos*

Salvo disposición expresa de una ley, en aquellos supuestos y en la forma que se determine reglamentariamente, podrán fraccionarse excepcionalmente determinados pagos dentro del plazo establecido para efectuarlos.

TÍTULO IV

Deuda pública

*Artículo 80. Operaciones de endeudamiento*

Constituye la deuda de la Generalitat el conjunto de capitales tomados a préstamo mediante operaciones financieras que pueden adoptar algunas de las siguientes modalidades

a) Operaciones de crédito concertadas con personas físicas o jurídicas.

b) Empréstitos, emitidos para suscripción pública en el mercado de capitales y representados en títulos-valores o anotaciones en cuenta.

c) Cualquier otra apelación al crédito público o privado.

*Artículo 81. Operaciones a largo plazo*

1. Las operaciones de endeudamiento concertadas a un plazo superior a doce meses, deberán cumplir los requisitos siguientes:

a) Su importe se destinará exclusivamente a financiar gastos de inversión

b) La cuantía de las anualidades, incluyendo los intereses y la amortización, no excederán del 25 por ciento de los ingresos corrientes previstos en el presupuesto anual de la Generalitat.

2. No obstante, en el supuesto de que se utilicen programas de financiación a corto plazo para atender proyectos de inversión, dentro de los límites máximos fijados para cada ejercicio por la ley de presupuestos, se aplicarán las limitaciones previstas en el apartado 1 del presente artículo.

3. El cumplimiento de lo dispuesto en este artículo se ajustará a la normativa aplicable en cada momento a las administraciones públicas, en el marco del sistema de financiación de las comunidades autónomas, y de acuerdo con los principios rectores de la Unión Europea para la armonización en materia de finanzas públicas y estabilidad presupuestaria.

*Artículo 82. Autorización de endeudamiento*

1. La creación de deuda de la Generalitat habrá de ser autorizada por ley. La Ley de Presupuestos de la Generalitat, sin perjuicio de establecer cualquier otra característica de las operaciones de endeudamiento por realizar, fijará cada ejercicio los límites máximos a que ascenderán las operaciones financieras que impliquen creación de deuda, teniendo en cuenta el objetivo fijado para la Comunitat de conformidad con la normativa vigente en materia de estabilidad presupuestaria y sostenibilidad financiera.

2. En desarrollo de la autorización legal de creación de deuda para un ejercicio presupuestario, el Consell dispondrá la creación de deuda de la Generalitat, a propuesta de la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda.

3. El Consell, en desarrollo de la autorización de endeudamiento contenida en la Ley de Presupuestos de la Generalitat para un año, podrá disponer la creación de deuda de la Generalitat durante el mes de enero del año siguiente por un importe que no incremente la misma en más del 15 por ciento de aquella autorización. Este incremento debe computarse al efecto del cumplimiento del límite de creación de deuda que legalmente se autorice para el conjunto del segundo de los años citados

*Artículo 83. Formalización de operaciones*

1. Dentro del marco de actuación que pueda establecer la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda, corresponde al Institut Valencià de Finances establecer los procedimientos a seguir para la contratación y formalización de las operaciones de deuda de la Generalitat, en los que se garantizarán los principios de objetividad, transparencia y publicidad adecuados al tipo de operación que se trate.

2. Las operaciones relativas a la deuda de la Generalitat se realizarán en los mercados financieros conforme a las normas, reglas, técnicas, condiciones y cláusulas usuales en tales mercados, pudiendo acordar el sometimiento a arbitraje o la remisión a una legislación o tribunales extranjeros, siempre que se observe lo dispuesto en el artículo 9 de esta ley.

3. Igualmente, podrán concertarse operaciones de endeudamiento con cualquier organismo público, nacional o comunitario, que éste pueda formalizar en el ejercicio de sus competencias.

4. Las operaciones de derivados financieros tendrán como finalidad tanto limitar el riesgo cambiario como limitar, diversificar o modificar el riesgo o el coste de la deuda de la Generalitat debido a la evolución de los tipos de interés, y a facilitar su colocación, negociación, administración y gestión.

5. Corresponde al Institut Valencià de Finances las demás funciones relativas a la gestión, coordinación y seguimiento del endeudamiento de la Generalitat.

*Artículo 84. Cobertura presupuestaria de los gastos derivados de la deuda*

En la sección "servicio de la deuda" se habilitarán los créditos para hacer frente a los reembolsos contractuales o anticipados y a los gastos financieros derivados de la deuda de la Generalitat, incluidos los de colocación, negociación, administración y gestión de la misma.

*Artículo 85. Contabilización***20**

El producto, la amortización y los gastos por intereses y por conceptos conexos de las operaciones de Deuda se aplicarán por su importe íntegro al Presupuesto de la Generalitat, con excepción de:

a) El producto y la amortización de las operaciones con plazo no superior a un año, que, transitoriamente y a lo largo del ejercicio, tendrán la consideración de operaciones no presupuestarias, imputándose únicamente al Presupuesto de la Generalitat el importe de la variación neta de dichas operaciones durante el ejercicio.

b) En las operaciones de permuta financiera, los intercambios inicial y final de principales, así como los intercambios de intereses y demás gastos e ingresos financieros, tendrán la consideración de operaciones no presupuestarias, imputándose únicamente al Presupuesto de la Generalitat los respectivos importes netos producidos por estas operaciones durante el ejercicio.

No obstante, cuando alguna de las dos partes de la permuta financiera, deudora o acreedora, tenga un período de liquidación fraccionario distinto de la otra, las diferencias se imputarán al Presupuesto, de ingresos o de gastos, según corresponda, en el momento de la liquidación de la del período más largo, manteniéndose entre tanto el producto de las liquidaciones fraccionarias en una cuenta de operaciones no presupuestarias.

*Artículo 86. Beneficios*

La deuda pública de la Generalitat gozará de los mismos beneficios que la deuda pública del Estado y se sujetará a las normas que le sean aplicables según su modalidad y características.

*Artículo 87. Prescripción*

La obligación de reembolso de los capitales de la deuda pública y el pago de sus intereses prescribirán de acuerdo con el procedimiento y con los plazos establecidos por la normativa vigente para la deuda pública del Estado.

*Artículo 88. Endeudamiento sector público instrumental de la Generalitat y demás entes adscritos*

1. Por la Comisión Delegada del Consell de Hacienda y Presupuestos, o, en su caso, por el órgano que establezca la correspondiente ley de presupuestos se establecerá el límite máximo anual de endeudamiento de cada uno de los organismos públicos, las sociedades mercantiles de la Generalitat, las fundaciones del sector público de la Generalitat y los consorcios adscritos, y el resto de personas jurídicas adscritas que con independencia de que formen o no parte del sector público de la Generalitat, se clasifiquen en el sector administraciones públicas, de acuerdo con la definición y delimitación del sistema europeo de cuentas nacionales y regionales, y del resto de personas jurídicas adscritas o dependientes que, con independencia de que formen o no parte del sector público de la Generalitat, estén incluidas en el subsector sociedades no financieras públicas.

Lo previsto en el párrafo anterior, no será de aplicación a aquellos sujetos integrantes del sector público instrumental de la Generalitat, cuyo límite máximo de endeudamiento quede fijado expresamente en la respectiva ley de presupuestos.

2. El Institut Valencià de Finances será el encargado de la gestión, coordinación y seguimiento de este endeudamiento, así como de la negociación con las entidades financieras de sus condiciones.

TÍTULO V

Régimen de avales

*Artículo 89. Objeto*

1. La Generalitat podrá prestar garantías a las operaciones de crédito, o a las obligaciones de contenido económico contraídas por empresas o entidades de cualquier naturaleza, públicas o privadas. Las garantías tendrán la forma de aval y serán autorizados por el Consell mediante acuerdo a propuesta de la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda.

Los avales que se otorguen habrán de ser compatibles con el mercado común, en los términos establecidos por los artículos 87 y 88 del Tratado Constitutivo de la Comunidad Europea.

Los avales prestados por la Generalitat devengarán a favor de la misma la comisión que para cada operación determine el acuerdo de autorización.

2. El importe total de los avales a autorizar en cada ejercicio se fijará en la correspondiente Ley de Presupuestos de la Generalitat. Este límite anual de avales se entenderá referido al principal de las operaciones avaladas.

No obstante, los avales prestados durante un ejercicio presupuestario que sean liberados antes de finalizar el mismo, no computarán en el cálculo del importe total a que se refiere el párrafo anterior, por lo que dichos importes liberados podrán destinarse por el Consell, a propuesta de la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda, a garantizar nuevas operaciones dentro del mismo ejercicio presupuestario.

El aval concedido no podrá garantizar más que el pago del principal y de los intereses, salvo que la ley de presupuestos o el acuerdo de concesión dispongan expresamente otra cosa.

3. La autorización de aval a las operaciones de crédito u obligaciones de contenido económico de empresas privadas requerirá, en todo caso, comunicación previa a la Comisión de Economía, Presupuestos y Hacienda de Les Corts. Dicha comunicación deberá ir acompañada de un informe del Instituto Valenciano de Finanzas en el que, entre otras circunstancias, deberán quedar acreditadas las razones o circunstancias que determinan la autorización.

4. El órgano que tenga atribuidas las competencias en materia de política financiera, gestión del endeudamiento y avales de la Generalitat y su sector público facilitará una relación de las empresas o entidades financiadas con créditos avalados por la Generalitat, con el fin de conocer en cada momento el estado de su aplicación. **21**

5. Trimestralmente, la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda rendirá cuentas ante la Comisión de Economía, Presupuestos y Hacienda de Les Corts, acerca de las incidencias que se hayan producido en la concesión, reducción y cancelación de los avales y, en su caso, de los riesgos efectivos a que la Generalitat deba hacer frente directamente como consecuencia de su condición de avalista.

*Artículo 90. Competencias en el otorgamiento de avales*

1. La autorización del Consell mencionada en el apartado primero del artículo anterior, podrá referirse específicamente a cada operación o comprender varias de ellas, con determinación, en todo caso, de la identidad de los avalados, el importe máximo, individual o global, de los avales autorizados y el plazo de vigencia de la autorización. Asimismo, podrá acordar la renuncia al beneficio de excusión establecido en el artículo 1830 del Código Civil.

Los acuerdos de autorización deberán publicarse en el *Diari Oficial de la Comunitat Valenciana*.

2. La persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda, tendrá las siguientes facultades:

a) Otorgar los avales previamente autorizados por el Consell.

b) Convenir las cláusulas que resulten usuales en los mercados financieros, sin perjuicio de los límites que puedan haberse establecido en la preceptiva autorización.

c) En los avales que garanticen operaciones de crédito exterior, podrá acordar el sometimiento a arbitraje o la remisión a una legislación o tribunales extranjeros, siempre que se observe lo dispuesto en el artículo 21 de esta ley.

d) Determinar, en su caso, la comisión de aval a favor de la Generalitat.

3. El Instituto Valenciano de Finanzas será el encargado de la tramitación y gestión de los avales de la Generalitat, y, a tal efecto, beneficiario de las comisiones que de estos se deriven.

*Artículo 91. De los avales a prestar por el sector público instrumental de la Generalitat*

1. El Instituto Valenciano de Finanzas podrá presentar avales dentro del límite máximo fijado con esta finalidad por la ley de presupuestos para cada ejercicio.

2. Los avales prestados por el IVF y demás organismos autónomos y empresas públicas, en su caso, deberán ser compatibles con el mercado común, en los términos establecidos por los artículos 87 y 88 del Tratado Constitutivo de la Comunidad Europea, así como tener por finalidad garantizar operaciones cuyo interés público quede suficientemente acreditado.

3. Los demás organismos públicos y las sociedades mercantiles de la Generalitat, podrán presentar avales si su respectiva norma de creación les autoriza para ello y cuando se prevea en la ley de presupuestos y dentro de los límites en ella contemplados.

4. El Instituto Valenciano de Finanzas y los demás organismos autónomos y empresas públicas, en su caso, deberán rendir cuentas trimestralmente a la conselleria que tenga asignadas las competencias en materia de hacienda, de los avales que concedan y de los riesgos vivos derivados de su condición de avalistas.

Esta información se incorporará al informe trimestral que se deberá remitir a Les Corts, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 89 de esta ley.

TÍTULO VI

Del control interno de la gestión económico-financiera efectuada

por la Intervención General de la Generalitat

CAPÍTULO I

Normas generales

*Artículo 92. Ámbito y ejercicio del control*

1. Corresponde a la Intervención General de la Generalitat, en los términos previstos en esta ley, el control interno de la gestión económica y financiera del sector público de la Generalitat, a través de sus servicios centrales o de sus intervenciones delegadas.

2. La Intervención General de la Generalitat ejercerá el control sobre las entidades colaboradoras y beneficiarios de subvenciones y ayudas concedidas por los sujetos del sector público de la Generalitat y de las financiadas con cargo a fondos comunitarios de acuerdo con lo establecido en esta ley y su normativa de desarrollo, así como en la normativa estatal y comunitaria que resulte de aplicación.

*Artículo 93. Objetivos del control*

1. El control regulado en este título tiene como objetivos:

a) Verificar el cumplimiento de la normativa que resulte de aplicación a la gestión objeto de control.

b) Verificar el adecuado registro y contabilización de las operaciones realizadas, y su fiel y regular reflejo en las cuentas y estados que, conforme a las disposiciones aplicables, deba formar cada órgano o entidad.

c) Evaluar que la actividad y los procedimientos objeto de control se realizan de acuerdo con los principios de buena gestión financiera y, en especial, con los previstos en la legislación sobre estabilidad presupuestaria y sostenibilidad financiera.

d) Verificar el cumplimiento de los objetivos asignados a los centros gestores del gasto en los presupuestos de la Generalitat.

e) Aquellos otros objetivos que se establezcan en virtud de lo dispuesto en los artículos 110, 113 y 119 de este título.

2. El control se realizará mediante el ejercicio de la función interventora, el control financiero y la auditoría pública a que se refieren los capítulos II, III y IV de este título.

No obstante, tratándose de procedimientos que no sean competencia funcional de la Intervención General y cuando de acuerdo con la normativa aplicable, dichos procedimientos objeto de control se instrumenten y formalicen en resoluciones o actos a través de actuaciones administrativas automatizadas, la Intervención General de la Generalitat, podrá aprobar las normas necesarias para adaptar los distintos controles previstos en este título a las especialidades derivadas de este tipo de actuaciones, mediante resolución publicada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

En todo caso, con carácter previo a la aprobación de las normas reguladoras de los citados procedimientos de gestión, se requerirá la realización de una auditoría previa de la Intervención General, en los términos y forma que determine este centro directivo, para verificar que el nuevo procedimiento de gestión incorpora los controles automatizados de gestión necesarios a la naturaleza del mismo, satisface, a efectos de la función interventora, los requerimientos de seguridad que correspondan a la categoría del respectivo sistema de información, de acuerdo con la normativa vigente en cada momento en materia de administración electrónica.

Cuando del informe de auditoría se derive el incumplimiento de las especificaciones del sistema de información o la detección de deficiencias graves, estos incumplimientos o deficiencias deberán ser solventados por el órgano u órganos competentes antes de la aprobación de la norma por la que se establezca la actuación automatizada.

Se efectuarán revisiones de la auditoría inicial, de acuerdo con lo que se prevea al respecto en los planes anuales de auditorías de la Intervención General de la Generalitat.

Cuando del resultado de la auditoría se deduzca el incumplimiento de las especificaciones aprobadas o la detección de deficiencias graves, la persona titular de la Intervención General concederá un plazo para su adaptación que, en el caso de no ser atendido, suspenderá la utilización de la aplicación. No obstante, la persona titular de la Intervención General, a la vista de la naturaleza del defecto y de las circunstancias concurrentes, podrá acordar la suspensión inmediata de la utilización de la aplicación a los efectos señalados. Todo ello, sin perjuicio de las actuaciones de revisión de los sistemas informáticos de gestión económico-financiera a desarrollar en el ámbito del control financiero permanente y la auditoría pública. **22**

*Artículo 94. Principios de actuación y prerrogativas*

1. La Intervención General de la Generalitat ejercerá sus funciones de control conforme a los principios de autonomía, ejercicio desconcentrado y jerarquía interna.

2. El control a que se refiere este título se ejercerá por el personal funcionario perteneciente al Cuerpo Superior de Interventores y Auditores de la Generalitat, con plena autonomía respecto al órgano o entidad cuya gestión sea objeto de control. A tal efecto, dicho personal gozará de independencia funcional respecto de las personas titulares de los órganos cuya gestión controlen y ajustarán su actuación a la normativa vigente y a las instrucciones impartidas por la Intervención General de la Generalitat.

3. El procedimiento contradictorio rige la solución de las diferencias que puedan presentarse en el ejercicio del control de la función interventora. Dicho principio se materializará en el procedimiento de resolución de discrepancias regulado en el artículo 105 de esta ley.

En el ámbito del control financiero permanente y la auditoría pública, el alcance del procedimiento contradictorio será el establecido en la normativa reguladora de los correspondientes informes, sin perjuicio de lo establecido en los artículos 112 y 120.4 de esta ley.

4. La persona titular de la Intervención General de la Generalitat y las titulares de las intervenciones delegadas podrán recabar directamente de quien corresponda los asesoramientos jurídicos e informes técnicos que consideren necesarios, así como los antecedentes y documentos precisos para el ejercicio de sus funciones. Las personas titulares de los distintos órganos y departamentos estarán obligados a prestar la colaboración, facilitar los antecedentes y documentos que resulten precisos, así como cualquier asistencia que les sea requerida por la Intervención, incluida la adscripción temporal de medios personales en los términos previstos en la normativa de función pública.

5. La persona titular de la Intervención General de la Generalitat podrá interponer los recursos y reclamaciones que autoricen las disposiciones vigentes. Asimismo, podrá instar la declaración de lesividad y la revisión de oficio de aquellos actos que considere perjudiciales para los intereses económicos de la Hacienda Pública de la Generalitat.

*Artículo 95. Deberes y facultades del personal controlador, deber de colaboración y asistencia jurídica*

1. El personal funcionario que desempeñe las funciones de control, deberá guardar la confidencialidad y el secreto respecto de los asuntos que conozca por razón de su trabajo.

Los datos, informes o antecedentes obtenidos en el desarrollo de sus funciones sólo podrán utilizarse para los fines de control y, en su caso, para la denuncia de hechos que puedan ser constitutivos de infracción administrativa, responsabilidad contable o de delito.

Asimismo, las comisiones de investigación que se constituyan en el seno Les Corts podrán tener acceso a dichos datos, informes o antecedentes, en los términos establecidos en la legislación vigente.

En los casos en que proceda legalmente el acceso a los informes de control, la solicitud de los mismos se dirigirá directamente a sus destinatarios.

2. El personal funcionario de la Intervención General de la Generalitat en el ejercicio de las funciones de control será considerado agente de la autoridad.

3. Las autoridades, cualquiera que sea su naturaleza, y quienes en general ejerzan funciones públicas o desarrollen su trabajo en las entidades integrantes del sector público de la Generalitat, deberán prestar al personal funcionario encargado del control el apoyo, concurso, auxilio y colaboración que le sea preciso, facilitando la documentación e información necesaria para dicho control.

4. Toda persona natural o jurídica, pública o privada, estará obligada a proporcionar, previo requerimiento del órgano de control de la Intervención General de la Generalitat actuante, toda clase de datos, documentos, informes o antecedentes, deducidos directamente de sus relaciones económicas, profesionales o financieras con otras personas, con trascendencia para las actuaciones de control que desarrolle, incluido el acceso a los papeles de trabajo que hayan servido de base a los informes de auditoría del sector público de la Generalitat realizados por auditores privados.

5. La Abogacía de la Generalitat en los términos previstos en el artículo 11 de la Ley 10/2005, de 9 de diciembre, de Asistencia Jurídica a la Generalitat, prestará la asistencia que, en su caso, corresponda al personal funcionario que, como consecuencia de su participación en actuaciones de control, sea objeto de citación por órganos jurisdiccionales.

6. En el ejercicio del control financiero de subvenciones, los juzgados y tribunales deberán facilitar a la Administración, de oficio o a requerimiento de ésta, cuantos datos con trascendencia en la aplicación del control de la gestión económico-financiera se desprendan de las actuaciones judiciales de las que conozcan, respetando, en su caso, el secreto de las diligencias sumariales.

*Artículo 96. Planes anuales y elevación al Consell de informes generales***23**

1. La Intervención General de la Generalitat elaborará los siguientes planes anuales en los que se incluirán las actuaciones a realizar durante el correspondiente ejercicio y su alcance:

a) Plan anual de control financiero permanente.

b) Plan anual de auditorías del sector público.

c) Plan anual de auditorías de fondos comunitarios. En este plan se incluirán las actuaciones correspondientes a ayudas y subvenciones públicas otorgadas con cargo a fondos de la Unión Europea.

d) Plan anual de supervisión continua.

Cuando existan circunstancias que así lo justifiquen, la Intervención General de la Generalitat podrá acordar que el ejercicio de las facultades previstas en la sección 2ª del capítulo III del presente título se realice específicamente en el ámbito de un plan anual de control financiero de subvenciones.

Asimismo, podrá modificar las actuaciones inicialmente previstas en dichos planes y su alcance.

2. La Intervención General de la Generalitat presentará anualmente al Consell, a través de la persona titular de la conselleria competente en materia de hacienda, un informe general con los resultados más significativos de la ejecución de los planes anuales.

El contenido del informe podrá incorporar también información sobre los principales resultados obtenidos en otras actuaciones de control, distintas del control financiero y la auditoría pública, llevadas a cabo por la Intervención General de la Generalitat.

3. El informe general incluirá información sobre la situación de la corrección de las deficiencias puestas de manifiesto en los informes de control financiero y auditoría pública, a través de la elaboración de los planes de acción a que hacen referencia los artículos 112 y 120 de esta ley.

Los informes generales de control, una vez presentados al Consell, serán objeto de publicación en la página web de la Intervención General de la Generalitat.

4. La Intervención General de la Generalitat podrá elevar a la consideración del Consell, a través de la persona titular de la conselleria competente en materia de hacienda, los informes de control financiero y auditoría que, por razón de sus resultados, estime conveniente anticipar su conocimiento.

CAPÍTULO II

Función Interventora

Sección 1.ª. Ejercicio de la función interventora sobre la Administración

de la Generalitat y sus organismos autónomos

*Artículo 97. Definición*

1. La función interventora tiene por objeto controlar, antes de que sean aprobados, los actos, documentos y expedientes de la Administración de la Generalitat y sus organismos autónomos que den lugar al reconocimiento de derechos o a la realización de gastos, así como los ingresos y pagos que de ellos se deriven, y la inversión o aplicación en general de sus fondos públicos, con el fin de asegurar que su gestión se ajuste a las disposiciones aplicables en cada caso.

2. No obstante, la fiscalización previa e intervención de los derechos e ingresos de la tesorería de las entidades a que se refiere el apartado anterior podrá sustituirse por el control inherente a la toma de razón en contabilidad. Adicionalmente, la Intervención General de la Generalitat podrá establecer comprobaciones posteriores específicas a efectuar en el ejercicio del control financiero y la auditoria pública. La citada sustitución no alcanzará los actos de ordenación de pago y pago material correspondientes a devoluciones de ingresos indebidos.

*Artículo 98. Ámbito de aplicación*

1. La función interventora se ejercerá por la Intervención General de la Generalitat y sus intervenciones delegadas respecto de los actos realizados por la Administración de la Generalitat y sus organismos autónomos.

2. El Consell, a propuesta de la Intervención General de la Generalitat, podrá acordar de forma motivada la aplicación del control financiero permanente o de la auditoría pública, en sustitución de la función interventora en los órganos de la administración de la Generalidad u organismos autónomos dependientes de ésta, bien respecto de toda su actividad o exclusivamente respecto de algunas áreas de gestión. Estos acuerdos, así como los motivos que los justifican, serán publicados en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  en el plazo máximo de veinte días desde su aprobación. **24**

3. Cuando en los procedimientos de gestión que den lugar a los referidos actos, documentos y expedientes participen diversas administraciones públicas, la función interventora se limitará a las actuaciones que se produzcan en el ámbito de los sujetos referidos en el apartado 1.

*Artículo 99. Competencias*

1. La distribución de competencias entre la persona titular de la Intervención General de la Generalitat y las personas titulares de las intervenciones delegadas se determinará por vía reglamentaria.

2. Sin perjuicio de las funciones que corresponden a las intervenciones delegadas, los expedientes con trascendencia en materia de gasto que se sometan a la aprobación del Consell serán fiscalizados por la persona titular de la Intervención General de la Generalitat, cuya intervención consistirá en la verificación de que aquellos se ajustan a las disposiciones aplicables en cada caso. **25**

3. En todo caso, las competencias de la persona titular de la Intervención General de la Generalitat en materia de función interventora podrán ser delegadas en favor de las personas titulares de las intervenciones delegadas. Asimismo, la persona titular de la Intervención General de la Generalitat podrá avocar para sí cualquier acto o expediente que considere oportuno.

*Artículo 100. Modalidades y ejercicio de la función interventora***26**

1. La función interventora se ejercerá en sus modalidades de intervención formal y material. La intervención formal consistirá en la verificación del cumplimiento de los requisitos legales necesarios para la adopción del acuerdo, mediante el examen de todos los documentos que, preceptivamente, deban estar incorporados al expediente. En la intervención material se comprobará la real y efectiva aplicación de los fondos públicos.

2. El ejercicio de la función interventora comprenderá:

a) La fiscalización previa de los actos que reconozcan derechos de contenido económico, aprueben gastos, adquieran compromisos de gasto, o impliquen movimientos de fondos o valores.

b) La intervención del reconocimiento de las obligaciones y de la comprobación de la inversión.

c) La intervención formal de la ordenación del pago.

d) La intervención material del pago.

3. La intervención del reconocimiento de las obligaciones que respondan a compromisos de gastos fiscalizados previamente de forma favorable o exentos de fiscalización previa se realizará una vez examinada la documentación justificativa, en el momento de la contabilización.

4. En la intervención material se comprobará la real y efectiva aplicación de los fondos públicos.

La intervención de la comprobación material de la inversión se realizará, en todo caso, concurriendo el representante de la Intervención General y, en su caso, el asesor designado, al acto de comprobación de la inversión de que se trate.

La responsabilidad del representante de la Intervención General y, en su caso, asesor designados se valorará de forma proporcional a los medios personales y materiales disponibles para efectuar el acto de comprobación. Dicha responsabilidad no alcanzará a aquellos defectos o faltas de adecuación de la inversión realizada que no den lugar a resultado tangible, susceptible de comprobación, o aquellos vicios o elementos ocultos, imposibles de detectar en el momento de efectuar la comprobación material de la inversión.

En los supuestos en los que no se haya designado asesor técnico, por no considerarlo necesario o resultar imposible, la responsabilidad exigible al representante designado quedará limitada a los aspectos y deficiencias que se puedan detectar atendiendo a la diligencia media exigida a los profesionales de la Administración que no requieren una cualificación técnica en un sector específico objeto de la inversión para el desempeño de las funciones asignadas a su puesto de trabajo.

5. La intervención formal del pago tendrá por objeto verificar que las órdenes de pago se dictan por órgano competente, se ajustan al acto de reconocimiento de la obligación y que se acomodan al presupuesto monetario anual de tesorería. La intervención material del pago verificará la identidad de la persona perceptora del mismo y la cuantía del pago. Por vía reglamentaria se regularán las peculiaridades propias de las órdenes de pago por relación de sujetos perceptores.

*Artículo 101. No sujeción a fiscalización previa***27**

1. No estarán sometidos a la fiscalización previa prevista en el apartado 2.a del artículo anterior:

a) Los contratos menores, así como los asimilados en virtud de la legislación contractual.

b) Los gastos de carácter periódico y demás de tracto sucesivo, una vez fiscalizado el gasto correspondiente al periodo inicial del acto o contrato del que deriven o sus modificaciones

2. No estarán sometidos a función interventora los gastos que, de acuerdo con la normativa vigente, se hagan efectivos a través del procedimiento especial de caja fija. En este caso, el control de este tipo de gastos se realizará mediante control financiero permanente.

*Artículo 102. Fiscalización e intervención previa*

La fiscalización e intervención previa a que se refiere el artículo 100 consistirá en la comprobación de los extremos siguientes:

a) La existencia de crédito presupuestario y que el propuesto es el adecuado y suficiente a la naturaleza del gasto u obligación que se proponga contraer.

En los casos en los que se trate de contraer compromisos de gasto de carácter plurianual se comprobará, además, si se cumple lo preceptuado en el artículo 40 de esta ley.

b) Que los gastos u obligaciones se acuerdan por órgano competente

c) La competencia del órgano de contratación, del concedente de la subvención, del que celebra el convenio de colaboración o del que resuelve el expediente de responsabilidad patrimonial y, en general, del que dicte el acto administrativo, cuando dicho órgano no tenga atribuida la facultad para la aprobación de los gastos de que se trate.

d) Que los expedientes de reconocimiento de obligaciones corresponden a gastos aprobados y dispuestos que han sido fiscalizados favorablemente.

e) La existencia de autorización de Les Corts, del Consell o de la persona titular de la conselleria en aquellos supuestos que lo requieran.

f) Aquellos otros extremos que, por su trascendencia en el proceso de gestión, determine el Consell a propuesta de la persona titular de la conselleria con competencias en materias de hacienda, previo informe de la Intervención General de la Generalitat.

*Artículo 103. Fiscalización previa e intervención de pagos a justificar y anticipos de caja fija*

Reglamentariamente se determinarán los requisitos a verificar en la fiscalización previa de las órdenes de pagos a justificar y en la constitución o modificación de los anticipos de caja fija, así como el procedimiento a seguir en la intervención de sus cuentas justificativas.

*Artículo 104. Resultado de la fiscalización. Reparos*

1. Si la Intervención, al realizar la fiscalización o intervención previa a que se refiere el artículo 102, verifica el incumplimiento de alguno de los extremos establecidos en el mismo o que puedan establecerse por el Consell, deberá formular su reparo por escrito, con cita de los preceptos legales en los que sustente su criterio. La formulación del reparo suspenderá la tramitación del expediente hasta que sea solventado, bien por la subsanación de las deficiencias observadas o bien, en el caso de no aceptación del reparo, por la resolución del procedimiento previsto en el artículo siguiente.

Ello no obstante, la Intervención podrá formular las observaciones complementarias que considere convenientes, sin que las mismas tengan, en ningún caso, efectos suspensivos en la tramitación de los expedientes correspondientes.

2. Si en el ejercicio de la fiscalización de las obligaciones y gastos que deban ser aprobados por el Consell, la Intervención General de la Generalitat observa algún defecto en el contenido de los actos examinados o en el procedimiento seguido para su adopción, deberá formular sus reparos por escrito, con cita de los preceptos legales en los que sustente su criterio. **28**

*Artículo 105. Discrepancias*

Cuando el órgano gestor no acepte el reparo formulado, planteará a la Intervención General de la Generalitat, por conducto de la Subsecretaría o, en su caso, a través de la persona titular de la presidencia o dirección del organismo autónomo sujeto a control, discrepancia motivada por escrito, con cita de los preceptos legales en los que sustente su criterio.

Planteada la discrepancia, se procederá de la siguiente forma:

a) En los casos en los que haya sido formulado el reparo por una intervención delegada, corresponderá a la Intervención General de la Generalitat conocer la discrepancia, siendo su resolución obligatoria para aquélla.

b) Cuando el reparo haya sido formulado por la Intervención General de la Generalitat o este centro directivo haya confirmado el de una intervención delegada, subsistiendo la discrepancia, corresponderá al Consell adoptar la resolución definitiva.

*Artículo 106. Omisión de la fiscalización* **29**

1. En los supuestos en los que, con arreglo a lo establecido en las disposiciones aplicables, la función interventora fuera preceptiva y se hubiese omitido, no se podrá reconocer la obligación, ni tramitar el pago, ni intervenir favorablemente estas actuaciones hasta que se subsane dicha omisión en los términos previstos en este artículo.

2. El órgano de la Intervención General de la Generalitat que tenga conocimiento de la omisión a que se refiere el apartado anterior, procederá al examen del expediente, considerando convalidadas las actuaciones administrativas producidas en el caso de que, con independencia de la infracción que supone la falta del informe de fiscalización, se hubiera respetado la legalidad vigente en la tramitación del mismo.

En caso contrario, deberá emitirse por dicho órgano un informe, que no tendrá naturaleza de fiscalización, en el que se pondrán de manifiesto, como mínimo, los siguientes extremos:

a) Las infracciones del ordenamiento jurídico que se hubieran puesto de manifiesto de haber sometido el expediente a fiscalización o intervención previa en el momento oportuno.

b) Las prestaciones que se hayan realizado como consecuencia de dicho acto.

c) La procedencia de la revisión de los actos viciados con infracción del ordenamiento.

d) La existencia de crédito adecuado y suficiente para hacer frente a las obligaciones pendientes.

Dicho informe se remitirá a la autoridad que hubiere iniciado las actuaciones, y en el caso de que este hubiera sido emitido por una intervención delegada u otro órgano dependiente de la Intervención General de Generalitat, deberá dar cuenta asimismo a esta última, mediante la remisión de una relación comprensiva de la totalidad de informes tramitados en el ejercicio presupuestario con anterioridad al del 30 de diciembre.

3. Corresponderá a la persona titular de la conselleria a la que pertenezca el órgano responsable de la tramitación del expediente o a la que esté adscrito el organismo autónomo, resolver el sometimiento del asunto al Consell para que adopte el acuerdo procedente con carácter previo a la aprobación del expediente por dicho órgano responsable de su tramitación. 4. La autorización del Consell no eximirá de la exigencia de las responsabilidades a que, en su caso, hubiera lugar.

Sección 2.ª. Regímenes especiales de fiscalización

*Artículo 107. Control previo sobre otras entidades del sector público de la**Generalitat*

1. Por acuerdo de la Comisión Delegada del Consell de Hacienda y Presupuestos podrá establecerse, encomendándose su ejercicio a la Intervención General de la Generalitat, el control previo de los actos de otras entidades pertenecientes al sector público de la Generalitat no comprendidas en la sección anterior. Para ello, se habrá de elevar la correspondiente propuesta por la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda.

2. En dicho acuerdo, que deberá publicarse en el *Diari Oficial de la Comunitat Valenciana,*  se explicitarán los objetivos, el alcance temporal y extensión material del control, recogiéndose en el mismo, en su caso, el régimen de adscripción de los medios personales necesarios.

CAPÍTULO III

Del control financiero

Sección 1.ª. Del control financiero permanente

*Artículo 108. Concepto*

El control financiero permanente tiene por objeto la verificación de una forma continua, realizada a través de la correspondiente intervención delegada, de la situación y el funcionamiento de los órganos y entidades establecidos en el artículo siguiente en el aspecto económico-financiero, para comprobar el cumplimiento de la normativa y directrices que les rigen y, en general, que su gestión se ajusta a los principios de buena gestión financiera y, en particular, al cumplimiento del objetivo de estabilidad presupuestaria, equilibrio financiero y deuda pública.

*Artículo 109. Ámbito de aplicación*

1. El control financiero permanente se ejercerá sobre:

a) La Administración de la Generalitat.

b) Los organismos autónomos de la Generalitat.

c) Las entidades de derecho público de la Generalitat a que se refiere el artículo 2.3.a.3.º de esta ley.

d) Las entidades públicas empresariales previstas en el artículo 2.3.a.2.º de esta ley.

2. El Consell podrá acordar, a propuesta de la conselleria competente en materia de hacienda y a iniciativa de la Intervención General de la Generalitat, que en algunas de las entidades a que se refieren las letras c y d del apartado uno anterior, el control financiero permanente se sustituya por las actuaciones de auditoría pública que se establezcan en el Plan Anual de Auditorías.

*Artículo 110. Contenido del control financiero permanente*

El control financiero permanente podrá incluir las siguientes actuaciones:

a) Verificación del cumplimiento de la normativa y procedimientos aplicables a los aspectos de la gestión económica a los que no se extiende la función interventora.

b) Seguimiento de la ejecución presupuestaria y comprobación del cumplimiento de los objetivos asignados a los programas de los centros gestores del gasto, así como verificación del balance de resultados e informe de gestión.

c) Informe sobre la propuesta de distribución de resultados, a que se refiere el artículo 134 de esta ley.

d) Comprobación de la planificación, gestión y situación de la tesorería.

e) Las actuaciones previstas en los restantes títulos de esta ley y en las demás normas presupuestarias y reguladoras de la gestión económica de la Generalitat, atribuidas a las intervenciones delegadas.

f) Análisis de las operaciones y procedimientos, con el objeto de proporcionar una valoración de su racionalidad económico-financiera y su adecuación a los principios de buena gestión, a fin de detectar sus posibles deficiencias y proponer las recomendaciones en orden a la corrección de aquéllas.

g) Verificación, mediante técnicas de auditoría, que los datos e información con trascendencia económica proporcionados por los órganos gestores como soporte de la información contable, reflejan razonablemente las operaciones derivadas de su actividad.

*Artículo 111. Informes de control financiero permanente*

1. Las actuaciones de control financiero se documentarán en informes que deberán ajustarse a lo establecido en su normativa reguladora y a la periodicidad, contenido, destinatarios y procedimiento para su elaboración que determine la Intervención General de la Generalitat.

2. Anualmente las intervenciones delegadas elaborarán un informe comprensivo de los resultados de las actuaciones de control financiero permanente realizadas durante el ejercicio, que se elevará a la persona titular de la conselleria respectiva. **30**

*Artículo 112. Planes de acción y seguimiento de medidas correctoras***31**

1. Cada conselleria elaborará un plan de acción que determine las medidas concretas a adoptar para subsanar las deficiencias, errores e incumplimientos relevantes que se pongan de manifiesto en los informes de control financiero permanente elaborados por la Intervención General, relativos tanto a la gestión del propio departamento como a la de los organismos y entidades públicas adscritas o dependientes.

2. El plan de acción se elaborará en el plazo de 3 meses desde que el titular del departamento reciba el informe anual de control financiero permanente del apartado 2 del artículo anterior y contendrá las medidas adoptadas por el departamento, en el ámbito de sus competencias, para corregir las deficiencias, errores e incumplimientos que se hayan puesto de manifiesto en los informes remitidos por la Intervención General y, en su caso, el calendario de actuaciones pendientes de realizar para completar las medidas adoptadas. El departamento deberá realizar el seguimiento de la puesta en marcha de estas actuaciones pendientes e informar a la Intervención General de la Generalitat del estado de su efectiva implantación.

3. El plan de acción será remitido a la Intervención General, que valorará su adecuación para solventar las deficiencias señaladas y en su caso los resultados obtenidos, e informará al Consell en el siguiente informe general que se emita en ejecución de lo señalado en el artículo 96.2 de la presente ley.

Sección 2.ª. Del control financiero de subvenciones

*Artículo 113. Objeto del control financiero de subvenciones*

1. El control financiero de subvenciones se ejercerá respecto de beneficiarios y, en su caso, entidades colaboradoras por razón de las subvenciones de la Administración de la Generalitat y organismos y entidades vinculados o dependientes de aquélla, otorgadas con cargo a los Presupuestos de la Generalitat o a los fondos de la Unión Europea.

2. El control financiero de subvenciones tendrá como objeto verificar:

a) La adecuada y correcta obtención de la subvención por parte de la persona beneficiaria.

b) El cumplimiento por parte de beneficiarios y entidades colaboradoras de sus obligaciones en la gestión y aplicación de la subvención.

c) La adecuada y correcta justificación de la subvención por parte de beneficiarios y entidades colaboradoras.

d) La realidad y la regularidad de las operaciones que, de acuerdo con la justificación presentada por beneficiarios y entidades colaboradoras, han sido financiadas con la subvención.

e) La adecuada y correcta financiación de las actividades subvencionadas, en los términos establecidos en el apartado 3 del artículo 19 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre.

f) La existencia de hechos, circunstancias o situaciones no declaradas a la Administración por beneficiarios y entidades colaboradoras y que pudieran afectar a la financiación de las actividades subvencionadas, a la adecuada y correcta obtención, utilización, disfrute o justificación de la subvención, así como a la realidad y regularidad de las operaciones con ella financiadas.

3. El control financiero de subvenciones podrá consistir en:

a) El examen de registros contables, cuentas o estados financieros y la documentación que los soporte, de beneficiarios y entidades colaboradoras.

b) El examen de operaciones individualizadas y concretas relacionadas o que pudieran afectar a las subvenciones concedidas.

c) La comprobación de aspectos parciales y concretos de una serie de actos relacionados o que pudieran afectar a las subvenciones concedidas.

d) La comprobación material de las inversiones financiadas.

e) Las actuaciones concretas de control que deban realizarse conforme con lo que en cada caso establezca la normativa reguladora de la subvención y, en su caso, la resolución de concesión.

f) Cualesquiera otras comprobaciones que resulten necesarias en atención a las características especiales de las actividades subvencionadas.

4. El control financiero podrá extenderse a las personas físicas o jurídicas a las que se encuentren asociados los beneficiarios, así como a cualquier otra persona susceptible de presentar un interés en la consecución de los objetivos, en la realización de las actividades, en la ejecución de los proyectos o en la adopción de los comportamientos.

*Artículo 114. Del procedimiento de control financiero de subvenciones***32**

1. El ejercicio del control financiero de subvenciones se realizará en el ámbito de los instrumentos previstos en los artículos 96.1 y 118 de esta ley.

2. La iniciación de las actuaciones de control financiero sobre los sujetos beneficiarios y, en su caso, entidades colaboradoras se efectuará mediante su notificación a éstos, en la que se indicará la naturaleza y alcance de las actuaciones a desarrollar, la fecha de personación del equipo de control que va a realizarlas, la documentación que en un principio debe ponerse a disposición del mismo y demás elementos que se consideren necesarios. Los sujetos beneficiarios y, en su caso, entidades colaboradoras deberán ser informados, al inicio de las actuaciones, de sus derechos y obligaciones en el curso de las mismas. Estas actuaciones serán comunicadas, igualmente, a los órganos gestores de las subvenciones.

3. Cuando en el desarrollo del control financiero se determine la existencia de circunstancias que pudieran dar origen a la devolución de las cantidades percibidas por causas distintas a las previstas en el artículo 37 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, se pondrán los hechos en conocimiento del órgano concedente de la subvención, que deberá informar sobre las medidas adoptadas, pudiendo acordarse la suspensión del procedimiento de control financiero.

La suspensión del procedimiento deberá notificarse a la persona beneficiaria o entidad colaboradora.

4. La finalización de la suspensión, que en todo caso deberá notificarse al sujeto beneficiario o entidad colaboradora, se producirá cuando:

a) Una vez adoptadas por el órgano concedente las medidas que, a su juicio, resulten oportunas, las mismas han sido comunicadas al órgano de control.

b) Si, transcurridos tres meses desde el acuerdo de suspensión, no se hubiera comunicado la adopción de medidas por parte del órgano gestor.

5. Cuando en el ejercicio de las funciones de control financiero se deduzcan indicios de la incorrecta obtención, destino o justificación de la subvención percibida, la Intervención General de la Generalitat podrá acordar la adopción de las medidas cautelares que se estimen precisas al objeto de impedir la desaparición, destrucción o alteración de las facturas, documentos equivalentes o sustitutivos y de cualquier otro documento relativo a las operaciones en que tales indicios se manifiesten.

Las medidas habrán de ser proporcionadas al fin que se persiga. En ningún caso se adoptarán aquéllas que puedan producir un perjuicio de difícil o imposible reparación.

6. Las actuaciones de control financiero sobre los sujetos beneficiarios y, en su caso, entidades colaboradoras finalizarán con la emisión de los correspondientes informes comprensivos de los hechos puestos de manifiesto y de las conclusiones que de ellos se deriven.

Cuando el órgano concedente, en aplicación de lo dispuesto en el apartado 4 anterior, comunicara el inicio de actuaciones que pudieran afectar a la validez del acto de concesión, la finalización del procedimiento de control financiero de subvenciones se producirá mediante resolución de la Intervención General de la Generalitat en la que se declarará la improcedencia de continuar las actuaciones de control, sin perjuicio de que, una vez recaída en resolución declarando la validez total o parcial del acto de concesión, pudieran volver a iniciarse las actuaciones.

7. Las actuaciones de control financiero sobre los sujetos beneficiarios y, en su caso, entidades colaboradoras, deberán concluir en el plazo máximo de 12 meses a contar desde la fecha de notificación a aquéllos del inicio de las mismas. Dicho plazo podrá ampliarse, con el alcance y requisitos que se determinen reglamentariamente, cuando en las actuaciones concurra alguna de las siguientes circunstancias:

a) Que se trate de actuaciones que revistan especial complejidad.

b) Cuando en el transcurso de las actuaciones se descubra que el sujeto beneficiario o entidad colaboradora han ocultado información o documentación esencial para un adecuado desarrollo del control.

8. A los efectos del plazo previsto en el apartado anterior, no se computarán las dilaciones imputables al sujeto beneficiario o entidad colaboradora, en su caso, ni los períodos de interrupción justificada que se especifiquen reglamentariamente.

9. Con el fin de impulsar adecuadamente las actuaciones de control financiero de subvenciones, los órganos de control podrán exigir la comparecencia del sujeto beneficiario, de la entidad colaboradora o de cuantos estén sometidos al deber de colaboración, en su domicilio o en las oficinas públicas que se designen al efecto.

*Artículo 115. Documentación de las actuaciones de control financiero*

1. Las actuaciones de control financiero se documentarán en diligencias, para reflejar hechos relevantes que se pongan de manifiesto en el ejercicio del mismo, y en informes, que tendrán el contenido y estructura y cumplirán los requisitos que se determinen reglamentariamente.

2. Los informes se notificarán a los sujetos beneficiarios o entidades colaboradoras que hayan sido objeto de control. Dicho informe, igualmente, se remitirá al órgano gestor que concedió la subvención señalando en su caso la necesidad de iniciar expedientes de reintegro y sancionador.

3. Tanto las diligencias como los informes tendrán naturaleza de documentos públicos y harán prueba de los hechos que motiven su formalización, salvo que se acredite lo contrario.

*Artículo 116. Efectos de los informes de control financiero*

1. Cuando en el informe emitido por la Intervención General de la Generalitat se recoja la procedencia de reintegrar la totalidad o parte de la subvención, el órgano gestor deberá acordar, con base en el referido informe y en el plazo de un mes, el inicio del expediente de reintegro, notificándolo así al sujeto beneficiario o entidad colaboradora, que dispondrá de 15 días para alegar cuanto considere conveniente en su defensa.

2. El órgano gestor deberá comunicar a la Intervención General de la Generalitat en el plazo de un mes a partir de la recepción del informe de control financiero la incoación del expediente de reintegro o la discrepancia con su incoación, que deberá ser motivada. En este último caso, la Intervención General de la Generalitat podrá emitir informe de actuación dirigido a la persona titular del departamento del que dependa o esté adscrito el órgano gestor de la subvención, del que dará traslado asimismo al órgano gestor.

La persona titular de la conselleria, una vez recibido dicho informe, manifestará a la Intervención General de la Generalitat, en el plazo máximo de dos meses, su conformidad o disconformidad con el contenido del mismo. La conformidad con el informe de actuación vinculará al órgano gestor para la incoación del expediente de reintegro.

En caso de disconformidad, la Intervención General de la Generalitat podrá elevar, a través de la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda, el referido informe a la consideración del Consell, que resolverá la discrepancia.

3. Una vez iniciado el expediente de reintegro y a la vista de las alegaciones presentadas o, en cualquier caso, transcurrido el plazo otorgado para ello, el órgano gestor deberá trasladarlas, junto con su parecer, a la Intervención General de la Generalitat, que emitirá informe en el plazo de un mes.

La resolución del procedimiento de reintegro no podrá separarse del criterio recogido en el informe de la Intervención General de la Generalitat. Cuando el órgano gestor no acepte este criterio, con carácter previo a la propuesta de resolución, planteará discrepancia que será resuelta de acuerdo con el procedimiento en el tercer párrafo del apartado anterior.

4. Una vez recaída resolución, y simultáneamente a su notificación, el órgano gestor dará traslado de la misma a la Intervención General de la Generalitat.

5. La adopción de resolución del procedimiento de reintegro con omisión del trámite previsto en el apartado 3, dará lugar a la anulabilidad de dicha resolución, que podrá ser convalidada mediante acuerdo del Consell, que será también competente para su revisión de oficio.

A los referidos efectos, la Intervención General de la Generalitat elevará al Consell, a través de la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda, informe relativo a las resoluciones de reintegro incursas en la citada causa de anulabilidad de que tuviera conocimiento.

Sección 3.ª. De los controles financieros específicos

*Artículo 117. Concepto*

El control financiero específico tiene por objeto la verificación de la situación y el funcionamiento en el aspecto económico-financiero de áreas concretas de la Administración de la Generalitat y de su sector público instrumental, que a consideración del Consell precisen de una opinión cualificada acerca de su gestión, el grado de eficacia, eficiencia y economía alcanzado en la misma, el cumplimiento de la normativa y directrices que les resulten de aplicación o su contabilidad, con el fin de promover mejoras técnicas y de procedimiento, así como, en su caso, realizar las recomendaciones en los aspectos económico, financiero, patrimonial, presupuestario y procedimental que lo requieran.

*Artículo 118. Programa Anual de Controles Financieros Específicos. Informes*

1. Por acuerdo del Consell podrá disponerse la realización de controles específicos de carácter financiero sobre áreas concretas de la actividad de los órganos de la Administración de la Generalitat y su sector público. Para ello, se elevará la correspondiente propuesta por la persona titular de la conselleria con competencia en materia de hacienda. En dicho acuerdo se explicitará el alcance temporal y extensión material de los referidos controles, así como los fines pretendidos e informes que deban ser elaborados.

2. Los controles se realizarán en base a las normas de auditorías del sector público y la normativa reguladora de los controles financieros permanentes.

3. Los informes serán elevados al Consell por la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda.

CAPÍTULO IV

De la auditoría pública

Sección 1.ª. Normas generales

*Artículo 119. Definición, ámbito y formas de ejercicio*

1. La auditoría pública consistirá en la verificación, realizada con posterioridad y efectuada de forma sistemática, de la actividad económico-financiera del sector público de la Generalitat, mediante la aplicación de los procedimientos de revisión selectivos contenidos en las normas de auditoría e instrucciones que dicte la Intervención General de la Generalitat.

2. La auditoría pública se ejercerá, en función de lo previsto en el Plan Anual de Auditorías del Sector Público de la Generalitat, sobre todos los órganos y entidades integrantes del sector público de la Generalitat y sobre los fondos a que se refiere el artículo 2.4 de la presente ley, sin perjuicio de las actuaciones correspondientes al ejercicio de la función interventora y del control financiero permanente, y de las actuaciones sometidas al ejercicio de la auditoría privada del Real Decreto Legislativo 1/2011, de 1 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Auditoría de Cuentas, impuesta a las sociedades mercantiles dependientes de la Generalitat por la legislación mercantil.

3. La auditoría pública adoptará las siguientes modalidades:

a) La auditoría de regularidad contable, consistente en la revisión y verificación de la información y documentación contable con el objeto de comprobar su adecuación a la normativa contable y, en su caso, presupuestaria, que le sea de aplicación.

b) La auditoría de cumplimiento, cuyo objeto consiste en la verificación de que los actos, operaciones y procedimientos de gestión económico-financiera se han desarrollado de conformidad con las normas que les son de aplicación.

c) La auditoría operativa, que constituye el examen sistemático y objetivo de las operaciones y procedimientos de una organización, programa, actividad o función pública, con el objeto de proporcionar una valoración independiente de su racionalidad económico-financiera y su adecuación a los principios de buena gestión, a fin de detectar sus posibles deficiencias y proponer las recomendaciones oportunas en orden a la corrección de aquéllas.

4. La Intervención General de la Generalitat podrá determinar la realización de auditorías en las que se combinen objetivos de auditoría de regularidad contable, de cumplimiento y operativa.

5. Asimismo, se llevarán a cabo actuaciones de auditoría pública sobre las operaciones cofinanciadas por fondos comunitarios y sobre los sistemas de gestión y control de los órganos intermedios y gestores de dichas operaciones, con el alcance que establezcan los Reglamentos Comunitarios, que se concretarán en un Plan Anual de Auditorías de Fondos Comunitarios.

*Artículo 120. Informes de auditoría*

1. Los resultados de cada actuación de auditoría pública se reflejarán en informes escritos y se desarrollará de acuerdo con la normativa en vigor, la cual establecerá el contenido, destinatarios, y el procedimiento para la elaboración de dichos informes.

2. En todo caso, los informes se remitirán a la persona titular del organismo o entidad controlada, a la persona titular de la conselleria que tenga atribuidas las competencias en materia de hacienda, y a la conselleria de la que dependa o a la que esté adscrita el órgano o entidad controlada. Las personas que ostenten la presidencia de las diferentes entidades o sujetos que conforman el sector público instrumental de la Generalitat, que cuenten con consejo de administración u otro órgano de dirección colegiado similar o con comité de auditoría, deberán remitir a los mismos los informes de auditoría relativos a la entidad.

3. Sin perjuicio de lo establecido en el apartado anterior respecto a la determinación de los sujetos destinatarios de los informes, los de auditoría de cuentas anuales se rendirán en todo caso a la Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana junto con las cuentas anuales.

4. Lo establecido en el artículo 112 sobre la elaboración de planes de acción derivados de las actuaciones de control financiero permanente, será asimismo aplicable a los informes de auditoría pública. **33**

5. Anualmente la Intervención General de la Generalitat remitirá al Consell, de acuerdo con el procedimiento reglamentariamente establecido, un informe resumen de las auditorías realizadas, en los que se reflejarán las salvedades contenidas en dichos informes, y se dará información sobre las medidas adoptadas por los órganos gestores para solventar las salvedades puestas de manifiesto en ejercicios anteriores. **34**

Sección 2.ª. Auditoría de las cuentas anuales

*Artículo 121. Definición***35**

1. La auditoría de las cuentas anuales es la modalidad de la auditoría de regularidad contable que tiene por finalidad la verificación relativa a si las cuentas anuales representan en todos los aspectos significativos la imagen fiel del patrimonio, de la situación financiera, de los resultados de la entidad y, en su caso, la ejecución del presupuesto de acuerdo con las normas y principios contables y presupuestarios que le son de aplicación y contienen la información necesaria para su interpretación y comprensión adecuada.

2. La Intervención General de la Generalitat podrá extender el objeto de la auditoría de cuentas anuales a otros aspectos de la gestión de los entes públicos, en especial cuando no estén sometidos a intervención previa o control financiero permanente.

*Artículo 122. Ámbito de la auditoría de cuentas anuales* **36**

La Intervención General de la Generalitat realizará anualmente la auditoria de regularidad contable de todas aquellas entidades que conforman sector público instrumental de la Generalitat no sujetas al ejercicio de la función interventora y de los fondos considerados en el artículo 2.4 que rindan cuentas.

Sección 3.ª. Auditorías públicas específicas

*Artículo 123. Auditorías públicas específicas*

1. La Intervención General de la Generalitat realizará la auditoría de cumplimiento de aquellos órganos y entidades que se incluyan en el Plan Anual de Auditorías, y comprenderá la verificación selectiva de la adecuación a la legalidad de la gestión presupuestaria, de contratación, personal, ingresos y gestión de subvenciones, así como cualquier otro aspecto de la actividad económico-financiera de las entidades auditadas.

2. Realizará, asimismo, la auditoría operativa de aquellos órganos y entidades que se incluyan en el Plan Anual de Auditorías, con el alcance que se establezca en el mismo, a través de las siguientes modalidades:

a) Auditoría de programas presupuestarios, consistente en el análisis de la adecuación de los objetivos y de los sistemas de seguimiento y autoevaluación desarrollados por los órganos gestores, la verificación de la fiabilidad de los balances de resultados e informes de gestión, así como la evaluación del resultado obtenido, las alternativas consideradas y los efectos producidos con relación a los recursos empleados en la gestión de los programas y planes de actuación presupuestarios.

b) Auditoría de sistemas y procedimientos, consistente en el estudio exhaustivo de un procedimiento administrativo de gestión financiera con la finalidad de detectar sus posibles deficiencias o, en su caso, su obsolescencia y proponer las medidas correctoras pertinentes o la sustitución del procedimiento de acuerdo con los principios generales de buena gestión.

c) Auditoría de economía, eficacia y eficiencia, consistente en la valoración independiente y objetiva del nivel de eficacia, eficiencia y economía alcanzado en la utilización de los recursos públicos.

3. En los supuestos en que, en virtud de contratos-programa las aportaciones a realizar por la Administración de la Generalitat se encuentren condicionadas en su importe al cumplimiento de determinados objetivos, al importe o evolución de determinadas magnitudes financieras, o al cumplimiento de determinadas hipótesis macroeconómicas, la Intervención General de la Generalitat efectuará una auditoría cuya finalidad será verificar la adecuación de la propuesta de liquidación formulada por el órgano previsto en el contrato al cumplimiento de las referidas condiciones.

4. La Intervención General de la Generalitat realizará la auditoría de cada operación de enajenación de valores representativos del capital de sociedades mercantiles u operaciones societarias que comporten para la Generalitat la pérdida de control político de aquéllas. Dicha auditoría se efectuará sobre la cuenta del resultado económico y contable, así como la memoria explicativa de los aspectos de la operación, que deberán emitirse en cada operación de enajenación antes referida.

*Artículo 123* bis*. Auditorías públicas específicas de fundaciones públicas de la Generalitat***37**

Adicionalmente a la auditoría de cuentas anuales prevista en la sección segunda de este capítulo, la Intervención General de la Generalitat realizará anualmente una auditoría específica de las fundaciones públicas de la Generalitat que no se encuentren en proceso de liquidación, en la que se verificará el cumplimiento de los fines fundacionales y de los principios a los que deberá ajustar su actividad en materia de selección de personal, contratación y disposición dineraria de fondos a favor de los beneficiarios cuando estos recursos provengan de la Generalitat. Asimismo, se extenderá a la verificación de la ejecución de los presupuestos de explotación y capital.

CAPÍTULO V

Supervisión continua**38**

*Artículo 123* ter*. Supervisión continua.*

Todas las entidades integrantes del sector público instrumental de la Generalitat están sujetas, desde su creación hasta su extinción, a la supervisión continua de la Intervención General de la Generalitat, que verificará la concurrencia, al menos, de los siguientes requisitos:

a) la subsistencia de las circunstancias que justificaron su creación.

b) su sostenibilidad financiera.

c) la concurrencia de las causas de disolución referidas al incumplimiento de los fines que justificaron su creación o que su subsistencia no resulte el medio más idóneo para lograrlos.

*Artículo 123* quater*. Plan anual de supervisión continua.***39**

1. La Intervención General de la Generalitat decidirá anualmente la realización de actuaciones de control concretas en el marco de la supervisión continua, atendiendo a los medios disponibles y a un análisis de riesgos en el que se tendrá en consideración los resultados de las actuaciones de control interno efectuadas por la propia Intervención General.

2. Las decisiones adoptadas se plasmarán en el Plan anual de supervisión continua previsto en la letra d del apartado 1 del artículo 96 de esta ley.

*Artículo 123* quinquies*. Informes de supervisión continua.*

1. Las actuaciones de planificación, ejecución y evaluación correspondientes a la supervisión continua se determinarán reglamentariamente en base a normas de auditoría del sector público y normativa reguladora de la ejecución de controles financieros.

2. Los resultados de la evaluación se plasmarán en un informe sujeto a procedimiento contradictorio que, según las conclusiones que se hayan obtenido, podrá contener recomendaciones de mejora o una propuesta de transformación o supresión del organismo público o entidad. Los informes definitivos serán elevados al Consell por la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda.

TÍTULO VII

Contabilidad del sector público de la Generalitat

CAPÍTULO I

Normas generales

*Artículo 124. Principios generales*

1. Las entidades integrantes del sector público de la Generalitat deberán aplicar los principios contables que correspondan según lo establecido en este capítulo, tanto para reflejar toda clase de operaciones, costes y resultados de su actividad, como para facilitar datos e información con trascendencia económica.

2. La contabilidad del sector público de la Generalitat se configura como un sistema de información económico-financiera y presupuestaria que tiene por objeto mostrar, a través de estados e informes, la imagen fiel del patrimonio, de la situación financiera, de los resultados y de la ejecución del presupuesto de cada una de las entidades integrantes del mismo.

3. Las entidades integrantes del sector público de la Generalitat quedan sometidas a la obligación de rendir cuentas de sus operaciones, cualquiera que sea su naturaleza, a la Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana y demás órganos de control por conducto de la Intervención General de la Generalitat, de acuerdo con los criterios recogidos en el capítulo IV de este título.

*Artículo 125. Fines de la contabilidad del sector público de la Generalitat*

La contabilidad del sector público de la Generalitat debe permitir el cumplimiento de los siguientes fines de gestión, de control y de análisis e información:

a) Mostrar la ejecución de los presupuestos, poniendo de manifiesto los resultados presupuestarios, y proporcionar información para el seguimiento de los objetivos previstos en los presupuestos de la Generalitat.

b) Poner de manifiesto la composición y situación del patrimonio así como sus variaciones, y determinar los resultados desde el punto de vista económico patrimonial.

c) Suministrar información para la determinación de los costes de los servicios públicos.

d) Proporcionar información para la elaboración de todo tipo de cuentas, estados y documentos que hayan de rendirse o remitirse a la Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana y demás órganos de control.

e) Suministrar información para la elaboración de las cuentas económicas de las Administraciones públicas, sociedades no financieras públicas e instituciones financieras públicas, de acuerdo con el Sistema Europeo de Cuentas Nacionales y Regionales.

f) Proporcionar información para el ejercicio de la función interventora, control financiero y auditoría pública.

g) Suministrar información para posibilitar el análisis de los efectos económicos y financieros de la actividad de los diferentes sujetos que integran el sector público.

h) Suministrar información económica y financiera útil para la toma de decisiones.

i) Suministrar información útil para otros destinatarios.

*Artículo 126. Aplicación de los principios contables*

1. La contabilidad de las entidades integrantes del sector público de la Generalitat se desarrollará aplicando los principios contables que correspondan conforme a los criterios indicados en los siguientes apartados.

2. Deberán aplicar los principios contables públicos previstos en el artículo siguiente, así como el desarrollo de los principios y las normas establecidas en el Plan General de Contabilidad Pública y sus normas de desarrollo las entidades que integran el sector público administrativo.

3. Deberán aplicar los principios y normas de contabilidad recogidos en el Código de Comercio y el Plan General de Contabilidad de la empresa española, así como en sus adaptaciones y disposiciones que lo desarrollan, las sociedades mercantiles de la Generalitat, las entidades públicas empresariales de la Generalitat, las entidades de derecho público a que se refiere el artículo 3.2.d de esta ley y los consorcios adscritos a la Generalitat no integrados en el sector público administrativo.

4. Deberán aplicar los principios y normas de contabilidad recogidos en la adaptación del Plan General de Contabilidad a las entidades sin fines lucrativos y disposiciones que lo desarrollan, las fundaciones del sector público instrumental que integran el sector público empresarial y fundacional.

5. Las entidades a que se refiere el apartado 5 del artículo 2 de la presente ley deberán aplicar los principios contables que correspondan según su propia naturaleza en función de lo descrito en los apartados anteriores y quedan igualmente sujetos a las obligaciones de elaborar y suministrar la información prevista en este título.

*Artículo 127. Principios contables públicos*

1. Las entidades previstas en el apartado 2 del artículo anterior deberán aplicar los siguientes principios contables de carácter económico-patrimonial.

a) Salvo prueba en contrario, se presumirá que continúa la actividad de la entidad por tiempo indefinido.

b) El reconocimiento de activos, pasivos, patrimonio neto, gastos e ingresos debe realizarse, desde el punto de vista económico-patrimonial, en función de la corriente real de bienes y servicios que los mismos representan, sin perjuicio de los criterios que se deban seguir para su imputación presupuestaria.

c) No se variarán los criterios contables de un ejercicio a otro.

d) Se deberá de mantener cierto grado de precaución en los juicios de los que se derivan estimaciones bajo condiciones de incertidumbre, de tal manera que los activos, obligaciones, ingresos y gastos no se sobrevaloren ni se minusvaloren.

e) No podrán compensarse las partidas del activo y del pasivo, ni las de gastos e ingresos que integran las cuentas anuales y se valorarán separadamente los elementos integrantes de las cuentas anuales, salvo aquellos casos en que de forma excepcional así se regule.

f) La aplicación de estos principios deberá estar presidida por la consideración de la importancia en términos relativos que los mismos y sus efectos pudieran presentar, siempre que no se vulnere una norma de obligado cumplimiento.

2. Los elementos de las cuentas anuales figurarán de acuerdo con los criterios y normas de valoración establecidos en el Plan General de Contabilidad Pública.

3. La imputación de las transacciones o hechos contables debe efectuarse, desde el punto de vista económico-patrimonial, a activos, pasivos, gastos o ingresos de acuerdo con las reglas establecidas en el Plan General de Contabilidad Pública. Además aquellas operaciones que deban aplicarse a los presupuestos de gastos e ingresos, se registrarán, desde el punto de vista presupuestario, de acuerdo con las reglas previstas en el título II de esta ley.

4. En los casos de conflicto entre los anteriores principios contables deberá prevalecer el que mejor conduzca a que las cuentas anuales reflejen la imagen fiel del patrimonio, de la situación financiera y del resultado económico-patrimonial de la entidad.

5. Cuando la aplicación de estos principios contables no sea suficiente para mostrar la imagen fiel, deberá suministrarse en la memoria de las cuentas anuales la información complementaria precisa para alcanzar dicho objetivo.

6. En aquellos casos excepcionales en los que la aplicación de un principio contable sea incompatible con la imagen fiel que deben mostrar las cuentas anuales, se considerará improcedente dicha aplicación, lo cual se mencionará en la memoria de las cuentas anuales, explicando su motivación e indicando su influencia sobre el patrimonio, la situación financiera y los resultados económico-patrimoniales de la entidad.

*Artículo 128. Destinatarios de la información contable*

La información que suministra la contabilidad de las entidades del sector público de la Generalitat estará dirigida a sus órganos de dirección y gestión, a los de representación política, a los de control externo e interno, a los organismos internacionales y a las personas físicas o jurídicas privadas en los términos y condiciones que determine la normativa en materia de transparencia y acceso a la información pública, en los términos y con los límites previstos reglamentariamente, sin perjuicio de lo establecido en el artículo 140.

CAPÍTULO II

Competencias en materia contable

*Artículo 129. Competencias de la conselleria que tenga atribuidas las competencias en materia de hacienda***40**

Corresponde a la persona titular de la conselleria que tenga atribuidas las competencias en materia de hacienda, a propuesta de la Intervención General de la Generalitat y sin perjuicio de lo establecido en otros capítulos del presente título:

a) Aprobar el Plan general de contabilidad pública en el que se recogerán y desarrollarán los principios contables públicos.

b) Determinar los criterios generales de registro de datos, presentación de la información contable, contenido de las cuentas anuales que deben rendirse a la Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana y demás órganos de control y los procedimientos de remisión de las mismas regulando, a tales efectos, la utilización de medios electrónicos, informáticos o telemáticos.

c) Determinar el contenido, la estructura, las normas de elaboración y los criterios de agregación o consolidación de la Cuenta General de la Generalitat.

d) Establecer la rendición de cuentas anuales consolidadas, respecto de las entidades del sector público de la Generalitat.

e) Determinar el contenido del informe previsto en el apartado 2 del artículo 132 de esta ley.

*Artículo 130. Competencias de la Intervención General de la Generalitat*

1. La Intervención General de la Generalitat es el centro directivo de la contabilidad pública, al que compete:

a) Promover el ejercicio de la potestad reglamentaria en materia contable atribuida a la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda por esta ley y proponer a éste la aprobación del Plan General de Contabilidad Pública.

b) Aprobar la normativa de desarrollo del Plan General de Contabilidad Pública y los planes parciales o especiales que se elaboren conforme al mismo, así como los de las entidades a que se hace referencia en el apartado 3 del artículo 124, que se elaboren conforme al Plan General de Contabilidad de la empresa española.

c) Aprobar las instrucciones de contabilidad mediante las cuales se establezcan las reglas contables a las que habrán de someterse los entes que deban aplicar los principios contables públicos, así como los modelos y estructura de los documentos contables y cuentas, estados e informes contables en general que no deban rendirse a la Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana.

d) Establecer los principios y criterios generales a los que debe responder el seguimiento de objetivos establecidos en los Presupuestos de la Generalitat para los distintos sujetos que conforman el sector público de la Generalitat.

e) Establecer los requerimientos funcionales y, en su caso, los procedimientos informáticos, relativos al sistema de información contable, que deberán aplicar las entidades del sector público instrumental sujetas a los principios contables públicos.

f) Determinar las especificaciones, procedimiento y periodicidad de la información contable a remitir a la Intervención General de la Generalitat, por las entidades del sector público instrumental sujetas a los principios contables públicos.

g) Establecer los criterios, procedimientos y excepciones para la centralización en la Intervención General de la Generalitat de las bases de datos de su sistema de información contable de las entidades del sector público de la Generalitat sujetas a los principios contables públicos.

h) Aprobar las normas de contabilidad aplicables a los fondos regulados en el apartado 4 del artículo 2 de esta ley.

2. La Intervención General de la Generalitat es el centro gestor de la contabilidad pública, al que compete:

a) Gestionar la contabilidad de la Administración de la Generalitat y de sus organismos autónomos.

b) Centralizar la información contable de las distintas entidades integrantes del sector público de la Generalitat.

c) Recabar la presentación de las cuentas que hayan de rendirse a la Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana.

d) Formar la Cuenta General de la Generalitat.

e) Vigilar e impulsar la organización de las oficinas de intervención y contabilidad existentes en todas las consellerias y organismos públicos en que el servicio así lo aconseje, y que estarán a cargo de los funcionarios que legalmente tienen atribuido este cometido.

f) Recabar todos los informes y dictámenes económico-contables que se realicen por las entidades que por su conducto deban rendir cuentas a la Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana.

Asimismo, se podrá tener acceso directo a las bases de los sistemas de información contable de dichas entidades.

g) Elaborar y rendir las cuentas de la Administración de la Generalitat así como de sus organismos autónomos, de acuerdo a los criterios de delimitación institucional e imputación de operaciones establecidos en el Sistema Europeo de Cuentas Nacionales y Regionales.

h) Rendir las cuentas del resto de unidades que se integran en el sector administraciones públicas, de acuerdo a los criterios de delimitación institucional e imputación de operaciones establecidos en el Sistema Europeo de Cuentas Nacionales y Regionales.

i) Diseñar los mecanismos y realizar las actuaciones oportunas para garantizar y proteger la integridad, coherencia y confidencialidad de los datos contenidos en los sistemas de información contable.

j) Remitir a la Administración del Estado cualquier otra información relativa al cumplimiento por el sector público de la Generalitat de la normativa sobre estabilidad presupuestaria, siempre que ésta última atribuya dicha competencia a la Intervención General.

*Artículo 131. Sistemas adicionales de control de objetivos*

1. El sistema de información contable de las entidades del sector público de la Generalitat que deban aplicar los principios contables públicos comprenderá el seguimiento de los objetivos propuestos por los centros gestores, aprobados en los presupuestos de la Generalitat.

2. Los centros gestores podrán diseñar e implantar sistemas adicionales de seguimiento de los objetivos indicados en el apartado anterior.

CAPÍTULO III

Información contable

Sección 1.ª. Cuentas anuales

*Artículo 132. Formulación de las cuentas anuales* **41**

1. Todas las entidades del sector público instrumental de la Generalitat sujetas a auditoría deberán formular sus cuentas anuales de acuerdo con los principios contables que les sean de aplicación en el plazo máximo de tres meses desde el cierre del ejercicio económico, poniéndolas a disposición de la Intervención General dentro de los 10 días siguientes a su formulación. Serán responsables del cumplimiento de las obligaciones señaladas en el párrafo anterior los cuentadantes de la entidad según se especifica en el artículo 142 de esta ley.

2. Adicionalmente a la formulación de cuentas anuales, los sujetos integrados en el sector público instrumental incluidos en el Plan Anual de Auditorías presentarán, a requerimiento de la Intervención General de la Generalitat, información relativa al cumplimiento de las obligaciones de carácter económico-financiero que asumen como consecuencia de su pertenencia al sector público.

El requerimiento especificará la información que se debe presentar, el formato de presentación, el cauce por medio del cual se debe rendir la información y la fecha o plazo de presentación.

3. Las auditorías de cumplimiento realizadas por la Intervención General de la Generalitat comprenderán, además de la finalidad prevista en el apartado 1 del artículo 123 de esta ley, la verificación de la adecuada presentación de la información económico-financiera a la que se refiere el apartado anterior.

*Artículo 133. Contenido de las cuentas anuales de las entidades que deben aplicar los principios contables públicos*

1. Las cuentas anuales de las entidades que deben aplicar los principios contables públicos comprenderán: el balance, la cuenta del resultado económico-patrimonial, el estado de cambios en el patrimonio neto, el estado de flujos de efectivo, el estado de liquidación del presupuesto y la memoria. Estos documentos forman una unidad.

2. El balance comprenderá, con la debida separación, el activo, el pasivo y el patrimonio neto de la entidad.

3. La cuenta del resultado económico-patrimonial recogerá el resultado del ejercicio (ahorro o desahorro), separando debidamente los ingresos y los gastos imputables al mismo.

4. El estado de cambios en el patrimonio neto informará de todas las variaciones habidas en el patrimonio neto, de los ingresos y gastos totales reconocidos y de las operaciones realizadas con la entidad o entidades propietarias.

5. El estado de flujos de efectivo informará sobre el origen y destino de los movimientos habidos en las partidas monetarias de activo representativas de efectivo y otros activos líquidos equivalentes e indicará la variación neta de las mismas en el ejercicio.

6. El estado de liquidación del presupuesto comprenderá, con la debida separación, la liquidación del presupuesto de gastos y del presupuesto de ingresos de la entidad, así como el resultado presupuestario.

7. La memoria completará, ampliará y comentará la información contenida en los otros documentos que integran las cuentas anuales.

En particular, la memoria informará del remanente de tesorería de la entidad obtenido a partir de las obligaciones reconocidas no satisfechas el último día del ejercicio, los derechos pendientes de cobro y los fondos líquidos existentes a 31 de diciembre, debiendo tener en cuenta en su cálculo los posibles recursos afectados a la financiación de gastos concretos y los derechos pendientes de cobro que se consideren de difícil o imposible recaudación.

8. La persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda determinará el contenido y estructura de los documentos anteriores.

*Artículo 134. Contenido de las cuentas anuales del resto de entidades del sector público instrumental***42**

1. Las cuentas anuales de las entidades que deben aplicar los principios y normas de contabilidad recogidos en el Plan general de contabilidad de la empresa española, así como en sus adaptaciones y disposiciones que lo desarrollan, serán las previstas en dicho plan.

Estas entidades deberán incluir en sus cuentas anuales la propuesta de distribución del resultado del ejercicio, cuya aprobación se efectuará posteriormente por el órgano competente.

2. Las cuentas anuales de las entidades que deben aplicar los principios y normas de contabilidad recogidos en la adaptación al Plan General de contabilidad a las entidades sin fines lucrativos serán las previstas en dicha norma.

Sección 2.ª. Cuenta General de la Generalitat

*Artículo 135. Contenido de la Cuenta General de la Generalitat*

1. La Cuenta General de la Generalitat se formará con los siguientes documentos:

a) Cuenta de la Administración de la Generalitat.

b) Las cuentas rendidas por el resto de sujetos integrados en el sector público administrativo de la Generalitat.

c) Las cuentas rendidas por los sujetos integrados en el sector público empresarial y fundacional.

2. Asimismo, se adjuntarán a la Cuenta General de la Generalitat de cada ejercicio las cuentas de las universidades públicas valencianas.

3. La Cuenta General de la Generalitat deberá suministrar información sobre:

a) La situación económica, financiera y patrimonial del sector público de la Generalitat.

b) Los resultados económico-patrimoniales del ejercicio.

c) La ejecución y liquidación de los presupuestos y el grado de realización de los objetivos.

4. La persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda podrá determinar la obtención de una cuenta agregada o consolidada de todos los entes del sector público de la Generalitat, o en su caso por sectores.

*Artículo 136. Formación y remisión de la Cuenta General de la Generalitat a la Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana*

1. La Cuenta General de la Generalitat de cada año se formará por la Intervención General de la Generalitat y se elevará al Consell para su remisión a la Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana antes del día 30 de junio del año siguiente al que se refiera.

2. La Intervención General de la Generalitat podrá recabar de las distintas entidades la información que considere necesaria para efectuar los procesos de agregación o consolidación contable.

3. La falta de remisión de cuentas no constituirá obstáculo para que la Intervención General de la Generalitat pueda formar la Cuenta General de la Generalitat con las cuentas recibidas.

4. Se podrán agregar o consolidar las cuentas de una entidad aunque en el preceptivo informe de auditoría de cuentas se hubiera denegado opinión, emitido informe desfavorable o con salvedades, si bien estas circunstancias se harán constar en la memoria explicativa de dicha Cuenta General.

*Artículo 137. Examen y comprobación de la Cuenta General de la Generalitat*

La Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana procederá al examen y comprobación de la Cuenta General de la Generalitat, así como a la emisión y al envío a les Corts del informe correspondiente antes del 31 de diciembre del mismo año, con el fin de que éstas lo aprueben o hagan las oportunas observaciones.

Sección 3.ª. Información para la elaboración de las cuentas económicas

del sector público

*Artículo 138. Las cuentas económicas del sector público***43**

1. A efectos de lo dispuesto en las letras g, h y j del apartado 2 del artículo 130, los órganos de la Administración de la Generalitat y las entidades integrantes de su sector público estarán obligadas a proporcionar la colaboración e información necesarias para la elaboración de las cuentas económicas del sector público y cuanta información, en el ámbito de la contabilidad nacional de las unidades públicas, sea fijada por la normativa interna y comunitaria.

2. Quedan igualmente sujetas a las obligaciones de elaborar y suministrar información previstas por la normativa aplicable en materia de estabilidad presupuestaria las entidades a que se refiere el apartado 5 del artículo 2 de la presente ley.

3. En caso de incumplimiento reiterado de lo dispuesto en los apartados anteriores, la Intervención General de la Generalitat requerirá al órgano o entidad correspondiente para que, en plazo de 15 días, facilite la información pertinente.

Transcurrido dicho plazo sin que se haya atendido el requerimiento de la Intervención General de la Generalitat, se dará traslado al órgano o autoridad competente para la adopción de las medidas correctoras que correspondan o para que se proceda a la paralización de los pagos a favor de la entidad incumplidora.

Sección 4.ª. Información periódica

*Artículo 139. Información a remitir a Les Corts***44**

1. Sin perjuicio de la facultad de Les Corts de solicitar de la conselleria competente en materia de hacienda la información que estime oportuna, la Intervención General de la Generalitat, con periodicidad mensual y a través de su portal de internet, pondrá a disposición de las diputadas, diputados y comisiones parlamentarias, para su información y documentación, el estado de ejecución del presupuesto de la Generalitat y de sus modificaciones, los movimientos y situación de tesorería y los movimientos de la cuenta acreedores por operaciones devengadas, todo ello referido al mes anterior.

2. El Consell remitirá a Les Corts con carácter trimestral un informe acerca de la utilización del fondo de contingencia de ejecución presupuestaria.

*Artículo 140. Información a publicar por las entidades del sector público instrumental de la Generalitat*

1. La Intervención General de la Generalitat publicará anualmente en el portal de la Generalitat la Cuenta General de la Generalitat así como los informes de auditoría emitidos en ejecución del plan anual de auditorías.

2. Asimismo y en el plazo de un mes desde la formación de las cuentas anuales de la Administración de la Generalitat y de los organismos autónomos, la Intervención General de la Generalitat publicará en el *Diari Oficial de la Comunitat Valenciana*  un resumen de las citadas cuentas anuales con el contenido que se determine reglamentariamente.

CAPÍTULO IV

Rendición de cuentas

*Artículo 141. Obligación de rendir cuentas*

Las entidades integrantes del sector público de la Generalitat rendirán a la Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana, por conducto de la Intervención General de la Generalitat, la información contable regulada en la sección 1.ª del capítulo III de este título.

*Artículo 142. Cuentadantes*

1. Serán cuentadantes las personas titulares de las entidades y órganos sujetos a la obligación de rendir cuentas y, en todo caso:

a) Las autoridades y el personal funcionario que tengan a su cargo la gestión de los ingresos y la realización de gastos, así como las demás operaciones de la Administración de la Generalitat.

b) Las personas que ostenten la presidencia o dirección, en caso de no existir presidencia, de los organismos autónomos y de las demás entidades del sector público instrumental de la Generalitat no especificadas en otras letras del presente número. **45**

c) Las personas que ostenten la presidencia del consejo de administración de las sociedades mercantiles.

d) Las personas designadas liquidadores de las sociedades mercantiles en proceso de liquidación o los órganos equivalentes que tengan atribuidas las funciones de liquidación en el caso de otras entidades.

e) Las personas que ostenten la presidencia del patronato, o quienes tengan atribuidas funciones ejecutivas en las fundaciones del sector público instrumental de la Generalitat.

f) Las personas que ostenten la presidencia de los consorcios adscritos a la Generalitat.

2. Los cuentadantes mencionados en el apartado anterior son responsables de la información contable y les corresponde rendir, en los plazos fijados al efecto y debidamente autorizadas, las cuentas que hayan de enviarse a la Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana.

La responsabilidad de suministrar información veraz en que se concreta la rendición de cuentas es independiente de la responsabilidad contable regulada en el título VIII de esta ley, en la que incurren quienes adoptaron las resoluciones o realizaron los actos reflejados en dichas cuentas.

3. También deberán rendir cuentas, en la forma que reglamentariamente se establezca, los particulares que, excepcionalmente, administren, recauden o custodien fondos o valores de la Generalitat, sin perjuicio de que sean intervenidas las respectivas operaciones.

*Artículo 143 Procedimiento de rendición de cuentas***46**

En cumplimiento de su obligación de rendir cuentas y conforme a lo dispuesto en el artículo 136 de la presente ley, los cuentadantes deberán remitir sus cuentas anuales a la Intervención General de la Generalitat, para su envío por parte de esta a la Sindicatura de Cuentas junto con el informe de auditoría que corresponda, en aplicación de los artículos 119 y 122 de esta ley y, en el caso de sociedades mercantiles, del impuesto por la normativa mercantil. Tratándose de dichas sociedades deberá acompañarse, además, el informe de gestión y el informe previsto en el artículo 134 de esta ley. En el caso de fundaciones y de otros sujetos integrados en el sector público empresarial deberá acompañarse este último informe.

TÍTULO VIII

Responsabilidades

*Artículo 144. Responsabilidad por los daños y perjuicios causados a la Hacienda Pública de la Generalitat*

Los altos cargos o asimilados, el personal directivo del sector público de la Generalitat y el personal al servicio del sector público de la Generalitat, definido en el artículo 2.1 de esta ley, que por dolo o culpa graves adopten resoluciones o realicen actos con infracción de las disposiciones de esta ley, están obligados a indemnizar a la hacienda pública de la Generalitat o, en su caso, a la respectiva entidad de los daños y perjuicios que sean consecuencia de aquellos, con independencia de la responsabilidad penal o disciplinaria que les pueda corresponder.

*Artículo 145. Infracciones*

1. Constituyen infracciones a los efectos del artículo anterior:

a) Haber incurrido en alcance o malversación en la administración de los fondos públicos.

b) Administrar los recursos y demás derechos de la Hacienda Pública de la Generalitat sin sujetarse a las disposiciones que regulan su liquidación, recaudación o ingreso en Tesorería.

c) Comprometer gastos, reconocer obligaciones, y ordenar pagos sin crédito suficiente para realizarlos o con infracción de lo dispuesto en esta ley o en la de presupuestos que sea aplicable.

d) Dar lugar a pagos indebidos de acuerdo con el artículo 62 de esta ley.

e) No justificar la inversión de los fondos a los que se refieren los artículos 63 y 64 de esta ley y la Ley 38/2003, de 17 de noviembre.

f) Cualquier otro acto o resolución con infracción de esta ley, cuando concurran los supuestos establecidos en el artículo 144 de esta ley.

2. Las infracciones tipificadas en el apartado anterior darán lugar, en su caso, a la obligación de indemnizar establecida en el artículo anterior.

*Artículo 146. Tipos de responsabilidad*

1. Cuando el acto o la resolución se dictase mediando dolo, la responsabilidad alcanzará a todos los daños y perjuicios que conocidamente deriven de la resolución adoptada con infracción de esta ley.

2. En el caso de culpa grave, la responsabilidad solo alcanzará a los daños y perjuicios que sean consecuencia necesaria del acto o resolución ilegal.

A estos efectos, la Administración tendrá que proceder previamente contra los particulares para el reintegro de las cantidades indebidamente percibidas.

3. La responsabilidad de quienes hayan participado en la resolución o en el acto será mancomunada, excepto en los casos de dolo, que será solidaria.

*Artículo 147. Responsabilidad de los interventores y ordenadores de pagos*

En las condiciones fijadas en los artículos anteriores, están sujetos a la obligación de indemnizar a la Hacienda Pública de la Generalitat o, en su caso, a la respectiva entidad, además de las personas que adopten la resolución o realicen el acto determinante de aquélla, los interventores en el ejercicio de la función interventora, respecto a los extremos a los que se extiende la misma, y los ordenadores de pago que no hayan salvado su actuación en el respectivo expediente, mediante observación escrita acerca de la improcedencia o ilegalidad del acto o resolución

*Artículo 148. Órgano competente y procedimiento*

1. En el supuesto previsto en el artículo 145.1.a la responsabilidad será exigida por el Tribunal de Cuentas, mediante el oportuno procedimiento de reintegro por alcance, de conformidad con lo establecido en su legislación específica.

En los demás supuestos, y sin perjuicio de dar conocimiento de los hechos al Tribunal de Cuentas a los efectos prevenidos en el artículo 41, apartado 1, de la Ley Orgánica 2/1982, la responsabilidad será exigida en procedimiento administrativo instruido a las personas que ostenten la condición de interesado.

2. El acuerdo de incoación, el nombramiento de la persona responsable de la instrucción y la resolución del expediente corresponderán al Consell cuando se trate de personas que, de conformidad con el ordenamiento vigente, tengan la condición de alto cargo o asimilado, y en los demás casos a la persona titular de la conselleria con competencias en materia de hacienda.

3. La resolución que, previo informe de la Abogacía General de la Generalitat, ponga fin al expediente tramitado con audiencia de los interesados, se pronunciará sobre los daños y perjuicios causados a los bienes y derechos de la Hacienda Pública de la Generalitat o, en su caso, de la entidad, imponiendo a los responsables la obligación de indemnizar en la cuantía y en el plazo que se determine.

4. El plazo máximo para dictar la resolución será de doce meses, contados desde el día siguiente al de notificación del acuerdo de incoación.

5. Dicha resolución será recurrible ante la Sala de Justicia del Tribunal de Cuentas en el plazo de dos meses contados desde el día siguiente al de su notificación.

*Artículo 149. Régimen jurídico de los perjuicios causados*

1. Los perjuicios declarados en los expedientes de responsabilidad, tendrán la consideración de derechos de la Hacienda Pública de la Generalitat o del ente respectivo.

Dichos derechos gozarán del régimen a que se refiere el artículo 10 de esta ley y se procederá a su cobro, en su caso, por la vía de apremio.

2. La Hacienda Pública de la Generalitat o, en su caso, la entidad correspondiente tienen derecho al interés previsto en el artículo 16 de esta ley, sobre el importe de los alcances, malversaciones, daños y perjuicios a sus bienes y derechos, desde el día que se irroguen los perjuicios. Cuando por insolvencia del sujeto deudor directo se derive la acción a los responsables subsidiarios, el interés se calculará a contar del día en que se les requiera el pago.

*Artículo 150. Diligencias previas*

Tan pronto como se tenga noticia de que se ha producido un hecho constitutivo de las infracciones a que se refiere el artículo 145 de esta ley, o hayan transcurrido los plazos señalados en los correspondientes artículos de esta ley sin haber sido justificadas las órdenes de pago o los fondos a que el mismo se refiere, la persona que ostente la jefatura de los presuntos responsables y los sujetos ordenadores de pagos, respectivamente, instruirán las diligencias previas y adoptarán, con igual carácter, las medidas necesarias para asegurar los derechos de la Hacienda Pública de la Generalitat o los de la respectiva entidad, dando inmediato conocimiento a la Sindicatura de Comptes de la Comunitat Valenciana, al Tribunal de Cuentas o a la persona titular de la conselleria competente en materia de hacienda, en cada caso, para que procedan según sus competencias y conforme a los procedimientos establecidos.

*Artículo 151. De la Intervención*

Las intervenciones delegadas, a través de la Intervención General de la Generalitat, estarán obligadas a comunicar todas aquellas infracciones de lo dispuesto en el artículo 39 de esta ley, a los órganos competentes para la incoación de expedientes administrativos de determinación de responsabilidades.

La comunicación a que se refiere el párrafo anterior deberá llevarse a cabo en el plazo máximo de quince días desde que tuviera conocimiento de los actos, contratos o documentos que pudieran dar origen a la presunta infracción.

TÍTULO IX

Sector público instrumental de la Generalitat

CAPÍTULO I

De los organismos públicos

*Artículo 152. Organismos públicos*

Los organismos públicos se crean por ley de Les Corts, tienen personalidad jurídica pública, patrimonio y tesorería propios, autonomía de gestión y desarrollan, mediante descentralización funcional y en cumplimiento de fines de interés público, actividades de ejecución o gestión tanto administrativas, prestacionales o de fomento, como de contenido económico, en el marco del ámbito competencial de la Generalitat. Los organismos públicos gozarán de las prerrogativas y beneficios fiscales que las leyes establezcan.

*Artículo 153. Clasificación y adscripción de los organismos públicos*

1. Los organismos públicos se clasifican en organismos autónomos y en entidades de derecho público en los términos previstos en los artículos 154 y 155 de esta ley.

2. Los organismos públicos, cualquiera que sea su naturaleza, pueden depender funcionalmente de una o varias consellerias, sin perjuicio de su adscripción a la conselleria que, por razón de la materia, sea competente en su actividad principal ordinaria, de acuerdo con los fines y objetivos que tengan específicamente asignados.

*Artículo 154. Organismos autónomos*

1. Los organismos autónomos son organismos públicos que se rigen por el derecho administrativo y se les encomienda, en régimen de descentralización funcional y en ejecución de programas específicos de la actividad de una conselleria, la realización de actividades administrativas, de fomento, prestacionales o de gestión de servicios públicos.

2. Para el desarrollo de sus funciones, los organismos autónomos dispondrán de los ingresos propios que estén autorizados a obtener, así como de las restantes dotaciones que puedan percibir a través de los presupuestos de la Generalitat.

3. El régimen presupuestario, económico-financiero, de contabilidad, intervención y de control financiero de los organismos autónomos será el establecido en esta ley.

4. El personal al servicio de los organismos autónomos será funcionario o laboral, en los mismos términos que los establecidos para la administración de la Generalitat.

5. El titular del máximo órgano de dirección del organismo autónomo tendrá atribuidas, en materia de gestión de recursos humanos, las facultades que le asigne la legislación específica.

*Artículo 155. Entidades de derecho público*

1. Las entidades de derecho público son organismos públicos facultados para ejercer potestades administrativas, realizar actividades prestacionales y de fomento, gestionar servicios o producir bienes de interés público susceptibles o no de contraprestación, para el cumplimiento de los programas correspondientes a las políticas públicas que desarrolle la Administración de la Generalitat, en el ámbito de sus competencias.

2. Las entidades de derecho público se rigen por el derecho privado, excepto en la formación de la voluntad de sus órganos, en el ejercicio de las potestades administrativas que tengan atribuidas y en los aspectos específicamente regulados para las mismas en esta ley, en sus estatutos y en la legislación presupuestaria.

3. Las entidades de derecho público cuyas funciones sean susceptibles de contraprestación se denominan entidades públicas empresariales.

4. Las entidades de derecho público no incluidas en el apartado anterior desarrollarán sus actividades con arreglo a un plan de acción anual, bajo la vigencia y en el marco de un contrato plurianual de gestión, que será aprobado por el Consell a propuesta de la conselleria de adscripción, con informe favorable de la conselleria con competencia en las materias de hacienda y de sector público. El citado contrato contendrá, al menos:

a) Los objetivos a alcanzar, los resultados a obtener y, en general, la gestión a desarrollar así como los indicadores para evaluar los resultados obtenidos.

b) Los recursos personales, materiales y económicos para la consecución de los objetivos.

c) El procedimiento a seguir para la cobertura de los déficit anuales que, en su caso, se pudieran producir por insuficiencia de los ingresos reales respecto de los estimados y las consecuencias de responsabilidad en la gestión que, en su caso, procedan.

d) El régimen de control de su cumplimiento por parte de la conselleria competente en materia de hacienda, así como el procedimiento para los ajustes y adaptaciones anuales que, en su caso, procedan.

5. El personal de las entidades públicas empresariales se rige por el derecho laboral, con las especificaciones dispuestas por la legislación sobre función pública que les resulten de aplicación.

Sin perjuicio de lo anterior, podrán adscribirse funcionarios públicos a las entidades públicas empresariales en los términos y condiciones previstos en la normativa en vigor.

6. La selección del personal laboral de estas entidades se realizará mediante convocatoria pública basada en los principios de igualdad, mérito y capacidad.

CAPÍTULO II

De las sociedades mercantiles, fundaciones

y consorcios de la Generalitat

*Artículo 156 Sociedades mercantiles de la Generalitat***47**

1. Las sociedades mercantiles de la Generalitat son aquellas sociedades mercantiles sobre la que se ejerce el control por parte de la Generalitat por darse alguno de los siguientes supuestos:

a) Bien porque la participación directa o indirecta en el capital social de la Generalitat o de los entes del sector público instrumental sea igual o superior al 50 %. Para la determinación de este porcentaje, en caso de que en el capital social participen diversas de ellas, se sumarán las participaciones correspondientes a las entidades integradas en el sector público instrumental de la Generalitat. **48**

b) Bien porque la sociedad mercantil se encuentre en el supuesto de grupo de sociedades previsto en el artículo 5 del Real Decreto Legislativo 4/2015, de 23 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Mercado de Valores respecto de la Generalitat o de sus organismos públicos.

2. Las sociedades mercantiles de la Generalitat tienen personalidad jurídica de naturaleza privada, y en ningún caso dispondrán de facultades que impliquen el ejercicio de potestades administrativas. Se regirán, como regla general, por el ordenamiento jurídico privado y su legislación específica, sin perjuicio de lo establecido en la presente ley y en el resto de normas de derecho público que les resulten de aplicación. A tal efecto, el conjunto de sus derechos y obligaciones de carácter económico tendrán siempre naturaleza privada.

*Artículo 157. Fundaciones del sector público de la Generalitat***49**

Las fundaciones del sector público de la Generalitat tienen personalidad jurídica de naturaleza privada, y en ningún caso dispondrán de facultades que impliquen el ejercicio de potestades administrativas. Se regirán, como regla general, por el ordenamiento jurídico privado y su legislación específica, sin perjuicio de lo establecido en la presente ley y en el resto de normas de derecho público que les resulten de aplicación.

A tal efecto, el conjunto de sus derechos y obligaciones de carácter económico tendrán siempre naturaleza privada. Las fundaciones del sector público de la Generalitat son aquellas fundaciones en las que concurra alguna de las siguientes circunstancias:

a) Que se constituyan de forma inicial, con una aportación mayoritaria, directa o indirecta, del Consell o cualquiera de los sujetos integrantes de la Administración de la Generalitat o de su sector público instrumental, o bien reciban dicha aportación con posterioridad a su constitución. b) Que el patrimonio de la fundación esté integrado en más de un 50% por bienes o derechos aportados o cedidos por sujetos integrantes de la Administración de la Generalitat o de su sector público instrumental con carácter permanente.

c) La mayoría de derechos de voto en su patronato corresponda a representantes de la Administración de la Generalitat o de su sector público instrumental.

*Artículo 158. Consorcios de la Generalitat*

Los consorcios formarán parte del sector público instrumental de la Generalitat, cuando sean adscritos a ésta por aplicación de la normativa básica estatal, siempre que sus actos estén sujetos directa o indirectamente al poder de decisión de dicha administración.

TÍTULO X

Subvenciones

CAPÍTULO I

Disposiciones generales

*Artículo 159. Ámbito de aplicación*

1. Las disposiciones recogidas en el presente título serán de íntegra aplicación a la Administración de la Generalitat, así como también a sus organismos públicos vinculados o dependientes en la medida en que la concesión de la subvención suponga el ejercicio de potestades administrativas.

2. Las sociedades mercantiles y fundaciones del sector público de la Generalitat se sujetarán a los principios de gestión e información exigidos en la legislación estatal básica.

3. En las subvenciones financiadas con cargo a fondos de la Unión Europea, los procedimientos de concesión y control regulados en esta ley tendrán carácter supletorio respecto de las normas de aplicación directa. Además, el régimen de reintegros y sanciones administrativas será también de aplicación cuando así proceda, de acuerdo con lo establecido en la normativa comunitaria aplicable en cada caso.

*Artículo 160. Órganos competentes*

1. El Consell será el órgano competente para:

a) La aprobación de las bases reguladoras y, en su caso, la concesión de aquellas subvenciones en que se acreditan razones de interés público, social, económico o humanitario, u otras debidamente justificadas que dificultan su convocatoria pública.

b) La autorización del correspondiente convenio, cuando las subvenciones de concesión directa se instrumenten mediante esta fórmula jurídica, siempre que su cuantía sea superior a un millón de euros o se trate de convenios con el Estado, otras comunidades autónomas e instituciones públicas, de conformidad con lo previsto en el artículo 17.f) de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Consell.

c) La autorización previa para la concesión de las subvenciones de concurrencia competitiva si se supera la cuantía de seis millones de euros por sujeto beneficiario. Esta autorización no implicará la aprobación del gasto que, en todo caso, corresponderá al órgano competente para la concesión. **50**

2. Las personas titulares de las consellerias, tanto en el ámbito de sus departamentos como en el de los organismos públicos vinculados o dependientes, son los órganos competentes para:

a) Aprobar el plan estratégico de subvenciones de la conselleria, que comprenderá tanto las propias del departamento como las de los organismos públicos vinculados o dependientes.

b) Aprobar mediante orden o resolución, según proceda, las oportunas bases reguladoras de la concesión de las subvenciones. **51**

c) Acordar e imponer las sanciones que corresponda en materia de subvenciones, excepto lo dispuesto en el apartado 3 siguiente. **52**

3. La persona titular de la conselleria competente en materia de hacienda será el órgano competente para acordar e imponer la sanción de pérdida de la posibilidad de obtener subvenciones, ayudas públicas y avales de la Comunitat Valenciana, de prohibición para celebrar contratos con su Administración o con los organismos y entidades de ella dependientes o de pérdida de la posibilidad de actuar como entidad colaboradora en relación con las subvenciones a que se refiere la presente ley.

4. Las personas titulares de las consellerias y las que ostenten la presidencia o dirección de los organismos autónomos y demás entidades de derecho público de ellas dependientes, serán las competentes, en sus respectivos ámbitos, para:

a) La aprobación del gasto correspondiente a las subvenciones.

b) La convocatoria de las subvenciones.

c) La concesión de las subvenciones de concurrencia competitiva, sin perjuicio de lo dispuesto en el apartado 1.c de este mismo artículo.

d) La concesión de las subvenciones nominativas, sin perjuicio de lo establecido anteriormente en el apartado 1.b de este mismo artículo.

e) La resolución del procedimiento de revocación y reintegro.

f) Cualquier otra competencia sobre el procedimiento que le puedan atribuir las bases reguladoras de las subvenciones, siempre que no se oponga a lo establecido en este artículo.

5. Las competencias para conceder subvenciones podrán ser desconcentradas o delegadas de acuerdo con las normas que regulan la atribución y el ejercicio de las competencias. En las normas en que se dispongan la delegación o la desconcentración se especificarán expresamente las facultades y funciones que tales decisiones llevan implícitas en relación con el procedimiento de concesión.

De conformidad con lo previsto en la legislación básica estatal, no cabrá la delegación de las competencias de las personas titulares de las consellerias en relación con la aprobación de las bases reguladoras de las subvenciones.

*Artículo 161. Entidades colaboradoras*

1. Las bases reguladoras de las subvenciones podrán disponer la participación de entidades colaboradoras, de acuerdo y en los términos de la normativa básica estatal reguladora de esta figura.

Dicha participación se instrumentará mediante la suscripción de un convenio entre el órgano administrativo concedente y la entidad colaboradora en el que se regularán las condiciones y obligaciones asumidas por esta en los términos previstos en los apartados siguientes.

2. El convenio suscrito entre el órgano administrativo concedente y la entidad colaboradora contendrá, además de los extremos previstos en la normativa básica estatal, al menos los siguientes:

a) Medidas de garantía que, en su caso, sea preciso constituir a favor del órgano administrativo concedente, medios de constitución y procedimiento de cancelación.

b) Requisitos que debe cumplir y hacer cumplir la entidad colaboradora en las diferentes fases del procedimiento de gestión de las subvenciones.

c) En caso de colaboración en la distribución de los fondos públicos:

- determinación del período de entrega de los fondos a la entidad colaboradora y de las condiciones de depósito de los fondos recibidos hasta su entrega posterior a las personas beneficiarias.

- condiciones de entrega a las personas beneficiarias de las subvenciones concedidas por el órgano administrativo concedente.

- plazo y forma de acreditación por parte de la entidad colaboradora de la entrega de los fondos a las personas beneficiarias.

d) Plazo y forma de la presentación de la justificación de las subvenciones aportada por las personas beneficiarias.

e) Determinación de los libros y registros contables específicos que debe llevar la entidad colaboradora para facilitar la adecuada justificación de la subvención y la comprobación del cumplimiento de las condiciones establecidas.

3. El convenio de colaboración no podrá tener un plazo de vigencia superior a cuatro años, si bien podrá preverse en el mismo su modificación y su prórroga por mutuo acuerdo de las partes antes de la finalización de aquél, sin que la duración total de las prórrogas pueda ser superior a la vigencia del período inicial y sin que en conjunto la duración total del convenio de colaboración pueda exceder de seis años.

No obstante, cuando la subvención tenga por objeto la subsidiación de préstamos, la vigencia del convenio podrá prolongarse hasta su total cancelación.

*Artículo 162. Ayudas en especie*

1. Las entregas a título gratuito de bienes y derechos se regirán por la legislación patrimonial.

2. No obstante lo anterior, cuando las entregas de bienes, derechos o servicios cumplan los requisitos para ser calificadas como una subvención, de conformidad con lo establecido en la normativa estatal básica, y su adquisición o producción se realice con la finalidad exclusiva de entregarlos a un tercero, se aplicará esta ley, de acuerdo con los siguientes principios:

a) La adquisición se someterá a la normativa sobre contratación de las administraciones públicas.

b) En el supuesto en que la adquisición de los bienes, derechos o servicios tenga lugar con posterioridad a la convocatoria de la ayuda, será necesaria la aprobación del gasto con carácter previo a la convocatoria.

3. En el supuesto de que se declare la procedencia del reintegro en relación con una ayuda en especie, se considerará como cantidad recibida a reintegrar un importe equivalente al precio de adquisición del bien, derecho o servicio. En todo caso será exigible el interés de demora correspondiente.

CAPÍTULO II

Procedimiento de concesión

*Artículo 163. Procedimientos de concesión*

El procedimiento ordinario de concesión de subvenciones se tramitará en régimen de concurrencia competitiva. Excepcionalmente, en los supuestos previstos en la legislación básica del Estado, se podrán conceder de forma directa, debiendo observarse la regulación contenida en dicha legislación así como en la presente norma.

Sección 1.ª. Régimen de concurrencia competitiva

*Artículo 164. Procedimiento para la concesión de subvenciones en régimen de concurrencia competitiva*

En la tramitación de las subvenciones otorgadas por la Generalitat o sus organismos públicos dependientes en régimen de concurrencia competitiva, se observará el siguiente procedimiento:

a) Aquellas consellerias que tengan previsto otorgar subvenciones deberán elaborar con carácter previo un plan estratégico de subvenciones, en el que se integrarán las subvenciones que pretendan otorgar tanto sus órganos como sus organismos públicos dependientes, y cuyo contenido será el determinado en la legislación básica estatal. Estos planes tendrán un periodo de vigencia de tres años, salvo que, previa justificación de la peculiar naturaleza del sector afectado resulte oportuno fijar una duración distinta, y se ajustarán a lo previsto en los escenarios presupuestarios plurianulales a los que se refiere el artículo 27 de la presente ley.

Cuando en la gestión intervengan varias consellerias o entidades vinculadas a distintos departamentos se podrán elaborar planes estratégicos conjuntos, siendo los órganos competentes para su aprobación los titulares de las consellerias responsables de la ejecución. Los planes estratégicos de subvenciones a los que se refiere este apartado, serán públicos.

b) Los proyectos de bases reguladoras de subvenciones y sus modificaciones a los que resulte de aplicación lo dispuesto en el apartado 1 del artículo 107 del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, deberán cumplir lo previsto en la normativa de la Generalitat relativa a la notificación, autorización y comunicación de ayudas públicas a la Comisión Europea.

c) Aprobación de las bases reguladoras de la subvención.

d) Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 167 de esta ley, con carácter previo a la aprobación de la convocatoria, se deberá acreditar la existencia de consignación presupuestaria suficiente para cubrir los costes estimados.

e) Una vez efectuada la comprobación anterior, se procederá a la convocatoria de la subvención mediante resolución. En el caso de que las bases tengan naturaleza de acto administrativo se podrán aprobar conjuntamente las bases y la convocatoria cuando así lo considere el centro directivo proponente, previo informe justificativo, en atención a la especificidad, material o temporal, de las ayudas a otorgar. **53**

f) Con carácter previo a la resolución del procedimiento, además de los informes exigidos por la normativa aplicable, deberán emitirse los siguientes: informe del órgano colegiado en el que se concrete el resultado de la evaluación de las solicitudes e informe del órgano instructor en el que conste que de la información que obra en su poder se desprende que los beneficiarios cumplen todos los requisitos necesarios para acceder a las mismas.

g) Concesión de la subvención, de acuerdo con los procedimientos establecidos en la presente norma.

h) En las subvenciones que financian obras que exijan proyecto técnico, este deberá someterse a informe de la oficina de supervisión de proyectos o de técnicos de la Administración designados por esta, con carácter previo a la fecha de justificación de la primera anualidad de ayuda. Sin embargo, cuando se trate de proyectos incluidos en el artículo 2 del Real decreto 1000/2010, de 5 de agosto, sobre visado colegial obligatorio, las bases reguladoras de la subvención podrán requerir la presentación de visado colegial en lugar del informe de la oficina de supervisión. **54**

i) El pago de la subvención, salvo cuando se efectúen abonos a cuenta o pagos anticipados, se realizará previa justificación por la persona beneficiaria de la realización de la actividad, proyecto, objetivo o adopción del comportamiento para el que se concedió en los términos establecidos en su normativa reguladora de la subvención.

*Artículo 165. Bases reguladoras de la concesión de subvenciones***55**

1. Cuando las bases reguladoras prevean un contenido normativo que desarrolle o complemente una ley sectorial o norma comunitaria tendrán naturaleza de disposición normativa de carácter general y serán aprobadas mediante orden de la persona titular de la conselleria competente por razón de la materia. Todos los trámites de dicho procedimiento serán evacuados por vía de urgencia, en atención a su especial naturaleza. El resto de las bases reguladoras tendrán naturaleza de acto administrativo y se aprobarán por resolución de la persona titular de la conselleria competente por razón de la materia, sin que sus efectos puedan superar la vigencia del plan estratégico de subvenciones en el que se integre. En todo caso, será preceptivo el informe de la Abogacía y de la Intervención Delegada. **56**

2. Las bases reguladoras contendrán, como mínimo, los siguientes aspectos:

a) Definición del objeto de la subvención.

b) Requisitos que deberán cumplir las personas beneficiarias para la obtención de la subvención y forma de acreditarlos.

c) Órganos competentes para la tramitación y resolución del procedimiento. En las subvenciones sujetas a concurrencia competitiva se concretará la composición del órgano colegiado que formule la oportuna propuesta de concesión.

d) Requisitos que deben reunir las entidades colaboradoras.

e) Procedimiento de concesión de subvenciones y plazo máximo para notificar la resolución correspondiente. En aquellos casos en los que, de acuerdo con la normativa estatal básica, no resulte necesaria la publicidad de las subvenciones concedidas se deberán prever los procedimientos que aseguren la difusión de las personas beneficiarias de las mismas.

f) Criterios objetivos de otorgamiento de la subvención y, en su caso, ponderación de los mismos. En aquellos supuestos excepcionales en los que el único criterio sea el del momento de presentación de las correspondientes solicitudes se deberá hacer constar expresamente esta circunstancia.

g) Cuantía individualizada de la subvención o criterios para su determinación.

h) Circunstancias que podrán dar lugar a la modificación de la resolución si se produce una variación de las condiciones tenidas en cuenta para la concesión de la subvención.

i) Plazo y forma de justificación por parte de la persona beneficiaria o, en su caso, de la entidad colaboradora, del cumplimiento de la finalidad para la que se concedió la subvención y de la aplicación de los fondos percibidos. De conformidad con lo previsto en la normativa básica en materia de procedimiento administrativo, las bases reguladoras podrán contemplar una prórroga de los plazos de realización y justificación, cuando el proyecto o actividad subvencionada no pueda realizarse o justificarse en el plazo previsto, por causas debidamente justificadas previstas. **57**

j) Método de comprobación de la realización de la actividad a través del correspondiente plan de control.

k) En el supuesto de contemplarse la posibilidad de efectuar abonos a cuenta o pagos anticipados de la subvención concedida, la forma y cuantía de las garantías que, en su caso, deberán aportar las personas beneficiarias.

l) Medidas de garantía que, en su caso, se considere preciso constituir a favor del órgano concedente, medios de constitución y procedimientos de cancelación.

m) Compatibilidad o incompatibilidad con otras subvenciones, ayudas, ingresos o recursos para la misma finalidad procedentes de cualquier administración o entidad, pública o privada; nacionales, de la Unión Europea o de organismos internacionales.

n) En su caso, posibilidad de subcontratar total o parcialmente la actividad subvencionada, así como su porcentaje máximo y régimen de autorización.

o) Los condicionantes requeridos por la normativa de la Generalitat relativos a la notificación, autorización y comunicación de ayudas públicas a la Comisión Europea.

p) Siempre que el objeto de la subvención y la naturaleza del beneficiario así lo permitan, se incorpora la exigencia de un compromiso de no incurrir en deslocalización empresarial. La inclusión del compromiso a que se refiere la presente letra exigirá el previo desarrollo normativo, donde queden definidos tanto los supuestos de hecho en que el beneficiario incurre en deslocalización como el procedimiento para su declaración y los concretos efectos de la misma.

q) Cualquier otra previsión exigida por la normativa o que se considere procedente incluir.

3. Las bases reguladoras de ayudas pueden establecer que para su concesión solo sea necesaria una declaración responsable del cumplimiento de todos o parte de los requisitos exigidos para solicitar la subvención, siempre que la concesión no implique un pago anticipado superior al porcentaje del 30 por ciento previsto en el artículo 171.3 a) y b). No obstante, lo anterior, en el caso de que las ayudas se concedan por razón de un estado, situación o hecho imprevisible, las bases reguladoras podrán establecer que para su concesión solo sea necesaria una declaración responsable del cumplimiento de los requisitos exigidos para solicitar la subvención, con independencia del porcentaje de anticipo. Todo ello sin perjuicio de las verificaciones y controles que se puedan efectuar con posterioridad al pago. **58**

*Artículo 166. Contenido de la convocatoria*

Las convocatorias de subvención recogerán, al menos, los siguientes aspectos:

a) Indicación de las bases reguladoras y del diario oficial en el que están publicadas **59**.

b) Línea o líneas a las que se imputa la subvención, así como el importe global máximo destinado a la misma. En los supuestos de tramitación anticipada, se hará constar la línea o líneas que figuren en el Proyecto de Ley de Presupuestos de la Generalitat, así como su importe máximo estimado.

c) Objeto y condiciones de la concesión de la subvención.

d) Forma y plazo en que deben presentarse las solicitudes.

e) Plazo de resolución y notificación.

f) Documentos e informaciones que deben acompañarse a la petición.

g) Indicación de si la resolución pone fin a la vía administrativa o no, señalando el órgano y plazo para interponer el recurso que proceda.

h) Criterios de valoración de las solicitudes.

i) Medio de notificación o publicación de los distintos trámites a cumplimentar en el procedimiento.

*Artículo 167. Tramitación anticipada*

En la tramitación anticipada de otorgamiento de subvenciones, de conformidad con lo previsto en el artículo 41 de la presente ley, podrá llegarse al momento procedimental inmediatamente anterior al de la resolución de la concesión, debiendo constar en todos los trámites que tal otorgamiento estará condicionado a la existencia, en los presupuestos del ejercicio económico siguiente, de crédito adecuado y suficiente para ello.

Sección 2.ª. Concesión directa

*Artículo 168. Concesión directa***60**

1. De acuerdo con lo previsto en el artículo 22.2 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, podrán concederse de forma directa las siguientes subvenciones:

A) Las previstas nominativamente en la Ley de Presupuestos de la Generalitat, entendiéndose como tales aquellas cuyo objeto, dotación presupuestaria y destinatario figuren inequívocamente en sus anexos.

Las subvenciones de carácter nominativo no podrán tener alcance plurianual y no podrán crearse ni modificarse una vez aprobada la Ley de Presupuestos del ejercicio correspondiente, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 40.7 de esta ley.

No obstante lo dispuesto en el párrafo anterior, podrán tener alcance plurianual y, en su caso, modificarse su importe las subvenciones nominativas, cualquiera que sea su naturaleza económica, siempre que el beneficiario sea otra administración pública de carácter territorial o cualquiera de las personas jurídicas que conforman sus respectivos sectores públicos instrumentales.

La concesión de las subvenciones de carácter nominativo se formalizará mediante resolución de la persona titular del departamento responsable de la gestión de la ayuda, o mediante convenio.

La resolución de concesión o el convenio tendrán el carácter de bases reguladoras de la subvención, debiendo incluir, como mínimo, los siguientes extremos:

a) Determinación del objeto de la subvención y de las personas beneficiarias, de acuerdo con la asignación presupuestaria.

b) Crédito presupuestario al que se imputa el gasto y cuantía de la subvención, individualizada, en su caso, para cada persona beneficiaria si fuesen varias.

c) Compatibilidad o incompatibilidad con otras subvenciones, ayudas, ingresos o recursos para la misma finalidad, procedentes de cualesquiera administraciones o entes públicos o privados, nacionales, de la Unión Europea o de organismos internacionales.

d) Plazos y modos de pago de la subvención, posibilidad de efectuar pagos anticipados y abonos a cuenta, así como el régimen de garantías que, en su caso, tendrán que aportar las personas beneficiarias, en el marco y con las condiciones previstas en la presente ley.

e) Plazo y forma de justificación por parte de la persona beneficiaria del cumplimiento de la finalidad para la cual se concedió la subvención y de la aplicación de los fondos percibidos.

f) Los condicionantes requeridos por la normativa de la Generalitat relativos a la notificación, autorización y comunicación de ayudas públicas a la Comisión Europea.

B) Aquellas cuyo otorgamiento o cuantía venga impuesto a la administración por una norma de rango legal, que seguirán el procedimiento de concesión que les resulte de aplicación de acuerdo con su propia normativa. En aquellos supuestos que la normativa no contemple el procedimiento serán de aplicación los criterios y requisitos previstos en el apartado anterior para la concesión de subvenciones nominativas.

Para que sea exigible el pago de las subvenciones impuestas por norma de rango de ley será necesaria la existencia de crédito adecuado y suficiente en el correspondiente ejercicio económico.

C) Con carácter excepcional, aquellas otras subvenciones en que se acrediten razones de interés público, social o económico o humanitario, u otras debidamente justificadas que dificulten su convocatoria pública.

El Consell aprobará, mediante decreto, a propuesta de la conselleria competente por razón de la materia, y previo informe de la conselleria que tenga asignadas las competencias en materia de hacienda, las bases reguladoras a aplicar en cada caso, que no tendrán la consideración de disposiciones de carácter general, se publicarán en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  y contendrán como mínimo los siguientes extremos:

a) Deberá constar el carácter singular de la subvención y las razones que acreditan el interés público, social, económico o humanitario, así como aquéllas que justifican la dificultad de su convocatoria pública. A tal efecto, el expediente incluirá necesariamente una memoria del órgano gestor de la subvención competente por razón de la materia en la que deberán quedar debidamente justificadas dichas circunstancias.

b) Definición del objeto de la subvención y el régimen jurídico aplicable.

c) Personas beneficiarias y modalidades de ayuda.

d) Procedimiento de concesión y régimen de justificación de la aplicación dada a las subvenciones por las personas beneficiarias y, en su caso, entidades colaboradoras.

e) Órgano competente para la concesión de las subvenciones, en caso de que las personas beneficiarias no se puedan determinar en el momento de aprobación del decreto.

El expediente incluirá necesariamente una memoria del órgano gestor de la subvención competente por razón de la materia en la que deberán quedar debidamente justificadas las circunstancias a que se refiere el apartado a anterior.

Si para atender las obligaciones de contenido económico que se deriven de la concesión de estas subvenciones fuese precisa una previa modificación de créditos, el expediente se tramitará en la forma establecida en la presente ley, una vez aprobado el correspondiente decreto.

Excepcionalmente, la concesión de las ayudas a que se refiere el presente apartado podrá instrumentarse mediante Convenio, que tendrá el carácter de bases reguladoras de la subvención, siempre que cumpla todos y cada uno de los siguientes criterios:

– Se sujetará a todos los efectos a lo previsto en el Decreto 176/2014, de 10 de octubre, del Consell, por el que regula los convenios que suscriba la Generalitat y su registro.

– El convenio y el expediente que lo acompañe deberá adecuarse en su tramitación y contenido a lo previsto en el presente apartado para su concesión mediante decreto.

– Los beneficiarios y el importe a conceder deberán estar necesariamente predeterminados.

– Con carácter previo a la tramitación del convenio deberá existir en el presupuesto corriente crédito adecuado y suficiente para su cobertura.

2. Sin perjuicio de los informes preceptivos que deban recabarse en cada caso, todos los procedimientos de concesión directa de subvenciones señalados en el apartado anterior deberán incorporar el informe previo de la Abogacía General de la Generalitat.

CAPÍTULO III

Gestión y reintegro

*Artículo 169. Comprobación de subvenciones*

1. El órgano concedente comprobará la adecuada justificación de la subvención, la realización de la actividad o el cumplimiento de la finalidad que determinen la concesión o disfrute de la subvención, así como si ha podido haber concurrencia con otras subvenciones que pudiese comportar la modificación de la concesión.

2. La comprobación administrativa de la justificación documental de la subvención concedida se realizará mediante la revisión de la documentación que al efecto se haya establecido en sus bases reguladoras como de aportación preceptiva por la persona beneficiaria o, en su nombre, por la entidad colaboradora, para el pago de la ayuda.

3. La comprobación material de la efectiva realización de la actividad, existencia de la condición o cumplimiento de la finalidad, se llevará a cabo en los términos establecidos en el plan de control que al efecto deberá elaborar todo órgano que gestione una línea de ayudas financiada con fondos públicos. El mencionado plan deberá ser aprobado por el órgano concedente con carácter previo a su ejecución y en el mismo deberá constar como mínimo la siguiente información:

a) Tipos de control a efectuar sobre la línea: administrativos, sobre el terreno, a posteriori y/o de calidad.

b) Criterios de selección de la muestra: aleatorios, dirigidos o de riesgo.

c) Porcentaje mínimo de ayuda a controlar sobre el total pagado en esa línea.

*Artículo 170. Comprobación de valores*

1. La Administración podrá comprobar el valor de mercado de los gastos subvencionados empleando uno o varios de los siguientes medios:

a) Precios medios de mercado.

b) Cotizaciones en mercados nacionales y extranjeros.

c) Estimación por referencia a los valores que figuren en los registros oficiales de carácter fiscal.

d) Dictamen de peritos de la Administración.

e) Cualesquiera otros medios de prueba admitidos en derecho.

f) Tasación pericial contradictoria.

2. El valor comprobado por la Administración servirá de base para el cálculo de la subvención y se notificará, debidamente motivado y con expresión de los medios y criterios empleados, junto con la resolución que contenga la concesión o liquidación de la subvención.

3. El beneficiario podrá promover la tasación pericial contradictoria en los términos establecidos en el artículo 33 de la Ley 38/2003, de 17 de diciembre.

*Artículo 171. Régimen de abonos a cuenta, pagos anticipados y garantías*

1. Con carácter general, el pago de la subvención se realizará previa justificación por la persona beneficiaria de la realización de la actividad, proyecto, objetivo o adopción del comportamiento para el que se concedió en los términos establecidos en la normativa reguladora de la subvención.

No obstante lo anterior, no podrá realizarse el pago de la subvención en tanto la persona beneficiaria no se halle al corriente en el cumplimiento de sus obligaciones tributarias y frente a la Seguridad Social o tenga la condición de sujeto deudor por resolución de procedencia de reintegro. Sin perjuicio de lo anterior, podrá realizarse el pago de la subvención desde el momento en que, por órgano competente de la Administración de la Generalitat, se haya notificado al sujeto deudor del reintegro, el inicio del correspondiente expediente de compensación de deudas, en orden a su completa extinción.

2. Sin perjuicio de lo previsto en el apartado anterior, podrán realizarse abonos a cuenta o pagos anticipados, en los términos y condiciones previstos en este artículo, si se prevé tal posibilidad en las bases reguladoras o, para los supuestos de concesión directa sin convocatoria, en los convenios o actas de concesión.

Dichos abonos a cuenta podrán suponer la realización de pagos fraccionados que responderán al ritmo de ejecución de las acciones subvencionadas, abonándose por cuantía equivalente a la justificación presentada, y siempre que la naturaleza y características de las acciones permita este fraccionamiento a efectos de su pago. En todo caso, tendrá que existir una coherencia entre los abonos y el ritmo de ejecución de las acciones subvencionadas.

Los pagos anticipados supondrán entregas de fondos con carácter previo a la justificación, como financiación necesaria para poder llevar a cabo las actuaciones inherentes a la subvención. Cuando las bases reguladoras contemplan la posibilidad de realizar pagos anticipados, podrán establecer un régimen de garantías de los fondos entregados. En todo caso, las bases reguladoras tendrán que establecer un régimen de garantías cuando el importe de la subvención a recibir por la persona o entidad beneficiaria sea superior a un millón de euros. **61**

3. Los pagos anticipados se ajustarán al siguiente régimen:

a) Cuando se trate de transferencias corrientes en las bases reguladoras o, para los supuestos de concesión directa sin convocatoria, en los convenios o actos de concesión, podrá preverse un anticipo que alcance hasta un 30 por ciento del importe anual de la subvención concedida. El Consell, mediante acuerdo, podrá modificar este porcentaje al alza hasta un 50%, pudiendo ser del 65 por ciento cuando se trate de subvencionar o conveniar con entidades sin ánimo de lucro proyectos o programas vinculados a las áreas de acción social, incluyendo la cultura, el deporte, el ocio y turismo inclusivos y del 100 por ciento, única y exclusivamente, cuando se trate de subvenciones de las previstas en el artículo 22.2.c de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre. **62**

b) Cuando se trate de transferencias de capital a las administraciones públicas territoriales e institucionales de la Comunidad Valenciana, en las bases reguladoras se podrá prever un anticipo de fines un 30 % del importe de la subvención concedida. **63**

c) No obstante, se exceptúan del régimen previsto en los subapartados precedentes las subvenciones de naturaleza corriente o de capital concedidas a los centros tecnológicos de la Comunitat Valenciana que tengan la condición de organismo de investigación y difusión del conocimiento, según la definición del apartado 1.15.i.i del Marco sobre ayudas estatales de investigación, desarrollo e innovación (DOUE C 198/01, 27.06.2014) **64**, y se encuentren registrados como centros tecnológicos, al amparo de lo dispuesto en el Real decreto 2.093/2008, de 19 de diciembre, por el que se regulan los centros tecnológicos y centros de apoyo a la innovación tecnológica de ámbito estatal y se crea el registro de tales centros, en el marco de las actuaciones vinculadas directamente a programas y convenios en materia de investigación, desarrollo tecnológico e innovación empresarial, que podrán hacerse efectivas hasta un cien por cien de la subvención correspondiente a cada anualidad, una vez concedidas. **65**

4. Siempre que la naturaleza y las características de las acciones o actividad a realizar lo permitan, y así esté previsto, podrá realizarse abonos a cuenta, incluso en los casos en los que se haya determinado la posibilidad de realizar pago anticipado. En este último supuesto, los abonos a cuenta se aplicarán al importe pendiente de la subvención, siempre tras la justificación de la efectiva aplicación del importe anticipado.

5. El régimen de las garantías, medios de constitución, depósito y cancelación que tengan que constituir las personas beneficiarias o las entidades colaboradoras se establecerá reglamentariamente.

Quedan exonerados de la constitución de garantías, salvo previsión en contrario de las bases reguladoras:

a) Las administraciones públicas de carácter territorial y sus organismos públicos vinculados o dependientes.

b) Los consorcios adscritos a la Generalitat.

c) Las sociedades mercantiles de la Generalitat y las fundaciones del sector público de la Generalitat.

d) Las personas físicas que no actúen como empresarios o profesionales, siempre que el importe de las subvenciones no sea superior a 6.000 euros. **66**

e) Las entidades que por ley estén exentas de la presentación de cauciones, fianzas o depósitos ante las administraciones públicas o sus organismos y entidades vinculadas o dependientes.

f) Las entidades sin ánimo de lucro, así como las federaciones o agrupaciones de estas, siempre que desarrollen proyectos o programas vinculados a las siguientes áreas de actuación: acción social y atención sociosanitaria; desarrollo en el ámbito rural, agrario y pesquero; empleo; formación y cualificación profesional; como cooperación internacional al desarrollo, así como innovación. **67**

g) Las universidades de carácter público.

h) Los centros tecnológicos de la Comunitat Valenciana que tienen la condición de organismo de investigación y difusión del conocimiento, según la definición del apartado 1.15.l·l del Marco sobre ayudas estatales de investigación, desarrollo e innovación (DOUE C 198/01, 27.06.2014) **68**, y se encuentran registrados como centros tecnológicos, al amparo de lo dispuesto en el Real decreto 2.093/2008, de 19 de diciembre, por el que se regulan los centros tecnológicos y centros de apoyo a la innovación tecnológica de ámbito estatal y se crea el registro de tales centros, en el marco de las actuaciones vinculadas directamente a programas y convenios en materia de investigación, desarrollo tecnológico e innovación empresarial. En estos casos podrá exigirse la presentación de un informe de auditoría elaborado por auditor o empresa auditora externa inscrita en el Registro Oficial de Auditores de Cuentas. **69**

6. En ningún caso podrán realizarse pagos anticipados a las personas beneficiarias cuando se haya solicitado la declaración de concurso voluntario, hayan sido declarados insolventes en cualquier procedimiento, se hallen declarados en concurso, salvo que en éste haya adquirido la eficacia un convenio, estén sujetos a intervención judicial o hayan sido inhabilitados conforme a la ley concursal, sin que haya concluido el período de inhabilitación fijado en la sentencia de calificación del concurso.

*Artículo 172. Reintegro de subvenciones*

1. Procederá el reintegro de las cantidades percibidas en los supuestos y por los sujetos obligados que se determinan en la normativa básica estatal. Asimismo, responderán del reintegro:

a) Solidariamente, los miembros asociados de la persona jurídica beneficiaria y de las agrupaciones sin personalidad jurídica de personas físicas o jurídicas, públicas o privadas, en relación con las actividades subvencionadas que se hubieran comprometido a efectuar. Responderán igualmente los miembros, partícipes o cotitulares de comunidades de bienes o cualquier otro tipo de unidad económica beneficiaria, en proporción a sus respectivas participaciones.

b) Subsidiariamente, las personas que ostenten la condición de administradores de sociedades mercantiles, o representantes legales de otras personas jurídicas que no realizasen los actos necesarios que fueran de su incumbencia para el cumplimiento de las obligaciones infringidas, adoptasen acuerdos que hicieran posibles los incumplimientos o consintieran el de quienes de ellos dependan. También responderán subsidiariamente las personas que ostenten la condición de representantes legales de entidades jurídicas obligadas al reintegro que hayan cesado en sus actividades.

c) Solidariamente las personas que ostenten la condición de representantes legales de la persona beneficiaria obligada al reintegro que carezca de capacidad de obrar.

d) Solidariamente y hasta el límite del valor de la cuota de liquidación adjudicada, las personas que ostente la condición de socios o partícipes de las sociedades o entidades disueltas y liquidadas con obligaciones de reintegro pendientes.

e) Los causahabientes de las personas obligadas al reintegro, sin perjuicio de lo que disponga el derecho civil o foral o especial aplicable a la sucesión para determinados supuestos, especialmente en el caso de aceptación de herencia a beneficio de inventario.

2. Las cantidades a reintegrar tendrán la consideración de ingreso de derecho público y devengarán un interés de demora de acuerdo con lo previsto en el artículo 16 de esta ley.

3. El derecho a reconocer o liquidar el reintegro prescribirá a los cuatro años, contados desde el momento en que venció el plazo para presentar la justificación o desde que venció el plazo durante el que habían de mantenerse las condiciones u obligaciones impuestas a la persona beneficiaria o entidad colaboradora.

En los casos de subvenciones concedidas en atención a la concurrencia de una determinada situación en la persona que ostente la condición de perceptor, el cómputo se iniciará desde el momento de la concesión.

El plazo de prescripción se interrumpirá:

a) Por cualquier actuación de la Administración, realizada con conocimiento formal de la persona beneficiaria o entidad colaboradora, conducente a determinar la existencia de causa de reintegro.

b) Por la interposición de recurso de cualquier clase, por la remisión del tanto de culpa a la jurisdicción penal o por la presentación de denuncia ante el Ministerio Fiscal, así como por las actuaciones realizadas en el curso de dichos recursos con conocimiento formal de la persona beneficiaria o entidad colaboradora.

c) Por cualquier actuación fehaciente de la persona beneficiaria o de la entidad colaboradora conducente a la liquidación de la subvención o del reintegro.

4. El procedimiento de reintegro seguirá las disposiciones generales sobre procedimiento administrativo común, con las siguientes especialidades:

a) El plazo máximo para resolver y notificar será de doce meses a contar desde la fecha del acuerdo de iniciación.

b) La resolución del procedimiento pondrá fin a la vía administrativa.

c) Se concederá audiencia en todo caso a la persona que ostente la condición de interesado.

5. Una vez iniciado el procedimiento de reintegro podrá acordarse cautelarmente la retención de las obligaciones pendientes de pago a la persona beneficiaria o entidad colaboradora, siguiendo para ello el régimen previsto para la adopción de medidas provisionales en la legislación básica en materia de procedimiento administrativo. La resolución que acuerde la retención de los pagos pendientes se notificará a la persona que ostente la condición de interesado, con expresión de los recursos que contra la misma procedan.

CAPÍTULO IV

Régimen sancionador

*Artículo 173. Régimen sancionador*

El régimen sancionador regulado en este capítulo se aplicará por la comisión de las infracciones administrativas contempladas en la normativa básica estatal a aquellos sujetos que sean responsables de las mismas.

*Artículo 174. Sanciones*

1. Las infracciones administrativas muy graves serán sancionadas con multa pecuniaria proporcional del doble al triple de la cantidad indebidamente obtenida, aplicada o no justificada o, en el caso de entidades colaboradoras, de los fondos indebidamente aplicados o justificados.

La autoridad sancionadora competente podrá acordar además la imposición de las sanciones siguientes:

a) Pérdida, tanto en el supuesto de personas beneficiarias como de entidades colaboradoras, durante el plazo de tres a cinco años, del derecho a obtener ayudas públicas o subvenciones y avales de la Administración de la Generalitat o de sus organismos públicos vinculados o dependientes, o del derecho a ser designados como entidad colaboradora.

b) Prohibición de contratar con la Administración de la Generalitat o con sus organismos públicos vinculados o dependientes por un plazo de tres a cinco años.

2. Las infracciones administrativas graves serán sancionadas con multa pecuniaria proporcional del tanto al doble de la cantidad indebidamente obtenida, aplicada o no justificada o, en el caso de la entidad colaboradora, de los fondos indebidamente aplicados o justificados.

La autoridad sancionadora competente podrá acordar además la imposición de las sanciones siguientes:

a) Pérdida, tanto en el supuesto de personas beneficiarias como de entidad colaboradora, durante el plazo de uno a tres años, del derecho a obtener ayudas públicas o subvenciones y avales de la Administración de la Generalitat o de sus organismos públicos vinculados o dependientes, o del derecho a ser designados como entidad colaboradora.

b) Prohibición de contratar con la Administración de la Generalitat o con sus organismos públicos vinculados o dependientes por un plazo de uno a tres años.

3. Las infracciones leves serán objeto de sanción de multa de 75 a 6.000 euros.

*Artículo 175. Graduación de las sanciones*

Las sanciones previstas en este capítulo se graduarán en consideración a las siguientes circunstancias:

a) La existencia de intencionalidad.

b) La cuantía del beneficio obtenido ilícitamente.

c) La repercusión social de la infracción.

d) La naturaleza de los perjuicios causados.

e) La reincidencia, circunstancia que se producirá siempre que el sujeto infractor haya sido sancionado por una infracción de la misma naturaleza, ya sea grave o muy grave, en virtud de resolución firme en vía administrativa dentro de los tres años anteriores a la comisión de la infracción.

*Artículo 176. Reglas de compatibilidad*

Las sanciones reguladas en el presente capítulo se entienden sin perjuicio de la obligación de reintegro de las cantidades percibidas en los supuestos y por los obligados señalados en el artículo 172 de esta ley, así como de las indemnizaciones de daños y perjuicios que se pueden exigir.

*Artículo 177. Procedimiento sancionador y órganos competentes*

1. El procedimiento administrativo sancionador por la comisión de infracciones en materia de subvenciones será tramitado conforme a lo dispuesto en el capítulo II del título IX de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.

2. El procedimiento se iniciará de oficio, como consecuencia de la actuación de comprobación desarrollada por el órgano concedente o por la entidad colaboradora, así como consecuencia de las actuaciones de los órganos que tengan atribuidas funciones de control.

3. Los acuerdos de imposición de sanciones pondrán fin a la vía administrativa.

4. Son órganos competentes para la resolución del procedimiento sancionador los establecidos en el artículo 160 de la presente ley.

CAPÍTULO V

Información y transparencia

en materia de subvenciones **70**

*Artículo 178. Coordinación con la Base de Datos Nacional de Subvenciones*

1. En el ámbito del sector público de la Generalitat, corresponderá a los titulares de los órganos, organismos y demás entidades que concedan las subvenciones y ayudas contempladas en la base de datos Nacional de Subvenciones, el cumplimiento de cuantas obligaciones de remisión de información se deriven de la aplicación de la normativa básica estatal en la materia.

2. A la Intervención General de la Generalitat le compete velar porque las obligaciones de remisión de la información que corresponden a los órganos gestores se cumplan adecuadamente para lo que dictará las instrucciones necesarias. De igual modo podrá ordenar la práctica de controles sobre los procesos y sistemas utilizados y la información transmitida, pudiendo realizarlos con los medios que considere adecuados.

DISPOSICIONES ADICIONALES

*Primera. Colaboración en la realización del Plan Anual de Auditorías*

Para la ejecución del Plan Anual de Auditorías referido en el artículo 96 de esta ley, la Intervención General de la Generalitat podrá, en caso de insuficiencia de medios propios disponibles, recabar la colaboración de empresas privadas de auditoría, que deberán ajustarse a las normas e instrucciones que determine aquella.

La contratación de empresas privadas de auditoría precisará informe de la Intervención General en que se especificará la insuficiencia de medios disponibles que justifique dicha contratación.

Las empresas privadas de auditoría no podrán ser contratadas cuando, en el año anterior a aquel en que van a desarrollar su trabajo o en ese mismo año, hayan realizado o realicen otros trabajos para la entidad a auditar sobre áreas o materias respecto de las cuales deba pronunciarse el auditor en su informe.

En el ejercicio de sus funciones de control, la Intervención General de la Generalitat podrá acceder y recabar los papeles de trabajo que hayan servido de base a los informes de auditoría del sector público de la Generalitat realizado por auditores privados.

*Segunda. Funciones de control*

Lo establecido en el título VI se aplicará sin perjuicio del control que las distintas consellerias y los diferentes sujetos que conforman el sector público instrumental desarrollan, en el ámbito de sus competencias, de acuerdo con lo dispuesto en la normativa en vigor.

*Tercera. Gastos corrientes de los centros docentes públicos no universitarios*

La gestión de los créditos de gastos de funcionamiento de los centros docentes públicos no universitarios, se efectuará con las especialidades que anualmente se incorporen al efecto en la Ley de Presupuestos.

*Cuarta. Utilización de medios electrónicos*

En relación con las materias contempladas en esta ley, y para el ámbito subjetivo de la Administración de la Generalitat y su sector público instrumental, la persona titular de la conselleria competente en materia de hacienda establecerá, de acuerdo con lo previsto tanto en el artículo 45.1 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, como en el artículo 3.5 de la ley 11/2007, de 22 de junio, de Acceso Electrónico de los Ciudadanos a los Servicios Públicos, los supuestos, condiciones y requerimientos para la utilización de medios electrónicos, informáticos y telemáticos, con el fin de lograr una mayor eficacia y eficiencia en la tramitación interna y, en su caso, externa.

*Disposición adicional quinta.***71**

De las entidades públicas empresariales Con la entrada en vigor de esta ley los organismos públicos Ferrocarriles de la Generalitat Valenciana, el Instituto Valenciano de Finanzas y la Entidad de Infraestructuras de la Generalitat se constituyen en entidades públicas empresariales.

*Sexta. Derechos de naturaleza pública de las entidades del sector público de la Generalitat*

El régimen jurídico de los derechos de naturaleza pública de las entidades del sector público de la Generalitat no integrantes de la Hacienda de la Generalitat, será el establecido en la sección 2.ª del capítulo II del título I de esta ley, sin perjuicio de las especialidades previstas en la normativa reguladora de dichas entidades y en la de los correspondientes ingresos.

*Séptima. De las empresas públicas de la Generalitat*

1. A los efectos de lo previsto en el artículo 79.2 del Estatuto de Autonomía de la Comunitat tienen la consideración de empresas públicas de la Generalitat las sociedades mercantiles de la Generalitat, las entidades públicas empresariales de la Generalitat y las entidades de derecho público del artículo 2.3.a.3.º siempre que formen parte del sector público empresarial.

2. En tanto en cuanto no contradiga las disposiciones de esta ley, la referencia a la noción de empresa pública del Decreto Ley 1/2011, de 30 de septiembre del Consell, de Medidas Urgentes de Régimen Económico-financiero del Sector Público Empresarial y Fundacional y la Ley 1/2013, de 21 de mayo, de la Generalitat, de Medidas de Reestructuración y Racionalización del Sector Público Empresarial y Fundacional de la Generalitat se corresponde con la noción de empresa pública de esta ley y con las entidades de derecho público del sector público administrativo.

*Octava. Rendición de cuentas por los fondos carentes de personalidad jurídica*

A los fondos carentes de personalidad jurídica a que se refiere el artículo 2.4 de la esta ley les serán de aplicación las normas contenidas en el capítulo IV del título VII de esta ley, teniendo la condición de cuentadantes las personas que ostenten la titularidad de los órganos de decisión en relación con su administración o gestión.

La persona encargada de formular y aprobar las cuentas anuales de dichos fondos será el cuentadante, salvo que en su normativa reguladora se establezca otro criterio.

*Novena. De los consorcios que no cumplen los requisitos previstos en el artículo 158 de la presente ley*

1. Los presupuestos de los consorcios adscritos a la Generalitat que no cumplan los requisitos previstos en el artículo 158 de la presente ley acompañarán, a efectos informativos, a los presupuestos de la Generalitat. Estos consorcios quedarán obligados a rendir sus cuentas anuales a la Sindicatura de Comptes, por conducto de la Intervención General de la Generalitat, y deberán acompañar a sus cuentas anuales la liquidación de los citados presupuestos.

2. Siempre que el porcentaje de participación del sector público de la Generalitat sea igual o superior al de cada una de las restantes administraciones públicas consorciadas, lo dispuesto en el apartado anterior sería igualmente aplicable a aquellos consorcios que, no quedando adscritos a ninguna administración pública por cumplirse las condiciones establecidas por la disposición adicional decimocuarta de la Ley 27/2013, de 27 de diciembre, sean financiados mayoritariamente con recursos procedentes del Estado, la Generalitat o las corporaciones locales, en los que las administraciones anteriores hayan aportado mayoritariamente a los mismos dinero, bienes o industria o se hayan comprometido, en el momento de su constitución, a financiar mayoritariamente dicho ente y siempre que sus actos estén sujetos directa o indirectamente al poder de decisión conjunto de dichas administraciones.

En el supuesto de que el porcentaje de participación de la Generalitat sea igual al de otra u otras administraciones partícipes en el consorcio, la Generalitat solo quedará obligada cuando sea la administración que tenga mayor número de habitantes.

3. De acuerdo con lo previsto en el artículo 2.5 de esta ley, lo dispuesto en el apartado primero de este artículo será de aplicación en los términos que determine, mediante orden, la conselleria que tenga atribuidas las competencias en materia de hacienda a las distintas personas jurídicas que, sin formar parte del sector público de la Generalitat, a los efectos de esta ley, estén incluidas en el sector administraciones públicas, subsector comunidades autónomas, o en el subsector sociedades no financieras públicas, de acuerdo con la definición y delimitación del sistema europeo de cuentas nacionales y regionales.

*Décima*

Si con motivo de la aplicación del subapartado a, del apartado 1, del artículo 156 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de Hacienda Pública, Sector Público Instrumental y Subvenciones, se modificara la adscripción de alguna entidad para pasar a formar parte del SPIGVA, ello se llevará a cabo sin ningún tipo de merma de los derechos ya reconocidos al personal de la citada entidad. **72**

*Disposición adicional décimo primera. Gestión de los gastos para procesos electorales.***73**

La gestión de los gastos de funcionamiento que tiene que asumir la Generalitat a consecuencia de la celebración de procesos electorales, en el ámbito de la Ley Electoral Valenciana, se realizará mediante un procedimiento específico de cuentas a justificar y se ajustará a los principios siguientes:

a) En sustitución de la función interventora, estos gastos electorales quedarán sometidos a control financiero permanente.

b) Los gastos tendrán que justificarse, como máximo, dos meses después de concluido el mandato de las juntas electorales.

Se autoriza a las personas titulares de las consellerias con competencias en materia de hacienda y de procesos electorales a dictar instrucciones económico-administrativas para la ejecución de estos gastos.

*Disposición adicional décimo segunda. Personas interventoras habilitadas.***74**

1. Cuando las necesidades del servicio lo requieran, la persona titular de la Intervención General de la Generalitat podrá habilitar a personal funcionario de la Administración de la Generalitat, del grupo A1 de titulación, que posea el nivel de titulación exigido para ingresar en el cuerpo superior de Intervención y Auditoría de la Generalitat, a efectos de que pueda realizar determinadas actuaciones en sustitución de estos en el ejercicio de las funciones de control interno que legalmente les corresponden.

Esta posibilidad también se dará respecto del personal funcionario con destino definitivo en la Administración de la Generalitat, aunque no esté integrado en los cuerpos o escalas propios de esta, siempre que además pertenezca a alguna de las escalas, subescalas, clases o cuerpos superiores de Intervención de cualquier Administración Pública.

En cualquier caso, las personas interventoras habilitadas actuarán bajo la dirección y coordinación de la persona titular de la Dirección General de la Intervención.

La habilitación prevista en el párrafo anterior lo será tan solo para actuaciones o clases de las mismas concretas y determinadas, relacionadas con las funciones ordinarias de las personas habilitadas, y tendrá carácter temporal. Este personal continuará percibiendo las retribuciones correspondientes al puesto de trabajo que ocupa. No obstante, cuando la habilitación exija la dedicación exclusiva durante toda su jornada laboral para la realización de las mencionadas funciones y las retribuciones de su puesto de trabajo fueran de nivel inferior, el personal habilitado tendrá derecho a percibir las retribuciones asignadas a los puestos de trabajo de nivel mínimo reservados al cuerpo superior de Intervención y Auditoría de la Generalitat, por medio del abono de las correspondientes diferencias retributivas.

2. La habilitación será conferida previo informe favorable de la persona titular de la subsecretaría del departamento al que pertenezca tal funcionario o funcionaria y podrá ser revocada en cualquier momento por la persona titular de la Intervención General de la Generalitat.

3. En todo caso, las personas habilitadas actuarán bajo la expresa denominación de "interventores habilitados o interventoras habilitadas de la Intervención General de la Generalitat.

*Disposición adicional décimo tercera. Contabilización por los órganos gestores de determinados gastos sometidos a control financiero permanente***.****75**

Respecto de aquellos gastos sometidos a control financiero permanente por no estar sujetos a fiscalización previa en los términos del artículo 101 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de Hacienda Pública, del Sector Público Instrumental y de Subvenciones, o por haberse acordado la sustitución de la misma conforme a lo dispuesto en el artículo 98.2 de la misma ley, el Consell, a propuesta de la Intervención General de la Generalitat, podrá acordar de forma motivada que la toma de razón en contabilidad de los citados gastos se realice por los propios órganos gestores.

*Disposición adicional décimo cuarta. Régimen de control interno y contabilización aplicable a gastos extrapresupuestarios***76**

La intervención de los gastos extrapresupuestarios, se realizará una vez examinada la documentación justificativa, en el momento de la contabilización.

*Disposición adicional décimo quinta. Deber de colaboración de las personas auditoras internas de las entidades del sector público instrumental de la Generalitat con la Intervención General de la Generalitat.* **77**

Las personas auditoras internas de las entidades del sector público instrumental de la Generalitat colaborarán con la Intervención General de la Generalitat, en los términos establecidos en la normativa del sector público, debiendo ajustarse a las normas e instrucciones que a estos efectos determine aquella.

*Disposición adicional décimo sexta.**Régimen de control interno y contabilización aplicable a las prestaciones económicas en materia de dependencia, renta valenciana de inclusión, prestaciones económicas para el sostén a la crianza de personas menores de edad y gastos de asistencia médica cualificada.* **78**

La fiscalización e intervención de las prestaciones económicas en materia de dependencia, renta valenciana de inclusión y prestaciones económicas para el sostén a la crianza de personas menores de edad y gastos de asistencia médica cualificada se realizará, en cada una de las fases del procedimiento de gasto, en el momento de la contabilización, una vez examinada la documentación justificativa.

DISPOSICIONES TRANSITORIAS **79**

*Primera. No liquidación de deudas de cuantía insuficiente para cubrir los costes de su exacción y recaudación, y anulación y baja en contabilidad de las ya liquidadas*

1. Se anularán y darán de baja en contabilidad todas aquellas liquidaciones practicadas por la Generalitat de las que resulte una deuda pendiente de recaudar a la fecha de entrada en vigor de la presente ley, en las que concurran los siguientes requisitos:

a) Que sean recursos de derecho público de la Generalitat.

b) Que se trate de deudas en periodo ejecutivo.

c) Que el importe de la liquidación inicial, notificada en periodo voluntario, no exceda de seis euros, cuantía que se estima insuficiente para la cobertura del coste de exacción y recaudación.

2. Hasta tanto no se dicte la orden de la conselleria competente en materia de hacienda a la que se refiere el párrafo segundo del apartado 2 del artículo 9 de la presente ley, no serán notificadas al contribuyente, ni, en consecuencia, exigidas ni contraídas en contabilidad, las liquidaciones practicadas por la Administración tributaria de la Generalitat que reúnan los siguientes requisitos:

a) Que el importe a ingresar no exceda de seis euros, cuantía que se fija como insuficiente para la cobertura del coste de su exacción.

b) Que rectifiquen autoliquidaciones o declaraciones-liquidaciones que llevan aparejado un ingreso.

c) Que se considere improcedente la apertura de expediente sancionador por los hechos determinantes de la diferencia entre la liquidación administrativa y la autoliquidación o declaración-liquidación practicada por la persona que ostente la condición de obligado tributario.

*Segunda. De la adaptación del Plan General de Contabilidad Pública de la Generalitat***80**

[*derogada*]

*Tercera. De los organismos autónomos*

Los organismos autónomos existentes se regirán por la normativa vigente a la entrada en vigor de esta ley, hasta que se adapten a las previsiones que la misma contiene.

La adaptación de los mismos se realizará mediante decreto del Consell, a propuesta de la persona titular de la conselleria de adscripción, y previo informe favorable de la conselleria con competencias en materia de hacienda.

El proceso de adaptación deberá realizarse en el plazo máximo de un año desde la entrada en vigor de esta ley, y en todo caso, exigirá que los citados organismos elaboren los presupuestos correspondientes al primer ejercicio tras la citada adaptación, de acuerdo con el régimen jurídico y económico-financiero previsto en esta ley para este tipo de entes.

*Disposición transitoria cuarta. De las entidades públicas empresariales***81**

Conforme a lo previsto en la disposición adicional quinta, Ferrocarriles de la Generalitat Valenciana, el Instituto Valenciano de Finanzas y la Entidad de Infraestructuras de la Generalitat en el plazo máximo de seis meses, desde la entrada en vigor de la presente ley, mediante un decreto del Consejo, a propuesta de la persona titular de la conselleria de adscripción, y previo informe favorable de la conselleria con competencia en las materias de hacienda y de sector público, adaptarán sus correspondientes estatutos al régimen jurídico y económico presupuestario previsto en la presente ley para las entidades públicas empresariales.

En tanto en cuanto no se apruebe la adaptación prevista en el párrafo anterior los organismos afectados se regirán por la normativa vigente a la entrada en vigor de esta ley.

*Quinta. De las entidades de derecho público sujetas a presupuesto limitativo*

Las entidades de derecho público sujetas a presupuesto limitativo deberán elaborar en el plazo máximo de seis meses desde la entrada en vigor de esta ley su correspondiente contrato plurianual de gestión. Una vez aprobado por el Consell las entidades elaborarán sus presupuestos de acuerdo con las previsiones recogidas en el mismo.

*Sexta. Derechos y obligaciones de la Hacienda Pública de la Generalitat*

Los derechos y obligaciones de contenido económico de la Hacienda Pública de la Generalitat nacidos con anterioridad a la entrada en vigor de la presente ley, continuarán rigiéndose por la normativa en vigor en el momento de su nacimiento.

*Séptima. De las normas reglamentarias*

Mientras no se dicten las disposiciones reglamentarias previstas en la presente ley, se aplicarán las vigentes a la entrada en vigor de la misma, en la medida que no se opongan a lo dispuesto en ella.

*Octava. Adecuación de la normativa reguladora en materia de subvenciones y régimen transitorio de los procedimientos*

1. En el plazo de un año a partir de la entrada en vigor de esta ley se procederá a la adecuación de la normativa reguladora de las subvenciones al régimen jurídico establecido en la misma.

2. Si en el plazo señalado en el apartado anterior no se procediera a la adecuación de la normativa reguladora de las subvenciones, esta ley será de aplicación directa.

3. A los procedimientos de concesión de subvenciones ya iniciados a la entrada en vigor de esta ley les será de aplicación la normativa vigente en el momento de su inicio. A tal efecto, en los supuestos de concurrencia competitiva se entenderá que el procedimiento se inicia con la publicación de la oportuna convocatoria.

4. Los procedimientos iniciados durante el plazo de adecuación señalado en esta disposición transitoria se regirán por lo dispuesto en la normativa anterior que les sea de aplicación, salvo que haya entrado en vigor la normativa de adecuación correspondiente.

5. El régimen sancionador contemplado en esta ley será de aplicación a las personas beneficiarias y a las entidades colaboradoras, en los supuestos previstos en esta disposición, siempre que el régimen jurídico sea más favorable al fijado en la legislación anterior.

6. Los convenios o resoluciones que instrumenten la concesión de subvenciones nominativas que tengan carácter plurianual, aprobados o suscritos con anterioridad a la entrada en vigor de la presente ley, mantendrán su vigencia. No obstante lo anterior, cualquier modificación en su contenido deberá será autorizada por el Consell, y en ningún caso podrá alterarse el monto total de las obligaciones que el mismo contemple para la hacienda de la Generalitat.

7. Durante el ejercicio 2015, en materia de pagos anticipados y garantías, será de aplicación el régimen de excepciones que, en su caso, esté incluido en la correspondiente ley de presupuestos.

*Disposición transitoria novena .Subvenciones por razones de interés público, social o humanitario.* **82**

1. Excepcionalmente, las corporaciones locales con informe favorable de los servicios sociales municipales podrán reconocer subvenciones para comedores escolares en su ámbito territorial aunque la persona beneficiaria, progenitores o sus responsables legales no estén al corriente en el cumplimiento de sus obligaciones tributarias y ante la seguridad social o tengan la condición de sujeto deudor por resolución de procedencia de reintegro.

2. Del mismo modo, con carácter excepcional, podrán conceder y pagarse por las administraciones públicas ayudas para el pago de alquileres de vivienda cuando concurran razones de carácter público, social o humanitario, acreditadas mediante informe favorable de los servicios sociales municipales, a personas o unidades de convivencia en situación de emergencia habitacional, aun cuando el titular del contrato o miembros de la unidad de convivencia se encuentren en las situaciones citadas con anterioridad. Igualmente, y en tales supuestos, las personas beneficiarias de las subvenciones podrán ser perceptoras de cantidades a cuenta aun cuando se encuentren incursas en alguna de las situaciones establecidas en el apartado 6 del artículo 171.

3. Con carácter general, en aquellas subvenciones que se concedan a personas físicas por razones de interés público, social o humanitario, debidamente acreditadas, las bases reguladoras de las subvenciones, podrán prever que se podrá reconocer la condición de beneficiarios, aun cuando estos no estén al corriente en el cumplimiento de sus obligaciones tributarias y ante la seguridad social o tengan la condición de sujetos deudores por resolución de procedencia de reintegro.

En los mismos supuestos, las bases reguladoras de dichas subvenciones, podrán prever el pago y en su caso, abonos a cuenta y pagos anticipados, aun cuando los beneficiarios personas físicas, no estén al corriente en el cumplimiento de sus obligaciones tributarias y ante la seguridad social, tengan la condición de sujeto deudor por resolución de procedencia de reintegro o se encuentren incursas en alguna de las situaciones establecidas en el apartado 6 del artículo 171 de esta ley.

4. Las bases reguladoras de subvenciones, cuyo contenido sean concursos escolares, premios, o convocatorias de sentido similar, cuyo destinatario final sea alumnado en edad escolar o personas menores sometidas a tutela, podrán prever que no será exigible el requisito de estar al corriente en el cumplimiento de las obligaciones tributarias y frente a la seguridad social para obtener la condición de persona beneficiaria de las ayudas, cualquiera que será la naturaleza y características de estas. Igualmente, las mencionadas bases podrán prever el pago, y en su caso, abonos a cuenta y pagos anticipados, aun cuando los solicitantes de la subvención no estén al corriente en el cumplimiento de sus obligaciones tributarias y ante la seguridad social, tengan la condición de sujeto deudor por resolución de procedencia de reintegro o se encuentren incursas en alguna de las situaciones establecidas en el apartado 6 del artículo 171 de esta ley.

El régimen excepcional previsto en el párrafo anterior se aplicará con independencia de que la solicitud se haya realizado por las personas tutoras, responsables o coordinadoras de los centros educativos, deportivos o entidades jurídicas similares en nombre de los equipos o grupos participantes que estén formados por las personas beneficiarias finales, menores de edad o sometidas a tutela. **83**

DISPOSICIÓN DEROGATORIA

*Única. Derogación normativa*

Se derogan las siguientes disposiciones:

1. El Decreto Legislativo de 26 de junio de 1991, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Hacienda Pública de la Generalitat Valenciana.

2. Cuantas normas de igual o inferior rango se opongan a lo dispuesto en la presente ley.

DISPOSICIONES FINALES

*Primera. Desarrollo reglamentario*

Se faculta al Consell para dictar cuantas disposiciones sean necesarias para el desarrollo y ejecución de esta ley.

*Segunda. Entrada en vigor*

La presente ley entrará en vigor al mes de su publicación en el *Diari Oficial de la Comunitat Valenciana*.

Por tanto, ordeno que todos los ciudadanos, tribunales, autoridades y poderes públicos a los que corresponda, observen y hagan cumplir esta ley.

Valencia, 6 de febrero de 2015

El president de la Generalitat

ALBERTO FABRA PART

--------------------

1   El apartado 1 del artículo 26 se modifica por el artículo 2 del[**Decreto ley 6/2021, de 1 de abril, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2021/04/01/6/), de medidas urgentes en materia económico-administrativa para la ejecución de actuaciones financiadas por instrumentos europeos para apoyar la recuperación de la crisis consecuencia de la Covid-19 (DOGV núm. 9062 de 15.04.2021).

2   El apartado 4 del artículo 26 se modifica por el artículo 81 de la[**Ley 7/2021, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2021/12/29/7/), de la Generalitat, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat 2022 (DOGV núm. 9246 de 30.12.2021).

3   El apartado 6 del artículo 26 se introduce por la[**Ley 21/2017, de 28 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/), de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat (DOGV núm. 8202 de 30.12.2017).

4   El apartado 5 del artículo 26 se suprime, el anterior apartado 6 del mismo artículo se renombra y pasa a ser el apartado 5, por el artículo 70 de la[**Ley 7/2023, de 26 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/), de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat (DOGV núm. 9756 de 30.12.2023).

5   El artículo 39 se modifica por el artículo 98 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/), de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat (DOGV núm. 9501 de 30.12.2022).

6   Los apartados 1, 3, 4, 5, 7 y 8 del artículo 40 se modifican por la[**Ley 21/2017, de 28 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

7   El artículo 41 se modifica por el artículo 3 del[**Decreto ley 6/2021, de 1 de abril, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2021/04/01/6/).

8   El artículo 49 se modifica por el artículo 99 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

9   El artículo 58 se modifica por el artículo 100 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

10   El artículo 59 se modifica por el artículo 101 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

11   El artículo 61 se modifica por el artículo 102 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

12   El apartado 1 del artículo 63 se modifica por la[**Ley 21/2017, de 28 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

13   El Apartado 1 del artículo 67 se modifica por el artículo 62 de la[**Ley 9/2019, de 23 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/), de la Generalitat, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat (DOGV núm. 8707 de 30.12.2019).

14   El artículo 68 se modifica por el artículo 103 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

15   El apartado 3 del artículo 69 se modifica por el artículo 104 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

16   El apartado 3 del artículo 70 se modifica por el artículo 62 de la[**Ley 9/2019, de 23 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/).

17   El apartado 3 del artículo 72 se modifica por el artículo 62 de la[**Ley 9/2019, de 23 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/).

18   El apartado 4 del artículo 72 se modifica por el artículo 105 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

19   El artículo 76 se modifica por el artículo 106 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

20   El artículo 85 se modifica por el artículo 107 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

21   El apartado 4 del artículo 89 se modifica por el artículo 81 de la[**Ley 7/2021, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2021/12/29/7/).

22   El apartado 2 del artículo 93 se modifica por el artículo 81 de la[**Ley 7/2021, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2021/12/29/7/).

23   El artículo 96 se modifica por el artículo 108 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

24   El artículo 98.2 se modifica por el artículo 59 de la[**Ley 27/2018, de 27 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2018/12/27/27/), de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat (DOGV núm. 8453 de 28.12.2018).

25   El apartado 2 del artículo 99 se modifica por el artículo 51 de la[**Ley 13/2016, de 29 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/), de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat (DOGV núm. 7948 de 31.12.2016).

26   El artículo 100 se modifica por el artículo 109 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

27   El artículo 101 se modifica por el artículo 52 de la[**Ley 13/2016, de 29 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

28   El apartado 2 del artículo 104 se modifica por el artículo 53 de la[**Ley 13/2016, de 29 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

29   El artículo 106 se modifica por el artículo 54 de la[**Ley 13/2016, de 29 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

30   El apartado 2 del artículo 111 se modifica por el artículo 55 de la[**Ley 13/2016, de 29 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

31   El artículo 112 se modifica por la[**Ley 21/2017, de 28 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

32   El artículo 114 se modifica por el artículo 110 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

33   El apartado 4 del artículo 120 se modifica por la[**Ley 21/2017, de 28 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

34   El apartado 5 del artículo 120 se introduce por la[**Ley 21/2017, de 28 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

35   El artículo 121 se modifica por el artículo 62 de la[**Ley 9/2019, de 23 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/).

36   El artículo 122 se modifica por el artículo 56 de la[**Ley 13/2016, de 29 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

37   El artículo 123 bis se introduce por el artículo 59 de la[**Ley 27/2018, de 27 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2018/12/27/27/).

38   El capítulo V y los artículos 123.ter, 123.quater y 123.quinquies se introducen por el artículo 62 de la[**Ley 9/2019, de 23 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/).

39   El artículo 123 quater se modifica por el artículo 71 de la[**Ley 7/2023, de 26 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

40   El artículo 129 se modifica por el artículo 72 de la[**Ley 7/2023, de 26 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

41   El artículo 132 se modifica por el artículo 111 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

42   El artículo 134 se modifica por el artículo 62 de la[**Ley 9/2019, de 23 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/).

43   El artículo 138 se modifica por el artículo 62 de la[**Ley 9/2019, de 23 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/).

44   El artículo 139 se modifica por el artículo 112 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

45   La letra b) del apartado 1 del artículo 142 se modifica por el artículo 58 de la[**Ley 13/2016, de 29 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

46   El artículo 143 se modifica por el artículo 59 de la[**Ley 13/2016, de 29 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

47   El artículo 156 se modifica por el artículo 60 de la[**Ley 13/2016, de 29 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

48   El subapartado a del apartado 1 del artículo 156 se modifica por el artículo 5.1 del[**Decreto ley 1/2022, de 22 de abril**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2022/04/22/1/), del Consell, de medidas urgentes en respuesta a la emergencia energética y económica originada en la Comunidad Valenciana por la guerra en Ucrania (DOGV núm. 9323 de 22.04.2022).

49   El artículo 157 se modifica por el artículo 61 de la[**Ley 13/2016, de 29 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

50   Las letras b) y c) del apartado 1 del artículo 160 se modifican por el artículo 91 de la de la[**Ley 6/2024, de 5 de diciembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/spa/html), de simplificación administrativa (DOGV núm. 10001 de 09.12.2024).

51   La letra b) del apartado 2 del artículo 160 se modifica por el artículo 91 de la[**Ley 6/2024, de 5 de diciembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/spa/html).

52   El apartado 2 del artículo 160 se modifica por el artículo 4 del[**Decreto ley 6/2021, de 1 de abril, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2021/04/01/6/).

53   El apartado e) del artículo 164 se modifica por el artículo 91 de la[**Ley 6/2024, de 5 de diciembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/spa/html).

54   El apartado h) del artículo 164 se modifica por el artículo 5 del[**Decreto ley 6/2021, de 1 de abril, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2021/04/01/6/).

55   El artículo 165 se modifica por la[**Ley 21/2017, de 28 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

56   El apartado 1 del artículo 165 se modifica por el artículo 91[**Ley 6/2024, de 5 de diciembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/spa/html)..

57   El subapartado i) del apartado 2 del artículo 165 se modifica por el artículo 6 del[**Decreto ley 6/2021, de 1 de abril, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2021/04/01/6/).

58   El apartado 3 del artículo 165 se modifica por el artículo 91 de la[**Ley 6/2024, de 5 de diciembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/spa/html).

59   La letra a) del artículo 166 se modifica por el artículo 91 de la[**Ley 6/2024, de 5 de diciembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/spa/html).

60   El artículo 168 se modifica por el artículo 113 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

61   El apartado 2 del artículo 171 se modifica por el artículo 8 del[**Decreto ley 6/2021, de 1 de abril, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2021/04/01/6/).

62   El artículo 171.3.a) se modifica por el artículo 62 de la[**Ley 9/2019, de 23 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/).

63   El subapartado b) del apartado 3 del artículo 171 se modifica por el artículo 8 del[**Decreto ley 6/2021, de 1 de abril, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2021/04/01/6/).

64   La referencia hecha al apartado 1.15.i.i del Marco sobre ayudas estatales de investigación, desarrollo e innovación se ha de entender realizada al apartado 1.3.15. ee) del mismo.

65   El apartado c del punto 3 del artículo 171, se introduce por la[**Ley 21/2017, de 28 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

66   El subapartado d) del apartado 5 del artículo 171 se modifica por el artículo 8 del[**Decreto ley 6/2021, de 1 de abril, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2021/04/01/6/).

67   El artículo 171.5.f) se modifica por el artículo 79 de la[**Ley 3/2020, de 30 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2020/12/30/3/), de la Generalitat, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat 2021 (DOGV núm. 8987 de 31.12.2020).

68   La referencia hecha al apartado 1.15.l.l del Marco sobre ayudas estatales de investigación, desarrollo e innovación se ha de entender realizada al apartado 1.3.15. ee) del mismo.

69   El apartado h del punto 5 del artículo 171, se introduce por la[**Ley 21/2017, de 28 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

70   El capítulo V, con nuevo artículo 178, se introduce por la[**Ley 21/2017, de 28 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2017/12/28/21/).

71   La disposición adicional quinta se modifica por el artículo 63 de la[**Ley 13/2016, de 29 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

72   La disposición adicional décima se añade por el artículo 5.2 del[**Decreto ley 1/2022, de 22 de abril**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2022/04/22/1/).

73   La disposición adicional décimo primera se añade por el artículo 114 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

74   La disposición adicional décimo segunda se modifica por el artículo 91 de la[**Ley 6/2024, de 5 de diciembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/spa/html).

75   La disposición adicional décimo tercera se añade por el artículo 116 de la[**Ley 8/2022, de 29 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/12/29/8/).

76   La disposición adicional décimo cuarta se añade por el artículo 73 de la[**Ley 7/2023, de 26 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

77   La disposición adicional décimo quinta se añade por el artículo 91 de la[**Ley 6/2024, de 5 de diciembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/spa/html).

78   La disposición adicional décimo sexta se modifica por el artículo 84[**Ley 6/2024, de 5 de diciembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/spa/html).

79   Téngase en cuenta la disposición transitoria primera de la[**Ley 8/2023, de 27 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2023/12/27/8/), de presupuestos de la Generalitat para el ejercicio 2024 (DOGV núm. 9756 de 30.12.2023), por la que se amplían los plazos previstos en las disposiciones transitorias tercera, cuarta y quinta hasta el 31 de diciembre de 2024, ampliación que no eximirá a estos entes de la obligación de elaborar sus presupuestos para 2025 de acuerdo con el régimen económico-financiero establecido para ellos en esta ley.

80   La disposición transitoria segunda se deroga por la disposición derogatoria única de la[**Ley 9/2019, de 23 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/).

81   La disposición transitoria cuarta se modifica por el artículo 64 de la[**Ley 13/2016, de 29 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2016/12/29/13/).

82   Disposición transitoria novena se modifica por el artículo 62 de la[**Ley 9/2019, de 23 de diciembre**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2019/12/23/9/).

83   El apartado 4 de la disposición transitoria novena se añade por el artículo 91 de la[**Ley 6/2024, de 5 de diciembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/spa/html).



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI