Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7502, del 10-04-2015 (2015/3073)

RESOLUCIÓ de 9 de març de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 48/14-AIA Chiva, Cheste, Gestalgar, 118/13-AIA Formentera del Segura i 143/14-AIA Favara.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7502

Data del DOGV
:   10-04-2015

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2015/3073

CVE


Data del document
:   09-03-2015

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Formentera del Segura](javascript:void(0))
    * [Favara](javascript:void(0))
    * [Chiva](javascript:void(0))
    * [Cheste](javascript:void(0))
    * [Gestalgar](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 9 de març de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 48/14-AIA Chiva, Cheste, Gestalgar, 118/13-AIA Formentera del Segura i 143/14-AIA Favara. [2015/3073]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 48/14-AIA Chiva, Cheste, Gestalgar, 118/13-AIA Formentera del Segura i 143/14-AIA Favara.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 48-2014-AIA  
Títol: Captació d'aigües subterrànies del sondeig Toyuelo II a Gestalgar i conducció a la bassa Urrea a Cheste.  
Promotor: Ajuntament de Cheste.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Cheste.  
Localització: Chiva, Cheste, Gestalgar.  
1. Descripció del projecte, alternatives i justificació  
L'objecte del projecte és pal·liar el dèficit hídric de la zona de Cheste-Chiva per mitjà d'incorporació tant a la xarxa d'aigua potable com a la xarxa de reg dels cabals que s'extrauran del sondeig Toyuelo II ubicat a Gestalgar i que actualment no està explotat.  
Per a aconseguir els objectius pretesos s'instal·larà un equip de bombament necessari per a extraure 130 l/s de l'esmentat sondeig. Estos cabals es dirigiran fins a la bassa Urrea en el terme municipal de Cheste, per mitjà d'una conducció soterrada que tindrà una longitud lineal de 10.300,6 metres. El material emprat per a la canonada serà polietilé d'alta densitat i diàmetres de 400 mm en els primers 4.770 metres i 355 mm en la resta.  
Des de la bassa Urrea i per mitjà d'obres complementàries, les aigües es conduiran fins als depòsits de distribució de reg i aigua potable de Cheste (obres no incloses en el present projecte).  
S'han estudiat les alternatives següents:  
- Alternativa 0. No realitzar el projecte. Esta alternativa queda descartada a causa de l'estat deficitari en què es troben les masses d'aigua subterrànies en la zona de Cheste'Chiva.  
- Alternativa 1. Traçat de la canonada de forma íntegra en el terme municipal de Cheste per a evitar el pas pel Paratge Natural Municipal Sierra de Chiva.  
A causa de les fortes pendents trobades, esta alternativa suposaria la generació d'elevats desmunts i terraplens que agreugen la dificultat tècnica de l'obra i suposen un increment dels costos.  
- Alternativa 2. Utilitza camins i vies de servici per al traçat de la conducció. Presenta menor pendent mitjà.  
Les dos alternatives estudiades afecten terrenys agrícoles i forestals; ambdós alternatives afectarien la zona ZEPA Alt Túria i serra del Negrete. Les zones amb afecció a terreny natural són majors en l'alternativa 1 que en la 2.  
Finalment, s'opta per l'alternativa 2 com la millor a causa de la menor complexitat tècnica de l'obra a realitzar el que comporta una disminució dels impactes ambientals generats.  
Segons l'alternativa elegida les actuacions previstes són:  
- Col·locació d'equip de bombament en el sondeig Toyuelo II.  
- Subministrament d'energia i potència a l'equip de bombament per mitjà de la instal·lació d'un grup electrogen de 810/800 kVA i depòsit de gasoil de 1.000 litres.  
- Instal·lació de depòsit de capçalera metàl·lic de 573 m³ de planta circular i altura de 4 metres.  
- Obertura de rases i instal·lació de conduccions, tapament de canonades, col·locació d'elements accessoris (arquetes...).  
- Condicionament de camí de servici: la conducció requerix l'habilitació de camí de servici per al seu manteniment i reparació. De manera general les obres a realitzar seran l'adequació de la rasant i la formació de la capa de rodament. Els talussos de desmunt seran d'1:1 i els terraplens de 2:1 per a terrenys tipus terra i trànsit i 1:3 per a terrenys tipus roca. L'amplària del camí de servici serà de 4 metres.  
  
En els casos en què la conducció discórrega per camins o sendes existents, es procedirà al seu condicionament segons les característiques anteriors. En els casos on no hi haja senda ni camí es realitzarà la seua obertura.  
Serà necessària l'obertura de nova via de servici en 1.678,15 metres, l'ampliació de camins en una longitud total de 2.207,69 metres i la realització d'actuacions de condicionament sense ampliar longitud ni amplària en un total de 6.414,63 ml.  
En els encreuaments amb barrancs es construiran guals per a permetre el pas del camí de servici, i es col·locarà roca escullera per a protecció dels terraplens laterals a la traça de la canonada.  
- S'instal·laran connexions d'aigua per a utilització en cas d'incendi en l'entorn del Paratge Natural Municipal Sierra de Chiva.  
Les característiques principals del traçat són:  
- PK-1 fins a PK-34: camí de servici a camps de cultiu. Sòl rocós dur al principi i conglomerat amb trams solts després.  
- PK-34 fins a PK-50: vessant amb sotabosc abundant i algun pi d'escassa rellevància. Sòl conglomerat de duresa mitjana.  
- PK-50 fins a PK-65: vessant de gran desnivell per ser el tram de descens fins al barranc del Toyuelo. Sotabosc abundant i algun pi d'escassa rellevància. Sòl conglomerat de duresa mitjana.  
- PK-65 fins a PK-96: senda estreta i amb pendent relatiu amb sotabosc abundant en els laterals i algun pi d'escassa rellevància. Sòl tou.  
  
- PK-96 fins a PK-130: camí de servici a camps de cultiu. Estreta i amb pendent relativa. Sotabosc abundant en els laterals i algun pi d'escassa rellevància. Sòl tou.  
- PK-130 fins a PK-147: vessant suau. Plantes herbàcies típiques de sòl argilós al principi i algun pi de grandària mitjana cap al final. Sòl tou.  
- PK-147 fins a PK-180: senda estreta i amb pendent relativa paral·lela al fons del barranc Escoba amb sotabosc abundant en els laterals i algun pi d'una certa rellevància. Sòl tou.  
- PK-180 fins a PK-244: camí estret i amb pendent relativa paral·lel al fons del barranc Escoba amb sotabosc abundant en els laterals i algun pi d'una certa rellevància. Sòl tou.  
- PK-244 fins a PK-252: vessant pronunciat de pujada des del fons del barranc Escoba fins a la zona de cultiu denominada El Collado de Chiva. Abundant sotabosc i algun pi de grandària mitjana cap al final. Es travessa zona boscosa evolucionada per abandó d'antics camps de cultiu. Sòl tou.  
- PK-252 fins a PK-281: camps agrícoles, cultivats o en guaret. Comença la zona de baixada fins a Urrea. Sòl tou.  
- PK-281 fins a PK-321: camí de servici a camps de cultiu. Camps cultivats en els laterals i amb accés pla. Sòl tou.  
- PK-321 fins a PK-328: primer encreuament del barranc del Cuchillo. Hi ha un camí de baixada fins al llit, un camp de cultiu a l'altre costat i una rampa de pujada que és camí de servici del propietari del camp. El llit té una caixa d'uns tres metres de profunditat i cinc d'amplària amb abundant mala herba de ribera. Sòl tou.  
  
- PK-328 fins a PK-350: camps agrícoles, cultivats o en guaret. Escassa vegetació al principi i quelcom de mala herba típica de marge cap al final. Sòl tou.  
- PK-350 fins a PK-352: encreuament de la carretera comarcal Chiva-Gestalgar, CV-379.  
- PK-352 fins a PK-383: camí de servici a camps de cultiu. Camps cultivats en els laterals i amb accés pla. Sòl tou.  
- PK-383 fins a PK-518: camí de servici a camps de cultiu. Es tracta d'un tram de camí ample. Camps generalment cultivats en els laterals i amb accés pla. Sòl mitjà o dur al principi, tou en la zona intermèdia i mitjà cap al final.  
- PK-518 fins a PK-541: camps agrícoles, cultivats o en guaret. Comença l'última zona fins a la bassa d'Urrea. Sòl mitjà amb vegetació de vora en part del tram.  
2. Elements ambientals significatius de l'entorn del projecte  
Se citen els elements ambientals pròxims a l'àrea d'actuació així com aquells que són directament afectats pel projecte:  
- Paratge Natural Municipal Sierra de Chiva.  
- ZEPA: Alt Túria i serra del Negrete.  
- Sòl forestal comú (PATFOR). Sòl forestal estratègic (MUP Sierra de Chiva).  
- PORN de la conca hidrogràfica de l'Albufera.  
- Llits hídrics: barrancs del Toyuelo, Cuchillo, Escoba, Sapo.  
- Hàbitats (codi i definició UE): 5330 matolls termomediterranis i preestèpics, romerars, 1520\* vegetació gipsícola ibèrica, 6220\* zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero'Brachypodietea (\*hàbitats prioritaris).  
- Espècies prioritàries: Aquila fasciata.  
- Elements del patrimoni cultural valencià: jaciment iber El Cuchillo.  
- Vies pecuàries: carrerassa de Bugarra (terme municipal de Chiva).  
- Paisatge: paisatge de rellevància regional Gorges del Túria i entorn de Chera.  
3. Tramitació administrativa. Informes sectorials  
El 31 de març de 2014 l'Ajuntament de Cheste remet al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació tècnica del projecte i estudi d'impacte ambiental als efectes d'inici de la tramitació ambiental del projecte.  
El 29 d'abril de 2014 es requerix a l'Ajuntament de Cheste l'esmena de la documentació remesa.  
El 4 de juliol de 2014 es rep la documentació sol·licitada i l'11 de juliol s'inicia el tràmit de consulta als organismes afectats pel projecte, per tal determinar el contingut i l'abast de l'estudi d'impacte ambiental, d'acord amb l'article 8 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, pel qual es va aprovar el text refós de la Llei d'Impacte Ambiental de Projectes.  
  
S'indiquen a continuació els organismes consultats junt amb la data d'emissió d'informe:  
- Servici Territorial de Medi Ambient de València.  
- Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
- Subdirecció General de Medi Natural (26.09.2014).  
- Ajuntament de Gestalgar.  
- Ajuntament de Chiva.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (14.08.2014).  
Es destaquen els aspectes rellevants següents dels informes emesos:  
- Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer: s'indica que s'està tramitant una modificació de la concessió d'aigües del pou situat en la partida Toyuelo per a incloure regadius consolidats i abastiment a Cheste.  
L'estat general de les aigües on s'ubica el sondeig és bo i per això la seua utilització per als usos descrits pot contribuir a l'estat quantitatiu de la massa d'aigua subterrània Buñol-Cheste, i així s'assolixen els objectius mediambientals que figuren en el pla hidrològic.  
  
En relació amb l'afecció als llits afectats (Toyuelo, Escoba, El Cuchillo), han de complir-se una sèrie d'indicacions com ara evitar l'afecció a la vegetació de ribera, garantir el drenatge superficial de les aigües cap als llits mantenint els marges nets, reduir al màxim la plataforma de treball, evitar l'afecció als llits per abocaments contaminants, procedir a la reposició dels llits i zones de servitud i evitar la reducció de la capacitat de desaigüe en zona de flux preferent.  
  
Amb caràcter general, les actuacions previstes hauran de complir la legislació vigent d'aigües i hauran de sol·licitar-se les autoritzacions administratives corresponents.  
- La Subdirecció General de Medi Natural emet resolució sobre la valoració de repercussions de la Xarxa Natura 2000.  
El projecte afectarà la zona d'especial protecció per a les aus de l'Alt Túria i la serra del Negrete, així com al Paratge Natural Municipal Sierra de Chiva.  
Consultat el banc de dades de biodiversitat, es troben cites de l'espècie Aquila fasciata, espècie inclosa en el catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades com a vulnerables. No obstant això, no es localitzen nidificacions pròximes a la zona d'obres i per això no s'esperen afeccions a l'espècie.  
Tampoc no es veuran afectades microreserves de flora, reserves de fauna o zones incloses en plans de recuperació de fauna.  
El 23 de setembre de 2014 es remet informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental a l'Ajuntament de Cheste. L'informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental incidix fonamentalment en l'anàlisi de les distintes actuacions del projecte sobre l'espai afectat, per tal de determinar amb la major exactitud possible els seus efectes sobre el medi ambient, en la realització d'una rigorosa anàlisi d'alternatives i en la justificació de la solució elegida.  
El 3 de novembre de 2014 l'Ajuntament de Cheste remet al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació de l'expedient i indica l'inici de la fase d'informació pública.  
La informació pública es va realitzar per mitjà d'inserció d'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, de data 25 de novembre de 2014. Segons el certificat emés pel secretari general de l'Ajuntament de Cheste, durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions.  
Respecte a la consulta realitzada als organismes prèviament consultats, es van remetre els informes següents:  
- La Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per mitjà d'informe del 21 de novembre de 2011, indica que el projecte és sostenible mediambientalment i considera vàlid l'informe emés en data 14 d'agost de 2014.  
  
- El 28 de novembre de 2014, el Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge emet un informe en els termes següents: part del traçat transcorre sobre el Paisatge de Rellevància Regional PRR15, Gorges del Túria i entorn de Chera (Directriu 53 del Decret 1/2011, pel qual s'aprova l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana), sobre la ZEPA Alt Túria i serra del Negrete i sobre el Paratge Natural Municipal Sierra de Chiva.   
L'informe indica que l'estudi d'integració paisatgística és suficient per a valorar l'actuació i indica que, en tot cas, el paisatge afectat és un paisatge d'elevat valor.  
- El Servici de Vida Silvestre de la Subdirecció General de Medi Natural indica el 5 de desembre de 2014 que, revisada la documentació aportada, considera vàlida l'anàlisi de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 emés el 26 de setembre de 2014 i no considera necessari presentar al·legacions.  
El 12 de gener de 2015 es remet escrit a l'Ajuntament de Chiva en què es reitera la necessitat d'emetre un informe pel fet que una part del projecte afectarà el Paratge Natural Municipal Sierra de Chiva. Esta sol·licitud d'informe va tindre entrada en l'Ajuntament de Chiva el 14 de gener de 2015.  
Atés que fins a la data de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental (d'ara en avant DIA), no s'ha rebut contestació sobre allò que s'ha indicat es prosseguix amb el procediment.  
- Documentació que incorpora l'expedient:  
Escrit de la comunitat de regants -Aguas de Cheste'Chiva en què es compromet a adaptar els cultius i el nombre d'hectàrees regades als cabals efectivament disponibles, i també procurar la conservació del mosaic de cultius en la zona regable i tractar de protegir i conservar els cultius amb menors demandes d'aigua no consolidant hectàrees de regadiu per a les quals no hi haja cobertura legal, requisits establits en l'apartat 1 de la Declaració d'Impacte Ambiental, de 31 de gener de 2011, per a l'expedient 14-2009-AIA «Obres de regulació de recursos en la comunitat de regants de Cheste ?Chiva».  
Còpia de notificació de condicions d'expedient de concessió d'aigües subterrànies en la partida Toyuelo en el terme municipal de Gestalgar.  
Còpia de resolució de l'expedient de concessió d'aigües subterrànies renovables de diversos sondejos ubicats en el terme municipal de Cheste (València) amb destinació a reg sol·licitat per la comunitat de regants Nuevos Regadios de Cheste i Chiva.  
4. Consideracions ambientals  
4.1 Identificació i valoració d'impactes  
De la descripció del medi realitzada en l'estudi d'impacte ambiental es destaca el següent:  
- Recursos hídrics: el pou Toyuelo II capta l'aigua de la massa d'aigües de les muntanyes el nivell d'explotació de les quals és baix i per això l'extracció proposada de 4 hm³/any, segons els estudis realitzats, no és previsible que afecte significativament el balanç hídric global.  
Quant al funcionament del sondeig, l'estudi hidrogeològic conclou que el sondeig Toyuelo II no presenta una òptima localització hidrogeològica i, encara que en absència d'altres extraccions és capaç d'aportar un cabal puntual de 130 l/s, no es descarta que puga presentar problemes en una situació d'explotació continuada, especialment en èpoques de sequera. En este sentit, el xicotet descens residual trobat fa recomanable la realització d'un cabal addicional de llarga duració.  
D'una altra banda, l'estudi de cabals conclou:  
Els descensos residuals en ambdós cabals són de 17 cm i de 12 cm que ens pareixen excessius i traduïxen un lleuger buidatge de l'aqüífer... es comprova que en les últimes 8 hores de bombament s'ha produït un descens de 9 cm superiors a 1 cm/hora... fa presumir un cert continu buidatge de l'embassament subterrani.  
Tot allò que s'ha exposat ens conduïx a ser previnguts quant a la capacitat d'explotació de Toyuelo 2 i a recomanar un detallat estudi hidrogeològic de l'extrem oriental de la unitat hidrogeològica de les muntanyes.  
- Medi biòtic:  
Flora: es descriu la zona d'estudi com una zona amb vegetació mediterrània on es troben espècies com ara el P. halepensis, Thymus vulgaris, Lavandula latifolia, etc. En les zones pròximes a cursos d'aigua es troba vegetació de ribera formada per xops, salzes i vegetació herbàcia.  
En la serra de Chiva i a causa de la reiteració d'incendis forestals es troben espècies adaptades a esta circumstància com ara Quercus ilex, Pinus halepensis. En els fons de barrancs es troben exemplars de Fraxinus ornus, espècie endèmica de la Comunitat Valenciana.  
Fauna: es destaquen tres comunitats faunístiques. La comunitat lligada a la massa forestal alberga espècies com ara Carduelis carduelis o Elaphe scalaris; en la comunitat lligada a les zones de matoll es localitzen espècies com ara Malpolon monspessulanus o Lacerta lepida, i finalment cal indicar les comunitats faunístiques que van motivar la designació de la zona com a Xarxa Natura 2000 de les quals se citen les espècies Circus pygargus, Falco peregrinus, així com Hieraaetus fasciatus.  
- Paisatge: atenent l'estudi d'integració paisatgística, l'actuació es realitzarà en un paisatge de marcat caràcter rural format, d'una banda, per camps de secà l'orografia dels quals és suau i, d'una altra, per un sector forestal de fisiografia abrupta amb abundància de barrancs.  
Consultat l'estudi de paisatge del municipi de Cheste, es localitza com a unitat de paisatge d'alt valor paisatgístic la serra de Chiva i contraforts.  
Respecte a la incidència de l'obra sobre el paisatge, a l'acabament de l'obra els canvis sobre el paisatge s'observaran en les zones on s'haja procedit al desbrossament de vegetació, en les zones de nova obertura de la via de servici i en la instal·lació del depòsit metàl·lic i estructures annexes.  
Segons l'atles de paisatge de la Comunitat Valenciana arreplegat en el PAT d'infraestructura verda i paisatge, la zona d'estudi es troba entre les unitats de paisatge regional UPR 06.39 peu de mont de Cheste-Chiva i la Vall dels Alcalans i UPR 5.36, serres i valls del Túria.  
- Patrimoni cultural: el projecte de prospecció arqueològica i etnològica realitzat indica com a element del patrimoni cultural més pròxim a l'àrea d'actuació el jaciment d'El Cuchillo, en el terme municipal de Cheste, d'adscripció ibèrica.  
Respecte a la possible afecció a béns paleontològics i altres elements del patrimoni cultural, en data de març de 2014 es va sol·licitar permís de prospecció arqueològica i es va sol·licitar informe d'afeccions de naturalesa paleontològica davant de la Direcció General de Patrimoni Cultural.  
- Xarxa Natura 2000: ZEPA Alt Túria i serra del Negrete: inclou àrees muntanyoses caracteritzades per una abrupta topografia que comprén una zona estructurada al voltant del riu Túria i afluents a este en què apareixen boscos riparis i formacions pròpies de penyals, alberga 18 espècies incloses en l'annex I de la Directiva 79/409/CEE entre les quals destaca l'àguila cuabarrada.  
Durant la realització de les obres no s'afectaran hàbitats prioritaris. Quant a les aus presents en la zona, no és previsible l'afecció directa si bé es proposa com a mesura preventiva l'establiment d'un calendari d'obra que evite molèsties a les aus en l'època de reproducció.  
  
- Paratge Natural Municipal Sierra de Chiva: declarat per Decret 108/2010, del Consell de la Generalitat, el paratge comprén espais abruptes d'alt valor paisatgístic.  
La zona afectada pel projecte discorre paral·lela a la carretera CV-379 i travessa un poc menys de 2 km de zona de bosc mediterrani. No obstant això, s'aprofita l'existència de camins rurals i sendes per a la instal·lació de la canonada a fi de minimitzar l'impacte sobre el paratge.  
  
Els impactes més importants detectats són:  
- Fase d'obres: el moviment de terres per a la instal·lació de la canonada en rasa i l'habilitació del camí de servici provocarà un augment de sòlids en suspensió, augment de contaminants i augment dels nivells sonors i induïx una disminució de la qualitat de l'aire i molèsties a la fauna.  
La presència de maquinària i la necessitat d'establir zones d'aplec de materials pot generar risc de contaminació per abocaments accidentals o vessaments que afecten, a més, la flora i la fauna.  
En les zones on siga necessari realitzar camí de servici o ampliar l'existent es produirà una afecció permanent a la vegetació i efectes indirectes sobre la fauna.  
Quant al paisatge, es preveu la generació d'impactes moderats a causa de l'alteració fisiogràfica que es produirà en l'àmbit d'actuació, a l'eliminació de la vegetació existent, al canvi o eliminació d'elements com ara murs, parcel·les, camins, a la introducció de noves formes (talussos, camins), i a la introducció de nova vegetació.  
  
Quant a la visibilitat de les actuacions, l'impacte es considera lleu pel fet que l'obres només seran visibles en zones molt puntuals.  
- Fase de funcionament: la possibilitat d'escapaments i fugues de les instal·lacions seran els efectes esperables més rellevants.  
Com a conclusió, l'estudi d'impacte ambiental indica que els impactes generats en el procés constructiu són en general compatibles pel fet que en la fase de disseny s'ha procurat la minimització dels impactes ambientals.  
4.2 Establiment de mesures protectores i correctores  
En les mesures protectores i correctores que s'exposaran de forma sintètica, s'inclouen les propostes en la documentació inicial remesa, així com les propostes en la documentació exposada a informació pública en què s'han tingut en compte les consideracions dels organismes afectats pel projecte i les indicades en l'informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental.  
Són les següents:  
- Qualitat de l'aire: es realitzaran regs periòdics per a evitar dispersió de pols, s'evitarà realitzar obra en període nocturn, la maquinària tindrà un manteniment adequat.  
- Sòl: arreplega de terra vegetal per a la seua utilització en la restauració ambiental, revegetació de talussos, disposició de malla antierosió degradable.  
En la via de servici, el control de l'erosió s'aconseguirà dotant-lo d'un pendent lleuger des del centre fins als seus marges per a afavorir l'evacuació d'aigües pluvials.  
En els encreuaments amb barrancs i en els punts de pendent elevat s'executarà escullera de protecció; en els punts d'encreuament de llits es construirà gual de protecció.  
- Recursos hídrics: en cas d'abocament accidental es restaurarà la zona afectada i es derivaran els residus convenientment arreplegats a gestor autoritzat.  
S'impermeabilitzarà el sòl on s'ubiquen els parcs de maquinària on es portaran, així mateix, les labors de proveïment i canvis de lubricant de la maquinària.  
- Llits hídrics: en compliment de l'informe de la Comissaria d'Aigües s'inclou en l'estudi d'impacte ambiental la garantia del drenatge superficial de les aigües als llits i es mantindran nets els marges de la via de servici. Per això, en l'execució de les vies de servici que discorren per llits i barrancs s'executaran guals de protecció amb pendent del 4 % per a facilitar el drenatge i el curs natural de l'aigua.  
  
Es reduirà la plataforma de treball de la maquinària i dels accessos, que afectaran únicament el terreny estrictament necessari. Les zones d'arreplega i d'instal·lacions auxiliars durant l'obra es localitzaran fora dels llits, i es reduïx l'ocupació en estes zones exclusivament a la via de servici.  
A fi de garantir que no hi ha cap afecció als llits per aterraments i abocaments, les zones d'arreplega, enderrocs, instal·lacions auxiliars, se n'ubicaran fora, en zones on el pendent topogràfic no facilite l'escolament i on no obstruïsquen escolaments naturals.  
  
Finalitzades les obres, es restauraran llits i zones de servitud i les obres es limitaran a l'estrictament necessari per a instal·lar la canonada i executar els guals previstos.  
La no-afecció a les formacions de ribera es garantirà per mitjà de la limitació de la superfície d'ocupació.  
- Flora: es realitzaran replantacions i regeneracions segons la zona afectada. Es disposaran hidrants en el paratge natural municipal perquè puguen ser utilitzats en cas d'incendi.  
- Fauna: limitació de la velocitat dels vehicles d'obra, ajust del calendari d'obres fora del període de reproducció de les aus, elecció de materials adequats a fi de no causar dany a la fauna.  
  
- Paisatge: adequació en disseny de l'edifici que albergarà l'equip de bombament a l'entorn, realització de revegetacions, ubicació de zones d'arreplega en llocs d'escàs valor ambiental.  
- Mesures protectores i correctores de caràcter general: senyalització de la zona d'obra, instal·lació de sistema d'emmagatzematge de residus degudament preparats després de la gestió per gestor autoritzat, control de zones de maniobres, d'acumulació de runes i altres aplecs per a evitar compactacions, i protegir les condicions edàfiques.  
  
- Mesures específiques de control de l'erosió en la via de servici: en els trams de l'actuació que passen per barrancs i zones de pendents elevats, una vegada executada la instal·lació de la canonada i de la via de servici, s'instal·laran malles antierosió orgàniques per a evitar la pèrdua del sòl, estabilitzar talussos i facilitar la restauració de la vegetació natural i es revegetarà la zona amb espècies arbustives autòctones.  
  
- Gestió de residus: s'utilitzaran materials d'obra que no continguen substàncies contaminants, i preferentment procedents de materials reciclatges. S'utilitzaran preferentment envasos retornables. Tots els subproductes o residus generats en l'obra seran portats a un gestor autoritzat.  
En la zona d'obra s'habilitaran contenidors i bidons per a l'emmagatzematge de qualsevol tipus d'olis o lubricants usats. Estos bidons seran evacuats periòdicament als llocs corresponents per al seu tractament adequat.  
4.3 Programa de vigilància ambiental: a fi de complir amb les mesures protectores i correctores s'establixen deu punts de control i vigilància: superfícies afectades per les obres, conservació dels camins existents, instal·lacions d'obres, treballs de desbrossament, gestió de materials d'obra i terres, restauració paisatgística dels terrenys, protecció de la fauna, protecció d'aigües superficials, recursos hídrics, qualitat atmosfèrica i acústica i correcta gestió de residus d'obra.  
  
Estos controls es duran a terme per mitjà de comprovacions visuals. La freqüència dels controls serà diària o setmanal, depenent del paràmetre controlat.  
A l'acabament de les obres es verificarà la correcció de les mesures de restauració i es realitzarà un seguiment de la seua efectivitat per un període de 5 anys segons cronograma inclòs en l'estudi d'impacte ambiental, en què s'inclou la revisió de la conservació de la via de servici, 2 vegades a l'any, i el control de la vegetació, una vegada a l'any després del període estival.  
4.4 Consideracions de l'òrgan ambiental  
A fi de realitzar una valoració en els aspectes més importants del projecte així com establir una suficient motivació a la present declaració d'impacte ambiental es realitza l'anàlisi següent:  
- Terme municipal de Gestalgar: en esta zona la canonada es dirigix cap al barranc del Toyuelo que és creuat a través de camí. A continuació, gira a l'est buscant el barranc Escoba, entorn d'intricada orografia i de valor ambiental on es localitzen espècies de flora com ara Fraxinus ornus, Celtis australis o Arbutus unedo i la qualitat paisatgística de l'entorn és molt elevada.  
Abandonat el camí indicat cal construir un camí de servici amb pendents del 20 al 25 % per a instal·lar la canonada i procedir al seu manteniment. Este camí ha de superar una zona d'elevada qualitat ambiental amb vegetació d'interés que haurà de respectar-se. Per això, hauran d'estudiar-se totes les alternatives possibles a fi d'evitar l'evident impacte que es causarà amb la realització de l'obra.  
  
Quant al pas pel barranc Escoba, seria desitjable no habilitar camí de cap servici i que el traçat respectara les característiques del llit i el seu entorn així com la seua vegetació.  
Una vegada superat el barranc Escoba, el traçat enllaça amb el camí de Los Oviches amb trams transitables i trams en mal estat, per la qual cosa la canonada pot situar-se sense crear excessius impactes ambientals.  
Cal indicar que en la visita a la zona per tècnics de medi ambient de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient es constata que, encara que la zona és àrea de campeig de l'àguila cuabarrada és improbable l'afecció sobre l'espècie. Quant a la resta de fauna, les restes trobades indiquen que la zona és utilitzada com a corredor de fauna, i, per això, en l'apartat de condicionants ambientals d'esta DIA es proposaran mesures preventives.  
Relatiu a hàbitats i vegetació d'interés, la conducció discorrerà (segons les bases cartogràfiques de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient) en l'entorn de l'hàbitat prioritari (1520 vegetació gipsícola ibèrica). Es constaten els afloraments d'algeps i vegetació lligada a estos sense que puga confirmar-se la presència de l'hàbitat. No obstant això, l'ajust de la traça al camí fa prou improbable la generació d'impactes de rellevància.  
Finalment, la conducció pren la direcció del barranc del Sapo i busca la senda que haurà d'ampliar-se. Encara que no es detecten espècies vegetals d'especial rellevància ambiental, l'entorn paisatgístic és d'alt valor i en part visible des de la CV-379. La vegetació que sustenta este paisatge és vegetació mediterrània en bon estat i vegetació de ribera.  
En l'últim tram del traçat s'endinsa en el MUP Sierra de Chiva.  
  
Una vegada aconseguit el paral·lelisme amb el barranc del Sapo, la traça s'adapta al nivell del fons del barranc per la qual cosa es disminuïxen els impactes sobre el terreny però augmenten sobre la vegetació. En l'estudi d'impacte ambiental s'habiliten mesures com la reducció de la pista de treball i altres que hauran de complir-se estrictament per a evitar impactes significatius.  
- Chiva. Comença el recorregut en el barranc del Sapo, Paratge Natural Municipal Sierra de Chiva i MUP serra de Chiva.  
El Paratge Natural Municipal Sierra de Chiva és afectat en la perifèria d'este. Ha de tindre's en compte que no és una infraestructura visible que afecte significativament la zona de protecció del domini públic hidràulic pel qual discorre.  
Sol·licitat informe en distintes dates a l'òrgan competent (Ajuntament de Chiva), no s'ha pronunciat respecte d'això.  
Revisats els aspectes ambientals de la normativa que regula el paratge natural (Decret 108/2010, de 9 de juliol, del Consell), l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi d'integració paisatgística inclouen les mesures preventives i correctores exposades en els articles 15 i 17 del Decret (adequada integració paisatgística de les obres, restauració de talussos i terraplens?).  
Quant a la compatibilitat de la infraestructures amb la normativa que regula el paratge, haurà de ser l'òrgan competent qui es manifeste respecte d'això.  
En relació amb els hàbitats que poden ser afectats en el llit del barranc, en l'àmbit la cartografia de la CITMA es localitza l'hàbitat 1520 (vegetació gipsícola) i 6220 (zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea). Quant al primer hàbitat no s'han localitzat espècies pròpies de l'hàbitat que indiquen la seua presència; quant al segon, l'abundància de l'hàbitat en l'àmbit mediterrani no implicaria, en cas de resultar afectat, una afecció rellevant a l'hàbitat en el seu conjunt.  
  
Referent a les espècies vegetals, es destaquen les pinedes de Pinus halepensis i herbassars així com vegetació típica de ribera de barranc (Juncus sp., Salix sp., etc.).  
Una vegada abandonada la cua del barranc el traçat de la conducció es dirigix per zona de mosaic amb alternança de camps agrícoles amb xicotetes zones de vegetació forestal. L'afecció directa a terreny natural és puntual.  
- Cheste. La conducció discorre per zones forestals i zones de mosaic amb afeccions puntuals a llits d'aigua com el barranc del Cuchillo. L'abundant presència de camins agrícoles afavorix la minimització de la generació d'impactes ambientals.  
Altres aspectes que cal mencionar són:  
- Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera: el projecte es desenrotllarà en l'àmbit del PORN en l'últim quilòmetre de traçat de la conducció. El projecte no afectarà de forma negativa el règim hídric del llac, si bé pel fet que pot disminuir la pressió sobre la dita conca hidrogràfica, podria generar impactes indirectes de signe positiu.  
- Sostenibilitat en l'ús del recurs aigua: segons l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, el projecte és sostenible. No obstant això, i atenent l'estudi de cabal i hidrogeològic i a fi d'evitar impactes ambientals innecessaris, s'aconsella un estudi amb major índex de profunditat del sondeig.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que siga adoptada per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Annex I.i. Annex I.7.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en el Reial Decret Legislatiu 1/2008, pel qual es va aprovar el text refós de la Llei d'Impacte Ambiental de Projectes i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
3. L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot l'anterior, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establits a continuació:  
1. Amb caràcter previ a la realització de les obres:  
a) Per tal de garantir la sostenibilitat del recurs aigua i evitar la creació d'impactes ambientals innecessaris, s'hauran de prendre en consideració les conclusions dels estudis de cabal i hidrogeològic, segons allò que s'ha exposat en l'apartat de consideracions ambientals d'esta declaració d'impacte ambiental.  
b) S'obtindran els informes o autoritzacions que siguen procedents per a garantir el respecte al Decret 108/2010, del Consell, pel qual es declara l'enclavament denominat Sierra de Chiva com a Paratge Natural Municipal.  
En el cas que en aplicació de la normativa que regula el paratge siga necessària la modificació del traçat de la infraestructura, es remetrà al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental la dita modificació, als efectes de procedir a la seua valoració ambiental i emetre resolució modificativa.  
c) S'obtindran els permisos que siguen procedents en relació amb l'afecció a terreny forestal, forest d'utilitat pública, via pecuària, domini públic hidràulic i les seues zones de protecció.  
2. Es respectaran el contingut de l'informe que s'emeta en matèria de patrimoni cultural, així com la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià.  
3. Atesa la repercussió ambiental del pas de la infraestructura en la baixada i pujada pel barranc Escoba la instal·lació de la canonada es realitzarà en superfície sense habilitar cap camí de servici.  
En el cas que de manera justificada no siga tècnicament viable esta solució, en la fase de replantejament de l'obra s'estudiaran detingudament sobre el terreny la ubicació de la canonada, el camí de servici, i també les solucions alternatives i es remetrà al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental la solució que finalment s'adopte justificada amb plànols, perfils, reportatge fotogràfic, simulacions, etc., als efectes de realitzar un nou pronunciament.  
En qualsevol cas, es respectaran els exemplars de Fraxinus ornus que es localitzen en el barranc.  
4. S'habilitaran rampes en les rases per a permetre l'eixida de la fauna que haja pogut quedar atrapada. Es revisaran diàriament canonades i rases i es facilitarà l'eixida a la fauna que haja pogut quedar atrapada en el seu interior.  
5. No es podrà utilitzar el foc per a desfer-se de residus vegetals. Hauran de complir-se estrictament les mesures de prevenció d'incendis forestals i diàriament i cada vegada que canvien les condicions meteorològiques, revisar les alertes de la Conselleria de Governació.  
6. En l'entorn de llits es compliran de manera estricta les mesures preventives i correctores de l'estudi d'impacte ambiental (reducció pista de treball, respecte a la vegetació de ribera i altres) i proposades per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
7. En les àrees més sensibles (entorn de llits, zones forestals on és necessari obrir pista de treball), s'utilitzarà la maquinària que necessite menors requeriments d'espai.  
8. Es comunicarà al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental i a la Secció Forestal del Servici Territorial de València la data d'inici de les obres.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 9 de febrer de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 118/2013-AIA.  
Títol: Planta de valorització de residus no perillosos.  
Promotor: Ecogestión de Residuos y Valoraciones, SL.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Formentera del Segura.  
Localització: c/ Isaac Peral, número 3, polígon industrial Los Nazarios, del terme municipal de Formentera del Segura (Alacant).  
Descripció del projecte  
L'objecte del present projecte és la sol·licitud de la llicència ambiental d'acord amb la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, per a la planta de valorització de residus no perillosos (d'ara en avant RNP) amb capacitat inferior a 10 t/dia.  
  
L'activitat ocupa diverses parcel·les i es desenrotlla en dos naus industrials situades al c/ Isaac Peral, número 3, polígon industrial Los Nazarios, del terme municipal de Formentera del Segura (Alacant) compta amb certificat de compatibilitat urbanística favorable.  
La parcel·la de 5.365 m² situada en sòl urbà d'ús industrial, destina 4.163 m² a la planta de valoració i 1.202 m² a ús d'aparcament.  
  
Les instal·lacions de la planta de valoració amb un tanca perimetral de 2 m d'altura amb pals i reixa metàl·lica, i en direcció al nucli urbà (orientació sud-oest), hi ha una pantalla acústica, de pols i visual aproximadament de 8 m d'altura, en el qual es distingixen les àrees següents:  
  
Nau tancada:  
La superfície útil de la nau tancada és de 1.145 m² (consta de planta baixa de 1.035 m² i planta entresolat de 110 m²). Està destinada a oficines, emmagatzematge, arreplega de residus valoritzats (reutilitzables) i metalls classificats com ara: coure, ferro, alumini, acer inoxidable,...  
No s'emmagatzemaran materials combustibles dins d'esta nau.  
Nau oberta:  
La superfície és de 1.089 m², en la qual es reben, pesen, classifiquen els residus, s'emmagatzemen les peces de gran pes (bigues metàl·liques) i altres materials que no es poden emmagatzemar a la intempèrie (cartó, fusta, paper i plàstic). Esta nau disposa d'un pont grua polispast de 6.300 kg de càrrega màxima.  
Superfície exterior:  
Està composta per l'accés a la planta, arreplega de ferralla classificada i altres materials classificats amb una superfície de 1.853 m², es disposa a més d'una zona de contenidors tancats i hermètics de residus no acceptats en planta (perillosos) amb una superfície de 186 m², que són arreplegats per empreses gestores autoritzades.  
Descripció del procés productiu.  
1. Els camions accedixen a la planta i se situen sobre la bàscula de pesatge. Es realitzarà una inspecció visual del contingut del contenidor i es registra la procedència dels residus.  
2. Es procedix a la descàrrega i s'establixen unes quantes zones d'arreplega.  
- Aplec de materials separats  
Fustes, ferralles, metalls no ferris, paper, cartó, plàstic... Estos es depositen directament en els contenidors per a la seua gestió, emmagatzematge i venda posterior.  
- Era de recepció d'aplec de RNP mixtos  
Estos residus es depositaran sobre la plataforma impermeable de formigó, seran classificats per al seu posterior processament en la nau oberta (zona coberta).  
3. Els residus són classificats per al posterior aplec en la zona corresponent.  
4. En el cas que continguen residus perillosos, estos es disposaran en contenidors metàl·lics estancs sobre una superfície impermeable, i seran retirats per gestor autoritzat.  
Els processos de valorització es realitzaran sobre els RNP i seran:  
- Tractament previ i classificació  
Es realitzarà una classificació manual dels RNP que arriben mesclats, com ara: perfils metàl·lics, ferralles, trossos d'instal·lació elèctrica i llanterneria (separació de coure, llautó acer i semblants).  
- Desmuntatge  
Es realitzarà un desmuntatge de residus provinents de fusteries metàl·liques (separació del vidre del marc), equips elèctrics (separació del coure en alternadors i motors elèctrics, etc.). Es realitzarà tant en la nau oberta com en la tancada.  
- Compactació i paletització  
Els materials que reben este tractament són: cartó, paper i plàstic.  
  
- Emmagatzematge temporal del residu  
S'emmagatzemaran temporalment de forma separativa en contenidors específics paletitzats o a granel per a la seua posterior expedició a gestor autoritzat, venda i/o reciclatge. Es realitzaran en les següents zones segons el tipus de material:  
Coure, llautó, alumini, acer inoxidable, s'emmagatzemaran en la nau tancada.  
Paper, cartó, fusta i perfils metàl·lics reutilitzables s'emmagatzemaran en la nau oberta.  
Ferralla classificada, vidre s'emmagatzemaran a granel o en contenidors en la superfície exterior.  
Quant a l'equip necessari per a l'exercici de l'activitat, es disposa de:  
Grua polispast, camió caixa oberta amb ploma, plataforma de balança, portapalets manipulació de càrregues i compressor d'aire.  
Adequació de la instal·lació segons projecte  
L'activitat disposa de subministrament elèctric, aigua, sanejament i arreplega de fems.   
L'evacuació d'aigües residuals es realitzarà a la xarxa general de sanejament municipal.  
Tota la planta de valorització es troba pavimentada amb sòl de formigó remolinat de 15 cm impermeable, per tal d'evitar la contaminació del sòl en cas d'abocament accidental, i en este cas es facilitaria la neteja del possible vessament accidental.  
Tipologia de residus admesos  
La codificació dels residus per als quals se sol·licita l'autorització administrativa d'emmagatzematge temporal corresponent, segons l'Orde MAM/304/2002, de 8 de febrer, per la qual es publiquen les operacions de valorització i eliminació de residus i la llista Europea de Residus, són els següents:  
Residus no perillosos  
030105: serradura, borumballes, retalls, fusta, taulers de partícules i xapes diferents dels mencionats en el codi 030104.  
170201: fusta.  
170202: vidre.  
170203: plàstic.  
170401: coure, bronze, llautó.  
170402: alumini.  
170403: plom.  
170404: zinc.  
170405: ferro, acer.  
170406: estany.  
170407: metalls mesclats.  
Tramitació administrativa  
Amb data 24 d'octubre de 2013, va tindre entrada en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, escrit de la Direcció Territorial d'Alacant de la mateixa conselleria, pel qual es traslladava un ofici de l'Ajuntament de Formentera del Segura, de l'expedient de sol·licitud de llicència ambiental per a l'activitat «Planta de valorització de residus no perillosos», situada al c/ Isaac Peral, número 3, polígon industrial Los Nazarios, del terme municipal de Formentera del Segura, a fi d'obtindre la declaració d'impacte ambiental preceptiva, en compliment del que disposa l'article 51 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
El dit expedient consta de: projecte per a llicència ambiental, estudi d'impacte ambiental, certificat de compatibilitat urbanística i certificat d'informació pública.  
El tràmit d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental es va dur a terme per mitjà de la inserció de l'anunci corresponent en el BOP número 138, amb data 23 de juliol de 2013, i la publicació d'un edicte en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament, sense haver-se presentat al·legacions.  
El 13 de gener de 2015, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitza consulta al Servici d'Ordenació del Territori, sobre la compatibilitat de l'activitat amb el risc d'inundació.  
El 5 de febrer de 2015, es rep l'informe de PATRICOVA.  
Afeccions legals  
Consultada la cartografia CITMA, es constata que la parcel·la en què pretén implantar-se l'activitat es troba en zona amb risc d'inundació 2, segons el vigent Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial sobre el Risc d'Inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), l'informe del Servici d'Ordenació del Territori indica que la planta de valorització de residus no perillosos no es troba afectada per risc d'inundació, de conformitat amb les determinacions normatives del Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana, ja que l'àmbit d'este polígon té una rasant de les obres d'urbanització tal que determina la seua no inundabilitat.  
  
Consideracions ambientals  
- Les principals afeccions associades a l'activitat seran les següents:  
  
1. Producció de sorolls i vibracions.  
Les principals fonts de soroll són:  
- Operacions de càrrega/descàrrega de ferralla.  
- Entrada/eixida de vehicles de transport.  
- Compressor.  
Les mesures correctores proposades en l'estudi són les següents:  
- L'activitat funcionarà en horari diürn i està situada en polígon industrial.  
- Hi ha una barrera acústica en la direcció al nucli urbà (panell de 8 m d'altura).  
El projecte no aporta estudi acústic, però indica que el soroll que transmet l'activitat és inferior a 70 db(A) que és el màxim establit en la legislació vigent.  
- La instal·lació dels equips sobre elements elàstics per a minimitzar les vibracions.  
2. Afecció al sòl  
Quant als possibles vessaments o fugues accidentals per la descàrrega dels residus o pels contenidors usats per al seu emmagatzematge, tant en la part exterior com la interior de la nau, l'establiment disposa de solera de formigó impermeabilitzada, per la qual cosa no hi haurà lloc a possibles filtracions al subsòl, amb les mesures preventives i correctores següents:  
- En l'era de recepció (abocament de contenidors), estos poden presentar accidentalment aigua contaminada, però s'evita la possible contaminació al sòl amb la impermeabilització de la plataforma i la neteja de possibles vessaments accidentals de lixiviats amb absorbents com ara serradura de fusta o semblants, que es depositaran en contenidor específic per a la seua gestió per empresa autoritzada.  
- Quant als abocaments accidentals a causa dels processos de càrrega dels contenidors de residus perillosos, la mesura preventiva és la disposició d'estos sobre una plataforma de formigó impermeable i, a més, si ocorre algun vessament accidental es netejarà amb material absorbent i seran posteriorment depositats sobre contenidors per a la seua retirada per gestor autoritzat.  
S'hauran d'adoptar mesures complementàries ja que estes són insuficients, quant a mesures preventives de possibles vessaments o fugues accidentals i per lixiviats davant de la possibilitat de pluja.  
3. Emissions  
L'impacte que l'activitat pot produir és per l'emissió de pols procedent del trànsit rodat dins de la planta, la combustió dels motors dels vehicles en moviment i el transvasament dels residus entre contenidors. Es preveuen com a mesures correctores:  
- Realització d'inspeccions periòdiques als vehicles i maquinària.  
- S'humitejarà a base de polvorització d'aigua les zones de trànsit rodat i les zones de transvasament de contenidors.  
Consideracions legals  
L'activitat projectada queda subjecta a la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de Residus i Sòls Contaminats, així com a la Llei de Residus, i a la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, i queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la conselleria competent en medi ambient.  
En matèria acústica, el Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, exigix, en l'art. 18, la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 6.c.2, annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
2. L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.  
  
4. L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'activitat de «Planta de valorització de residus no perillosos», promoguda per Ecogestión de Residuos y Valoraciones, SL, ubicada al c/ Isaac Peral, número 3, polígon industrial Los Nazarios, del terme municipal de Formentera del Segura (Alacant), sempre que este es desenrotlle d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació:  
1. Els residus admesos en l'activitat seran els relacionats en la part expositiva d'esta resolució o qualsevol altre codi LER que l'òrgan competent en matèria de gestió de residus considere susceptible d'autorització, sempre que la seua inclusió no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no responga a supòsits en què s'exigisca la tramitació d'un procediment d'avaluació ambiental, d'acord amb la legislació sectorial vigent.  
2. Els contenidors o els materials a granel situats en l'àrea exterior que emmagatzemen residus que, per grandària o pes, siguen susceptibles de ser arrossegats pel vent, disposaran de tapa o lona per a evitar la seua dispersió.  
3. Quant a l'emmagatzematge de residus perillosos:  
3.1. La zona projectada d'emmagatzematge de residus perillosos es disposarà sota coberta, i es farà per a això una marquesina en la zona d'arreplega proposada (si es realitza amb tancament perimetral haurà d'estar dotada de sistema de ventilació). Es pot modificar la dita zona introduint els residus perillosos dins de la nau tancada o oberta.  
  
3.2. S'evitaran mescles entre residus perillosos de diferent naturalesa, així com entre residus perillosos i no perillosos.  
3.3. Disposarà a més de cubetes o algun sistema de contenció davant de possibles vessaments accidentals que hauran de buidar-se amb la suficient freqüència perquè no se n'isquen.  
4. A fi d'una adequada evacuació i tractament de les aigües residuals generades en el normal exercici de l'activitat, es connectarà a la xarxa de clavegueram del polígon. Les instal·lacions i paràmetres de qualitat de l'aigua d'abocament s'ajustaran a l'ordenança d'abocament de l'entitat pública de sanejament d'aigües residuals o, en cas de ser més restrictiva, a l'ordenança municipal d'abocaments de l'Ajuntament de Formentera del Segura. Si és necessari s'aplicaran els tractaments previs pertinents per a complir amb els límits que s'hi establisquen.  
  
5. El programa de vigilància ambiental haurà d'incorporar el control periòdic de les condicions d'impermeabilització de la solera de la instal·lació. S'inclourà un control documental de la recepció i entrega dels residus, així com la seua quantitat, naturalesa i codi d'identificació. La documentació del programa de vigilància ambiental estarà a disposició de les autoritats competents.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per ser una acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 9 de febrer de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 143/2014-AIA.  
Títol: Arreplega, transport, emmagatzematge i tractament de residus no perillosos, residus d'aparells elèctrics i electrònics (RAEE) i perillosos (només emmagatzematge).  
Promotor: Waste Treatment, SL.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Favara.  
Localització: polígon industrial de Favara, c/ Albufera, parcel·la 13-B, del terme municipal de Favara (València).  
Descripció del projecte  
L'objecte del present projecte és la sol·licitud de la llicència ambiental, d'acord amb la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, per a l'arreplega, transport, emmagatzematge i tractament de residus no perillosos, RAEE i perillosos (només emmagatzematge) amb una capacitat d'emmagatzematge de 45 t. L'activitat s'exercirà en una nau industrial situada en el polígon industrial de Favara, c/ Albufera, parcel·la 13-B, del terme municipal de Favara (València).  
Segons el certificat municipal l'activitat projectada és compatible amb la normativa urbanística.  
S'assigna a la instal·lació el número d'identificació mediambiental (NIMA) 4600016772.  
L'empresa està inscrita en el registre general de gestors autoritzats de residus de la Comunitat Valenciana amb:  
- Núm. 1556/A/RNP/CV. Autorització administrativa per a desenrotllar operacions de tractament de RNP (operació de valorització/eliminació R13/D15).  
- Núm. 12/V/RAE/CV. Autorització administrativa per a desenrotllar operacions de tractament de RAEE.  
- Núm. 720/A/RTP/CV. Autorització administrativa per a desenrotllar operacions d'emmagatzematge temporal de RP.  
El projecte de llicència ambiental inclou més residus (codis LER) que els autoritzats per la Direcció General de Qualitat Ambiental, que sol·liciten l'autorització per a la gestió dels residus indicats en el dit projecte.  
La superfície útil total ocupada per la instal·lació serà de 2571,65 m² distribuïts de la manera següent:  
- Activitat 2.490,00 m².  
- Oficines 57,60 m².  
- Lavabos i vestuaris 24,05 m².  
La instal·lació compta amb un pati exterior descobert i molls de càrrega per a la maniobra de vehicles en tasques de càrrega/descàrrega.  
L'activitat a desenrotllar consistirà en l'arreplega, transport i emmagatzematge de residus no perillosos, perillosos, residus d'aparells elèctrics i electrònics, després d'això es procedirà a la seua classificació, condicionament a través de la separació de materials i components per a la seua posterior reutilització, reciclatge, valorització i, si és el cas, eliminació en abocador.  
Quant als residus i RAEE no perillosos que es pretén gestionar, són els següents:  
- Aparells elèctrics i electrònics.  
- Paper-cartó.  
- Plàstic.  
- Vidre.  
- Ferro i altres metalls.  
- Fusta i residus vegetals.  
- Tèxtil.  
- Residus de la construcció i demolició.  
Es disposarà de contenidors i gàbies metàl·liques per a introduir els distints tipus de residus, una vegada plens seran arreplegats des dels distints punts d'origen i seran transportats a les instal·lacions on es pretén instal·lar l'activitat.  
La varietat dels residus a gestionar és àmplia, ja que els clients provenen de tallers de reparació de vehicles xapa i pintura, arts gràfiques, mobles, etc.  
Descripció del procés productiu  
1. El paper, cartó, plàstic, tèxtil, ferro i altres metalls es classifiquen i condicionen en bales a través de l'ús de la màquina compactadora, posteriorment s'emmagatzemarà i vendrà a altres empreses.  
2. El vidre s'emmagatzemarà i es traslladarà a instal·lacions de reciclatge i valorització autoritzades.  
3. La fusta i residus vegetals s'emmagatzemaran en contenidors metàl·lics i es traslladarà a instal·lacions de reciclatge i de valorització autoritzades.  
4. Els residus de la construcció i demolició es classificaran i separaran manualment i en alguns casos es contractarà una màquina trituradora. No hi ha instal·lació fixa de valoració (triturat).  
5. Els RAEE, el seu procediment general a seguir serà: recepció, classificació segons categoria i tipus de residu, pesada per grups i especejament de components.  
5.1. El plàstic generat en el procés de desmuntatge es tractarà a través del seu triturat per a la seua posterior venda i reutilització, els components considerats com a perillosos es procedirà a la seua entrega a gestor autoritzat.  
5.2. Els residus de televisors i monitors necessiten un tractament especialitzat ja que els tubs de rajos catòdics tenen en el seu interior fòsfor, i esta una és substància perillosa, així com el vidre dels televisors i monitors que contenen plom en la seua composició.  
El tractament d'estos aparells tindrà les fases següents:  
- Separació del tub catòdic de la pantalla, per mitjà de procés mecànic i aspiració del fòsfor a través d'aspiració mecànica o serà depositat en un depòsit de seguretat i posterior trasllat per al seu tractament.  
  
- Emmagatzematge de les pantalles de vidre, per al seu posterior trasllat per a la valorització o tractament.  
L'empresa procedirà a la pesada de les distintes fraccions de residus resultants, per a poder conéixer els percentatges de valorització obtinguts.  
Els residus resultants seran entregats a gestor autoritzat.  
5.3. Quant als grans electrodomèstics es pretén l'autorització per al tractament dels frigorífics de ciclopentà i CFC.  
L'emmagatzematge es realitzarà en zona impermeabilitzada, coberta i dotada de sistemes d'arreplega de vessaments amb un depòsit d'arreplega de possibles abocaments.  
Els gasos que s'han de tractar com a CFC són principalment R11, R22 i R134a.  
Els frigorífics es tractaran segons el que marque en les indicacions com a pentà o ciclopentà i els que no tinguen estes indicacions o hi haja dubtes seran tractats com a frigorífics amb CFC.  
S'extrauen els següents components: clorofluorocarburs (CFC), hidroclorofluorocarburs (HCFC), hidrofluorocarburs (HFC) i hidrocarburs (HC).   
L'empresa farà entrega dels dits gasos, oli del compressor, material plàstic del frigorífic a gestors autoritzats.  
Després del desmuntatge i manipulació dels RAEE, els residus obtinguts (frigorífics descontaminats) seran entregats a gestors autoritzats de RP, per a procedir al seu triturat.  
S'exigirà el coneixement dels percentatges de valorització obtinguts sobre les quantitats de frigorífics entregats. L'empresa segons projecte disposa de personal qualificat per a realitzar operacions en aparells de refrigeració.  
6. L'emmagatzematge dels residus perillosos (d'ara en avant RP):  
- Notificació del trasllat de RP a la Conselleria de Medi Ambient.  
  
- Arreplegada dels RP en les empreses clients (productors de RP), amb els vehicles propis (autoritzats) del promotor, s'arreplegaran en bidons de 200 l, contenidors flexibles (big-bags), bidons GRG.  
- Etiquetatge i elaboració dels documents de control i seguiment (DCS).  
- Pesatge i classificació per al seu posterior emmagatzematge.  
- Amb la quantitat suficient de RP emmagatzemats, es traslladaran a la planta final de tractament.  
A més, es generaran residus assimilables a urbans procedents de les oficines que seran arreplegats pel servici municipal.  
La maquinària a utilitzar per l'empresa és la següent:  
- Camió.  
- Bàscula.  
- Premsa compactadora.  
- Carretó elevador.  
- Molí triturador de plàstic o premsa.   
- Màquina de tractament TV/monitors.  
Adequació de la nau segons projecte  
L'activitat disposa de subministrament elèctric, abastiment d'aigua i xarxa general de clavegueram.  
La nau disposa d'una fossa sèptica d'oxidació total soterrada amb registre abans del seu desaigüe a la xarxa municipal.  
En la zona d'emmagatzematge de RP s'instal·larà una presa d'aigua per a actuar amb major rapidesa davant d'un possible abocament.  
La solera és de formigó remolinat amb una grossària mínim estimada de 15 cm, la qual està impermeabilitzada i amb pendents. En les zones de treball, la solera es pintarà amb pintura impermeable per a evitar possibles filtracions al terreny.  
La superfície destinada per a l'emmagatzematge temporal de RP i RAEE perillosos és de 100 m², la capacitat d'emmagatzematge és menor de 45 t, de les quals 30 t són olis usats (emmagatzemats en depòsits) i com a màxim 15 t per a la resta de RP com ara tintes, dissolvent (es realitzaran en bidons GRG, fins a una altura màxima de 3 altures) i residus elèctrics (frigorífics), és una zona degudament impermeabilitzada, i està dotada de pendents fins a un engolidor i arqueta impermeabilitzada i enregistrable, la qual desemboca a una fossa impermeabilitzada amb capacitat de 1.000 l, per als possibles vessaments de líquids perillosos, que en este cas seria posteriorment buidada per personal especialitzat, a més compta amb cubetes i depòsits d'arreplega d'abocaments.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 11 de juliol de 2013, va tindre entrada en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, escrit de la Direcció Territorial de València de la mateixa conselleria, pel qual es traslladava documentació de l'Ajuntament de Favara, el qual remet expedient de sol·licitud de llicència ambiental per a l'activitat d'arreplegada, transport, emmagatzematge i tractament de residus no perillosos, residus d'aparells elèctrics i electrònics (RAEE) i perillosos (només emmagatzematge), a fi d'obtindre la declaració d'impacte ambiental preceptiva, en compliment del que disposa l'article 51 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
El 29 de juliol de 2013, es registra en la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial nova documentació remesa per l'Ajuntament de Favara.  
El dit expedient consta de: projecte de llicència ambiental, projecte d'explotació de l'activitat, estudi d'impacte ambiental, certificat de compatibilitat urbanística i certificat d'informació pública.  
El 9 de desembre de 2014, des del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental es requerix documentació a l'Ajuntament de Favara per a poder completar l'expedient i paral·lelament es realitza consulta al Servici d'Ordenació del Territori, per estar l'activitat afectada pel risc d'inundació 2, segons el vigent Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial sobre el Risc d'Inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), i se sol·licita informe sobre la compatibilitat de l'activitat amb el dit risc.  
El 22 de desembre de 2014, es registra en la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la documentació remesa per l'Ajuntament de Favara.  
El 20 de gener de 2015, es registra en la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial l'informe remés pel Servici d'Ordenació del Territori.  
El tràmit d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental es va dur a terme per mitjà de la inserció del corresponent anunci en el BOP núm. 198, amb data 21 d'agost de 2013, i la publicació d'un edicte en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament, sense haver-se presentat al·legacions.  
  
Afeccions legals  
Consultada la cartografia CITMA, es constata que en la parcel·la en què pretén implantar-se l'activitat es troba en zona amb risc d'inundació 2, segons el vigent Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial sobre el Risc d'Inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
  
Consideracions ambientals  
- Les principals afeccions associades a l'activitat seran les següents:  
  
1. Producció de sorolls  
Les principals fonts de soroll són:  
- Operacions d'entrada/eixida de camions.  
- Carretó elevador.  
- Molí triturador de plàstic.  
Les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi són les següents:  
- L'estudi acústic presentat estima que amb els elements constructius existents asseguraran un aïllament acústic suficient, de tal manera que les transmissions a l'exterior seran inferiors als límits màxims permesos per a zona industrial, segons la legislació vigent en matèria acústica.  
La maquinària susceptible de produir vibracions és la compactadora per al plàstic i cartó i el triturador de plàstic, i el seu funcionament és discontinu i eventual, l'estudi d'impacte ambiental no preveu la producció de cap tipus de vibracions ja que estes són absorbides per l'obra civil per ser de poca importància.  
2. Afecció al sòl  
Tota la nau industrial on es produirà la manipulació i emmagatzematge dels distints tipus de residus tindrà una solera de formigó.  
  
La zona de manipulació i desmuntatge dels RAEE i residus perillosos s'impermeabilitzarà i condicionarà amb pendent cap a un engolidor i arqueta enregistrable de 50x50x50 cm connectada a una fossa de 1.000 l impermeable i soterrada, per a l'arreplega de possibles abocaments accidentals. A més, la zona d'emmagatzematge de RAEE considerats com a perillosos (frigorífics) compta amb cubetes d'arreplega d'abocaments.  
Al voltant de les zones de treball (RAEE), la solera es pintarà amb pintura impermeable per a evitar possibles filtracions al terreny.  
3. Afecció a les aigües  
Les mesures correctores per a evitar l'afecció a les aigües superficials i subterrànies, proposades pel projecte seran les següents:  
Les aigües residuals procedents dels lavabos i vestuaris no s'aboquen directament, l'activitat disposa d'una fossa sèptica impermeable d'oxidació total instal·lada en obra quan va ser construït l'edifici, abans del seu desaigüe a la xarxa municipal.  
Quant a les aigües residuals procedents del possible tractament de residus no s'aboquen, l'activitat disposa d'arqueta interior d'arreplega i d'una fossa sèptica d'arreplega impermeable, que seran arreplegades per gestor autoritzat.  
En la zona d'emmagatzematge de RP es disposarà d'una presa d'aigua per a resoldre amb major rapidesa qualsevol vessament d'algun líquid tòxic o corrosiu.  
4. Emissions  
Les mesures preventives i correctores que el projecte proposa per a evitar l'afecció a l'atmosfera per possibles accidents degut als gasos refrigerants, són:  
- En el procediment de valorització de frigorífics, els gasos refrigerants i l'oli han de ser arreplegats adequadament del circuit refrigerant durant el tractament dels aparells.  
- Disposar de personal qualificat per a la manipulació dels dits gasos.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 6.c, annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
2. L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.  
  
4. L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'activitat d'arreplega, transport, emmagatzematge i tractament de residus no perillosos, residus d'aparells elèctrics i electrònics (RAEE) i perillosos (només emmagatzematge), promoguda per Waste Treatment, SL, ubicada en el polígon industrial de Favara, c/ Albufera, parcel·la 13-B, del terme municipal de Favara (València), sempre que este es desenrotlle d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació:  
1. Els residus admesos en l'activitat seran els relacionats en les distintes autoritzacions administratives de la part expositiva d'esta resolució o qualsevol altre codi LER que l'òrgan competent en matèria de gestió de residus considere susceptible d'autorització, sempre que la seua inclusió no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no responga a supòsits en què s'exigisca la tramitació d'un procediment d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent.  
  
2. Davant de la possibilitat d'abocaments accidentals, la instal·lació disposarà:  
2.1. Recipients d'emmagatzematge estancs i de gran resistència.  
2.2. Materials absorbents (sepiolites, material tèxtil, etc.), per a la retenció i eliminació dels possibles abocaments accidentals, provinents del carretó elevador, vehicles de transport o de l'emmagatzematge de residus. El material utilitzat així com el residu hauran de ser emmagatzemats i gestionats d'acord amb la seua naturalesa i perillositat.  
2.3. La fossa de 1.000 l impermeable d'arreplega de possibles vessaments situada en la zona d'arreplega de residus i RAEE perillosos, haurà de mantindre's neta i buidar-se amb una freqüència suficient que garantisca que no es produiran vessaments.  
3. A fi d'una adequada evacuació i tractament de les aigües residuals generades en el normal exercici de l'activitat, es connectarà a la xarxa de clavegueram del polígon. Les instal·lacions i paràmetres de qualitat de l'aigua d'abocament s'ajustaran a l'ordenança d'abocament de l'entitat pública de sanejament d'aigües residuals o, en cas de ser més restrictiva, a l'ordenança municipal d'abocaments de l'Ajuntament de Favara. Si és necessari s'aplicaran els tractaments previs pertinents per a complir amb els límits que s'hi establisquen.  
4. Es portarà un registre documentat del programa de vigilància ambiental als efectes d'acreditar l'execució i l'adopció de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. Este registre documentat inclourà, a més, el resultat dels controls i autocontrols periòdics legalment exigibles en el control d'abocaments d'aigües residuals, a més, tota la documentació acreditativa relativa a accidents, fugues o vessaments, la seua arreplega i gestió posterior, i també haurà d'incorporar el control periòdic de les condicions d'impermeabilització de la solera de la nau. La documentació del programa de vigilància ambiental estarà a disposició de les autoritats competents.  
  
5. Atés que la ubicació de la instal·lació es troba afectada per risc d'inundació 2, s'aplicarà l'artículo 24 de la normativa urbanística del PATRICOVA, ja que l'activitat proposada té una alta vulnerabilitat davant del risc d'inundació (s'incrementa pel fet que la instal·lació inclou l'emmagatzematge de residus perillosos).  
Per tractar-se de sòl urbà, correspon a l'Ajuntament de Favara la verificació de la incidència del risc d'inundació i la imposició, si és procedent, de condicions d'adequació de l'activitat.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, o la detecció de qualsevol impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per ser una acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets s'estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 6 de febrer de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 9 de març de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7502, del 10-04-2015 (2015/3073)

RESOLUCIÓN de 9 de marzo de 2015, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 48/14-AIA Chiva, Cheste, Gestalgar, 118/13-AIA Formentera del Segura y 143/14-AIA Favara.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7502

Fecha DOGV
:   10-04-2015

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2015/3073

CVE


Fecha del documento
:   09-03-2015

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Formentera del Segura](javascript:void(0))
    * [Favara](javascript:void(0))
    * [Chiva](javascript:void(0))
    * [Cheste](javascript:void(0))
    * [Gestalgar](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 9 de marzo de 2015, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 48/14-AIA Chiva, Cheste, Gestalgar, 118/13-AIA Formentera del Segura y 143/14-AIA Favara. [2015/3073]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 48/14-AIA Chiva, Cheste, Gestalgar, 118/13-AIA Formentera del Segura y 143/14-AIA Favara.  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 48-2014-AIA.  
Título: Captación de aguas subterráneas del sondeo Toyuelo II en Gestalgar y conducción a la balsa Urrea en Cheste.  
Promotor: Ayuntamiento de Cheste.  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Cheste.  
Localización: Chiva, Cheste, Gestalgar.  
1. Descripción del proyecto, alternativas y justificación.  
El objeto del proyecto es paliar el déficit hídrico de la zona de Cheste'Chiva mediante incorporación tanto a la red de agua potable como a la red de riego de los caudales que se extraerán del sondeo Toyuelo II ubicado en Gestalgar y que actualmente no está explotado.  
Para conseguir los objetivos pretendidos se procederá a la instalación de un equipo de bombeo necesario para extraer 130 l/s del citado sondeo. Estos caudales se dirigirán hasta la balsa Urrea en el término municipal de Cheste por medio de una conducción enterrada que tendrá una longitud lineal de 10300,6 metros. El material empleado para la tubería será polietileno de alta densidad y diámetros de 400 mm en los primeros 4770 metros y 355 mm en el resto.  
Desde la balsa Urrea y mediante obras complementarias, las aguas se conducirán hasta los depósitos de distribución de riego y agua potable de Cheste (obras no incluidas en el presente proyecto).  
Se han estudiado las siguientes alternativas:  
- Alternativa 0. No realizar el proyecto. Esta alternativa queda descartada debido al estado deficitario en que se encuentran las masas de agua subterráneas en la zona de Cheste'Chiva.  
- Alternativa 1. Trazado de la tubería de forma íntegra en el término municipal de Cheste para evitar el paso por el paraje natural municipal de la Sierra de Chiva.  
Debido a las fuertes pendientes encontradas, esta alternativa supondría la generación de elevados desmontes y terraplenes elevando la dificultad técnica de la obra y suponiendo un incremento de los costes.  
- Aternativa 2. Utiliza caminos y vías de servicio para el trazado de la conducción. Presenta menor pendiente media.  
Las dos alternativas estudiadas afectan a terrenos agrícolas y forestales; ambas alternativas afectarían a la zona ZEPA «Alto Turia y Sierra del Negrete». Las zonas con afección a terreno natural son mayores en la alternativa 1 que en la 2.  
Finalmente se opta por la alternativa 2 como la mejor debido a la menor complejidad técnica de la obra a realizar lo que conlleva una disminución de los impactos ambientales generados.  
Según la alternativa elegida las actuaciones previstas son:  
- Colocación de equipo de bombeo en el sondeo Toyuelo II.  
- Suministro de energía y potencia al equipo de bombeo por medio de la instalación de un grupo electrógeno de 810/800 kVA y depósito de gasóleo de 1000 litros.  
- Instalación de depósito de cabecera metálico de 573 m³ de planta circular y altura de 4 metros.  
- Apertura de zanjas e instalación de conducciones, tapado de tuberías, colocación de elementos accesorios (arquetas...).  
- Acondicionamiento de camino de servicio: la conducción requiere la habilitación de camino de servicio para su mantenimiento y reparación. De manera general las obras a realizar serán la adecuación de la rasante y la formación de la capa de rodadura. Los taludes de desmonte serán de 1:1 y los terraplenes de 2:1 para terrenos tipo tierra y tránsito y 1:3 para terrenos tipo roca. La anchura del camino de servicio será de 4 metros.  
En los casos en los que la conducción discurra por caminos o sendas existentes, se procederá a su acondicionamiento según las características anteriores. En los casos donde no exista senda ni camino se procederá a realizar su apertura.  
Será necesaria la apertura de nueva vía de servicio en 1678,15 metros, la ampliación de caminos en una longitud total de 2207,69 metros y la realización de actuaciones de acondicionamiento sin ampliar longitud ni anchura en un total de 6414,63 ml.  
En los cruces con barrancos se construirán badenes para permitir el paso del camino de servicio, y se colocará roca escollera para protección de los terraplenes laterales a la traza de la tubería.  
- Se instalarán acometidas de agua para utilización en caso de incendio en el entorno del paraje natural municipal Sierra de Chiva.  
Las características principales del trazado son:  
- PK-1 hasta PK-34: Camino de servicio a campos de cultivo. Suelo rocoso duro al principio y conglomerado con tramos sueltos después.  
- PK-34 hasta PK-50: Ladera con monte bajo abundante y algún pino de escasa relevancia. Suelo conglomerado de dureza media.  
- PK-50 hasta PK-65: Ladera de gran desnivel al ser el tramo de descenso hasta el barranco del Toyuelo. Monte bajo abundante y algún pino de escasa relevancia. Suelo conglomerado de dureza media.  
- PK-65 hasta PK-96: Senda estrecha y con pendiente relativa con monte bajo abundante en los laterales y algún pino de escasa relevancia. Suelo blando.  
- PK-96 hasta PK-130: Camino de servicio a campos de cultivo. Estrecha y con pendiente relativa. Monte bajo abundante en los laterales y algún pino de escasa relevancia. Suelo blando.  
- PK-130 hasta PK-147: Ladera suave. Plantas herbáceas típicas de suelo arcilloso al principio y algún pino de tamaño medio hacia el final. Suelo blando.  
- PK-147 hasta PK-180: Senda estrecha y con pendiente relativa paralela al fondo del Barranco de Escoba con monte bajo abundante en los laterales y algún pino de cierta relevancia. Suelo blando.  
- PK-180 hasta PK-244: Camino estrecho y con pendiente relativa paralelo al fondo del Barranco de Escoba con monte bajo abundante en los laterales y algún pino de cierta relevancia. Suelo blando.  
- PK-244 hasta PK-252: Ladera pronunciada de subida desde el fondo del barrando de Escoba hasta la zona de cultivo denominada «El Collado de Chiva». Abundante de monte bajo y algún pino de tamaño medio hacia el final. Se atraviesa zona boscosa evolucionada por abandono de antiguos campos de cultivo. Suelo blando.  
- PK-252 hasta PK-281: Campos agrícolas, cultivados o en barbecho. Comienza la zona de bajada hasta Urrea. Suelo blando.  
- PK-281 hasta PK-321: Camino de servicio a campos de cultivo. Campos cultivados en los laterales y con acceso llano. Suelo blando.  
- PK-321 hasta PK-328: Primer cruzamiento del barranco del «Cuchillo». Existe un camino de bajada hasta el cauce, un campo de cultivo al otro lado y una rampa de subida que es camino de servicio del propietario del campo. El cauce tiene una caja de unos tres metros de profundidad y cinco de anchura con abundante maleza de ribera. Suelo blando.  
- PK-328 hasta PK-350: Campos agrícolas, cultivados o en barbecho. Escasa vegetación al principio y algo de maleza típica de margen hacia el final. Suelo blando.  
- PK-350 hasta PK-352: Cruce de la carretera comarcal Chiva-Gestalgar, CV-379.  
- PK-352 hasta PK-383: Camino de servicio a campos de cultivo. Campos cultivados en los laterales y con acceso llano. Suelo blando.  
- PK-383 hasta PK-518: Camino de servicio a campos de cultivo. Se trata de un tramo de camino ancho. Campos generalmente cultivados en los laterales y con acceso llano. Suelo medio o duro al principio, blando en la zona intermedia y medio hacia el final.  
- PK-518 hasta PK-541: Campos agrícolas, cultivados o en barbecho. Comienza la última zona hasta la balsa de Urrea. Suelo medio con vegetación de borde en parte del tramo.  
2. Elementos ambientales significativos del entorno del proyecto  
Se citan los elementos ambientales próximos al área de actuación así como aquellos que son directamente afectados por el proyecto:  
- Paraje natural municipal Sierra de Chiva.  
- ZEPA:Alto Turia y Sierra del Negrete.  
- Suelo forestal común (PATFOR). Suelo forestal estratégico (MUP Sierra de Chiva).  
- PORN de la Cuenca Hidrográfica de l'Albufera.  
- Cauces hídricos: Barrancos del Toyuelo, Cuchillo, Escobas, Sapo.  
- Hábitats (código y definición UE): 5330 matorrales termomediterráneos y pre-estépicos, romerales, 1520\* vegetación gipsícola ibérica, 6220\* zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero- Brachypodietea (\*Hábitats prioritarios).  
- Especies prioritarias: Aquila fasciata.  
- Elementos del patrimonio cultural valenciano: Yacimiento íbero de «El Cuchillo».  
- Vías pecuarias: colada de Bugarra (término municipal de Chiva).  
- Paisaje: paisaje de relevancia regional gargantas del Turia y entorno de Chera.  
3. Tramitación administrativa. Informes sectoriales.  
El 31 de marzo de 2014 el Ayuntamiento de Cheste remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental documentación técnica del proyecto y estudio de impacto ambiental a efectos de inicio de la tramitación ambiental del proyecto.  
El 29 de abril de 2014 se requiere al Ayuntamiento de Cheste la subsanación de la documentación remitida.  
El 4 de julio de 2014 se recibe la documentación solicitada iniciándose el 11 de julio el trámite de consulta a los organismos afectados por el proyecto con el fin determinar el contenido y alcance del estudio de impacto ambiental de acuerdo con el artículo 8 del Real Decreto Legislativo 1/2008 por el que se aprobó el Texto Refundido de la Ley de impacto ambiental de proyectos.  
Se indica a continuación los organismos consultados junto a la fecha de emisión de informe:  
- Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia.  
- Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
- Subdirección General de Medio Natural (26.09.2014).  
- Ayuntamiento de Gestalgar.  
- Ayuntamiento de Chiva.  
- Confederación Hidrográfica del Júcar (14.08.2014).  
Se destacan los siguientes aspectos relevantes de los informes emitidos:  
- Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar: Se indica que se está tramitando una modificación de la concesión de aguas del pozo situado en la partida Toyuelo para incluir regadíos consolidados y abastecimiento en Cheste.  
El estado general de las aguas donde se ubica el sondeo es bueno por lo que su utilización para los usos descritos puede contribuir el estado cuantitativo de la masa de agua subterránea Buñol-Cheste contribuyendo así a alcanzar los objetivos medioambientales que figuran en el plan hidrológico.  
En relación con la afección a los cauces afectados (Toyuelo, de Escoba, del Cuchillo), deben cumplirse una serie de indicaciones como evitar la afección a la vegetación de ribera, garantizar el drenaje superficial de las aguas hacia los cauces manteniendo las márgenes limpias, reducir al máximo la plataforma de trabajo, evitar la afección a los cauces por vertidos contaminantes, proceder a la reposición de los cauces y zonas de servidumbre y evitar la reducción de la capacidad de desagüe en zona de flujo preferente.  
Con carácter general, las actuaciones previstas deberán cumplir con la legislación vigente de aguas y deberán solicitarse las correspondientes autorizaciones administrativas.  
- La Subdirección General de Medio Natural emite resolución sobre valoración de repercusiones sobre la Red Natura 2000.  
El proyecto afectará a la zona de especial protección para las aves «Alto Turia y Sierra del Negrete» así como al paraje natural municipal «Sierra de Chiva».  
Consultado el banco de datos de biodiversidad, se encuentran citas de la especie Aquila fasciata, especie incluida en el catálogo valenciano de especies de fauna amenazadas como vulnerable. No obstante, no se localizan nidificaciones cercanas a la zona de obras por lo que no se esperen afecciones a la especie.  
Tampoco se verán afectadas microrreservas de flora, reservas de fauna o zonas incluidas en planes de recuperación de fauna.  
El 23 de septiembre de 2014 se remite informe de alcance y contenidos del estudio de impacto ambiental al Ayuntamiento de Cheste.  
El informe de alcance y contenidos del estudio de impacto ambiental incide fundamentalmente en el análisis de las distintas actuaciones del proyecto sobre el espacio afectado a fin de determinar con la mayor exactitud posible sus efectos sobre el medio ambiente, en la realización de un riguroso análisis de alternativas y en la justificación de la solución elegida.  
El 3 de noviembre de 2014 el Ayuntamiento de Cheste remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental documentación del expediente e indica el inicio de la fase de información pública.  
La información pública se realizó mediante inserción de anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de fecha 25 de noviembre de 2014. Según certificado emitido por el secretario general del Ayuntamiento de Cheste, durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones.  
Respecto a la consulta realizada a los organismos previamente consultados, se remitieron los siguientes informes:  
- La Confederación Hidrográfica del Júcar, mediante informe del 21 de noviembre de 2011 indica que el proyecto es sostenible medioambientalmente y considera de validez el informe emitido en fecha de 14 de agosto de 2014.  
- El 28 de noviembre de 2014 el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje emite informe en los siguientes términos: Parte del trazado transcurre sobre el paisaje de relevancia regional PRR15, Gargantas del Turia y entorno de Chera» (directriz 53 del Decreto 1/2011 por el que se aprueba la estrategia territorial de la Comunitat Valenciana), sobre la ZEPA Alto Turia y Sierra del Negrete y sobre el paraje natural municipal de la Sierra de Chiva.  
El informe indica que el estudio de integración paisajística es suficiente para valorar la actuación indicando que en todo caso el paisaje afectado es un paisaje de elevado valor.  
- El Servicio de Vida Silvestre de la Subdirección General de Medio Natural indica el 5 de diciembre de 2014 que, revisada la documentación aportada, considera válido el análisis de repercusiones sobre la Red Natura 2000 emitido el 26 de septiembre de 2014 no considerando necesario presentar alegaciones.  
El 12 de enero de 2015 se remite escrito al Ayuntamiento de Chiva reiterando la necesidad de emitir informe debido a que una parte del proyecto afectará al paraje natural municipal «Sierra de Chiva». Esta solicitud de informe tuvo entrada en el Ayuntamiento de Chiva el 14 de enero de 2015.  
Dado que hasta la fecha de la emisión de la declaración de impacto ambiental (en adelante DIA),no se ha recibido contestación sobre lo indicado se prosigue con el procedimiento.  
- Documentación que incorpora el expediente:  
Escrito de la Comunidad de Regantes -Aguas de Cheste'Chiva comprometiéndose a adaptar los cultivos y el número de hectáreas regadas a los caudales efectivamente disponibles procurando la conservación del mosaico de cultivos en la zona regable y tratando de proteger y conservar los cultivos con menores demandas de agua no consolidando hectáreas de regadío para las cuales no exista cobertura legal, requisitos establecidos en el apartado 1 de la declaración de impacto ambiental de 31 de enero de 2011 para el expediente 14-2009-AIA «Obras de regulación de recursos en la Comunidad de Regantes de Cheste ?Chiva».  
Copia de notificación de condiciones de expediente de concesión de aguas subterráneas en la partida «Toyuelo» en el término municipal de Gestalgar.  
Copia de Resolución del expediente de concesión de aguas subterráneas renovables de varios sondeos ubicados en el término municipal de Cheste (Valencia) con destino a riego solicitado por la Comunidad de Regantes Nuevos Regadíos de Cheste y Chiva.  
4. Consideraciones ambientales.  
4.1 Identificación y valoración de impactos.  
De la descripción del medio realizada en el estudio de impacto ambiental se destaca lo siguiente:  
- Recursos hídricos: el pozo Toyuelo II capta el agua de la masa de aguas de las serranías cuyo nivel de explotación es bajo por lo que la extracción propuesta de 4 hm³/año, según los estudios realizados, no es previsible que afecte significativamente al balance hídrico global.  
En cuanto al funcionamiento del sondeo, el estudio hidrogeológico concluye que el sondeo Toyuelo II no presenta una óptima localización hidrogeológica y, aunque en ausencia de otras extracciones es capaz de aportar un caudal puntual de 130 l/s, no se descarta que pueda presentar problemas en una situación de explotación continuada, especialmente en épocas de sequía. En este sentido el pequeño descenso residual hallado hace recomendable la realización de un aforo adicional de larga duración.  
Por otro lado el estudio de aforos concluye:  
Los descensos residuales en ambos aforos son de 17 cm y de 12 cm que nos parecen excesivos y traducen un ligero vaciado del acuífero... se comprueba que en las últimas 8 horas de bombeo se ha producido un descenso de 9 cm superiores a 1cm/hora... hace presumir un cierto continuo vaciado del embalse subterráneo.  
...Todo lo expuesto nos conduce a ser precavidos en cuanto a la capacidad de explotación de Toyuelo 2 y a recomendar un pormenorizado estudio hidrogeológico del extremo oriental de la unidad hidrogeológica de las serranías.  
- Medio biótico:  
Flora: se describe la zona de estudio como una zona con vegetación mediterránea donde se encuentran especies tales como el P. halepensis, Thymus vulgaris, Lavandula latifolia,etc. En las zonas próximas a cursos de agua se encuentra vegetación de ribera formada por chopos, sauces y vegetación herbácea.  
En la Sierra de Chiva y debido a la reiteración de incendios forestales se encuentran especies adaptadas a esta circunstancia como Quercus Ilex, Pinus halepensis. En los fondos de barrancos se encuentran ejemplares de Fraxinus ornus, especie endémica de la Comunitat Valenciana.  
Fauna: se destacan tres comunidades faunísticas. La comunidad ligada a la masa forestal alberga especies tales como Carduelis carduelis o Elaphe scalaris; en la comunidad ligada a las zonas de matorral se localizan especies tales como Malpolon monspessulanus o Lacerta lepida, y por último citar las comunidades faunísticas que motivaron la designación de la zona como Red natura 2000 de las cuales se citan las especies Circus pygargus, Falco peregrinus así como Hieraaetus fasciatus.  
- Paisaje: atendiendo al estudio de integración paisajística, la actuación se realizará en un paisaje de marcado carácter rural formado por un lado por campos de secano cuya orografía es suave y por otro lado por un sector forestal de fisiografía abrupta con abundancia de barrancos.  
Consultado el estudio de paisaje del municipio de Cheste, se localiza como unidad de paisaje de alto valor paisajístico la sierra de Chiva y estribaciones.  
Respecto a la incidencia de la obra sobre el paisaje, a la terminación de la obra los cambios sobre el paisaje se observarán en las zonas donde se haya procedido al desbroce de vegetación, en las zonas de nueva apertura de la vía de servicio y en la instalación del depósito metálico y estructuras anexas.  
Según el atlas de paisaje de la Comunitat Valenciana recogido en el PAT de infraestructura verde y paisaje, la zona de estudio se encuentra entre las unidades de paisaje regional UPR 06.39 Piedemontes de Cheste-Chiva y Vall dels Alcalans y UPR 5.36, sierras y valles del Turia.  
- Patrimonio cultural: el proyecto de prospección arqueológica y etnológica realizado indica como elemento del patrimonio cultural más próximo al área de actuación el yacimiento de El Cuchillo, en el término municipal de Cheste, de adscripción ibérica.  
Respecto a la posible afección a bienes paleontológicos y otros elementos del patrimonio cultural, en fecha de marzo de 2014 se solicitó permiso de prospección arqueológica y se solicitó informe de afecciones de naturaleza paleontológica ante la Dirección General de Patrimonio Cultural.  
- Red Natura 2000: ZEPA Alto Turia y sierra del Negrete: Incluye áreas montañosas caracterizadas por una abrupta topografía comprendiendo una zona estructurada alrededor del río Turia y afluentes al mismo en el que aparecen bosques riparios y formaciones propias de roquedos, alberga 18 especies incluidas en el anexo I de la Directiva 79/409/CEE entre las que destaca el águila perdicera.  
Durante la realización de las obras no se afectarán a hábitats prioritarios. En cuanto a las aves presentes en la zona, no es previsible la afección directa si bien se propone como medida preventiva el establecimiento de un calendario de obra que evite molestias a las aves en la época de reproducción.  
- Paraje natural municipal sierra de Chiva: declarado por Decreto 108/2010 del Consell de la Generalitat. el paraje comprende espacios abruptos de alto valor paisajístico.  
La zona afectada por el proyecto discurre paralela a la carretera CV-379 y atraviesa algo menos de 2 km de zona de bosque mediterráneo. Sin embargo se aprovecha la existencia de caminos rurales y sendas para la instalación de la tubería con el fin de minimizar el impacto sobre el paraje.  
Los impactos más importantes detectados son:  
- Fase de obras: el movimiento de tierras para la instalación de la tubería en zanja y la habilitación del camino de servicio provocará un aumento de sólidos en suspensión, aumento de contaminantes y aumento de los niveles sonoros induciendo una disminución de la calidad del aire y molestias a la fauna.  
La presencia de maquinaria y la necesidad de establecer zonas de acopio de materiales puede generar riesgo de contaminación por vertidos accidentales o derrames afectando además a la flora y la fauna.  
En las zonas donde sea preciso realizar camino de servicio o ampliar el existente se producirá una afección permanente a la vegetación y efectos indirectos sobre la fauna.  
En cuanto al paisaje, se prevé la generación de impactos moderados debido a la alteración fisiográfica que se producirá en el ámbito de actuación, a la eliminación de la vegetación existente, al cambio o eliminación de elementos tales como muros, parcelas, caminos, a la introducción de nuevas formas (taludes, caminos),y a la introducción de nueva vegetación.  
En cuanto a la visibilidad de las actuaciones, el impacto se considera leve debido a que la obras solo será visible en zonas muy puntuales.  
- Fase de funcionamiento: la posibilidad de escapes y fugas de las instalaciones serán los efectos esperables más relevantes.  
Como conclusión el estudio de impacto ambiental indica que los impactos generados en el proceso constructivo son en general compatibles debido a que en la fase de diseño se ha procurado la minimización de los impactos ambientales.  
4.2 Establecimiento de medidas protectoras y correctoras.  
En las medidas protectoras y correctoras que van a exponerse de forma sintética, se incluyen las propuestas en la documentación inicial remitida así como las propuestas en la documentación expuesta a información pública en la que se ha tenido en cuenta las consideraciones de los organismos afectados por el proyecto y las indicadas en el informe de alcance y contenidos del estudio de impacto ambiental.  
Son las siguientes:  
- Calidad del aire: se realizarán riegos periódicos para para evitar dispersión de polvo, se evitará realizar obra en periodo nocturno, la maquinaria tendrá un mantenimiento adecuado.  
- Suelo: acopio de tierra vegetal para su utilización en la restauración ambiental, revegetación de taludes, disposición de malla anti-erosión degradable.  
En la vía de servicio el control de la erosión se conseguirá dotando a la misma de una ligera pendiente desde el centro hasta los márgenes de la misma para favorecer la evacuación de aguas pluviales.  
En los cruces con barrancos y en los puntos de pendiente elevada se ejecutará escollera de protección; en los puntos de cruce de cauces se construirá badén de protección.  
- Recursos hídricos: en caso de vertido accidental se restaurará la zona afectada derivándose los residuos convenientemente recogidos a gestor autorizado.  
Se impermeabilizará el suelo donde se ubiquen los parques de maquinaria donde se llevarán asimismo las labores de repostaje y cambios de lubricante de la maquinaria.  
- Cauces hídricos: en cumplimiento del informe de la comisaría de aguas se incluye en el estudio de impacto ambiental la garantía del drenaje superficial de las aguas a los cauces manteniendo limpio los márgenes limpios de la vía de servicio. Por ello en la ejecución de las vías de servicio que discurren por cauces y barrancos se ejecutarán badenes de protección con pendiente del 4 % para facilitar el drenaje y el curso natural del agua.  
Se reducirá la plataforma de trabajo de la maquinaria y de los accesos afectando únicamente al terreno estrictamente necesario. Las zonas de acopio y de instalaciones auxiliares durante la obra se localizarán fuera de los cauces, reduciéndose la ocupación en estas zonas exclusivamente a la vía de servicio.  
Con el fin de garantizar que no existe afección a los cauces por rellenos y vertidos, las zonas de acopio, escombreras, instalaciones auxiliares, se ubicarán fuera de estos, en zonas donde la pendiente topográfica no facilite la escorrentía y donde no obstruyan escorrentías naturales.  
Finalizadas las obras, se restaurarán cauces y zonas de servidumbre limitándose las obras a lo estrictamente necesario para instalar la tubería y ejecutar los badenes previstos.  
La no afección a las formaciones de ribera se garantizará por medio de la limitación de la superficie de ocupación.  
- Flora: se realizarán replantaciones y regeneraciones según la zona afectada. Se dispondrán hidrantes en el paraje natural municipal para que puedan ser utilizados en caso de incendio.  
- Fauna: limitación de la velocidad de los vehículos de obra, ajuste del calendario de obras fuera del periodo de reproducción de las aves, elección de materiales adecuados con el fin de no causar daño a la fauna.  
- Paisaje: adecuación en diseño del edificio que albergará el equipo de bombeo al entorno, realización de revegetaciones, ubicación de zonas de acopio en lugares de escaso valor ambiental.  
- Medidas protectoras y correctoras de carácter general: señalización de la zona de obra, instalación de sistema de almacenaje de residuos debidamente acondicionado previa su gestión por gestor autorizado, control de zonas de maniobras, de acumulación de escombros y otros acopios para evitar compactaciones, y proteger las condiciones edáficas.  
- Medidas específicas de control de la erosión en la vía de servicio: en los tramos de la actuación que pasan por barrancos y zonas de pendientes elevadas, una vez ejecutada la instalación de la tubería y de la vía de servicio, se instalarán mallas antierosión orgánicas para evitar la pérdida del suelo, estabilizar taludes y facilitar la restauración de la vegetación natural y se procederá a revegetar la zona con especies arbustivas autóctonas.  
- Gestión de residuos: se utilizarán materiales de obra que no contengan sustancias contaminantes, y preferentemente procedentes de materiales reciclados. Se utilizarán preferentemente envases retornables. Todos los subproductos o residuos generados en la obra serán llevados a un gestor autorizado.  
En la zona de obra se habilitarán contenedores y bidones para el almacenamiento de todo tipo de aceites o lubricantes usados. Estos bidones serán evacuados periódicamente a los lugares correspondientes para su tratamiento adecuado.  
4.3 Programa de vigilancia ambiental: con el fin de dar cumplimiento a las medidas protectoras y correctoras se establecen diez puntos de control y vigilancia: Superficies afectadas por las obras, conservación de los caminos existentes, instalaciones de obras, trabajos de desbroce, gestión de materiales de obra y tierras, restauración paisajística de los terrenos, protección de la fauna, protección de aguas superficiales, recursos hídricos, calidad atmosférica y acústica y correcta gestión de residuos de obra.  
Estos controles se llevarán a cabo mediante comprobaciones visuales. La frecuencia de los controles será diaria o semanal, dependiendo del parámetro controlado.  
A la terminación de las obras se verificará la corrección de las medidas de restauración y se realizará un seguimiento de su efectividad por un periodo de 5 años según cronograma incluido en el estudio de impacto ambiental en el que se incluye la revisión de la conservación de la vía de servicio 2 veces al año y el control de la vegetación una vez al año después del periodo estival.  
4.4 Consideraciones del órgano ambiental  
Con el fin de realizar una valoración en los aspectos más importantes del proyecto así como establecer una suficiente motivación a la presente declaración de impacto ambiental se realiza el siguiente análisis:  
- Término municipal de Gestalgar: en esta zona la tubería se dirige hacia el barranco del Toyuelo que es cruzado a través de camino. A continuación gira al este buscando el barranco de las Escobas, entorno de intrincada orografía y de valor ambiental donde se localizan especies de flora tales como Fraxinus ornus, Celtis australis o Arbutus unedo siendo la calidad paisajística del entorno muy elevada.  
Abandonado el camino indicado se hace preciso construir un camino de servicio con pendientes del 20 al 25 % para instalar la tubería y proceder a su mantenimiento. Este camino debe superar una zona de elevada calidad ambiental con vegetación de interés que deberá respetarse. Por ello deberán estudiarse todas las alternativas posibles con el fin de evitar el evidente impacto que se causará con la realización de la obra.  
En cuanto al paso por el barranco de las Escobas, sería deseable no habilitar camino de servicio alguno y que el trazado respetara las características del cauce y su entorno así como su vegetación.  
Una vez superado el barranco de las Escobas, el trazado enlaza con el camino de Oviches con tramos transitables y tramos en mal estado por el que la tubería puede emplazarse sin crear excesivos impactos ambientales.  
Cabe indicar que en visita a la zona por técnicos de medio ambiente de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente se constata que, aunque la zona es área de campeo de águila perdicera es improbable la afección sobre la especie. En cuanto al resto de fauna, los restos hallados indican que la zona es utilizada como corredor de fauna por lo que en el apartado de condicionantes ambientales de esta DIA se propondrán medidas preventivas.  
Relativo a hábitats y vegetación de interés, la conducción discurrirá (según las bases cartográficas de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente) en el entorno del hábitat prioritario (1520 vegetación gypsícola ibérica). Se constatan los afloramientos de yesos y vegetación ligada los mismos sin que pueda confirmarse la presencia del hábitat. No obstante, el ajuste de la traza al camino hace bastante improbable la generación de impactos de relevancia.  
Por último, la conducción toma la dirección del barranco del Sapo buscando senda que deberá ampliarse. Aunque no se detectan especies vegetales de especial relevancia ambiental, el entorno paisajístico es de alto valor y en parte visible desde la CV-379. La vegetación que sustenta este paisaje es vegetación mediterránea en buen estado y vegetación de ribera.  
En el último tramo del trazado se adentra en el MUP sierra de Chiva.  
Una vez alcanzado el paralelismo con el barranco del Sapo, la traza se adapta al nivel del fondo del barranco por lo que se disminuyen los impactos sobre el terreno pero aumentando sobre la vegetación. En el estudio de impacto ambiental se habilitan medidas como la reducción de la pista de trabajo y otros que deberán cumplirse estrictamente para evitar impactos significativos.  
- Chiva. Empieza el recorrido en el barranco del Sapo, paraje natural municipal de la sierra de Chiva y MUP sierra de Chiva.  
El paraje natural municipal de la sierra de Chiva es afectado en la periferia del mismo. Debe de tenerse en cuenta que no es una infraestructura visible que afecte significativamente a la zona de protección del dominio público hidráulico por el que discurre.  
Solicitado informe en distintas fechas al órgano competente (Ayuntamiento de Chiva), no se ha pronunciado al respecto.  
Revisados los aspectos ambientales de la normativa que regula el paraje natural (Decreto 108/2010, de 9 de julio, del Consell), el estudio de impacto ambiental y el estudio de integración paisajística incluyen las medidas preventivas y correctoras expuestas en los artículos 15 y 17 del Decreto (adecuada integración paisajística de las obras, restauración de taludes y terraplenes?).  
En cuanto a la compatibilidad de la infraestructuras con la normativa que regula el paraje, deberá ser el órgano competente quién se manifieste al respecto.  
En relación con los hábitats que pueden ser afectados en el cauce del barranco, en el ámbito la cartografía de la CITMA se localiza el hábitat 1520 (vegetación gipsícola) y 6220 (zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea).En cuanto al primer hábitat no se han localizado especies propias del hábitat que indiquen su presencia; en cuanto al segundo, la abundancia del hábitat en el ámbito mediterráneo no implicaría,en caso de resultar afectado, una afección relevante al hábitat en su conjunto.  
Referente a las especies vegetales, se destacan los pinares de Pinus halepensis y herbazales así como vegetación típica de ribera de barranco (Juncus sp., Salix sp...).  
Una vez abandonada la cola del barranco el trazado de la conducción se dirige por zona de mosaico con alternancia de campos agrícolas con pequeñas zonas de vegetación forestal. La afección directa a terreno natural es puntual.  
- Cheste. La conducción discurre por zonas forestales y zonas de mosaico con afecciones puntuales a cauces de agua como el barranco del Cuchillo. La abundante presencia de caminos agrícolas favorece la minimización de la generación de impactos ambientales.  
Otros aspectos que cabe mencionar son:  
- Plan de ordenación de los recursos naturales de la Cuenca Hidrográfica de la Albufera: El proyecto se desarrollará en el ámbito del PORN en el último kilómetro de trazado de la conducción. El proyecto no afectará de forma negativa al régimen hídrico del lago si bien en cuanto a que puede disminuir la presión sobre dicha cuenca hidrográfica, podría generar impactos indirectos de signo positivo.  
- Sostenibilidad en el uso del recurso agua: según el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, el proyecto es sostenible. No obstante y atendiendo al estudio de aforo e hidrogeológico y con el fin de evitar impactos ambientales innecesarios, se aconseja un estudio con mayor índice de profundidad del sondeo.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento. Anexo I.i. Anexo i.7.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, en el Real Decreto Legislativo 1/2008 por el que se aprobó el Texto Refundido de la Ley de impacto ambiental de proyectos y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 15 del Decreto 85/2013, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Con carácter previo a la realización de las obras:  
a) Con el fin de garantizar la sostenibilidad del recurso agua y evitar la creación de impactos ambientales innecesarios, se deberá tomar en consideración las conclusiones de los estudios de aforo e hidrogeológico según lo expuesto en el apartado de consideraciones ambientales de esta declaración de impacto ambiental.  
b) Se obtendrán los informes o autorizaciones que procedan para garantizar el respeto al Decreto 108/2010 del Consell por el que se declara el enclave denominado sierra de Chiva como paraje natural municipal.  
En el caso de que en aplicación de la normativa que regula el paraje fuera necesario la modificación del trazado de la infraestructura, se remitirá al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental dicha modificación a efectos de proceder a su valoración ambiental y emitir resolución modificativa.  
c) Se obtendrán los permisos que procedan en relación con la afección a terreno forestal, monte de utilidad pública, vía pecuaria, dominio público hidráulico y sus zonas de protección.  
2. Se respetará el contenido del informe que se emita en materia de patrimonio cultural así como la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano.  
3. Dada la repercusión ambiental del paso de la infraestructura en la bajada y subida por el barranco de la Escoba la instalación de la tubería se realizará en superficie sin habilitar camino de servicio.  
En el caso de que de manera justificada no sea técnicamente viable esta solución, en la fase de replanteo de la obra se estudiará detenidamente sobre el terreno la ubicación de la tubería y camino de servicio, se estudiarán soluciones alternativas y se remitirá al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental la solución que finalmente se adopte justificada con planos, perfiles, reportaje fotográfico, simulaciones, etc, a efectos de realizar un nuevo pronunciamiento.  
En cualquier caso se respetarán los ejemplares de Fraxinus ornus que se localizan en el barranco.  
4. Se habilitarán rampas en las zanjas para permitir la salida de la fauna que haya podido quedar atrapada. Se revisarán a diario tuberías y zanjas y se facilitará la salida a la fauna que haya podido quedar atrapada en su interior.  
5. No se podrá utilizar el fuego para deshacerse de residuos vegetales. Deberán cumplirse estrictamente las medidas de prevención de incendios forestales y diariamente y cada vez que cambien las condiciones meteorológicas, revisar las alertas de la Consellería de Gobernación.  
6. En el entorno de cauces se cumplirán de manera estricta las medidas preventivas y correctoras del estudio de impacto ambiental (reducción pista de trabajo,respeto a la vegetación de ribera y otras) y propuestas por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
7. En las áreas más sensibles (entorno de cauces, zonas forestales) donde es preciso abrir pista de trabajo), se utilizará la maquinaria que menores requerimientos de espacio requiera.  
8. Se comunicará al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y a la sección forestal del Servicio Territorial de Valencia la fecha de inicio de las obras.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno, sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos se estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
Valencia, 9 de febrero de 2015.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 118/2013-AIA.  
Título: Planta de valorización de residuos no peligrosos.  
Promotor: Ecogestión de residuos y valorizaciones, SL.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Formentera del Segura.  
Localización: C/ Isaac Peral, número 3, polígono industrial Los Nazarios, del término municipal de Formentera del Segura (Alicante).  
Descripción del proyecto  
El objeto del presente proyecto es la solicitud de la licencia ambiental, de acuerdo con la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de prevención de la contaminación y calidad ambiental, para la planta de valorización de residuos no peligrosos (en adelante RNP), con capacidad inferior a 10 tn/día.  
La actividad ocupa varias parcelas y se desarrolla en dos naves industriales situadas en la C/ Isaac Peral, número 3, polígono industrial Los Nazarios, del término municipal de Formentera del Segura (Alicante), cuenta con certificado de compatibilidad urbanística favorable.  
La parcela de 5365 m² situada en suelo urbano de uso industrial, destinando 4163 m² a la planta de valorización y 1202 m² a uso de aparcamiento.  
Las instalaciones de la planta de valorización con un vallado perimetral de 2 m de altura con postes y reja metálica, y en dirección al casco urbano (orientación sur-oeste), existe una pantalla acústica, de polvo y visual de aproximadamente 8 m de altura, en el que se distinguen las siguientes áreas:  
Nave cerrada:  
La superficie útil de la nave cerrada es de 1145 m² (consta de planta baja de 1035 m² y planta altillo 110 m²). Está destinada a oficinas, almacenamiento, acopio de residuos valorizados (reutilizables) y metales clasificados como: cobre, hierro, aluminio, acero inoxidable,...  
No se almacenarán materiales combustibles dentro de esta nave.  
Nave abierta:  
La superficie es de 1089 m², en la cual se reciben, pesan, clasifican los residuos, se almacenan las piezas de gran peso (vigas metálicas) y otros materiales que no se pueden almacenar a la intemperie (cartón, madera, papel y plástico). Esta nave dispone de un puente grúa polipasto de 6300 kg de carga máxima.  
Superficie exterior:  
Está compuesta por el acceso a la planta, acopio de chatarra clasificada y otros materiales clasificados con una superficie de 1853 m², se dispone además de una zona de contenedores cerrados y herméticos de residuos no aceptados en planta (peligrosos) con una superficie de 186 m², que son recogidos por empresas gestoras autorizadas.  
Descripción del proceso productivo  
1. Los camiones acceden a la planta y se sitúan sobre la báscula de pesaje. Se realizará una inspección visual del contenido del contenedor y se registra la procedencia de los residuos.  
2. Se procede a la descarga estableciéndose varias zonas de acopio.  
  
- Acopio de materiales separados  
Maderas, chatarras, metales no férreos, papel, cartón, plástico,... Estos se depositan directamente en los contenedores para su gestión, almacenamiento y venta posterior.  
- Era de recepción de acopio de RNP mixtos  
Estos residuos se depositarán sobre la plataforma impermeable de hormigón, serán clasificados para su posterior procesado en la nave abierta (zona cubierta).  
3. Los residuos son clasificados para su posterior acopio en la zona correspondiente.  
4. En el caso de que contengan residuos peligrosos, estos se dispondrán en contenedores metálicos estancos sobre una superficie impermeable, y serán retirados por gestor autorizado.  
Los procesos de valorización se realizarán sobre los RNP y serán:  
- Tratamiento previo y clasificación  
Se realizará una clasificación manual de los RNP que llegan mezclados, tales como: Perfiles metálicos, chatarras, trozos de instalación eléctrica y fontanería (separación de cobre, latón acero y similares).  
- Desmontaje  
Se realizará un desmontaje de residuos provenientes de carpinterías metálicas (separación del vidrio del marco), equipos eléctricos (separación del cobre en alternadores y motores eléctricos, etc). Se realizará tanto en la nave abierta como en la cerrada.  
- Compactación y paletización  
Los materiales que reciben este tratamiento son: cartón, papel y plástico.  
- Almacenamiento temporal del residuo  
Se almacenarán temporalmente de forma separativa en contenedores específicos paletizados o a granel para su posterior expedición a gestor autorizado, venta y/o reciclaje. Se realizarán en las siguientes zonas según el tipo de material:  
Cobre, latón, aluminio, acero inoxidable se almacenarán en la nave cerrada.  
Papel, cartón, madera y perfiles metálicos reutilizables se almacenarán en la nave abierta.  
Chatarra clasificada, vidrio se almacenarán a granel o en contenedores en la superficie exterior.  
En cuanto al equipo necesario para el desarrollo de la actividad, se dispone de:  
Grúa-polipasto, camión caja abierta con pluma, plataforma de balanza, transpaleta manipulación de cargas y compresor de aire.  
Adecuación de la instalación según proyecto  
La actividad dispone de suministro eléctrico, agua, saneamiento y recogida de basuras.  
La evacuación de aguas residuales se realizará a la red general de saneamiento municipal.  
Toda la planta de valorización se encuentra pavimentada con suelo de hormigón fratasado de 15 cm impermeable, con el objeto de evitar la contaminación del suelo en caso de vertido accidental, y en este caso se facilitaría la limpieza del posible derrame accidental.  
Tipología de residuos admitidos  
La codificación de los residuos para los que se solicita la correspondiente autorización administrativa de almacenamiento temporal, según la Orden MAM/304/2002, de 8 de febrero, por las que publican las operaciones de valorización y eliminación de residuos y la lista europea de residuos, son los siguientes:  
Residuos no peligrosos  
030105: serrín, virutas, recortes, madera, tableros de partículas y chapas distintos de los mencionados en el código 030104.  
170201: madera.  
170202: vidrio.  
170203: plástico.  
170401: cobre, bronce, latón.  
170402: aluminio.  
170403: plomo.  
170404: zinc.  
170405: hierro, acero.  
170406: estaño.  
170407: metales mezclados.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 24 de octubre de 2013, tuvo entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, escrito de la dirección territorial de Alicante de la misma Consellería, por el que se daba traslado de un oficio del Ayuntamiento de Formentera del Segura, del expediente de solicitud de licencia ambiental para la actividad «Planta de valorización de residuos no peligrosos», situada en la C/ Isaac Peral, número 3, polígono industrial Los Nazarios, del término municipal de Formentera del Segura, con el fin de obtener la preceptiva declaración de impacto ambiental, en cumplimiento de lo dispuesto en el artículo 51 de la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de prevención de la contaminación y calidad ambiental.  
Dicho expediente consta de: proyecto para licencia ambiental, estudio de impacto ambiental, certificado de compatibilidad urbanística y certificado de información pública.  
El trámite de información pública del estudio de impacto ambiental se llevó a cabo mediante la inserción del correspondiente anuncio en el BOP número 138 con fecha 23 de julio de 2013 y la publicación de un edicto en el tablón de anuncios del Ayuntamiento, sin haberse presentado alegaciones.  
El 13 de enero de 2015, el Servicio de Evaluación de Impacto ambiental realiza consulta al Servicio de Ordenación del Territorio, sobre la compatibilidad de la actividad con el riesgo de inundación.  
El 5 de febrero de 2015, se recibe el informe de PATRICOVA.  
Afecciones legales  
Consultada la cartografía CITMA, se constata en la parcela en la que pretende implantarse la actividad se encuentra en zona con riesgo de inundación 2, según el vigente plan de acción territorial de carácter sectorial sobre el riesgo de inundación de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), el informe del Servicio de Ordenación del Territorio indica que la planta de valorización de residuos no peligrosos, no se encuentra afectada por riesgo de inundación, de conformidad con las determinaciones normativas del plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana, puesto que el ámbito del propio polígono tiene una rasante de la obras de urbanización tal que determina su no inundabilidad.  
Consideraciones ambientales  
- Las principales afecciones asociadas a la actividad serán las siguientes:  
1. Producción de ruidos y vibraciones.  
Las principales fuentes de ruido son:  
- Operaciones de carga/descarga de chatarra.  
- Entrada/salida de vehículos de transporte.  
- Compresor.  
Las medidas correctoras propuesta en el estudio son las siguientes:  
- La actividad funcionará en horario diurno y está emplazada en polígono industrial.  
- Existe una barrera acústica en la dirección al casco urbano (panel de 8 m de altura).  
El proyecto no aporta estudio acústico, pero indica que el ruido que trasmite la actividad es inferior a 70 db(A) que es el máximo establecido en la legislación vigente.  
- La instalación de los equipos sobre elementos elásticos para minimizar las vibraciones.  
2. Afección al suelo.  
En cuanto a los posibles derrames o fugas accidentales por la descarga de los residuos o por los contenedores usados para su almacenamiento, tanto en la parte exterior como la interior de la nave, el establecimiento dispone de solera de hormigón impermeabilizada, por lo que no habrá lugar a posibles filtraciones al subsuelo, con las siguientes medidas preventivas y correctoras:  
- En la era de recepción (vertido de contenedores), estos pueden presentar accidentalmente agua contaminada, pero se evita la posible contaminación al suelo con la impermeabilización de la plataforma y la limpieza de posibles derrames accidentales de lixiviados con absorbentes como serrín de madera o similares, que se depositarán en contenedor específico para su gestión por empresa autorizada.  
- En cuanto a los vertidos accidentales debido a los procesos de carga de los contenedores de residuos peligrosos, la medida preventiva es la disposición de estos sobre una plataforma de hormigón impermeable y además si ocurre algún derrame accidental se limpiará con material absorbente y serán posteriormente depositados sobre contenedores para su retirada por gestor autorizado.  
Se deberán adoptar medidas complementarias ya que estas son insuficientes, en cuanto a medidas preventivas de posibles derrames o fugas accidentales y por lixiviados ante la posibilidad de lluvia.  
3. Emisiones.  
El impacto que la actividad puede producir es debido a la emisión de polvo procedente del tráfico rodado dentro de la planta, la combustión de los motores de los vehículos en movimiento y el trasvase de los residuos entre contenedores. Se prevé como medidas correctoras:  
- Realización de inspecciones periódicas a los vehículos y maquinaria.  
- Se humedecerá a base de pulverización de agua las zonas de tráfico rodado y las zonas de trasvase de contenedores.  
Consideraciones legales  
La actividad proyectada queda sujeta a la Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados, así como a la Ley de residuos, y a la Ley 10/2000, de residuos de la Comunitat Valenciana, quedando sometida a la correspondiente autorización administrativa por la consellería competente en medio ambiente.  
En materia acústica el Decreto 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica, exige en su art. 18, la realización de auditorías acústicas para aquellas actividades susceptibles de producir ruidos y vibraciones.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 6.c.2, anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.  
2. El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
4. El artículo 15 del Decreto 85/2013, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la actividad de «Planta de valorización de residuos no peligrosos», promovida por Ecogestión de residuos y valorizaciones, SL, ubicada en C/ Isaac Peral, número 3, polígono industrial Los Nazarios, del término municipal de Formentera del Segura (Alicante), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con el estudio de impacto ambiental, el proyecto y el resto de la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Los residuos admitidos en la actividad serán los relacionados en la parte expositiva de esta resolución o cualquier otro código LER que el órgano competente en materia de gestión de residuos considere susceptible de autorización, siempre y cuando su inclusión no conlleve la modificación sustancial del proyecto evaluado y no responda a supuestos en los que se exija la tramitación de un procedimiento de evaluación ambiental de acuerdo con la legislación sectorial vigente.  
2. Los contenedores o los materiales a granel situados en el área exterior que almacenan residuos que, por tamaño o peso, sean susceptibles de ser arrastrados por el viento, dispondrán de tapa o lona para evitar su dispersión.  
3. En cuanto al almacenamiento de residuos peligrosos:  
3.1. La zona proyectada de almacenamiento de residuos peligrosos se dispondrá bajo cubierta, realizándose para ello una marquesina en la zona de acopio propuesta (si se realizara con cerramiento perimetral deberá estar dotada de sistema de ventilación). Se puede modificar dicha zona introduciendo los residuos peligrosos dentro de la nave cerrada o abierta.  
3.2. Se evitará mezclas entre residuos peligrosos de diferente naturaleza, así como entre residuos peligrosos y no peligrosos.  
3.3. Dispondrá además de cubetos o algún sistema de contención ante posibles derrames accidentales que deberán vaciarse con la suficiente frecuencia para que no se produzcan reboses.  
4. En aras a una adecuada evacuación y tratamiento de las aguas residuales generadas en el normal desarrollo de la actividad, se conectará a la red de alcantarillado del polígono. Las instalaciones y parámetros de calidad del agua de vertido se ajustarán a la ordenanza de vertido de la entidad pública de saneamiento de aguas residuales o, en caso de ser más restrictiva, a la ordenanza municipal de vertidos del Ayuntamiento de Formentera del Segura. Si fuera necesario se aplicarán los tratamientos previos pertinentes para cumplir con los límites que en las mismas se establezcan.  
5. El programa de vigilancia ambiental deberá incorporar el control periódico de las condiciones de impermeabilización de la solera de la instalación. Se incluirá un control documental de la recepción y entrega de los residuos, así como su cantidad, naturaleza y código de identificación. La documentación del programa de vigilancia ambiental estará a disposición de las autoridades competentes.  
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a las partes interesadas que contra la presente resolución, por ser una acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos se estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
Valencia, 9 de febrero de 2015.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 143/2014-AIA.  
Título: Recogida, transporte, almacenamiento y tratamiento de residuos no peligrosos, residuos de aparatos eléctricos y electrónicos (RAEEs) y peligrosos (solo almacenamiento).  
Promotor: Waste Treatment, SL.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Favara.  
Localización: polígono industrial de Favara, C/ Albufera, parcela 13-B, del término municipal de Favara (Valencia).  
Descripción del proyecto  
El objeto del presente proyecto es la solicitud de la licencia ambiental, de acuerdo con la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de prevención de la contaminación y calidad ambiental, para la recogida, transporte, almacenamiento y tratamiento de residuos no peligrosos, RAEEs y peligrosos (solo almacenamiento), con una capacidad de almacenamiento de 45 tn.  
La actividad se desarrollará en una nave industrial situada en el polígono industrial de Favara, C/ Albufera, parcela 13-B, del término municipal de Favara (Valencia).  
Según el certificado municipal la actividad proyectada es compatible con la normativa urbanística.  
Se asigna a la instalación el Número de Identificación Medio Ambiental (N.I.M.A.) 4600016772.  
La empresa está inscrita en el registro general de gestores autorizados de residuos de la Comunitat Valenciana con:  
- Núm. 1556/A/RNP/CV. Autorización administrativa para desarrollar operaciones de tratamiento de RNP (operación de valorización/eliminación R13/D15).  
- Núm. 12/V/RAE/CV. Autorización administrativa para desarrollar operaciones de tratamiento de RAEE's.  
- Núm. 720/A/RTP/CV. Autorización administrativa para desarrollar operaciones de almacenamiento temporal de RP.  
El proyecto de licencia ambiental incluye más residuos (códigos LER) que los autorizados por la Dirección General de Calidad Ambiental, solicitando la autorización para la gestión de los residuos indicados en dicho proyecto.  
La superficie útil total ocupada por la instalación será de 2571,65 m² distribuidos de la siguiente forma:  
- Actividad 2490,00 m².  
- Oficinas 57,60 m².  
- Aseos y vestuarios 24,05 m².  
La instalación cuenta con un patio exterior descubierto y muelles de carga para la maniobra de vehículos en tareas de carga/descarga.  
La actividad a desarrollar consistirá en la recogida, transporte y almacenamiento de residuos no peligrosos, peligrosos, residuos de aparatos eléctricos y electrónicos, tras ello se procederá a su clasificación, acondicionamiento a través de la separación de materiales y componentes para su posterior reutilización, reciclado, valorización, y en su caso eliminación en vertedero.  
En cuanto a los residuos y RAEE's no peligrosos que se pretende gestionar, son los siguientes:  
- Aparatos eléctricos y electrónicos.  
- Papel-cartón.  
- Plástico.  
- Vidrio.  
- Hierro y otros metales.  
- Madera y residuos vegetales.  
- Textil.  
- Residuos de la construcción y demolición.  
Se dispondrá de contenedores y jaulas metálicas para introducir los distintos tipos de residuos, una vez llenos serán recogidos desde los distintos puntos de origen y serán transportados a las instalaciones donde se pretende instalar la actividad.  
La variedad de los residuos a gestionar es amplia, ya que los clientes provienen de talleres de reparación de vehículos chapa y pintura, artes gráficas, muebles, etc...  
Descripción del proceso productivo  
1. El papel, cartón, plástico, textil, hierro y otros metales se clasifica y acondiciona en balas a través del uso de la máquina compactadora, posteriormente se almacenará y venderá a otras empresas.  
2. El vidrio se almacenará y se dará traslado a instalaciones de reciclado y valorización autorizadas.  
3. La madera y residuos vegetales se almacenarán en contenedores metálicos y se dará traslado a instalaciones de reciclado y de valorización autorizadas.  
4. Los residuos de la construcción y demolición se clasificarán y separarán manualmente y en algunos casos se contratará una máquina trituradora. No existe instalación fija de valorización (triturado).  
5. Los RAEE's su procedimiento general a seguir será: Recepción, clasificación según categoría y tipo de residuo, pesaje por grupos y despiece de componentes.  
5.1. El plástico generado en el proceso de desmontaje se tratará a través del triturado del mismo para su posterior venta y reutilización, los componentes considerados como peligrosos se procederá a su entrega a gestor autorizado.  
5.2. Los residuos de televisores y monitores necesitan un tratamiento especializado ya que los tubos de rayos catódicos tienen en su interior fósforo, siendo esta una sustancia peligrosa, así como el vidrio de los televisores y monitores que contienen plomo en su composición.  
El tratamiento de estos aparatos tendrá las siguientes fases:  
- Separación del tubo catódico de la pantalla, mediante proceso mecánico y aspiración del fósforo a través de aspiración mecánica o será depositado en un depósito de seguridad y posterior traslado para su tratamiento.  
- Almacenamiento de las pantallas de vidrio, par su posterior traslado para su valorización o tratamiento.  
La empresa procederá al pesaje de las distintas fracciones de residuos resultantes, para poder conocer los porcentajes de valorización obtenidos.  
Los residuos resultantes serán entregados a gestor autorizado.  
5.3. En cuanto a los grandes electrodomésticos se pretende la autorización para el tratamiento de los frigoríficos de ciclopentano y CFC.   
El almacenamiento se realizará en zona impermeabilizada, cubierta y dotada de sistemas de recogida de derrames con un depósito de recogida de posibles vertidos.  
Los gases que se deben tratar como CFCs son principalmente R11, R22 y R134a.  
Los frigoríficos se tratarán según lo que marque en las indicaciones como pentane o ciclopentane y los que no tengan estas indicaciones o existan dudas serán tratados como frigoríficos con CFC.  
Se extraen los siguientes componentes: clorofluorocarburos (CFC), hidroclorofluorocarburos (HCFC), hidrofluorocarburos (HFC) e hidrocarburos (HC).  
La empresa hará entrega de dichos gases, aceite del compresor, material plástico del frigorífico a gestores autorizados.  
Tras el desmontaje y manipulación de los RAEE's, los residuos obtenidos (frigoríficos descontaminados) serán entregados a gestores autorizados de RP, para proceder a su triturado.  
Se exigirá el conocimiento de los porcentajes de valorización obtenidos sobre las cantidades de frigoríficos entregados.  
La empresa según proyecto dispone de personal cualificado para realizar operaciones en aparatos de refrigeración.  
6. El almacenamiento de los residuos peligrosos (en adelante RP):  
- Notificación del traslado de RP a la Consellería de Medio Ambiente.  
- Recogida de los RP en las empresas clientes (productores de RP), con los vehículos propios (autorizados) del promotor, se recogerán en bidones de 200 l, big-bags, bidones GRG.  
- Etiquetado y elaboración de los documentos de Control y Seguimiento (DCS).  
- Pesado y clasificación para su posterior almacenamiento.  
- Con la cantidad suficiente de RP almacenados, se trasladarán a la planta final de tratamiento.  
Además se generarán residuos asimilables a urbanos procedentes de las oficinas que serán recogidos por el servicio municipal.  
La maquinaria a utilizar por la empresa es la siguiente:  
- Camión.  
- Báscula.  
- Prensa compactadora.  
- Carretilla elevadora.  
- Molino triturador de plástico o prensa.  
- Máquina de tratamiento TV/monitores.  
Adecuación de la nave según proyecto  
La actividad dispone de suministro eléctrico, abastecimiento de agua y red general de alcantarillado.  
La nave dispone de una fosa séptica de oxidación total enterrada con registro antes de su desagüe a la red municipal.  
En la zona de almacenamiento de RP se instalará una toma de agua para actuar con mayor rapidez ante un posible vertido.  
La solera es de hormigón fratasado con un espesor mínimo estimado de 15 cm, la cual está impermeabilizada y con pendientes. En las zonas de trabajo, la solera se pintará con pintura impermeable para evitar posibles filtraciones al terreno.  
La superficie destinada para el almacenamiento temporal de RP y RAEE's peligrosos es de 100 m², la capacidad de almacenamiento es menor de 45 tn, de las cuales 30 tn son aceites usados (almacenados en depósitos) y como máximo 15 tn para el resto de RP tales como tintas, disolvente (se realizarán en bidones GRG, hasta una altura máxima de 3 alturas) y residuos eléctricos (frigoríficos), es una zona debidamente impermeabilizada, estando dotada de pendientes hasta un sumidero y arqueta impermeabilizada y registrable, la cual desemboca a una fosa impermeabilizada con capacidad de 1000 l, para los posibles derrames de líquidos peligrosos, que en este caso sería posteriormente vaciada por personal especializado, además cuenta con cubetos y depósitos de recogida de vertidos.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 11 de julio de 2013, tuvo entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, escrito de la Dirección Territorial de Valencia de la misma Consellería, por el que se daba traslado de documentación del Ayuntamiento de Favara, el cual remite expediente de solicitud de licencia ambiental para la actividad «Recogida, transporte, almacenamiento y tratamiento de residuos no peligrosos, residuos de aparatos eléctricos y electrónicos (RAEEs) y peligrosos (solo almacenamiento)», con el fin de obtener la preceptiva declaración de impacto ambiental, en cumplimiento de lo dispuesto en el artículo 51 de la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de prevención de la contaminación y calidad ambiental.  
El 29 de julio de 2013, se registra en la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, nueva documentación remitida por el Ayuntamiento de Favara.  
Dicho expediente consta de: proyecto de licencia ambiental, proyecto de explotación de la actividad, estudio de impacto ambiental, certificado de compatibilidad urbanística y certificado de información pública.  
El 9 de diciembre de 2014, desde el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental se requiere documentación al Ayuntamiento de Favara, para poder completar el expediente y paralelamente se realiza consulta al Servicio de Ordenación del Territorio, por estar la actividad afectada por el riesgo de inundación 2, según el vigente plan de acción territorial de carácter sectorial sobre el riesgo de inundación de la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), solicitando informe sobre la compatibilidad de la actividad con dicho riesgo.  
El 22 de diciembre de 2014, se registra en la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, la documentación remitida por el Ayuntamiento de Favara.  
El 20 de enero de 2015, se registra en la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, el informe remitido por el Servicio de Ordenación del Territorio.  
El trámite de información pública del estudio de impacto ambiental se llevó a cabo mediante la inserción del correspondiente anuncio en el BOP núm. 198 con fecha 21 de agosto de 2013 y la publicación de un edicto en el tablón de anuncios del ayuntamiento, sin haberse presentado alegaciones.  
Afecciones legales  
Consultada la cartografía CITMA, se constata en la parcela en la que pretende implantarse la actividad se encuentra en zona con riesgo de inundación 2, según el vigente plan de acción territorial de carácter sectorial sobre el riesgo de inundación de la Comunidad Valenciana (PATRICOVA).  
Consideraciones ambientales  
- Las principales afecciones asociadas a la actividad serán las siguientes:  
1. Producción de ruidos.  
Las principales fuentes de ruido son:  
- Operaciones de entrada/salida de camiones.  
- Carretilla elevadora.  
- Molino triturador de plástico.  
Las medidas preventivas y correctoras propuesta en el estudio son las siguientes:  
- El estudio acústico presentado estima que con los elementos constructivos existentes asegurarán un aislamiento acústico suficiente, de tal modo, que las trasmisiones al exterior serán inferiores a los límites máximos permitidos para zona industrial según la legislación vigente en materia acústica.  
La maquinaria susceptible de producir vibraciones es la compactadora para el plástico y cartón y el triturador de plástico, siendo su funcionamiento discontinuo y eventual, el estudio de impacto ambiental no prevé la producción de ningún tipo de vibraciones ya que estas son absorbidas por la obra civil al ser de escasa importancia.  
2. Afección al suelo.  
Toda la nave industrial donde se va producir la manipulación y almacenamiento de los distintos tipos de residuos, tendrá una solera de hormigón.  
La zona de manipulación y desmontaje de los RAEE's y residuos peligrosos, se impermeabilizará y acondicionará con pendientes hacia un sumidero y arqueta registrable de 50x50x50 cm conectada a una fosa de 1000 l impermeable y enterrada, para la recogida de posibles vertidos accidentales, además la zona de almacenamiento de RAEE's considerados como peligrosos (frigoríficos) cuenta con cubetos de recogida de vertidos.  
Alrededor de las zonas de trabajo (RAEE's), la solera se pintará con pintura impermeable para evitar posibles filtraciones al terreno.  
3. Afección a las aguas.  
Las medidas correctoras para evitar la afección a las aguas superficiales y subterráneas, propuestas por el proyecto serán las siguientes:  
Las aguas residuales procedentes de los aseos y vestuarios no se vierten directamente, la actividad dispone de una fosa séptica impermeable de oxidación total instalada en obra cuando fue construido el edificio, antes de su desagüe a la red municipal.  
En cuanto a las aguas residuales procedentes del posible tratamiento de residuos no se vierten, la actividad dispone de arqueta interior de recogida y de una fosa séptica de recogida impermeable, que serán recogidas por gestor autorizado.  
En la zona de almacenamiento de RP se dispondrá de una toma de agua para solventar con mayor rapidez cualquier derrame de algún líquido tóxico o corrosivo.  
4. Emisiones.  
Las medidas preventivas y correctoras que el proyecto propone para evitar la afección a la atmósfera por posibles accidentes debido a los gases refrigerantes, son:  
- En el procedimiento de valorización de frigoríficos, los gases refrigerantes y el aceite deben ser recogidos adecuadamente del circuito refrigerante durante el tratamiento de los aparatos.  
- Disponer de personal cualificado para la manipulación de dichos gases.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 6.c, anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
2. El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
4. El artículo 15 del Decreto 85/2013, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la actividad de «Recogida, transporte, almacenamiento y tratamiento de residuos no peligrosos, residuos de aparatos eléctricos y electrónicos (RAEEs) y peligrosos (solo almacenamiento)», promovida por Waste Treatment, SL, ubicada en el polígono industrial de Favara, C/ Albufera, parcela 13-B, del término municipal de Favara (Valencia), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con el estudio de impacto ambiental, el proyecto y el resto de la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Los residuos admitidos en la actividad serán los relacionados en las distintas autorizaciones administrativas de la parte expositiva de esta resolución o cualquier otro código LER que el órgano competente en materia de gestión de residuos considere susceptible de autorización, siempre y cuando su inclusión no conlleve la modificación sustancial del proyecto evaluado y no responda a supuestos en los que se exija la tramitación de un procedimiento de evaluación ambiental de acuerdo con la legislación sectorial vigente.  
2. Ante la posibilidad de vertidos accidentales, la instalación dispondrá:  
2.1. Recipientes de almacenamiento estancos y de gran resistencia.  
2.2. Materiales absorbentes (sepiolitas, material textil,...), para la retención y eliminación de los posibles vertidos accidentales, provenientes de la carretilla elevadora, vehículos de transporte o del almacenamiento de residuos. El material empleado así como el residuo deberán ser almacenados y gestionados conforme a su naturaleza y peligrosidad.  
2.3. La fosa de 1000 l impermeable de recogida de posibles derrames situada en la zona de acopio de residuos y RAEE's peligrosos, deberá mantenerse limpia y vaciarse con una frecuencia suficiente que garantice que no se van a producir derrames.  
3. En aras a una adecuada evacuación y tratamiento de las aguas residuales generadas en el normal desarrollo de la actividad, se conectará a la red de alcantarillado del polígono. Las instalaciones y parámetros de calidad del agua de vertido se ajustarán a la ordenanza de vertido de la entidad pública de saneamiento de aguas residuales o, en caso de ser más restrictiva, a la ordenanza municipal de vertidos del Ayuntamiento de Favara. Si fuera necesario se aplicarán los tratamientos previos pertinentes para cumplir con los límites que en las mismas se establezcan.  
4. Se llevará un registro documentado del programa de vigilancia ambiental a efectos de acreditar la ejecución y adopción de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. Este registro documentado incluirá además el resultado de los controles y autocontroles periódicos legalmente exigibles en el control de vertidos de aguas residuales, incluirá además toda la documentación acreditativa relativa a accidentes, fugas o derrames, su recogida y gestión posterior, además deberá incorporar el control periódico de las condiciones de impermeabilización de la solera de la nave. La documentación del programa de vigilancia ambiental estará a disposición de las autoridades competentes.  
5. Dado que la ubicación de la instalación se encuentra afectada por riesgo de inundación 2, se aplicará el artículo 24 de la normativa urbanística del PATRICOVA, ya que la actividad propuesta tiene una alta vulnerabilidad frente al riesgo de inundación (se incrementa por el hecho de que la instalación incluye el almacenamiento de residuos peligrosos).  
Al tratarse de suelo urbano, corresponde al Ayuntamiento de Favara la verificación de la incidencia del riesgo de inundación y la imposición, si procede, de condiciones de adecuación de la actividad.  
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, o la detección de cualquier impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a las partes interesadas que contra la presente resolución, por ser una acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos se estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
Valencia, 6 de febrero de 2015.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
Valencia, 9 de marzo de 2015.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML