Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8066, del 20-06-2017 (2017/4742)

Notificació de la interlocutòria dictada en el procediment de mesures provisionals número 52/2017.
--------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8066

Data del DOGV
:   20-06-2017

Secció del DOGV
:   IV. ADMINISTRACIÓ DE JUSTÍCIA

Número del document
:   2017/4742

CVE


Data del document


Organisme emissor
:   Jutjat de Primera Instància Número 6 d'Elx

Tipus de document
:   Anunci

Notificació de la interlocutòria dictada en el procediment de mesures provisionals número 52/2017. [2017/4742]  
Judici: mesures provisionals prèvies a la demanda número 000052/2017.  
Part demandant: Rosa María Jerez Escolano.  
Part demandada: Mohamed Bel Kharrowb.  
Sobre: mesures prèvies.  
  
En el judici a què es fa referència s'ha dictat la resolució que, literalment, és com segueix:  
  
«Jutjat de Primera Instància número 6 d'Elx  
Plaça Reis Catòlics, s/n  
Procediment: mesures provisionals prèvies a la demanda número 000052/2017-D.  
Demandant: Rosa María Jerez Escolano.  
Procuradora: Francisca Orts Mogica.  
Demandat: Mohamed Bel Kharrowb.  
Procurador/a: -   
Adopte les mesures provisionals següents:  
1. Els cònjuges podran viure separats, i cessa la presumpció de convivència conjugal. Queden revocats els consentiments i poders que qualsevol dels cònjuges haguera atorgat a l??altre. Així mateix, llevat de pacte en contra, cessa la possibilitat de vincular els béns privatius de l'altre cònjuge en l'exercici de la potestat domèstica.  
2. El fill menor de la parella, S., i la filla menor, H., queden sotmesos a la pàtria potestat d'ambdós progenitors.  
L'exercici conjunt de la pàtria potestat implica la participació d'ambdós progenitors en totes les decisions rellevants que afecten el seu fill, especialment en l'àmbit educatiu, sanitari, religiós i social. Per això, ambdós hauran d'intervindre necessàriament en l'elecció o canvi de centre o model educatiu o activitats extraescolars que cal realitzar; en l'autorització de qualsevol intervenció quirúrgica, tractament mèdic no banal o tractament psicològic, tant si entranya alguna despesa com si està cobert pel sistema públic de sanitat o per alguna assegurança privada, sempre que no siga suficient el mer consentiment del menor; en la decisió sobre la realització o no d'un acte religiós o social rellevant, així com en la manera de dur-lo a terme, sense que, pel que fa a això, tinga prioritat el progenitor amb qui es trobara el menor en el moment de ser realitzat; en el canvi de domicili, sempre que aquest siga rellevant, en el sentit de dificultar o impedir el compliment del règim de visites vigent; i en l'autorització per a l'eixida del territori nacional.  
  
Si no hi ha acord, la decisió s'haurà de sotmetre a l'autoritat judicial corresponent, que promourà un expedient de jurisdicció voluntària, per desacord en l'exercici conjunt de la pàtria potestat, d'acord amb les previsions de l'article 156 del Codi Civil.  
No obstant això, el progenitor que es trobe en companyia del fill podrà adoptar decisions respecte a aquest, sense la consulta prèvia a l'altre progenitor, en els casos en què hi haja una situació d'urgència o es tracte de qüestions poc transcendents o rutinàries, que es poden produir amb un menor en el transcórrer normal de la vida.  
Ambdós progenitors tenen el deure de comunicar-se, mútuament, totes les qüestions rellevants que afecten el seu fill, sempre que el coneixement d'aquelles no les puga obtindre per si mateix el progenitor que no estiga en companyia del menor en el moment en què aquelles es produïsquen (per exemple, malaltia), cosa que no passa en el cas de qüestions escolars, extraescolars o mèdiques ordinàries, entre altres, en què els professionals que s'ocupen dels menors tenen l'obligació de subministrar, tant al pare com a la mare, qualsevol informació que els sol·liciten sobre el seu fill, pel fet de ser ambdós titulars de la pàtria potestat.  
2. El fill menor de la parella, S., quedarà sota la guarda i custòdia del pare. Sense que es fixe un règim de visites fix entre el menor i la mare. Aquests podran relacionar-se en la forma que lliurement convinguen.  
3. La filla menor, H., quedarà sota la guarda i custòdia de la mare. Fixe a favor del pare el següent règim de visites:  
A) Durant els períodes no vacacionals:  
- Caps de setmana alterns, des de dissabte a les 11.00 hores fins al diumenge a les 20.00 hores, que ha de ser replegada i reintegrada pel pare al domicili matern.  
Els ponts escolars i els festius immediatament anteriors o posteriors al cap de setmana s'entenen units a aquest, els quals li corresponen al progenitor que gaudeix del cap de setmana, de manera que, si li correspon al pare, aquest replegarà la menor al domicili matern l'últim dia lectiu a les 19.30 hores i reintegrat l'últim dia festiu a les 20.00 hores.  
  
B) Durant els períodes vacacionals:  
Vacances d'estiu. Els anys parells: des de l'últim dia lectiu anterior a les vacances, a les 20.00 hores, fins al 30 de juny a les 20.00 hores, amb la mare, des de l'hora indicada fins al 15 de juliol, a les 20.00 hores, amb el pare, des d'aquest moment fins al 31 de juliol, a les 20.00 hores, amb la mare, des de llavors i fins al 15 d'agost, a les 20.00 hores, amb el pare, i passarà a estar-se amb la mare fins al 31 d'agost, a les 20.00 hores, i finalment amb el pare des de llavors fins al dia anterior al començament del curs escolar, a les 20.00 hores. Els anys senars s'invertirà l'orde.  
- Nadal. Anys parells: des de l'últim dia lectiu anterior a les vacances, a les 20.00 hores, fins al 30 de desembre, a les 20.00 hores, amb la mare; des de llavors i fins a l'últim dia vacacional de Nadal, a les 20.00 hores, amb el pare. Els anys senars al contrari.  
Setmana Santa. Durant el període vacacional de Setmana Santa, compresos des de les 20.00 hores de l'últim dia lectiu fins a les 20.00 hores del dia anterior al primer dia lectiu, segons el calendari escolar de la localitat en què es trobe escolaritzat el menor, cada progenitor estarà amb el menor la meitat del període.  
La primera meitat s'inicia a les 20.00 hores de l'últim dia lectiu i finalitza a les 20.00 hores d'aquell dia que possibilite que el nombre de pernoctes que gaudeix cada progenitor siga el mateix (si no fóra possible perquè el nombre de dies no lectiu fóra imparell, la primera meitat tindrà una pernocta més) i la segona meitat s'inicia des d'aquest moment fins les 20.00 hores de l'últim dia lectiu. Si hi ha desacord per a determinar la meitat que ha de gaudir cada progenitor, el pare gaudirà de la primera els anys parells i de la segona els anys senars, mentre que la mare gaudirà de la segona els anys parells i de la primera meitat els anys senars.  
Aquest règim de vacances s'entendrà sense perjudici de l'assistència de la menor a campaments, cursos d'estiu o a l'estranger o semblant, i en aquest cas es dividirà el període vacacional restant per la meitat en funció de les activitats esmentades, en el sentit altern indicat.  
Els períodes vacacionals interrompran el règim ordinari de visites de caps de setmana i intersetmanals; el primer cap de setmana posterior al període vacacional correspondrà a aquell dels progenitors que no haja tingut el menor durant l'últim període vacacional.  
La replega del menor l'haurà de realitzar el progenitor que inicie el gaudi de la seua meitat vacacional o a reiniciar la custòdia, personalment o per persona de confiança en qui delegue, al domicili de l'altre progenitor.  
C) Disposicions comunes a ambdós períodes.  
Pel que fa als dies especials, amb independència del progenitor a qui li corresponga el dia d'acord amb el règim de visites anteriorment exposat, el Dia del Pare, el Dia de la Mare i l'aniversari de cada progenitor, li correspondrà al progenitor del qual es tracte, en horari d'11.00 (des de l'eixida del col·legi, si és dia lectiu) a 20.00 hores. El dia de l'aniversari del menor, el pare estarà en companyia seua des de les 11.00 hores (des de l'eixida del col·legi/institut, si és un dia lectiu) fins a les 20.00 hores els anys parells i la mare els anys senars.  
  
El menor, amb independència del règim establit i llevat que pertorbe greument activitats prèviament programades d'especial importància (com ara viatges, esdeveniments familiars semblants o uns altres actes d'especial transcendència), podrà gaudir de qualsevol celebració familiar de transcendència (com ara casaments, batejos, comunions, aniversari especial i esdeveniments de semblant transcendència) en companyia del progenitor de la línia familiar del qual es tracte, per a la qual cosa aquest haurà de preavisar l'altre progenitor, a través de correu electrònic, burofax o un altre mitjà que en permeta la constància, amb una antelació mínima de 15 dies, i restarà en companyia seua, si es tracta d'una celebració que incloga menjar, des de les 20.00 hores del dia anterior fins a les 20.00 hores del dia de la celebració, i si es tracta d'una celebració que incloga berenar o sopar, des de les 16.00 hores del dia de la celebració fins a les 16.00 hores de l'endemà o fins a l'entrada al centre escolar si fóra lectiu. S'entendrà que l'altre progenitor consent si no mostra oposició en els 10 dies següents a la comunicació. Si hi ha desacord entre les parts sobre la naturalesa de l'esdeveniment o sobre si acudir-hi suposa o no pertorbació greu de les seues activitats, s'haurà de sotmetre a la decisió a l'autoritat judicial corresponent, que promourà un expedient de jurisdicció voluntària, per desacord en l'exercici conjunt de la pàtria potestat, d'acord amb les previsions de l'article 156 del Codi Civil.  
Cada progenitor haurà de lliurar a l'altre, juntament amb el menor, la documentació relativa a aquest menor que poguera necessitar durant l'estada amb aquest progenitor, com el DNI, el passaport, la targeta sanitària, etcètera, i també la medicació que, si escau, necessite.  
Ambdós progenitors facilitaran la comunicació telefònica, postal o telemàtica del menor amb el progenitor que no el tinga en companyia seua, i aquest haurà de respectar, en tot cas, els horaris de descans i estudi del menor.  
En cas de malaltia, s'haurà de fer saber a l'altre progenitor, i el qui no es trobe en companyia del menor el podrà visitar al domicili de l'altre, avisant amb l'antelació deguda i preservant la intimitat d'aquest progenitor. En cas d'ingrés hospitalari podrà visitar els menors on es troben sense cap limitació de temps i amb les úniques restriccions que en determinen l'estat o el lloc de permanència.  
  
3. La mare haurà de pagar al pare la quantitat de cent huitanta euros (180 ?) en concepte d'aliments del fill menor, S., i el pare haurà de pagar aquesta mateixa quantitat a la mare, en concepte d'aliments de la filla menor, H. La quantitat s'haurà d'abonar en el compte que a aquest efecte designe l'altre progenitor i dins dels cinc primers dies de cada mes, quantitat que serà objecte de revisió anual d'acord amb les variacions de l'índex de preus de consum. La primera mensualitat que cal abonar serà la que correspon al mes d'abril de 2017. Aquestes quantitats es compensaran conforme es produïsquen.  
A més, cada progenitor haurà de pagar el 50 % de les despeses extraordinàries que hi puga ocasionar el fill. Als efectes d'evitar futures discrepàncies entre els progenitors, cal indicar que: la pensió alimentària cobreix exclusivament les necessitats bàsiques ordinàries i normals dels fills, assenyalades en l'article 142 del Codi Civil en relació amb l'article 154 del Codi Civil, és a dir, tot allò que és necessari per al manteniment, habitació, vestit, assistència mèdica, educació i instrucció i, en definitiva, formació integral, tot això entés d'acord amb l'estatus familiar. Així, a tall d'exemple, són despeses ordinàries els uniformes, llibres escolars, matrícula, menjador escolar, despeses mèdiques i farmacèutiques habituals, etcètera. Les despeses extraordinàries integren també l'obligació alimentària, però naixen de necessitats dels fills de naturalesa excepcional, són eventuals i difícilment previsibles, raó per la qual no es poden incloure en la pensió ordinària, alhora que no poden ser pagades per només un dels progenitors sense desequilibrar en perjudici seu l'equivalència de les seues respectives contribucions. Això no significa que hagen de ser sempre imprescindibles i necessàries (cadira de rodes, elements ortopèdics, assistència de terceres persones en cas de malaltia, etc.), ja que també poden ser-hi accessòries (operacions quirúrgiques en centres privats encara que estiguen cobertes per la Seguretat Social, etc.), o simplement complementàries (viatges d'estudis, classes particulars, etc.)  
Pel que fa a les activitats extraescolars o d'oci, de caràcter no necessari o no recomanades com a reforç pel col·legi o per prescripció o consell mèdic o psicològic, els cursos a l'estranger o en una altra localitat diferent de la del domicili del fill o el cost d'universitats privades, només s'hauran d'assumir al 50 % les que es realitzen de comú acord entre els progenitors, sent-ne en cas contrari assumit el seu pagament per aquell que haja decidit la realització de l'activitat esmentada.  
  
En tot cas, les despeses extraordinàries que no tinguen caràcter urgent hauran de ser consentides per ambdós progenitors, i s'entendrà que el contrari consent en la realització de la despesa quan, notificada la intenció de realitzar-la i l'import d'aquesta, amb els documents corresponents, per qualsevol mitjà fefaent, deixara transcórrer el termini de 10 dies sense mostrar-hi oposició.  
Si hi ha discrepància entre les parts sobre la procedència de la despesa, s'haurà de sotmetre a la decisió judicial. Només les de caràcter urgent i necessari es poden realitzar sense el consentiment o autorització judicial previs.  
4. No pertoca condemna expressa a costes a cap de les parts.  
Notifiqueu aquesta resolució a les parts i al Ministeri Fiscal, i advertiu-los que, en contra, no s'hi pot interposar cap recurs i que quedaran sense efecte si no s'ha presentat demanda de fixació dins dels 30 dies següents al que es notifique.  
Així ho disposa, mana i firma el jutge. En done fe.»  
  
Atés que es desconeix el domicili o la residència actuals de la part demandada, de conformitat amb el que disposen els articles 156.4 i 164 de la Llei 1/2000, d'enjudiciament civil, s'ha ordenat publicar aquest edicte en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, per a portar a efecte la diligència de notificació a Mohamed Bel Kharrowb.  
  
  
Elx, 18 de maig de 2017.- El lletrat de l'Administració de justícia: Jorge Cuéllar Otón.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8066, del 20-06-2017 (2017/4742)

Notificación del auto dictado en el procedimiento de medidas provisionales número 52/2017.
------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8066

Fecha DOGV
:   20-06-2017

Sección del DOGV
:   IV. ADMINISTRACIÓN DE JUSTICIA

Número del documento
:   2017/4742

CVE


Fecha del documento


Organismo emisor
:   Juzgado de Primera Instancia Número 6 de Elx

Tipo de documento
:   Anuncio

Notificación del auto dictado en el procedimiento de medidas provisionales número 52/2017. [2017/4742]  
Juicio: medidas provisionales previas a la demanda número 000052/2017.  
Parte demandante: Rosa María Jerez Escolano.  
Parte demandada: Mohamed Bel Kharrowb.  
Sobre: medidas previas.  
  
En el juicio referenciado se ha dictado la resolución cuyo texto literal es el siguiente:  
  
«Juzgado de Primera Instancia número 6 de Elche  
Plaza Reyes Católicos, s/n   
Procedimiento: medidas provisionales previas a la demanda número 000052/2017-D.  
Demandante: Rosa María Jerez Escolano.  
Procuradora: Francisca Orts Mogica.  
Demandado: Mohamed Bel Kharrowb.  
Procurador/a: -   
Dispongo adoptar las siguientes medidas provisionales:  
1. Los cónyuges podrán vivir separados, y cesa la presunción de convivencia conyugal. Quedan revocados los consentimientos y poderes que cualquiera de los cónyuges hubiera otorgado al otro. Asimismo, salvo pacto en contrario, cesa la posibilidad de vincular los bienes privativos del otro cónyuge en el ejercicio de la potestad doméstica.  
2. El hijo menor de la pareja, S., y la hija menor, H., quedan sometidos a la patria potestad de ambos progenitores.  
El ejercicio conjunto de la patria potestad implica la participación de ambos progenitores en cuantas decisiones relevantes afecten a su hijo, especialmente en el ámbito educativo, sanitario, religioso y social. Por ello, ambos deberán intervenir necesariamente en la elección o cambio de centro o modelo educativo o actividades extraescolares a realizar; en la autorización de cualquier intervención quirúrgica, tratamiento médico no banal o tratamiento psicológico, tanto si entraña algún gasto como si está cubierto por el sistema público de sanidad o por algún seguro privado, siempre que no sea suficiente el mero consentimiento del menor; en la decisión sobre la realización o no de un acto religioso o social relevante, así como en el modo de llevarlo a cabo, sin que, al respecto, tenga prioridad el progenitor con quién se encontrara el menor en el momento de ser realizado; en el cambio de domicilio, siempre que el mismo sea relevante, en el sentido de dificultar o impedir el cumplimiento del régimen de visitas vigente; y en la autorización para la salida del territorio nacional.  
En defecto de acuerdo, deberá someterse la decisión a la autoridad judicial correspondiente, promoviendo un expediente de jurisdicción voluntaria, por desacuerdo en el ejercicio conjunto de la patria potestad, conforme a las previsiones del artículo 156 del Código Civil.  
No obstante, el progenitor que se encuentre en compañía de su hijo podrá adoptar decisiones respecto al mismo, sin previa consulta al otro progenitor, en los casos en que exista una situación de urgencia o se trate de cuestiones poco trascendentes o rutinarias, que en el normal transcurrir de la vida con un menor pueden producirse.  
Ambos progenitores tienen el deber de informarse, mutuamente, de todas las cuestiones relevantes que afecten a su hijo, siempre que el conocimiento de aquellas no lo pueda obtener por sí mismo el progenitor que no esté en compañía del menor en el momento en que las mismas se produzcan (por ejemplo, enfermedad), lo que no sucede en el caso de cuestiones escolares, extraescolares o médicas ordinarias, entre otras, en las que los profesionales que se ocupan de los menores tienen la obligación de suministrar, tanto al padre como a la madre, cualquier información que les soliciten sobre su hijo, por ser ambos titulares de la patria potestad.  
2. El hijo menor de la pareja, S., quedará bajo la guarda y custodia del padre. Sin que se fije un régimen de visitas fijo entre el menor y la madre, pudiendo estos relacionarse en la forma que libremente convengan.  
3. La hija menor, H., quedará bajo la guarda y custodia de la madre. Se fija a favor del padre el siguiente régimen de visitas:  
A) Durante los periodos no vacacionales:  
- Fines de semana alternos, desde sábado a las 11.00 horas hasta el domingo a las 20.00 horas, debiendo ser recogida y reintegrada por el padre en el domicilio materno.  
Los puentes escolares y los festivos inmediatamente anteriores o posteriores al fin de semana se entenderán unidos este, correspondiendo al progenitor que disfrute del fin de semana, de modo que, si le corresponde al padre, la menor será recogida en el domicilio materno el último día lectivo a las 19.30 horas y reintegrado el último día festivo a las 20.00 horas.  
B) Durante los periodos vacacionales:  
- Vacaciones de verano. Los años pares: desde el último día lectivo anterior a las vacaciones, a las 20.00 horas, hasta el 30 de junio, a las 20.00 horas, con la madre, desde dicha hora hasta el 15 de julio, a las 20.00 horas, con el padre, desde dicho momento al 31 de julio, a las 20.00 horas, con la madre, desde entonces al 15 de agosto, a las 20.00 horas, con el padre, pasando a estar con la madre hasta el 31 de agosto, a las 20.00 horas, y finalmente con el padre desde entonces hasta el día anterior al comienzo del curso escolar, a las 20.00 horas. Los años impares se invertirá el orden.  
- Navidad. Años pares: del último día lectivo anterior a dichas vacaciones, a las 20.00 horas, hasta el 30 de diciembre, a las 20.00 horas, con la madre; desde entonces hasta el último día vacacional de navidades, a las 20.00 horas, con el padre. Los años impares al contrario.  
- Semana Santa. Durante el periodo vacacional de Semana Santa, comprendidos desde las 20.00 horas del último día lectivo hasta las 20.00 horas del día anterior al primer día lectivo, según el calendario escolar de la localidad en que se encuentre escolarizado el menor, cada progenitor estará con el menor la mitad del periodo.  
La primera mitad se inicia a las 20.00 horas del último día lectivo y finaliza a las 20.00 horas de aquel día que posibilite que el número de pernoctas que disfruta cada progenitor sea el mismo (si no fuese posible porque el número de días no lectivos fuese impar, la primera mitad tendrá una pernocta más) y la segunda mitad se inicia desde ese momento hasta las 20.00 horas del último día lectivo. En caso de desacuerdo para determinar la mitad que disfruta cada progenitor, el padre disfrutará de la primera los años pares y de la segunda los años impares, mientras que la madre disfrutará de la segunda los años pares y de la primera mitad los años impares.  
El presente régimen vacacional se entenderá sin perjuicio de la asistencia de la menor a campamentos, cursos de verano o en el extranjero o similar, en cuyo caso se dividirá el periodo vacacional restante por mitad en función de dichas actividades, en el sentido alterno indicado.  
Los periodos vacacionales interrumpirán el régimen ordinario de visitas de fines de semana e intersemanales, correspondiendo el primer fin de semana posterior al periodo vacacional a aquel de los progenitores que no haya tenido al menor durante el último periodo vacacional.  
La recogida del menor deberá realizarse por el progenitor que vaya a iniciar el disfrute de su mitad vacacional o a reiniciar la custodia, personalmente o por persona de confianza en quien delegue, en el domicilio del otro progenitor.  
C) Disposiciones comunes a ambos periodos.  
- En cuanto a los días especiales, con independencia del progenitor al que le correspondiera el día de acuerdo con el régimen de visitas anteriormente expuesto, el Día del Padre, el Día de la Madre y el cumpleaños de cada progenitor, le corresponderá al progenitor de que se trate, en horario de 11.00 (desde la salida del colegio, si es día lectivo) a las 20.00 horas. El día del cumpleaños del menor, el padre estará en su compañía desde las 11.00 horas (desde la salida del colegio/instituto, si es un día lectivo) hasta las 20.00 horas los años pares y la madre los años impares.  
El menor, con independencia del régimen establecido y salvo que perturbe gravemente actividades previamente programadas de especial importancia (como viajes, eventos familiares similares o otros actos de especial trascendencia), podrá disfrutar de cualquier celebración familiar de trascendencia (como bodas, bautizos, comuniones, cumpleaños especiales y eventos de similar trascendencia) en compañía del progenitor de cuya línea familiar se trate, para lo cual este deberá preavisar al otro progenitor, por correo electrónico, burofax u otro medio que permita su constancia, con una antelación mínima de 15 días, quedando en su compañía, si se trata de una celebración que incluya comida, desde las 20.00 horas del día anterior hasta las 20.00 horas del día de la celebración, y si se trata de una celebración que incluya merienda o cena, desde las 16.00 horas del día de la celebración hasta las 16.00 horas del día siguiente o hasta la entrada al centro escolar si fuera lectivo. Se entenderá que el otro progenitor consiente si no muestra oposición en los 10 días siguientes a la comunicación. En caso de desacuerdo entre las partes sobre la naturaleza del evento o sobre si acudir al mismo supone o no perturbación grave de sus actividades, deberá someterse la decisión a la autoridad judicial correspondiente, promoviendo un expediente de jurisdicción voluntaria, por desacuerdo en el ejercicio conjunto de la patria potestad, conforme a las previsiones del artículo 156 del Código Civil.  
Cada progenitor deberá de entregar al contrario, junto con el menor, documentación relativa a los mismos que pudiera necesitar durante la estancia con el mismo, como DNI, pasaporte, tarjeta sanitaria, etcétera, así como la medicación que, en su caso, necesite.  
Ambos progenitores facilitarán la comunicación telefónica, postal o telemática del menor con el progenitor que no lo tenga en su compañía, debiendo este respetar, en todo caso, los horarios de descanso y estudio del menor.  
En caso de enfermedad, deberá ser puesto en conocimiento del otro progenitor, y el que no se encuentre en la compañía del menor podrá visitarlo en el domicilio del otro, avisando con la debida antelación y preservando la intimidad de este progenitor. En caso de ingreso hospitalario podrá visitar a los menores donde se encuentre sin ninguna limitación de tiempo y con las únicas restricciones que determinen su estado o el lugar de permanencia.  
3. La madre deberá abonar al padre la cantidad de ciento ochenta euros (180 ?) en concepto de alimentos del hijo menor, S., y el padre deberá abonar esta misma cantidad a la madre, en concepto de alimentos de la hija menor, H. La cantidad se deberá abonar en la cuenta que a tal efecto designe el otro progenitor y dentro de los cinco primeros días de cada mes, cantidad que será objeto de revisión anual conforme a las variaciones del índice de precios al consumo. La primera mensualidad a abonar será la correspondiente al mes de abril de 2017. Dichas cantidades se compensarán conforme se devenguen.  
Además, cada progenitor deberá abonar el 50 % de los gastos extraordinarios que pueda ocasionar el hijo. A los efectos de evitar futuras discrepancias entre los progenitores, ha de indicarse que: la pensión alimenticia cubre exclusivamente las necesidades básicas ordinarias y normales de los hijos, señaladas en el artículo 142 del Código Civil en relación con el artículo 154 del Código Civil, es decir, todo aquello que es preciso para el sustento, habitación, vestido, asistencia médica, educación e instrucción y, en definitiva, formación integral, todo ello entendido conforme al estatus familiar. Así, a título de ejemplo, son gastos ordinarios los uniformes, libros escolares, matrícula, comedor escolar, gastos médicos y farmacéuticos habituales, etcétera. Los gastos extraordinarios integran también la obligación alimenticia, pero nacen de necesidades de los hijos de naturaleza excepcional, son eventuales y difícilmente previsibles, razón por la cual no pueden incluirse en la pensión ordinaria, a la vez que no pueden ser costeados por uno solo de los progenitores sin desequilibrar en su perjuicio la equivalencia de sus respectivas contribuciones. Ello no significa que hayan de ser siempre imprescindibles y necesarios (silla de ruedas, elementos ortopédicos, asistencia de terceras personas en caso de enfermedad, etc.), cabe también que sean accesorios (operaciones quirúrgicas en centros privados aunque estén cubiertas por la Seguridad Social, etc.), o simplemente complementarios (viajes de estudios, clases particulares, etc.)  
En lo relativo a las actividades extraescolares o de ocio, de carácter no necesario o no recomendadas como refuerzo por el colegio o por prescripción o consejo médico o psicológico, los cursos en el extranjero o en otra localidad distinta a la del domicilio del hijo o el coste de universidades privadas, solo se deberán de asumir al 50 % las que se realicen por común acuerdo entre los progenitores, siendo en caso contrario asumido su pago por aquel que haya decidido la realización de dicha actividad.  
En todo caso, los gastos extraordinarios que no tengan carácter urgente deberán de ser consentidos por ambos progenitores, entendiéndose que el contrario consiente en la realización del gasto cuando, notificada la intención de realizar el mismo y su importe, con los documentos correspondientes, por cualquier medio fehaciente, dejare transcurrir el plazo de 10 días sin mostrar oposición al mismo.  
En caso de discrepancia entre las partes sobre la procedencia del gasto, deberá de someterse a decisión judicial. Solo los de carácter urgente y necesario se podrán realizar sin previo consentimiento o autorización judicial.  
4. No procede expresa condena en costas a ninguna de las partes.  
Notifíquese la presente resolución a las partes y al Ministerio Fiscal, advirtiéndole que, frente a la misma, no cabe recurso alguno y que quedarán sin efecto si no se ha presentado demanda de fijación en los 30 días siguientes a su notificación.  
Así lo acuerda, manda y firma el juez. Doy fe.»  
  
En atención al desconocimiento del actual domicilio o residencia de la parte demandada, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 156.4 y 164 de la Ley 1/2000, de enjuiciamiento civil, ha acordado la publicación del presente edicto en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del juzgado, para llevar a efecto la diligencia de notificación a Mohamed Bel Kharrowb.  
  
Elche, 18 de mayo de 2017.- El letrado de la Administración de justicia: Jorge Cuéllar Otón.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML