Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5023, del 08-06-2005 (2005/6228)

Resolució de 20 de maig de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5023

Data del DOGV
:   08-06-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/6228

CVE


Data del document
:   20-05-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Sueca](javascript:void(0))
    * [Aras de los Olmos](javascript:void(0))
    * [Alzira](javascript:void(0))
    * [Busot](javascript:void(0))
    * [Riola](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Resolució de 20 de maig de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X6228]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 209/03-AIA Busot, 357/03-AIA Aras de los Olmos, 424/03-AIA Riola, 563/99-AIA Sueca i 316/03-AIA Alzira, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 20 de maig de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 209/2003-AIA
  
Títol: Modificació puntual núm. 2 de les Normes subsidiàries de planejament de Busot
  
Promotor: Ajuntament de Busot
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Al paratge del Cabezoncillo, al terme municipal de Busot
  
Objecte del projecte avaluat i descripció de les seues característiques més rellevants
  
I. L'objecte del projecte avaluat és la requalificació d'uns terrenys qualificats pel planejament vigent com a sòl no urbanitzable de protecció especial, que passaran a tenir la qualificació de comú, a fi de fer compatible amb el planejament urbanístic una activitat minera existent en l'esmentada zona amb anterioritat a l'aprovació de les normes subsidiàries vigents.
  
II. En l'actualitat, l'instrument de planejament vigent es correspon amb unes normes subsidiàries de planejament aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant en data 25 de gener de 1996. En el moment de la redacció i aprovació de l'esmentat instrument, no es va tenir en compte l'existència en el paratge del Cabezoncillo d'una activitat d'extracció i triturat d'àrids que disposava de les corresponents autoritzacions municipals.
  
III. L'objectiu perseguit amb la modificació proposada és fer compatible amb el planejament l'esmentada activitat, i permetre així l'explotació de la pedrera i la posterior restauració d'aquesta. Es manté la qualificació de zona protegida en el cim de la serra, a fi de protegir la vessant nord d'aquesta i minimitzar els impactes visuals des del nucli urbà de Busot i voltants.
  
IV. La modificació proposada comprén una superfície de 32 ha, corresponents al 28% de la superfície de la pedrera.
  
V. La nova delimitació proposada es realitza segons els criteris de respectar i adaptar el perímetre a elements naturals característics de l'orografia del terreny.
  
VI. Les alternatives de projecte estudiades són:
  
- Opció 0: No actuar. Mantenir els terrenys afectats amb la qualificació actual de sòl no urbanitzable d'especial protecció, i renunciar a la restauració de la zona explotada.
  
- Opció 1: Requalificar la totalitat de la serra del Cabezoncillo, i que passe de ser sòl especialment protegit a sòl no urbanitzable comú. Aquesta alternativa permet mantenir el 100% de les previsions d'explotació de l'activitat minera.
  
- Opció 2: Modificar els límits del sòl especialment protegit, fer-los coincidir amb la línia de vessant d'aigües de la serra i possibilitar l'explotació de tota la vessant sud de la serra. Les previsions inicials d'explotació de la mina es redueixen a un 48%.
  
- Opció 3: En essència, semblant a l'opció anterior, però reculant la línia de vessant d'aigües cap a la vessant est, a fi de mantenir una part de la serra en la zona elevada que actue de franja de protecció per a la zona d'ombria i evite els impactes visuals des del municipi de Busot. La superfície inicial d'explotació es redueix en aquest cas a un 28%.
  
Després de valorar les diferents alternatives d'actuació des del punt de vista ambiental, paisatgístic i urbanístic, s'opta per l'opció 3, que és la que s'avalua en la present modificació de planejament.
  
Tramitació administrativa
  
1. Admissió a tràmit
  
En data 19 d'agost de 2003 la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant va remetre documentació tècnica, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu relatius a la modificació núm. 2 de les normes subsidiàries de planejament de Busot (Alacant), i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
2. Informació pública
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Información, de data 13 de desembre de 2002 i en el DOGV núm. 4401, de 18 de desembre de 2002.
  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar 117 al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament de Busot.
  
3. Resum de les al·legacions
  
A fi de realitzar una exposició clara i concisa de les qüestions ambientals tractades en les al·legacions presentades, tenint en compte el nombre d'al·legacions presentades i que molts dels aspectes tractats es repeteixen en la gran majoria d'aquestes, es recullen a continuació les consideracions ambientals exposades en les al·legacions presentades, i es resumeixen les distintes explicacions que es realitzen sobre cadascuna d'aquestes:
  
- Iniciació de la tramitació d'expedient per a declarar les serres del Cabeçó d'Or i la Grana com a paratge natural
  
L'equip redactor es mostra conforme amb la possible declaració de les serres de Cabeçó d'Or i la Grana com a paratges naturals i afirma que aquesta declaració no té res a veure amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental.
  
- Respecte de l'àmbit objecte de l'estudi d'impacte ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha considerat com a àmbit d'anàlisi la superfície ocupada per l'activitat minera com també la zona d'influència d'aquesta. S'estima suficient l'àmbit de treball de l'estudi d'impacte ambiental.
  
- Proximitat i possible afecció del projecte a les coves de Canelobre.
  
S'afirma que els nombrosos controls i mesuraments realitzats en l'interior de les coves sobre les vibracions ocasionades per les voladures realitzades en la pedrera, aporten dades que en cap cas superen el valor llindar, establert en 0,49 mm/seg, a partir del qual els sismògrafs comencen a enregistrar vibracions. Es conclou que l'afecció sobre les coves de Canelobre és pràcticament inexistent, i es deixa en mans de l'òrgan ambiental competent l'adopció de mesures complementàries de protecció per a aquestes.
  
- Impacte paisatgístic
  
L'equip tècnic redactor de l'estudi d'impacte ambiental considera correcta la valoració assignada a la qualitat paisatgística de la zona, i diferencia entre dues subzones que es corresponen amb l'extrem sud-est de la serra del Cabezoncillo i amb la meitat nord-est de l'esmentada serra. Així mateix, l'estudi d'impacte ambiental considera l'impacte paisatgístic com un dels més importants, i destaca el fet que s'hagen adoptant mesures concretes a aquest respecte, tant en el capítol de mesures correctores com en el programa de vigilància ambiental.
  
- Contingut de l'estudi d'impacte ambiental pel que fa a la fauna
  
S'afirma que la repercussió de la present modificació sobre la fauna ha sigut prou tractada en l'apartat d'identificació i valoració d'impactes, i que s'hi ha considerat la possibilitat d'adoptar mesures correctores.
  
- Hidrologia subterrània
  
Aquesta al·legació refuta el contingut de l'estudi d'impacte ambiental quan diu que en la zona no hi ha cap aqüífer important. Amb aquest fi, parla de l'existència de l'aqüífer del Cabeçó d'Or i del pou municipal d'aigua.
  
Després de l'anàlisi realitzada, l'estudi d'impacte ambiental conclou que no hi ha afecció sobre la hidrologia subterrània. En tot cas, com a conseqüència de les al·legacions presentades referents a l'afecció a la hidrologia subterrània, l'equip redactor ha presentat documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental mitjançant la qual es pretén aclarir i justificar l'esmentat aspecte.
  
Pel que fa a l'existència en la zona del pou municipal de proveïment d'aigua potable, s'hi afirma que l'esmentada infraestructura es troba protegida de l'activitat minera i que els mesuraments realitzats en aquest sobre les vibracions ocasionades per les voladures realitzades conclouen que l'impacte produït sobre el pou no és important.
  
- Impacte sobre la vegetació
  
L'equip redactor considera suficient la identificació i valoració d'impactes realitzada pel que fa a l'afecció a la vegetació present en la zona.
  
- Afecció a un camí ramader que travessa la zona
  
En contestació a l'al·legació presentada, s'hi afirma que el present projecte no afecta l'esmentat camí ramader.
  
- Risc de contaminació de les aigües subterrànies
  
S'hi afirma que l'activitat extractiva i d'insistència d'àrids no comporta contaminació de les aigües subterrànies, i que aquelles activitats que podrien produir impacte, com ara els possibles vessaments i abocaments de la maquinària utilitzada, han sigut prou tractats en el document presentat.
  
- Delimitació d'un perímetre de protecció del pou existent
  
La sol·licitud de delimitar un perímetre de protecció al pou municipal es trasllada a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
- Anàlisi d'alternatives
  
L'equip redactor considera que l'alternativa triada d'entre aquelles estudiades és la menys nociva i la que permetrà afrontar en menor termini de temps la restauració de la zona.
  
Es descarta qualsevol alternativa que passe per no actuar i deixar la pedrera abandonada i degradada.
  
- Qualitat de l'aire i vibracions
  
S'afirma que l'estudi d'impacte ambiental tracta adequadament els aspectes relacionats amb la qualitat de l'aire i les vibracions produïdes.
  
- Mesures correctores i programa de vigilància ambiental són una declaració d'intencions
  
S'hi exposa que una vegada dictada la declaració d'impacte ambiental els esmentats apartats passaran a considerar-se d'obligat compliment.
  
4. Peticions d'informació o documentació complementària
  
No s'ha sol·licitat documentació complementària a l'Ajuntament de Busot ni s'han requerit informes sectorials.
  
Afeccions legals
  
1. No s'afecta espais protegits per la legislació sectorial vigent.
  
2. No hi ha coves que es vegen afectades de manera directa per la present modificació. Les coves de Canelobre es localitzen a 5 km de la població. Les accions que poden afectar-les són aquelles derivades de l'explotació de la pedrera existent, no les pròpies de modificar el règim urbanístic de part del sòl no urbanitzable.
  
3. Hi ha un camí ramader que discorre al sud de l'activitat minera, encara que queda fora de l'àmbit objecte de la modificació puntual.
  
4. Respecte de l'afecció del projecte proposat a la hidrologia superficial i subterrània, no hi ha llits amb aigua permanent o discontínua que discórreguen per l'àmbit de la modificació puntual. Els barrancs i torrenteres existents en la vessant de la serra són aquells la formació dels quals es causada per l'efecte de l'erosió produïda per les pluges torrencials que es donen en la zona. Hi ha una rambla que recull les aigües d'escorriment de la vessant de la serra, però se situa fora del perímetre de la pedrera, en sòl no urbanitzable comú.
  
Respecte de la hidrologia subterrània, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que l'àmbit del projecte s'emplaça en la zona meridional de l'aqüífer del Cabeçó d'Or. Es realitza una descripció de les característiques més importants d'aquest, i es conclou que es tracta d'un sistema aqüífer sobreexplotat i altament salinitzat.
  
El municipi de Busot disposa d'un pou d'extracció d'aigua per al proveïment de la població en la zona objecte d'estudi. L'esmentada infraestructura es coneix amb el nom del Pou del Salmitre, i la qualitat de l'aigua extreta presenta valors aptes per al proveïment de la població.
  
Finalment, s'hi afirma que l'activitat minera no està considerada com a una activitat industrial potencialment contaminant d'aqüífers.
  
5. L'estudi d'impacte ambiental afirma que la present modificació no afecta cap monument historicoartístic inventariat, i que la probabilitat que hi haja jaciments arqueològics en la zona és baixa. Com a mesura preventiva s'estableix que si durant l'explotació de la mina apareixen restes arqueològiques, s'ha de paralitzar l'activitat d'aquesta i s'ha de comunicar a l'òrgan competent.
  
Consideracions ambientals
  
1. La zona objecte d'estudi es localitza en els contraforts de la serra del Cabeçó d'Or, en concret en la serra del Cabezoncillo. Es tracta d'una serra on predominen les formacions de calcàries i margues, i on podem trobar pendents que, de vegades, superen el 30%.
  
Es realitza una àmplia descripció geològica i geomorfològica d'un extens àmbit de territori on s'emplaça la zona objecte del projecte.
  
Pel que fa a l'edafologia, la zona presenta sòls pobres a causa de l'aridesa del clima existent.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental diferencia dos tipus d'ambient pel que fa a la vegetació existent en l'àrea d'actuació. Aquests són:
  
- Matoll baix (espartar-romerar)
  
Ocupa la major part de la vessant est de la serra del Cabezoncillo. La vegetació present en la zona es correspon amb un matoll en què les espècies vegetals predominants són l'espart (Stipa tenacissima) i el romer (Rosmarinus officinalis), i es troba en general ben conservat. Així mateix s'enumeren les distintes espècies vegetals que apareixen en determinades zones de la serra.
  
- Vegetació de rambles
  
Es correspon amb la vegetació existent en la rambla que limita la serra pel costat est d'aquesta. En ella podem trobar les mateixes espècies vegetals que apareixen en la zona de matoll; destaca com a principal diferència la presència de baladre (Nerium oleander).
  
L'estudi d'impacte ambiental ha analitzat la vegetació existent en la vessant est de la serra del Cabezoncillo, que és aquella objecte de la modificació proposada; es deixa sense analitzar la vegetació existent en la resta de la serra. Per tant, no s'ha realitzat una valoració global de la vegetació existent en la totalitat de la serra.
  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que la vegetació potencial de la zona es correspondria amb una màquia clara d'espinars i llentiscle, composta per un matoll escleròfil amb llentiscle (Pistacia lentiscus), margalló (Chamaerops humilis), ullastre (Olea europaea sylvestris), arraiàs (Osyris quadripartita), arçot (Rhamnus lycioides), trompera fràgil (Ephedra fragilis), garrofera (Ceratonia Siliqua), esparreguera (Asparagus albus), etc. Algunes d'aquestes espècies vegetals es troben entre les que l'estudi d'impacte ambiental enumera com a presents en la vessant est de la serra del Cabezoncillo, la qual cosa dóna una idea de la coincidència de la vegetació actual amb la vegetació potencial descrita.
  
Així mateix, l'estudi d'impacte ambiental cita les espècies vegetals presents en la zona que gaudeixen d'algun grau de protecció, en concret aquelles incloses en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies amenaçades, i les incloses en les diverses categories de la Unió Internacional per a la Conservació de la Natura i els recursos naturals de 1994. Aquestes són, margalló (Chamaerops humilis), te de roca (Chiliadenus glutinosus), pericó pinzell (Hypericum ericoides), cua de gat (Sideritis leucantha), timó blanc (Teucrium capitatum), teucri (Teucrium carolipaui) i timó (Thymus Vulgaris).
  
Finalment, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que les terres objecte d'estudi presenten fortes limitacions en relació amb una potencial productivitat forestal.
  
3. La fauna que podem trobar en la serra del Cabezoncillo és la pròpia de terrenys naturals de matoll, condicionada per la pressió antròpica existent en la zona i per l'existència de cultius als voltants de la serra. S'hi aporta una relació de les diverses espècies animals presents en aquesta, o es distingeix entre herpetofauna, aus i mamífers.
  
4. La zona objecte de desprotecció comprén la vessant aquest de la serra del Cabezoncillo, que forma part dels contraforts de la serra del Cabeçó d'Or.
  
L'estudi d'impacte ambiental valora la qualitat paisatgística de la zona en base a criteris de naturalitat i estètica, assigna una qualitat paisatgística mitjana a aquesta. L'estudi d'impacte ambiental divideix l'àmbit ocupat per la serra del Cabezoncillo en dues unitats amb qualitat paisatgística diferent. La primera es correspon amb l'extrem sud-est de la serra del Cabezoncillo, a què assigna una qualitat paisatgística baixa, degut principalment a la presència en la zona de l'activitat minera en actiu. El segon es correspon amb la zona nord-est de l'esmentada serra, a què assigna una qualitat paisatgística mitjana-alta, gràcies a les característiques naturals de la zona, especialment per tractar-se d'un massís calcari amb una estructura vegetal composta per un matoll ben conservat. Així mateix, s'hi apunta que la vessant est de la serra del Cabezoncillo és clarament visible des de molts punts de vista, fins i tot a diversos quilòmetres de distància, i que la fragilitat de la zona és mitjana-alta.
  
L'estudi d'impacte ambiental no ha analitzat la qualitat paisatgística de la vessant oest de la serra del Cabezoncillo, i per tant no ha realitzat una valoració global de la serra en el seu conjunt.
  
5. L'estudi d'impacte ambiental destaca la importància dels riscos d'erosió i lliscament en la zona durant la fase d'explotació de l'activitat. Igualment se cita que l'antropització de la zona i l'ocupació de la maquinària d'explotació incrementen el risc d'incendi en la zona.
  
No hi ha risc d'inundació en la zona, encara que la modificació de l'escorriment de la vessant afectada per l'activitat minera pot incrementar la possibilitat de crescudes en els barrancs pròxims i conseqüentment poden veure's afectades les infraestructures de comunicació situades al sud dels terrenys.
  
6. Es realitza un anàlisi climàtica de la zona d'estudi, i s'hi aporten dades sobre precipitació, temperatura i règim de vents.
  
7. L'apartat d'identificació i valoració d'impactes se centra bàsicament en l'anàlisi dels impactes produïts per l'activitat minera tant en la fase d'explotació com en la fase d'abandó. El contingut no s'ajusta a l'objecte del projecte que es tramita, ja que el que s'està avaluant en aquest procediment és si el sòl objecte de requalificació conserva els valors que van motivar la protecció d'aquest en el moment de la revisió de les normes subsidiàries, i no s'està avaluant l'activitat minera pròpiament dita, que necessitaria una avaluació d'impacte ambiental pròpia, encara que la presència en la zona motive la desprotecció de sòl proposada.
  
El mateix succeeix amb les mesures protectores i correctores proposades i amb el programa de vigilància ambiental.
  
8. En la visita de camp realitzada es va observar que la superfície que ocupa l'explotació minera en l'actualitat és, aparentment, major que la superfície representada en els plànols de projecte. La pedrera s'estén cap a les zones més altes de la serra com també cap al nord per la vessant est d'aquesta, i coincideix amb la zona que es pretén requalificar.
  
9. L'estudi d'impacte ambiental no justifica que la zona objecte de desprotecció haja perdut els valors que van motivar la protecció de la serra del Cabezoncillo a través de la revisió de les Normes subsidiàries de planejament de Busot, aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant en data 25 de gener 1996. L'esmentada serra presenta en l'actualitat unes característiques semblants a les del moment d'aprovació de la revisió de les normes subsidiàries de Busot, excepte l'ocupació de part de la vessant est de la serra per part de l'activitat minera existent, que ha explotat l'esmentada instal·lació des d'abans de l'aprovació de l'esmentat instrument de planejament, o que ha augmentat conseqüentment al llarg dels anys la superfície d'explotació d'aquesta.
  
Així mateix, no es justifica que els terrenys afectats per l'alternativa núm. 3, que es correspon amb l'opció triada per a delimitar l'àmbit de la modificació puntual, presenten valors diferents dels valors dels terrenys de la serra del Cabezoncillo que mantenen la qualificació de sòl no urbanitzable especialment protegit en l'altra vessant de la serra, per la qual cosa terrenys amb característiques ambientals semblants han de tenir una mateixa qualificació urbanística.
  
Evidentment, les característiques ambientals de la serra han variat respecte d'aquelles que hi havia en el moment en què es van aprovar les normes subsidiàries vigents, a causa de l'explotació de la pedrera Cabezoncillo, emplaçada, en part, en sòl no urbanitzable d'especial protecció. Ara bé, el fet que les condicions ambientals de la serra es vegen alterades per la contínua explotació de la pedrera en un sòl protegit, on, d'acord amb el que disposa la Llei 4/1992, de 5 de juny, sobre el sòl no urbanitzable, l'ús miner no està permés, no justifica la desprotecció de sòl proposada a fi de regularitzar la situació urbanística de la pedrera.
  
Com a conclusió d'allò que s'ha expressat en els punts precedents, la serra del Cabezoncillo reuneix suficients valors en elconjunt d'aquesta com per a mantenir el grau de protecció que ostenta en l'actualitat.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. No s'estima acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de modificació puntual núm. 2 de les normes subsidiàries de planejament de Busot (Alacant), promogut per l'Ajuntament de Busot.
  
2. Amb el reconeixement de la presència en la zona de la pedrera d'àrids Cabezoncillo, amb l'objecte de regularitzar la situació d'aquesta i mantenir la qualificació urbanística actual com a sòl especialment protegit, es proposa com a alternativa al projecte avaluat la redacció d'un pla especial l'objecte de la qual siga ordenar l'ús i aprofitament miner en el sòl no urbanitzable especialment protegit. L'esmentat document ha d'anar acompanyat d'un projecte d'explotació de la pedrera, i ha de disposar de la corresponent declaració d'impacte ambiental, ja que l'objecte d'aquesta és establir l'ús miner com a ús compatible en sòl no urbanitzable d'especial protecció.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. Ha de publicarse aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 17 de maig de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 357/03-AIA
  
Títol: Explotació bovina d'engreixament
  
Promotor: Hermanos Cubell Sebastián, CB
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Aras de los Olmos (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a iniciar l'activitat de boví d'engreixament
  
Localització: Polígon 6, parcel·la 185, del terme municipal d'Aras de los Olmos (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la posada en marxa d'una explotació bovina d'engreixament, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació de bestiar boví d'engreixament tindrà una capacitat per a 490 places.
  
L'activitat consistirà en l'encebament de vedells, que entraran en l'explotació amb un pes de 110-120 kg de pes viu, i s'encebaran fins que arriben als 200-250 kg de pes viu. S'hi realitzaran de 2 a 2,5 cicles/any.
  
L'explotació està constituïda per una nau de 2.380 m2, dels quals 910 m2 estan coberts amb coberta a dues aigües amb pendent del 10% i la resta n'és descoberta com a zona de parc.
  
El paviment de la nau estarà format en la zona coberta, prèvia compactació del terreny, per dues capes de 0,15-0,25 m, respectivament, de terra, pedres silícies o rebliment per a impedir el pas de la humitat del sòl. El terreny es dotarà d'un lleuger pendent 3-4%, per a facilitar el desguàs dels lixiviats i de les possibles pluges. En la zona descoberta o parc el sòl serà capa de terra.
  
Es calcula una producció de fem de 2.682 t/any; aproximadament, i es necessitaran un total de 71 ha de superfície agrícola on aplicar-lo com a adob orgànic.
  
El fem produït serà utilitzat com a adob orgànic en camps de cultiu.
  
Entre les instal·lacions i mesures sanitàries que s'han d'adoptar en l'explotació, se cita en la documentació presentada, la disposició de tanca perimetral com també el gual de desinfecció a l'entrada de la nau.
  
El proveïment d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal.
  
L'explotació es localitzarà a 1,5 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient, constituït per projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal, és remés pel promotor en data 9 de desembre de 2003.
  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 210, de 4 d'octubre de 2003, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 23 de març de 2004 se sol·licita al promotor, a través de l'ajuntament, ampliació a la documentació presentada, relativa a la justificació de la disposició del contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte, com també la construcció d'un femer en l'explotació, com estableix la Llei 6/93, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.
  
En data 28 d'abril de 2004 es remet l'ampliació sol·licitada, en la qual s'indica d'una banda, que encara no es disposa de contracte de retirada de cadàvers, ja que l'explotació encara no ha iniciat l'activitat, com també la intenció de construir un femer en cas, únicament, que siga exigit. En aquest cas, es construiria femer de 24 m2, amb lleuger pendent per a la recollida de lixiviats, els quals es dirigirien a la bassa de recollidda de lixiviats.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions
  
- Informe favorable del cap local de sanitat
  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal
  
- Autorització prèvia de la de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge
  
- Informe favorable de l'alcaldia
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons el Pla general d'ordenació urbana.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han indicat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic, sense que s'hi haja aportat la descripció d'aquests.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà que no presenta valors ambientals destacables.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han relacionat els impactes que produiran l'explotació, tant en la fase de construcció com de funcionament, sense que s'hi haja aportat més informació. S'ha elaborat una matriu d'importància, en la qual es relacionen les accions del projecte amb els factors considerats, per la qual cosa pot concloure's que l'estudi d'impacte ambiental pateix de rigor tècnic, ja que no aporta la informació bàsica per a poder avaluar l'activitat. Malgrat tot això, i a causa de la naturalesa de l'explotació i la ubicació d'aquesta, es considera factible l'avaluació de l'activitat.
  
Entre els impactes que pot generar l'activitat, es consideren com rellevants els associats a la fase de funcionament, especialment els relacionats amb l'emissió d'olors, encara que en aquest tipus d'explotació, en la qual la ventilació és natural, les olors estan molt minimitzades i afecten només un radi perimetral de l'explotació prou reduït.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures preventives i correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte no es consideren factibles, perquè no tenen contingut ni rigor tècnic.
  
Les mesures correctores que han d'adoptar-se en l'explotació són:
  
- Ha de construir-se un dipòsit de fem, com estableix la Llei 6/2003 de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. El femer ha de construir-se amb una capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans de l'aprofitament posterior d'aquestes. Ha de construir-se amb lleuger pendent, de manera que puguen dirigir-se els lixiviats a fossa de lixiviats, que podran ser novament incorporats al munt.
  
- Els cadàvers generats en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a l'efecte.
  
- Per a disminuir els problemes d'olors, es tractarà el munt amb superfosfat de calç, o un altre producte desodoritzant.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'expedient relatiu a l'explotació bovina d'engreixament, situada en el terme municipal d'Aras de los Olmos (València), promoguda per Hermanos Cubell Sebastián, CB, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- A l'entrada de l'explotació s'ha de col·locar un sistema de desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.
  
- S'ha de disposar de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, ha de disposar de contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte en el moment en què s'inicie l'activitat.
  
- Ha de construir-se un dipòsit de fem, com estableix la Llei 6/2003 de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. El femer ha de construir-se amb una capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans de l'aprofitament posterior d'aquestes. Ha de construir-se amb lleuger pendent, de manera que puguen dirigir-se els lixiviats a fossa de lixiviats, que podran ser novament incorporats al munt.
  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 21 de maig de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 424/03-AIA
  
Títol: Línia aèria de transport d'energia elèctrica de simple circuit a la tensió de 66 kV entre la S T Alzira - S T Cullera, entre els suports núm. 83 i 92
  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, S A
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme
  
Objecte: Modificació del traçat actual del tram de línia elèctrica aèria de 66 kV en l'entorn de Riola, a fi d'evitar l'encreuament d'aquesta amb el nucli urbà
  
Localització: Riola (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
La línia elèctrica aèria de 66 kV que es pretén executar té una longitud total de 1.796 km, discorre entre els actuals suports núm. 83 i núm. 92. Se substituirà el pòrtic existent núm. 83 per dos suports metàl·lics troncopiramidals.
  
Si bé la línia és de 66 kV, amb la qual cosa en lloc de quedar subjecta al procediment de declaració d'impacte ambiental hauria de ser-lo al d'estimació, és el mateix estudi el que sol·licita que, atesa la pròxima ampliació d'aquesta a 132 kV, siga sotmesa a la primera d'ambdues figures.
  
2. Alternatives
  
L'estudi ha plantejat dues possibles alternatives per al traçat de la línia, com són rodejar el nucli urbà de Riola pel nord o pel sud. Així, a la vista que discórrer pel sud no suposa millores ambientals respecte a l'altra possibilitat, i que el fet de fer-ho pel nord implica una menor longitud de l'esmentada línia; per això s'ha triat, finalment, l'opció nord.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 27 de novembre de 2003, la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme va remetre l'estudi d'impacte ambiental corresponent al projecte de línia aèria de transport d'energia elèctrica de simple circuit a la tensió de 66 kV entre la S T Alzira - S T Cullera, entre els suports núm. 83 i 92.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de la línia aèria de transport d'energia elèctrica de simple circuit a la tensió de 66 kV entre la S.T. Alzira - S.T. Cullera, entre els suports núm.83 i 92 ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València, de data 26 de juny de 2003, Boletín Oficial del Estado de data 26 de maig de 2003, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental i altres documents consultats, cal assenyalar que hi ha afecció a les servituds legals de caràcter ambiental següents:
  
- D'acord Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/99, se afecta el domini públic hidràulic del riu Xúquer.
  
- D'acord amb l'apartat 2.4, criteris de delimitació, del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, que diu el següent:
  
(...) i pel que fa a la delimitació de les denominades conques i segons allò que s'ha disposat per l'apartat 4a del ja citat article 15 de la Llei 11/1994, s'ha adoptat, (...), un perímetre de 500 metres al voltant de la delimitació de l'aiguamoll.
  
Podria pensar-se que existira afecció a la zona humida: marjal i estany de la ribera sud del Xúquer. Així, haurà de delimitar-se si part de l'actuació es localitza en l'interior del perímetre de seguretat de l'aiguamoll (línia de 500 metres).
  
- Si bé no sembla que hi haja afecció directa, cal assenyalar-se que, segons allò que s'ha especificat en la proposta del Govern Valencià (Acord d'aprovació de 10 de juliol de 2000), per a formar part de la xarxa Natura 2000 de la Directiva d'hàbitats (92/43/CEE), es pot afectar, de forma indirecta, el lloc d'interés comunitari denominat curs mitjà i baix del riu Xúquer.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.
  
Només cal ajustar-se a aquells que presenten rellevància en el context de l'actuació que es pretén dur a terme.
  
- Geologia
  
L'actuació es localitza sobre una àmplia plana prelitoral. Hi destaquen els materials quaternaris, es poden distingir els d'origen al·luvial i llims d'inundació.
  
Pel que fa als sòls, es diu en l'estudi que es tracta de sòls que pertanyen a l'ordre entisòls subordre fluvisòls. Així mateix, d'acord amb la cartografia temàtica de la CIT, el sòl presenta una capacitat d'ús agrològic alta.
  
- Hidrologia
  
Respecte a la xarxa de drenatge superficial, només cal referir-se a la presència, molt important, del riu Xúquer, sobre les riberes del qual es durà a terme l'actuació. Així, conegut el règim hidrològic de l'esmentat riu, es fa palés que l'àrea sobre la qual s'actuarà presenta un risc 2 d'inundació, d'acord amb el PATRICOVA, la qual cosa s'haurà de tenir en compte, necessàriament i de forma especial, durant l'execució de les obres.
  
També és important referir-se que, des del punt de vista hidrogeològic, l'esmentada actuació es localitza sobre l'aqüífer 51, o de la Plana de València, el qual es destaca com el més important de la Comunitat Valenciana, tant pel volum d'aigua subterrània com pel paper ecològic d'aquest. És necessari ressenyar que la vulnerabilitat és qualificada, en aquest entorn, com a alta.
  
- Vegetació
  
La zona que serà afectada per l'actuació destaca per l'extensió de cultius de tarongers (Citrus sp.) en tota ella, sense que es donen, de forma ressenyable, cap altre. No obstant això, assenyala l'EIA que la vegetació potencial de la zona es correspon amb vegetació de tipus edafòfil, com era esperable.
  
- Fauna
  
Només és destacable, d'acord amb l'EIA, l'avifauna, per ser el grup més sensible al tipus d'actuació a desenvolupar (es recorda la gran proximitat al Parc Natural de l'Albufera, també catalogat com a zona ZEPA).
  
- Espais naturals
  
La zona en què es realitzaran els treballs es troba inclosa en el PORN del Parc Natural de l'Albufera, per la qual cosa serà necessari observar les especificacions que allí es donen al voltant d'actuacions com l'ara avaluada. Igualment, i encara que de forma tangencial, cal pensar que existisca afecció al lloc d'interés comunitari denominat curs mitjà i baix del riu Xúquer. Així, al voltant dels valors naturals que alberga l'àmbit de l'esmentada zona, s'assenyala el següent:
  
Com correspon al caràcter fluvial de l'àrea, els hàbitats presents es limiten als de rius de cabal permanent, tant en la seua variant amb Glaucium flavum (3250) com amb galeries de Salix i Populus alba (3290). Així mateix, s'inclouen en la fugeta alguns fragments de pastius humits de Molinio-Holoschoenion (6420) i de vegetació riberenca de Nerio-Tamaricetea (92D0) i de Salix i Populus (92AO).
  
Pel que fa a les espècies, i sense perjudici de la presència d'algunes aus d'interés (com Alcedo atthis), la major rellevància correspon als peixos, entre els quals cal destacar Alosa fallax, Chondrostoma arrigonis i Cobitis taenia.
  
Sí que s'adverteix en l'estudi sobre la proximitat de la zona humida núm. 8, denominada marjal i estany de la ribera sud del Xúquer, sense que hi haja afecció directa.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
En aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
Les pertorbacions de la fase de construcció, derivades de les accions característiques en obres civils de caràcter lineal, són, doncs, les pròpies de les accions, sense que, en el cas ara avaluat, s'hi haja d'afegir res més.
  
Es destaquen, per la incidència d'aquests i d'acord amb l'EIA, la possible contaminació dels sòls, compactació de sòls per abassegaments i trànsit de maquinària pesant.
  
Vol assenyalar-se que els residus que podran generar-se seran olis, combustibles i semblants, procedents de la maquinària emprada, i estèrils procedents de les operacions d'excavació.
  
Pel que fa a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, es destaca, d'un costat, la generació de camps magnètics, justificant-se l'escassa importància de l'esmentat impacte, i d'un altre, l'impacte sobre l'avifauna.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
D'entre les mesures correctores disposades per part de l'estudi d'impacte, caben ser destacades les següents:
  
- No es duran a terme noves obertures de pistes d'accés a les obres, i s'aprofitarà la xarxa de camins existent.
  
- Ocupació de maquinària de baixos nivells sònics.
  
- No-realització de treballs en horari nocturn.
  
- Jalonament de la zona d'obres.
  
El programa de vigilància aportat estableix el control de l'aplicació de les mesures correctores. Igualment s'ha implementat la redacció i freqüència d'informes que han de realitzar-se.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de línia aèria de transport d'energia elèctrica de simple circuit a la tensió de 66 kV entre la S T Alzira - S T Cullera, entre els suports núm.83 i 92, promogut per Iberdrola Distribución Eléctrica, SA, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
- Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) han d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la contractació i execució d'aquestes conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció ha d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han de realitzar. També s'han de valorar i proveir pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
- S'han de disposar elements salvaocells, que s'han de localitzar a portell sobre els cables de terra, al llarg de tot el recorregut d'aquests i separats 10 metres. Els esmentats elements seran tires en X de neopré (35cm x 35cm) subjectes per mordassa d'elastòmer amb cinta luminiscent, o també espirals de color visible i dimensions de 30 x 100cm.
  
- Els materials de farciment i els de rebliment que foren necessaris per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures aquestes s'han de sotmetre, amb caràcter previ a la utilització d'aquestes, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
- S'ha de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'han d'abassegar al llarg de la traça en munts, l'alçària dels quals ha de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de forma que es garantisca el manteniment de les propietats naturals.
  
- El magatzem de residus perillosos, el parc de maquinària i una possible planta mòbil de fabricació de formigons, si fóra el cas, només podran localitzar-se fora dels àmbits protegits de les diferents afeccions legals descrites en anterior apartat de la present declaració, tot i que si, com és obvi, en el del PORN de l'Albufera.
  
Pel que fa a l'esmentat magatzem de residus perillosos, aquest ha d'estar cobert mitjançant teulada, a fi que no es generen arrossegaments de contaminants per les aigües pluvials. Els residus de naturalesa fluida s'han d'emmagatzemar en recipients estancs que s'han de situar en l'interior d'una bassa impermeable, prou dimensionada. A més, la totalitat dels residus perillosos s'han d'emmagatzemar a una alçària major d'1 metre respecte a la cota del terreny, a fi d'evitar que, si ocorregueren eventuals episodis d'avingudes, siguen arrossegats.
  
Pel que fa al parc de maquinària i la planta de fabricació de formigons, si així fóra el cas, només podran localitzar-se sobre superfícies impermeables que, a més, estiguen adequades per a la recollida de possibles abocaments accidentals. No s'ha d'admetre l'abocament directe d'efluents vinguts de les anteriors plantes auxiliars al riu Xúquer i séquies contributives, excepte tractament previ i autorització pertinent de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
La zona d'abassegaments de material granular, ja siguen àrids o inerts, s'ha de situar el més allunyada possible del llit del riu Xúquer. Els abocaments de terra, runes, etc., s'han de realitzar des d'alçades inferiors a 1 metre, amb l'ús de mànegues de descàrrega en els casos de major risc. S'han de tapar les caixes dels camions, humectar els abassegaments i rentar de rodes de vehicles i maquinàries quan abandonen la zona d'obres.
  
D'acord amb el Decret 96/1995, de 16 de maig, del govern valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera (DOGV núm. 2.516, de 26.05.95), i al punt 7.5, es diu, entre altres especificacions que s'han de complir, que durant la realització de les obres han de prendre's les precaucions necessàries per a evitar l'alteració de la coberta vegetal o la modificació de llits en les zones adjacents i, en tot cas, el projecte ha d'incloure les necessàries partides pressupostàries per a la correcció de l'impacte produït, com també per a l'adequació ecològica i paisatgística d'aquesta.
  
- Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques, el fet s'ha d'informar a la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, s'ha de requerir que s'informe favorablement d'aquest per part de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 24 de maig de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 563/99-AIA
  
Títol: Ampliació d'escorxador d'aus
  
Promotor: AGROVIC LEVANTE, S A
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sueca
  
Objecte del projecte: Escorxador d'aus
  
Localització: Terme municipal de Sueca (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.
  
L'objecte del projecte és l'ampliació de l'escorxador industrial d'aus amb sala d'especejament i industrialització amb depuradora d'aigües residuals.
  
Les millores que s'han de realitzar pretenen únicament millorar la logística interna de la planta, tornar a situar algunes de les seccions de producció per a optimitzar els fluxos de matèries primeres, producció i productes acabats, al mateix temps que resoldre l'adequació higiènica i sanitària de l'escorxador.
  
Les activitats que duu a terme l'escorxador són: recepció/penjament d'aus; atordiment; sacrifici; escaldada; plomada; evisceració; aireig; pesada i classificació; especejament/envasament; conservació/expedició.
  
La producció mitjana anual de l'escorxador és de 25.000.000 aus, la qual cosa comporta 182.860 kg de canal al dia (100.000 aus al dia).
  
Tots els subproductes provinents de la indústria com plomes, budells, sang, caps, potes, etc. són conduïts des del punt de producció d'aquests, mitjançant emissors pneumàtics, fins a la zona de subproductes, situada en una de les dependències de la nau de serveis. Són emmagatzemats i retirats pel gestor de subproductes.
  
Respecte a les aigües residuals, l'escorxador disposa d'una instal·lació de tractament biològic d'aigües residuals de tipus estabilització per contacte (oxidació total per baixa càrrega), dimensionada en la construcció d'aquesta (any 1999) per a tractar 700 m3/dia.
  
A causa de l'augment de cabal que s'ha de tractar (1.700 m3/dia) com a resultat dels canvis del sistema productiu de l'escorxador, les instal·lacions es mostren insuficients per a tractar la totalitat de l'abocament, per la qual cosa es fa necessari ampliar la planta.
  
La solució tècnica que es proposa en la documentació presentada està condicionada a la connexió de l'escorxador al col·lector municipal.
  
Les actuacions que s'han de realitzar per a l'ampliació seran les següents:
  
- Tractar la totalitat de l'efluent (1.700 m3/dia) en una instal·lació de pretractament per flotació, i reduir notablement els valors de la càrrega contaminant.
  
- Mantenir les actuals instal·lacions de tractament treballant amb el cabal de 700 m3/dia per al qual van ser projectades.
  
- Realitzar l'abocament conjunt dels 1.000 m3 tractats únicament en el CAF i els 700 m3 tractats a més en la depuradora (en aquestes condicions l'abocament que passa per la depuradora ix amb paràmetres de taula III), i aconsegueix uns valors finals inferiors als exigits per a l'abocament al col·lector municipal.
  
Amb aquest fi es proposa la realització d'una instal·lació per al tractament d'un cabal mitjà de 75 m3/h en un equip de clarificació d'aigües per flotació mitjançant aire tipus ACAF.
  
Tramitació administrativa
  
La documentació formada pel projecte tècnic, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal ha sigut remesa a través de la Comissió d'Activitats Qualificades de València.
  
L'expedient municipal està format pels informes de l'aparellador municipal, informe de sanitat, informe de l'enginyer industrial, comunicació a confrontant, informe de l'alcaldia i informació pública.
  
L'informe de l'alcaldia indica que:
  
- Pot concedir-se la llicència sol·licitada si s'adopten les mesures correctores
  
- Després del període d'informació pública no s'hi han presentat al·legacions.
  
Els altres informes municipals indiquen, entre altres aspectes, que:
  
- L'activitat es troba dins de zona industrial. Les ordenances municipals i plans d'ordenació urbana permeten la implantació d'aquestes activitats en zona industrial.
  
- L'activitat es pot classificar com a molesta d'acord amb els articles 1 al 5 del Reglament d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses aprovat per Decret 2114/1961, de 30 de novembre.
  
Vista la documentació presentada i visitada la zona, se li va sol·licitar al promotor que ampliara la documentació presentada relativa a la depuració d'aigües, el tractament de fangs i l'autorització d'abocament per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
En atenció a aquesta sol·licitud l'empresa remet la documentació següent:
  
- Informe ambiental.
  
- Informe d'afecció al medi receptor.
  
- Document de l'Ajuntament de Sueca amb referència a l'abocament de l'efluent final de la depuradora d'Agrovic a la nova EDAR del municipi.
  
- Fotocòpia d'analítica puntual.
  
Atés que s'emplaça en les proximitats del Parc Natural de l'Albufera, i de fet l'abocament es produeix en una séquia que pot afectar l'espai protegit, es va efectuar consulta al director ?conservador, i també a l'Ajuntament de Sueca.
  
Informes sectorials
  
De les consultes efectuades s'han rebut informes dels diferents organismes dels quals cal ressaltar:
  
- Ajuntament de Sueca: de la documentació i informació aportada per l'empresa, es desprén que la gestió dels residus sòlids de l'explotació es realitza de forma adequada. Respecte a les aigües residuals, en aquests moments, l'empresa aboca a domini públic. Com a millor solució al problema que representa aquest abocament, amb valors de SS 125 mg/l, DBO5 210 i DQO 412 (segons anàlisi aportada per l'empresa de data 26-06-03), es planteja la connexió al clavegueram municipal en el menor temps possible, o l'adopció de mesures provisionals correctores fins que es realitze la connexió.
  
- Parc Natural de l'Albufera: amb la connexió al col·lector, s'haurà d'inutilitzar completament l'actual desguàs a la séquia Braçal de Marco, i evitar d'aquesta manera qualsevol tipus d'abocament, ja siga intencionat o accidental.
  
Mentre s'efectua la connexió a col·lector s'hauran de controlar diàriament alguns paràmetres indicatius (color, sòlids en suspensió, ferro dissolt, DQO, DBO, etc.) per a garantir que no hi ha cap afecció al medi receptor i amb això a l'espai natural protegit.
  
Afeccions legals
  
L'activitat segons la documentació presentada s'emplaça en zona industrial, i s'inclou en el Pla d'ordenació dels recursos naturals de l'Albufera.
  
L'escorxador realitza l'abocament d'aigües residuals a llit públic (séquia Braçal de Marco) per la qual cosa ha de disposar de l'autorització d'abocaments a domini públic hidràulic, complint el que estableix el Reial decret llei 1/2001, de Text refós de la llei d'aigües.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els elements del medi susceptibles de veure's afectats pel projecte són: atmosfera; aigües superficials i subterrànies; vegetació; fauna; paisatge; medi socioeconòmic.
  
2. Identificació i valoració d'impactes.
  
En l'estudi d'impacte ambiental presentat es conclou que després de la valoració efectuada, es dedueix la xicoteta magnitud dels impactes produïts i que l'impacte global pot considerar-se baix, encara que minimitzable amb l'aplicació d'algunes mesures correctores.
  
De la matriu d'impactes, l'estudi n'extrau les conclusions següents:
  
- En conjunt la instal·lació de la depuradora té un impacte positiu gràcies a la reducció de la contaminació de les aigües de la zona i l'augment del nivell sanitari i la qualitat de vida de l'àrea.
  
- Els factors del medi que rebran un major impacte negatiu seran la qualitat atmosfèrica i el paisatge de la zona.
  
- Pel que fa a la salut i seguretat, ambdues són impactades negativament pel trànsit de vehicles i positivament pel funcionament de l'estació depuradora.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
Les mesures correctores que es proposen en l'estudi d'impacte ambiental són, entre altres, les següents:
  
- Neteja, si procedeix, dels col·lectors i canals de recollida d'aigües, tant en l'interior de les naus de producció com en el que envia l'aigua de l'arqueta d'eixida de l'aigua tractada fins al llit on s'efectua l'abocament.
  
- Manteniment periòdic de les estacions de bombament i elevació dels tamisos de desbast de sòlids.
  
- L'empresa que realitza el manteniment de la depuradora continuarà abocant fangs deshidratats en abocador controlat, o si no n'hi ha, ha d'enviar-los a planta incineradora, etc.
  
- Les campanyes de desinsectació i desratització es realitzaran amb la periodicitat establida pel pla higienicosanitari de l'empresa d'acord amb les exigències de l'autoritat sanitària competent.
  
Com a programa de vigilància ambiental es proposen els controls següents:
  
- Control i manteniment dels col·lectors i canals de recollida d'efluents en el procés industrial, estacions de bombament i elevació, instal·lacions de l'estació depuradora, etc.
  
- Anàlisis periòdiques del contingut de nitrats, fòsfor, matèria orgànica i DBO5 de l'efluent depurat a més de comprovar que s'assoleixen les previsions del projecte.
  
- Control d'olors en la contornada de l'estació depuradora i zones habitades.
  
- Control sobre l'estat de conservació de les barreres vegetals i zones verdes.
  
- Control sobre la proliferació de rosegadors i insectes.
  
- Control sobre la gestió i tractament de fangs.
  
- Control de sorolls en els moments més desfavorables del procés productiu, tant en l'interior com en l'exterior de la nau, i comprovar que els nivells compleixen els requisits mínims per al benestar públic.
  
- Control de les emissions gasoses de les xemeneies de les calderes de calfament de les aigües i calefacció.
  
- Mantenir la informació periòdica sobre el tractament de residus sòlids mitjançant els llibres de registre de residus industrials per a la gestió d'aquests. Açò constarà de:
  
- Recol·lecció de dades que es realçarà en funció del paràmetre a considerar i de l'activitat que provocarà l'impacte detectat.
  
- Anàlisi de les dades i avaluació de l'impacte.
  
- Preparació d'un informe periòdic que es redactarà anualment i que contindrà els nivells d'impacte detectats, l'eficàcia observada de les mesures correctores, la correcció de l'estudi d'impacte ambiental i les adaptacions del pla de vigilància ambiental a les noves situacions.
  
Un dels principals impactes negatius que ha estat originant l'escorxador és la insuficient o inexistent depuració de les aigües residuals; s'observa en visites realitzades que en la séquia apareixien plomes i sang, encara que en la documentació sempre es fa insistència en la recollida tant de la sang com de les plomes.
  
Cal assenyalar que l'escorxador realitza l'abocament a llit públic sense l'autorització de l'organisme de conca.
  
En l'informe ambiental presentat en contestació a l'ampliació requerida per aquesta Conselleria es fa una estimació dels tipus i quantitats de residus i emissions que es produeixen i en quina fase del procés.
  
En aquesta ampliació es proposen noves mesures i es puntualitzen les mesures correctores proposades amb anterioritat.
  
S'ha presentat també per l'empresa promotora un informe d'afecció al medi receptor elaborat per l'empresa Depuración de Aguas del Mediterráneo.
  
La finalitat de l'informe és veure el tipus d'afecció que pot patir el medi receptor a causa de les aigües finals abocades per l'empresa després del procés de depuració d'aigües.
  
El treball efectuat ha consistit en la realització d'un mostratge en diferents punts al llarg de la séquia on es realitza l'abocament. Els punts de mostratge presos s'inicien en Agrovic-Levante i finalitzen en la zona sensible pertanyent a l'Albufera.
  
En el mostratge realitzat al matí el medi receptor presenta una disminució de DBO5, DQO i Nitrogen total, provocat per l'autodepuració del medi.
  
En el segon mostratge realitzat a la vesprada, s'aprecia la irregularitat dels aportaments i les diverses activitats que afecten a aquests. Continua l'informe amb la indicació que en aquest mostratge la séquia dels Ous no anava pràcticament carregada, i no afectava el contingut de la séquia dels Arbres. No obstant això, en el punt 4 hi havia una important aportació d'una altra séquia que entroncava i que anava carregada de substàncies de greixos que van provocar un augment de la DQO.
  
Com a conclusió l'informe indica, «... Que hi ha una forta antropització del medi receptor on pararan les aigües d'abocament de l'empresa Agrovic-Levante. I es pot concloure sens dubte que la zona de l'Albufera a què arriba la séquia dels Arbres, a la qual aboca provisionalment l'empresa abans esmentada fins a connexió prevista al col·lector municipal, no es veu afectada per l'abocament d'aquesta».
  
Formant part de la documentació presentada per l'empresa Agrovic-Levante, es troba informe de l'Ajuntament de Sueca remés a l'empresa en el qual s'indica:
  
1. Que en el projecte de l'EDAR es preveu la recollida d'aigües residuals d'Agrovic-Levante, les quals han sotmetre's a un tractament previ per part de l'estació depuradora que té l'empresa abans de ser abocada al clavegueram públic.
  
2. Que abans de poder realitzar l'abocament de les aigües residuals al clavegueram públic i de realitzar el corresponent pretractament, haurà de sol·licitar el corresponent permís d'abocament i si és el cas, realitzar les corresponents instal·lacions per a adequar-ne l'abocament als paràmetres que s'exigisquen en la corresponent ordenança d'abocaments.
  
Així mateix les obres de connexió al clavegueram públic i de les instal·lacions de pretractament que s'hi hagen de fer per a adequar l'abocament a allò que s'ha regulat en la corresponent ordenança d'abocaments, aniran a càrrec de l'empresa Agrovit- Levante S A.
  
3. Que el cabal d'aigües residuals a tractar provinents de l'empresa mencionada, en principi i a falta de presentar projecte definitiu, pot ser assumit per l'EDAR municipal.
  
4. Quant a la qualitat de les aigües residuals que té previst l'empresa Agrovic-Levante abocar al clavegueram públic poden ser tractades per l'EDAR, sempre que patisquen un procés de pretractament i complisquen els paràmetres de la corresponent ordenança d'abocaments al clavegueram públic.
  
El Servei de Protecció de la Natura de la Guàrdia Civil de Sollana ha remés informe a l'Àrea d'Inspecció Mediambiental d'aquesta Conselleria sobre els abocaments de l'empresa Agrovic-Levante S L. En aquest informe s'assenyalen les conclusions següents:
  
- L'activitat es dedica a escorxador d'aus, i té depuradora de tipus biològic, la qual després de tractament és abocada a la séquia Braçal de Marco a través de l'eixida sota el camí situat en la part posterior de l'empresa.
  
- La indústria no té autorització d'abocaments a domini públic hidràulic, i infringeix el que estableix l'article100.1 del Reial decret Llei 1/2001, de text refós de la Llei d'aigües.
  
- Les aigües residuals de l'escorxador contenen abundant matèria en suspensió, igualment gran quantitat de sòlids, per la qual cosa aporten desfavorablement DBO i DQO, incrementant l'eutrofització de les aigües que discorren pel Parc Natural de l'Albufera, si bé, el principal problema es troba en la platja de Motilla, al Mareny de Barraquetes, on desemboca, on es produeixen a l'estiu les queixes dels veïns per falta de qualitat de les aigües de bany.
  
Atenent totes aquestes consideracions l'empresa ha presentat, amb data 11 de març de 2004, fotocòpia de la junta de govern local en la sessió del dia 2 de febrer de 2004, en la qual per unanimitat es va adoptar concedir l'autorització de connexió de l'empresa SADA a la xarxa de clavegueram.
  
L'Ajuntament ha remés els acords de la junta de govern on s'autoritza a la mercantil SADA la connexió al clavegueram de Sueca.
  
Atés que s'ha autoritzat la connexió amb el clavegueram i, per tant, les aigües de l'escorxador són conduïdes a la depuradora de Sueca que va ser inaugurada el 23 de setembre de 2003 i que està projectada per a absorbir els abocaments tant urbans com industrials de municipi, ha de suspendre's la connexió de l'abocament de l'escorxador amb la séquia Braçal de Marco.
  
Els tècnics i servei de guarderia del Parc Natural de l'Albufera visiten les instal·lacions de l'escorxador i comproven que s'ha dut a terme la connexió de l'abocament de l'empresa SADA a la xarxa de clavegueram municipal i no s'observa abocament d'aquestes aigües a la séquia Braçal de Marco.
  
Amb atenció a açò el principal impacte que és l'abocament d'aigües residuals, sense tractament, a llit públic, es corregeix.
  
Per tant si les aigües residuals són recollides per l'estació depuradora d'aigües residuals de Sueca on seran tractades, es considera que el projecte és correcte.
  
No obstant això han de realitzar-se les anàlisis periòdiques per a garantir el compliment de les normatives a la xarxa de clavegueram.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que hi siguen preceptives, el Projecte d'ampliació d'escorxador d'aus al terme municipal de Sueca (València) el promotor del qual és Agrovic-Levante, S A, atés que l'abocament d'aigües residuals s'efectua a la xarxa de clavegueram municipal amb la inutilització de la connexió a la séquia i per tant impedeix l'abocament d'aquestes a llit públic, i sempre que es complisquen a més les condicions de l'apartat segon.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. S'ha de garantir que l'abocament a la xarxa de clavegueram municipal compleix les condicions exigides per l'Ajuntament de Sueca.
  
S'han d'efectuar anàlisis periòdiques, conforme exigisca l'Ajuntament de Sueca, per a garantir el compliment de les normatives a la xarxa de clavegueram.
  
2. S'han de complir les altres mesures protectores i correctores previstes en la documentació presentada.
  
3. S'ha de procedir a la recuperació, restauració, integració, etc. de totes les alteracions que s'hi hagen produït com a conseqüència dels abocaments d'aigües residuals efectuats a llit públic.
  
4. Qualsevol variació del tractament d'aigües, abocament, residus orgànics, etc. d'aigües residuals es comunicarà a aquesta Direcció General per al corresponent vistiplau.
  
Tercer
  
Notificar aquesta resolució a l'Àrea d'Inspecció Mediambiental a l'efecte oportú.
  
Quart
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Cinqué
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 25 maig de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 316/03-AIA
  
Títol: Línia aèria d'alta tensió a 132 kV a la nova subestació la Casella
  
Promotor: IBERDROLA
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports
  
Objecte: Millorar la qualitat del servei en la província de València
  
Localització: Terme municipal d'Alzira, València
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és el subministrament d'energia elèctrica a la futura subestació la Casella, situada en el complex industrial de Lawson Mardon Suñer SAU, per a millorar el subministrament en la província de València. Amb aquest fi s'ha projectat una línia aèria d'alta tensió a 132 kV, doble circuit, d'entrada i eixida des del nou suport núm. 15 bis de la línia Alzira-Gandia, fins a la nova subestació la Casella, la longitud de la qual és de 0,939 km amb quatre suports metàl·lics que serveixen de suport dels conductors entre el punt d'entroncament en la línia existent i la nova subestació.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 6 de maig de 2003 la Conselleria d'Infraestructures i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de la línia aèria d'alta tensió a 132 kV a la nova subestació la Casella.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de la línia aèria d'alta tensió a 132 kV a la nova subestació la Casella, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant sengles anuncis publicats en el BOP núm. 305 de data 24 de desembre de 2003 i en el BOE núm. 305 de data 22 de desembre, sense que s'hi hagen presentat al·legacions amb caràcter ambiental.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
L'àrea d'estudi està dominada per l'ús urbà i agrícola; s'afavoreix el creixement de comunitats nitròfiles, ruderals i arvenses i per això no pot parlar-se d'àrees naturals o seminaturals que mostren un interés singular de cara a la conservació.
  
Només l'avifauna pot veure's afectada, pel fet que durant els desplaçaments poden topar-se contra els conductors, encara que pareix poc freqüent, ja que el grossor d'aquests cables pot facilitar-ne la detecció a distàncies segures. No obstant això, la col·lisió contra els cables de terra, més fins i menys visibles que els conductors, sembla més freqüent.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Les operacions de rebuig i desbrossament, juntament amb el moviment de terres que s'han de realitzar per a l'execució dels suports dels pals per a l'estesa aèria de la línia, com també l'obertura d'accessos necessaris per al condicionament del terreny, afectaran principalment zones de cultius.
  
Un altre possible impacte és la mort d'aus a causa de col·lisions contra la línia elèctrica. Les víctimes possibles de les esmentades col·lisions serien avitardes i camallargs, principalment.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores següents:
  
- Aprofitament al màxim de la xarxa de camins existent. S'ha d'evitar, en la mesura que es puga, la creació de nous accessos.
  
- Minimització de les zones de recollida de materials de muntatge de la infraestructura o procedents de l'excavació.
  
- Si s'ha d'accedir a suports per camps de cultiu, se senyalitzarà per mitjà de cintes l'accés pels mitjans, de manera que tots els vehicles circulen sempre pel mateix lloc. A més, l'abassegament i trasllat de materials es realitzarà, sempre que siga viable, amb maquinària lleugera, tractor i semblant.
  
- Els canvis d'oli, reparacions i rentats de maquinària es duran a terme en zones específiques sense perill de contaminació de les aigües per abocaments de lubricants, formigó o altres productes.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de la línia aèria d'alta tensió a 132 kV a la nova subestació la Casella, promogut per IBERDROLA, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir s'estableixen les següents:
  
1. Una vegada efectuada la instal·lació s'ha recollir el material sobrant i al trasllat d'aquest a un abocador autoritzat, i a la restauració a l'estat original de les zones afectades mitjançant l'aportació de terra vegetal i la plantació d'espècies arbustives i herbàcies pròpies de la zona.
  
2. Minimització del risc de col·lisió contra el cable de terra mitjançant senyalització amb espirals, tires o boles de colors vistosos.
  
3. Efectuar periòdicament un seguiment a fi de quantificar l'existència de danys sobre les aus i en especial sobre aquelles que presenten una protecció o interés especial i en conseqüència, adoptar, si foren necessàries les mesures correctores proposades al respecte.
  
4. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'ha de comunicar a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquesta, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5023, del 08-06-2005 (2005/6228)

Resolución de 20 de mayo de 2005 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5023

Fecha DOGV
:   08-06-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/6228

CVE


Fecha del documento
:   20-05-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Sueca](javascript:void(0))
    * [Aras de los Olmos](javascript:void(0))
    * [Alzira](javascript:void(0))
    * [Busot](javascript:void(0))
    * [Riola](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Resolución de 20 de mayo de 2005 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/X6228]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 209/03-AIA Busot, 357/03-AIA Aras de los Olmos, 424/03-AIA Riola, 563/99-AIA Sueca, y 316/03-AIA Alzira, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 20 de mayo de 2005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 209/2003-AIA
  
Título: Modificación puntual nº 2 de las Normas Subsidiarias de planeamiento de Busot.
  
Promotor: Ayuntamiento de Busot
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y Conselleria de Territorio y Vivienda
  
Localización: En el paraje del Cabezoncillo, en el término municipal de Busot.
  
Objeto del proyecto evaluado y descripción de sus características más relevantes
  
I. El objeto del proyecto evaluado es la recalificación de unos terrenos calificados por el planeamiento vigente como suelo no urbanizable de protección especial, que pasarán a tener la calificación de común, con el fin de hacer compatible con el planeamiento urbanístico una actividad minera existente en dicha zona con anterioridad a la aprobación de las Normas Subsidiarias vigentes.
  
II. En la actualidad, el instrumento de planeamiento vigente se corresponde con unas Normas Subsidiarias de planeamiento aprobadas por la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante en fecha 25 de enero de 1996. En el momento de la redacción y aprobación de dicho instrumento, no se tuvo en cuenta la existencia en el paraje del Cabezoncillo de una actividad de extracción y machaqueo de áridos que contaba con las correspondientes autorizaciones municipales.
  
III. El objetivo perseguido con la modificación propuesta es hacer compatible con el planeamiento la citada actividad, permitiendo así la explotación de la cantera y la posterior restauración de la misma. Se mantiene la calificación de zona protegida en la cima de la sierra, con el fin de proteger la ladera norte de la misma y minimizar los impactos visuales desde el casco urbano de Busot y sus alrededores.
  
IV. La modificación propuesta abarca una superficie de 32 Ha, correspondientes al 28% de la superficie de la cantera.
  
V. La nueva delimitación propuesta se realiza bajo los criterios de respetar y adaptar el perímetro a elementos naturales propios de la orografía del terreno.
  
VI. Las alternativas de proyecto estudiadas son:
  
- Opción 0: No actuar. Mantener los terrenos afectados con la calificación actual de Suelo No Urbanizable de Especial Protección, renunciando a la restauración de la zona explotada.
  
- Opción 1: Recalificar la totalidad de la Sierra del Cabezoncillo, pasando de ser Suelo Especialmente Protegido a Suelo No Urbanizable Común. Esta alternativa permite mantener el 100% de las previsiones de explotación de la actividad minera.
  
- Opción 2: Modificar los límites del Suelo Especialmente Protegido, haciéndolos coincidir con la línea de vertiente de aguas de la Sierra y posibilitando la explotación de toda la vertiente sur de la Sierra. Las previsiones iniciales de explotación de la mina se reducen a un 48%.
  
- Opción 3: En esencia similar a la opción anterior, pero retranqueando la línea de vertiente de aguas hacia la ladera este, con el fin de mantener una parte de la sierra en la zona elevada que actúe de franja de protección para la zona de umbría y evite los impactos visuales desde el municipio de Busot. La superficie inicial de explotación se reduce en este caso a un 28%.
  
Tras valorar las diferentes alternativas de actuación desde el punto de vista medioambiental, paisajístico y urbanístico, se opta por la opción 3, que es la que se evalúa en la presente modificación de planeamiento.
  
Tramitación administrativa
  
1. Admisión a trámite
  
En fecha 19 de agosto de 2003 la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante remitió documentación técnica, estudio de impacto ambiental y expediente administrativo relativos a la Modificación nº 2 de las Normas Subsidiarias de planeamiento de Busot (Alicante), incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
2. Información pública
  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto con el resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el Diario Información, de fecha 13 de diciembre de 2002 y en el DOGV nº 4.401, de 18 de diciembre de 2002.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron 117 alegaciones, según consta en el certificado emitido por la Secretaría del Ayuntamiento de Busot.
  
3. Resumen de las alegaciones
  
En aras de realizar una exposición clara y concisa de las cuestiones ambientales tratadas en las alegaciones presentadas, teniendo en cuenta el número de alegaciones presentadas y que muchos de los aspectos tratados se repiten en la gran mayoría de ellas, se recogen a continuación las consideraciones ambientales expuestas en las alegaciones presentadas, resumiendo las distintas explicaciones que se realizan sobre cada una de ellas:
  
- Iniciación de la tramitación de expediente para declarar las Sierras del Cabeçó D'Or y la Grana como Paraje Natural:
  
El equipo redactor se muestra conforme con la posible declaración de las Sierras de Cabeçó d'Or y la Grana como Paraje Natural, afirmando que esta declaración nada tiene que ver con el contenido del estudio de impacto ambiental.
  
- Respecto del ámbito objeto del estudio de impacto ambiental.
  
El estudio de impacto ambiental ha considerado como ámbito de análisis la superficie ocupada por la actividad minera así como la zona de influencia de la misma. Se estima suficiente el ámbito de trabajo del estudio de impacto ambiental.
  
- Proximidad y posible afección del proyecto a las Cuevas de Canelobre.
  
Se afirma que los numerosos controles y mediciones realizados en el interior de las cuevas sobre las vibraciones ocasionadas por las voladuras realizadas en la cantera, aportan datos que en ningún caso superan el valor umbral, establecido en 0,49 mm/seg, a partir del cual los sismógrafos comienzan a registrar vibraciones. Se concluye que la afección sobre las cuevas de Canelobre es prácticamente inexistente, dejando en manos del órgano ambiental competente la adopción de medidas complementarias de protección para las mismas.
  
- Impacto paisajístico.
  
El equipo técnico redactor del estudio de impacto ambiental considera correcta la valoración asignada a la calidad paisajística de la zona, diferenciando entre dos subzonas que se corresponden con el Extremo sudeste de la Sierra del Cabezoncillo y con la mitad noreste de la citada sierra. Asimismo, el estudio de impacto ambiental considera el impacto paisajístico como uno de los más importantes, destacando el hecho de que se hayan adoptando medidas concretas a este respecto, tanto en el capítulo de medidas correctoras como en el Programa de Vigilancia Ambiental.
  
- Contenido del estudio de impacto ambiental en lo que respecta a la fauna.
  
Se afirma que la repercusión de la presente modificación sobre la fauna ha sido tratada suficientemente en el apartado de identificación y valoración de impactos, contemplando la posibilidad de adoptar medidas correctoras.
  
- Hidrología Subterránea.
  
Esta alegación refuta el contenido del estudio de impacto ambiental cuando dice que en la zona no hay ningún acuífero importante. Para ello, habla de la existencia del acuífero del Cabeçó d'Or y del pozo municipal de agua.
  
Tras el análisis realizado, el estudio de impacto ambiental concluye que no existe afección sobre la hidrología subterránea. En todo caso, como consecuencia de las alegaciones presentadas referentes a la afección a la hidrología subterránea, el equipo redactor ha presentado documentación complementaria al estudio de impacto ambiental mediante la cual se pretende clarificar y justificar dicho aspecto.
  
En lo referente a la existencia en la zona del pozo municipal de abastecimiento de agua potable, se afirma que dicha infraestructura se encuentra protegida de la actividad minera y que las mediciones realizadas en el mismo sobre las vibraciones ocasionadas por las voladuras realizadas concluyen que el impacto producido sobre el pozo no es importante.
  
- Impacto sobre la vegetación.
  
El equipo redactor considera suficiente la identificación y valoración de impactos realizada en lo que respecta a la afección a la vegetación presente en la zona.
  
- Afección a una vía pecuaria que atraviesa la zona.
  
En contestación a la alegación presentada, se afirma que el presente proyecto no afecta a la citada vía pecuaria.
  
- Riesgo de contaminación de las aguas subterráneas.
  
Se afirma que la actividad extractiva y de machaqueo de áridos no conlleva contaminación de las aguas subterráneas, y que aquellas actividades que podrían producir impacto, tales como los posibles derrames y vertidos de la maquinaria utilizada, han sido suficientemente tratados en el documento presentado.
  
- Delimitación de un perímetro de protección del pozo existente.
  
La solicitud de delimitar un perímetro de protección al pozo municipal es trasladada a la Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
- Análisis de alternativas.
  
El equipo redactor considera que la alternativa elegida de entre aquellas estudiadas es la más menos dañina y la que permitirá afrontar en menor plazo de tiempo la restauración de la zona.
  
Se descarta cualquier alternativa que pase por no actuar y dejar la cantera abandonada y degradada.
  
- Calidad del aire y vibraciones.
  
Se afirma que el estudio de impacto ambiental trata adecuadamente los aspectos relacionados con la calidad del aire y las vibraciones producidas.
  
- Medidas correctoras y Programa de Vigilancia Ambiental son una declaración de intenciones.
  
Se expone que una vez dictada la Declaración de Impacto Ambiental dichos apartados pasarán a considerarse de obligado cumplimiento.
  
4. Peticiones de información o documentación complementaria
  
No se ha solicitado documentación complementaria al ayuntamiento de Busot ni se han requerido informes sectoriales.
  
Afecciones legales
  
1. No se afecta a espacios protegidos por la legislación sectorial vigente.
  
2. No existen cuevas que se vean afectadas de manera directa por la presente modificación. Las cuevas de Canelobre se localizan a 5 km de la población. Las acciones que pueden afectar a las mismas son aquellas derivadas de la explotación de la cantera existente, no las propias de modificar el régimen urbanístico de parte del suelo no urbanizable.
  
3. Existe una vía pecuaria que discurre al sur de la actividad minera, aunque queda fuera del ámbito objeto de la modificación puntual.
  
4. Respecto de la afección del proyecto propuesto a la hidrología superficial y subterránea, no existen cauces con agua permanente o discontinua que discurran por el ámbito de la modificación puntual. Los barrancos y torrenteras existentes en la ladera de la sierra son aquellos cuya formación se debe al afecto de la erosión producida por las lluvias torrenciales que se dan en la zona. Existe una rambla que recoge las aguas de escorrentía de la ladera de la Sierra, pero se sitúa fuera del perímetro de la cantera, en suelo no urbanizable común.
  
Respecto de la hidrología subterránea, el estudio de impacto ambiental señala que el ámbito del proyecto se emplaza en la zona meridional del acuífero del Cabeçó d'Or. Se realiza una descripción de las características más importantes del mismo, concluyendo que se trata de un sistema acuífero sobreexplotado y altamente salinizado.
  
El municipio de Busot cuenta con un pozo de extracción de agua para abastecimiento de la población en la zona objeto de estudio. Dicha infraestructura se conoce con el nombre del Pozo del Salmitre, y la calidad del agua extraída presenta valores aptos para el abastecimiento de la población.
  
Por último, se afirma que la actividad minera no está considerada como una actividad industrial potencialmente contaminadora de acuíferos.
  
5. El estudio de impacto ambiental afirma que la presente modificación no afecta a ningún monumento histórico-artístico inventariado, y que la probabilidad de que existan yacimientos arqueológicos en la zona es baja. Como medida preventiva se establece que si durante la explotación de la mina aparecen restos arqueológicos, se paralizará la actividad de la misma y se comunicará al Órgano competente.
  
Consideraciones ambientales
  
1. La zona objeto de estudio se localiza en las estribaciones de la Sierra del Cabeçó d'Or, en concreto en la Sierra del Cabezoncillo. Se trata de una sierra donde predominan las formaciones de calizas y margas, y donde podemos encontrar pendientes que, en ocasiones, superan el 30%.
  
Se realiza una amplia descripción geológica y geomorfológica de un extenso ámbito de territorio en el que se emplaza la zona objeto del proyecto.
  
En lo que respecta a la edafología, la zona presenta suelos pobres debido a la aridez del clima existente.
  
2. El estudio de impacto ambiental diferencia dos tipos de ambiente en cuanto a la vegetación existente en el área de actuación. Éstos son:
  
- Matorral bajo (Espartal-Romeral)
  
Ocupa la mayor parte de la vertiente este de la sierra del Cabezoncillo. La vegetación presente en la zona se corresponde con un matorral en el que las especies vegetales predominantes son el esparto (Stipa tenacissima) y el romero (Rosmarinus oficinalis), encontrándose en general bien conservado. Asimismo se enumeran las distintas especies vegetales que aparecen en determinadas zonas de la sierra.
  
- Vegetación de Ramblas
  
Se corresponde con la vegetación existente en la rambla que limita la sierra por su lado este. En ella podemos encontrar las mismas especies vegetales que aparecen en la zona de matorral, destacando como principal diferencia la presencia de adelfa (Nerium oleander).
  
El estudio de impacto ambiental ha analizado la vegetación existente en la vertiente Este de la Sierra del Cabezoncillo, que es el objeto de la modificación propuesta, dejando sin analizar la vegetación existente en el resto de la Sierra. Por lo tanto, no se ha realizado una valoración global de la vegetación existente en la totalidad de la sierra.
  
El estudio de impacto ambiental afirma que la vegetación potencial de la zona se correspondería con una maquia clara de espinares y lentiscares, compuesta por un matorral esclerófilo con lentiscos (Pistacia lentiscus), palmitos (Chamaerops humilis), acebuches (Olea europaea sylvestris), bayón (Osyris quadripartita), espino negro (Rhamnus lycioides), escobón (Ephedra fragilis), algarrobos (Ceratonia Siliqua), esparraguera (Asparagus albus), etc. Algunas de estas especies vegetales se encuentran entre las que el estudio de impacto ambiental enumera como presentes en la vertiente este de la sierra del Cabezoncillo, lo que da una idea de la coincidencia de la vegetación actual con la vegetación potencial descrita.
  
Asimismo, el estudio de impacto ambiental cita las especies vegetales presentes en la zona que gozan de algún grado de protección, en concreto aquellas incluidas en el Anexo III de la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies amenazadas, y las incluidas en las distintas categorías de la Unión Internacional para la Conservación de la Naturaleza y los recursos naturales de 1994. Éstas son, palmito (Chamaerops humilis), té de roca (Chiliadenus glutinosus), pinillo de oro (Hypericum ericoides), rabo de gato (Sideritis leucantha), tomillo macho (Teucrium capitatum), poleo amargo (Teucrium carolipaui) y tomillo (Thymus vulgaris).
  
Por último, el estudio de impacto ambiental señala que las tierras objeto de estudio presentan fuertes limitaciones en relación con una potencial productividad forestal.
  
3. La fauna que podemos encontrar en la Sierra del Cabezoncillo es la propia de terrenos naturales de matorral, condicionada por la presión antrópica existente en la zona y por la existencia de cultivos en el entorno de la sierra. Se aporta una relación de las distintas especies animales presentes en la misma, distinguiendo entre herpetofauna, aves y mamíferos.
  
4. La zona objeto de desprotección abarca la ladera este de la Sierra del Cabezoncillo, que forma parte de las estribaciones de la Sierra del Cabeçó d'Or.
  
El estudio de impacto ambiental valora la calidad paisajística de la zona basándose en criterios de naturalidad y estética, asignando una calidad paisajística media a la misma. El estudio de impacto ambiental divide el ámbito ocupado por la Sierra del Cabezoncillo en dos unidades con calidad paisajística diferente. El primero de ellos se corresponde con el extremo Sudeste de la Sierra del Cabezoncillo, al que asigna una calidad paisajística baja, debido principalmente a la presencia en la zona de la actividad minera en activo. El segundo se corresponde con la zona Noreste de la citada sierra, al que asigna una calidad paisajística media-alta, gracias a las características naturales de la zona, especialmente por tratarse de un macizo calizo con una estructura vegetal compuesta por un matorral bien conservado. Asimismo, se apunta que la ladera este de la Sierra del Cabezoncillo es claramente visible desde muchos puntos de vista, incluso a varios kilómetros de distancia, y que la fragilidad de la zona es media-alta.
  
El estudio de impacto ambiental no ha analizado la calidad paisajística de la vertiente oeste de la Sierra del Cabezoncillo, y por lo tanto no ha realizado una valoración global de la sierra en su conjunto.
  
5. El estudio de impacto ambiental destaca la importancia de los riesgos de erosión y deslizamiento en la zona durante la fase de explotación de la actividad. Igualmente se cita que la antropización de la zona y el empleo de la maquinaria de explotación incrementan el riesgo de incendio en la zona.
  
No existe riesgo de inundación en la zona, aunque la modificación de la escorrentía de la ladera afectada por la actividad minera puede incrementar la posibilidad de crecidas en los barrancos próximos y consecuentemente pueden verse afectadas las infraestructuras de comunicación situadas al sur de los terrenos.
  
6. Se realiza un análisis climático de la zona de estudio, aportando datos sobre precipitación, temperatura y régimen de vientos.
  
7. El apartado de identificación y valoración de impactos se centra básicamente en el análisis de los impactos producidos por la actividad minera tanto en la fase de explotación como en la fase de abandono. Su contenido no se ajusta al objeto del proyecto que se tramita, puesto que lo que se está evaluando en este procedimiento es si el suelo objeto de recalificación conserva los valores que motivaron su protección en el momento de la Revisión de las Normas Subsidiarias, y no se está evaluando la actividad minera propiamente dicha, que precisaría de su propia evaluación de impacto ambiental, aunque su presencia en la zona motive la desprotección de suelo propuesta.
  
Lo mismo sucede con las medidas protectoras y correctoras propuestas y con el Programa de Vigilancia Ambiental.
  
8. En la visita de campo realizada se observó que la superficie que ocupa la explotación minera en la actualidad es, aparentemente, mayor que la superficie representada en los planos de proyecto, extendiéndose la cantera hacia las zonas más altas de la sierra así como hacia el norte por la ladera este de la misma, coincidiendo con la zona que se pretende recalificar.
  
9. El estudio de impacto ambiental no justifica que la zona objeto de desprotección haya perdido los valores que motivaron la protección de la Sierra del Cabezoncillo a través de la Revisión de las Normas Subsidiarias de Planeamiento de Busot, aprobadas por la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante en fecha 25 de enero 1996. La citada sierra presenta en la actualidad unas características similares a las del momento de aprobación de la Revisión de las Normas Subsidiarias de Busot, salvo la ocupación de parte de la ladera este de la sierra por parte de la actividad minera existente, que ha venido explotando dicha instalación desde antes de la aprobación del citado instrumento de planeamiento, aumentando consecuentemente a lo largo de los años la superficie de explotación de la misma.
  
Asimismo, no se justifica que los terrenos afectados por la alternativa nº 3, que se corresponde con la opción elegida para delimitar el ámbito de la modificación puntual, presentan valores diferentes a los valores de los terrenos de la Sierra del Cabezoncillo que mantienen la calificación de Suelo No Urbanizable Especialmente Protegido en la otra ladera de la sierra, por lo que terrenos con características ambientales similares deben tener una misma calificación urbanística.
  
Evidentemente, las características ambientales de la Sierra han variado respecto de aquellas que había en el momento en el que se aprobaron las Normas Subsidiarias vigentes, debido a la explotación de la cantera ?Cabezoncillo?, emplazada, en parte, en Suelo No Urbanizable de Especial Protección. Ahora bien, el hecho de que las condiciones ambientales de la Sierra se vean alteradas por la continua explotación de la cantera en un suelo protegido, donde, de acuerdo a lo dispuesto en la Ley 4/1992, de 5 de junio, sobre el Suelo No Urbanizable, el uso minero no está permitido, no justifica la desprotección de suelo propuesta en aras de regularizar la situación urbanística de la cantera.
  
Como conclusión de lo expresado en los puntos precedentes, la Sierra del Cabezoncillo reúne suficientes valores en su conjunto como para mantener el grado de protección que ostenta en la actualidad.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. No se estima aceptable, a los efectos ambientales, el proyecto Modificación puntual nº 2 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento de Busot (Alicante), promovido por el Ayuntamiento de Busot.
  
2. Reconociendo la presencia en la zona de la cantera de áridos ?Cabezoncillo?, con el objeto de regularizar la situación de la misma manteniendo la calificación urbanística actual como suelo especialmente protegido, se propone como alternativa al proyecto evaluado la redacción de un Plan Especial cuyo objeto sea ordenar el uso y aprovechamiento minero en el Suelo No Urbanizable Especialmente Protegido. Dicho documento irá acompañado de un proyecto de explotación de la cantera, y deberá contar con la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental, puesto que su objeto es establecer el uso minero como uso compatible en Suelo No Urbanizable de Especial Protección.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 17 de mayo de 2004. El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 357/03-AIA
  
Título: Explotación bovina de engorde
  
Promotor: Hermanos Cubell Sebastián, C.B.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Aras de los Olmos (Valencia)
  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para iniciar la actividad de bovino de engorde
  
Localización: Polígono 6, parcela 185, del término municipal de Aras de los Olmos (Valencia)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la puesta en marcha de una explotación bovina de engorde, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación de ganado bovino de engorde, tendrá una capacidad para 490 plazas.
  
La actividad consistirá en el cebo de terneros, que entrarán en la explotación con un peso de 110-120 kg de peso vivo, y se ceban hasta alcanzar 200-250 kg de peso vivo. Se realiza de 2 a 2,5 ciclos/año.
  
La explotación está constituida por una nave de 2.380 m2, de los cuales 910 m2 están cubiertos con cubierta a dos aguas con pendiente del 10% y el resto es descubierto como zona de parque.
  
El pavimento de la nave estará formado en la zona cubierta, previa compactación del terreno, por dos capas de 0,15-0,25 m. respectivamente, de tierra, bolos silíceos o zahorras para impedir el paso de la humedad del suelo. El terreno se dotará de una ligera pendiente 3-4%, para facilitar el desagüe de los lixiviados y de las posibles lluvias. En la zona descubierta o parque el suelo será capa de tierra.
  
Se calcula una producción de estiércol de 2.682 Tm/año, necesitándose aproximadamente un total de 71 ha. de superficie agrícola donde aplicarlos como abono orgánico.
  
El estiércol producido será utilizado como abono orgánico en campos de cultivo.
  
Entre las instalaciones y medidas sanitarias a adoptar en la explotación, se cita en la documentación presentada, la disposición de vallado perimetral, así como el badén de desinfección a la entrada de la nave.
  
El abastecimiento de agua potable procede de la red municipal.
  
La explotación se localizará a 1,5 km. del núcleo de población.
  
Tramitación Administrativa
  
1.Información pública. Remisión del Expediente.
  
El expediente, constituido por Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal, es remitido por el promotor en fecha 9 de diciembre de 2003.
  
La información pública se ha realizado en el BOP nº 210, de 4 de octubre de 2003, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se haya presentado alegaciones.
  
2. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria.
  
En fecha 23 de marzo de 2004 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, ampliación a la documentación presentada, relativa a la justificación de la disposición del contrato de retirada de cadáveres suscrito con empresa autorizada a tal efecto, así como la construcción de un estercolero en la explotación, tal y como establece la Ley 6/93 de 4 de marzo de Ganadería de la Comunidad Valenciana.
  
En fecha 28 de abril de 2004 se remite la Ampliación solicitada, en la que se indica por un lado, que todavía no se dispone de contrato de retirada de cadáveres, ya que la explotación todavía no ha iniciado la actividad, así como la intención de construir un estercolero en caso, únicamente, de que sea exigido. En ese caso, se construiría estercolero de 24 m2, con ligera pendiente para la recogida de lixiviados, los cuales se dirigirían a la poceta de recogida de lixiviados.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:
  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.
  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
- Informe favorable del Ingeniero Técnico Municipal.
  
- Autorización Previa de la de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
- Informe favorable de la Alcaldía.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable Común, según Plan General de Ordenación Urbana.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha relacionado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Suelo, Agua, Flora, Fauna, Paisaje y Medio Socioeconómico, sin que se haya aportado la descripción de los mismos.
  
La explotación se localiza en una zona agrícola de secano, que no presenta valores ambientales destacables.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha relacionado los impactos que producirán la explotación, tanto en la fase de construcción como de funcionamiento, sin que se haya aportado más información. Se ha elaborado una matriz de importancia, en la que se relaciona las acciones del proyecto con los factores considerados, por lo que puede concluirse que el Estudio de Impacto Ambiental adolece de rigor técnico, ya que no aporta la información básica para poder evaluar la actividad. A pesar de todo ello, y debido a la naturaleza de la explotación y su ubicación, se considera factible la evaluación de la actividad.
  
Entre los impactos que puede generar la actividad, se consideran como relevantes los asociados a la fase de funcionamiento, especialmente los relacionados con la emisión de olores, aunque en este tipo de explotación, en la que la ventilación es natural, los olores están muy minimizados y afectan solamente a un radio perimetral de la explotación bastante reducido.
  
3.Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Las medidas preventivas y correctoras que se describen en el Estudio de Impacto no se consideran factibles, porque carecen de contenido así como de rigor técnico.
  
Las medidas correctoras que deberán adoptarse en la explotación son:
  
- Deberá construirse depósito de estiércol, tal y como establece la Ley 6/2003 de 4 de marzo de Ganadería de la Comunidad Valenciana. El estercolero deberá construirse con una capacidad suficiente para almacenar y estabilizar las deyecciones antes de su aprovechamiento posterior. Deberá construirse con ligera pendiente, de manera que puedan dirigirse los lixiviados a fosa de lixiviados, que podrán ser de nuevo incorporados al montón.
  
- Los cadáveres generados en la explotación serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.
  
- Para disminuir los problemas de olores, se tratará el montón con superfosfato de cal, u otro producto desodorizante.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el expediente relativo a la explotación bovina de engorde, situada en el término municipal de Aras de los Olmos (Valencia), promovida por Hermanos Cubell Sebastián, C.B., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- A la entrada de la explotación se colocará sistema de desinfección del tránsito rodado que acceda a la misma.
  
- Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.
  
- Tal y como establece el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano, deberá disponer de contrato de retirada de cadáveres suscrito con empresa autorizada a tal efecto en el momento en que se inicie la actividad.
  
- Deberá construirse depósito de estiércol, tal y como establece la Ley 6/2003 de 4 de marzo de Ganadería de la Comunidad Valenciana. El estercolero deberá construirse con una capacidad suficiente para almacenar y estabilizar las deyecciones antes de su aprovechamiento posterior. Deberá construirse con ligera pendiente, de manera que puedan dirigirse los lixiviados a fosa de lixiviados, que podrán ser de nuevo incorporados al montón.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, de 21 de mayo de 2004. - El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 424/03'AIA
  
Título: Línea aérea de transporte de energía eléctrica de simple circuito a la tensión de 66 Kv entre la S.T. Alzira - S.T. Cullera, entre los apoyos nº83 y 92.
  
Promotor: IBERDROLA, Distribución Eléctrica, SA.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Industria, Comercio y Turismo
  
Objeto: Modificación del trazado actual del tramo de línea eléctrica aérea de 66Kv en el entorno de Riola, a fin de evitar el cruce de la misma con el núcleo urbano.
  
Localización: Riola (Valencia)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
La línea eléctrica aérea de 66 Kv que se pretende ejecutar tiene una longitud total de 1.796 km, discurriendo entre los actuales apoyos nº83 y nº92. Se sustituirá el pórtico existente nº83 por dos apoyos metálicos troncopiramidales.
  
Si bien la línea es de 66 Kv, con lo que en vez de quedar sujeta al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental debería serlo al de Estimación, es el propio Estudio el que solicita que, dada su próxima ampliación a 132 KV, sea sometida a la primera de ambas figuras.
  
2. Alternativas
  
El Estudio ha planteado dos posibles alternativas para el trazado de la línea, como son el rodear el núcleo urbano de Riola por el norte o por el sur. Así, a la vista de que el discurrir por el sur no supone mejoras ambientales respecto a la otra posibilidad, y que el hecho de hacerlo por el norte implica una menor longitud de la citada línea, es por lo que se ha elegido, finalmente, la opción norte.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 27 de noviembre de 2003, la Conselleria de Industria, Comercio y Turismo remitió el Estudio de Impacto Ambiental correspondiente al proyecto ?Línea aérea de transporte de energía eléctrica de simple circuito a la tensión de 66 Kv entre la S.T. Alzira - S.T. Cullera, entre los apoyos nº83 y 92?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto ?Línea aérea de transporte de energía eléctrica de simple circuito a la tensión de 66 Kv entre la S.T. Alzira - S.T. Cullera, entre los apoyos nº83 y 92- ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia, de fecha 26 de junio de 2003, Boletín Oficial del Estado de fecha 26 de mayo de 2003, no habiéndose presentado alegación alguna.
  
Afecciones legales
  
De acuerdo con el contenido del Estudio de Impacto Ambiental y otros documentos consultados, cabe señalar que existe afección a las servidumbres legales de carácter ambiental siguientes:
  
- De acuerdo ley de aguas 29/1985, modificada por la ley 46/99, se afecta al dominio público hidráulico del río Xúquer.
  
- De acuerdo con el apartado 2.4, ?criterios de delimitación?, del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana, que dice lo que sigue:
  
(...) y en lo concerniente a la delimitación de las denominadas ?cuencas- y según lo dispuesto por el apartado 4ª del ya citado articulo 15 de la Ley 11/1994, se ha adoptado, (...), un perímetro de 500 metros en torno a la delimitación del humedal.
  
Podría pensarse que existiese afección a la zona húmeda ?marjal y estany de la ribera sur del Xúquer?. Así pues, deberá delimitarse si parte de la actuación se localiza en el interior del perímetro de seguridad del humedal (línea de 500 metros).
  
- Si bien no parece que haya afección directa, cabe señalarse que, según lo especificado en la Propuesta del Gobierno Valenciano (Acuerdo de aprobación de 10 de julio de 2000), para formar parte de la Red Natura 2000 de la Directiva ?Hábitats- (92/43/CEE), se puede afectar, de forma indirecta, al Lugar de Interés Comunitario denominado ?curs mitjà i baix del riu Xúquer?.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
Sólo se atenderá a aquéllos que presenten relevancia en el contexto de la actuación que se pretende llevar a cabo.
  
- Geología
  
La actuación se localiza sobre una amplia llanura prelitoral. Destacan los materiales cuaternarios, pudiéndose distinguir los de origen aluvial y limos de inundación.
  
En cuanto a los suelos, se dice en el Estudio que se trata de suelos que pertenecen al orden entisoles suborden fluvisoles. Asimismo, de acuerdo con la cartografía temática de la CIT, el suelo presenta una capacidad de uso agrológico alta.
  
- Hidrología
  
Respecto a la red de drenaje superficial, sólo cabe referirse a la presencia, muy importante, del río Júcar, sobre cuyas riberas se llevará a cabo la actuación. Así, conocido el régimen hidrológico del citado río, se tiene que el área sobre la que se actuará presenta un riesgo 2 de inundación, de acuerdo con el PATRICOVA, lo que deberá ser tenido en cuenta, necesariamente y de forma especial, durante la ejecución de las obras.
  
También es importante referirse a que, desde el punto de vista hidrogeológico, la mencionada actuación se localiza sobre el acuífero 51, o de la Plana de Valencia, el cual se destaca como el más importante de la Comunidad Valenciana, tanto por su volumen de agua subterránea como por su papel ecológico. Es necesario reseñar que la vulnerabilidad es calificada, en este entorno, como alta.
  
- Vegetación
  
La zona que será afectada por la actuación destaca por la extensión de cultivos de naranjos (Citrus sp.) en toda ella, sin que se den, de forma reseñable, cualesquiera otros. No obstante, señala el EsIA que la vegetación potencial de la zona se corresponde con vegetación de tipo edafófilo, como era esperable.
  
- Fauna
  
Sólo es destacable, de acuerdo con el EsIA, la avifauna, por ser el grupo más sensible al tipo de actuación a desarrollar (se recuerda la gran proximidad al Parque Natural de l'Albufera, también catalogado como zona ZEPA).
  
- Espacios naturales
  
La zona en la que se realizarán los trabajos se encuentra incluida en el PORN del Parque Natural de l'Albufera, por lo que será necesario observar las especificaciones que allí se dan en torno a actuaciones como la ahora evaluada. Igualmente, y aunque de forma tangencial, cabe pensarse que exista afección al Lugar de Interés Comunitario denominado ?curs mitjà i baix del riu Xúquer?. Así, en torno a los valores naturales que alberga el ámbito de la citada zona, se señala lo que sigue:
  
Como corresponde al carácter fluvial del área, los hábitats presentes se limitan a los de ríos de caudal permanente, tanto en su variante con Glaucium flavum (3250) como con galerías de Salix y Populus alba (3290). Así mismo, se incluyen en la zina algunos fragmentos de pastizales humedos de Molinio-Holoschoenion (6420) y de vegetación ribereña de Nerio-Tamaricetea (92D0) y de Salix y Populus (92AO)
  
En cuanto a las especies, y sin perjuicio de la presencia de algunas aves de interés (como Alcedo atthis), la mayor relevancia corresponde a los peces, entre los que cabe destacar Alosa fallax, Chondrostoma arrigonis y Cobitis taenia.
  
Sí se advierte en el Estudio sobre la proximidad de la zona húmeda nº8, denominada ?marjal y estany de la ribera sur del Xúquer?, sin que exista afección directa a la misma.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.
  
Las perturbaciones de la fase de construcción, derivadas de las acciones características en obras civiles de carácter lineal, son, pues, las propias de tales acciones, sin que, en el caso ahora evaluado, quepa añadir otras particulares.
  
Se destacan, por su incidencia y de acuerdo con el EIA, la posible contaminación de los suelos, compactación de suelos por acopios y tránsito de maquinaria pesada.
  
Quiere señalarse que los residuos que podrán generarse serán aceites, combustibles y similares, procedentes de la maquinaria empleada, y estériles venidos de las operaciones de excavación.
  
En cuanto a las perturbaciones que se generarán durante la fase de explotación, se destaca, de un lado, la generación de campos magnéticos, justificándose la escasa importancia del citado impacto, y de otro, el impacto sobre la avifauna.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
De entre las medidas correctoras dispuestas por parte del Estudio de Impacto, caben ser destacadas las que siguen:
  
- No se llevarán a cabo nuevas aperturas de pistas de acceso a las obras, aprovechándose la red de caminos existente.
  
- Empleo de maquinaria de bajos niveles sónicos.
  
- No realización de trabajos en horario nocturno.
  
- Jalonamiento de la zona de obras.
  
El Programa de Vigilancia aportado establece el control de la aplicación de las medidas correctoras. Igualmente se ha implementado la redacción y frecuencia de informes que han de realizarse.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 2-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto Línea aérea de transporte de energía eléctrica de simple circuito a la tensión de 66 Kv entre la S.T. Alzira - S.T. Cullera, entre los apoyos nº83 y 92, promovido por IBERDROLA, Distribución Eléctrica, SA., siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
- Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del Proyecto de Construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender. También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del Programa de Vigilancia Ambiental.
  
- Se dispondrán elementos salvapájaros, que se localizarán al tresbolillo sobre los cables de tierra, a lo largo de todo su recorrido y separados 10 metros. Tales elementos serán tiras en ?X- de neopreno (35cm x 35cm) sujetos por mordaza de elastómero con cinta luminiscente, o también espirales de color visible y dimensiones de 30 x 100cm.
  
- Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental.
  
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental.
  
- Se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán a lo largo de la traza en montones, cuya altura deberá definirse en el pliego de prescripciones técnicas particulares del Proyecto de Construcción, de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales.
  
- El almacén de residuos peligrosos, el parque de maquinaria y una posible planta móvil de fabricación de hormigones, si fuera el caso, sólo podrán localizarse fuera de los ámbitos protegidos de las diferentes afecciones legales descritas en anterior apartado de la presente Declaración, aún cuando sí, como es obvio, en el del PORN de l'Albufera.
  
En cuanto al mencionado almacén de residuos peligrosos, éste deberá estar cubierto mediante techado, a fin de que no se generen arrastres de contaminantes por las aguas pluviales. Los residuos de naturaleza fluida se almacenarán en recipientes estancos que se ubicarán en el interior de un cubeto impermeable, suficientemente dimensionado. Además, la totalidad de los residuos peligrosos se deberán almacenar a una altura mayor de 1 metro respecto a la cota del terreno, a fin de evitar que, durante la ocurrencia de eventuales episodios de avenidas, sean arrastrados.
  
En cuanto al parque de maquinaria y la planta de fabricación de hormigones, si así fuera el caso, sólo podrán localizarse sobre superficies impermeables que, además, estén adecuadas para la recogida de posibles vertidos accidentales. No se admitirá el vertido directo de efluentes venidos de las anteriores plantas auxiliares al río Xúquer y acequias contributivas, salvo tratamiento previo y autorización pertienente de la Confederación Hidrográfica del Xúquer.
  
La zona de acopios de material granular, ya sean áridos o inertes, se ubicará lo más alejada posible del álveo del río Xúquer. Los vertidos de tierra, escombros, etc, se realizarán desde alturas inferiores a 1 metro, usando mangas de descarga en los casos de mayor riesgo. Se procederá al tapado de las cajas de los camiones, humectación de acopios y lavado de ruedas de vehículos y maquinarias cuando abandonen la zona de obras.
  
De acuerdo con el decreto 96/1995, de 16 de mayo, del gobierno valenciano, por el que se aprueba el plan de ordenación de los recursos naturales de la cuenca hidrográfica de la albufera (DOGV núm. 2516, de 26.05.95), y en su punto 7.5, se dice, entre otras especificaciones a cumplir, que durante la realización de las obras deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la alteración de la cubierta vegetal o la modificación de cauces en las zonas adyacentes y, en todo caso, el proyecto incluirá las necesarias partidas presupuestarias para la corrección del impacto producido, así como para su adecuación ecológica y paisajística.
  
- Si durante la ejecución de las obras se hallase presencia de restos arqueológicos, el hecho se pondrá en conocimiento de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Asimismo, previamente a la aprobación definitiva del proyecto, se requerirá que se informe favorablemente el mismo por parte de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 24 de mayo de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 563/99-AIA
  
Título: Ampliación matadero de aves.
  
Promotor: AGROVIC LEVANTE, SA.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Sueca
  
Objeto del proyecto: Matadero de aves
  
Localización: término municipal de Sueca (Valencia).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
El objeto del proyecto es la ampliación del Matadero Industrial de Aves con Sala de Despiece e Industrialización con Depuradora de Aguas Residuales.
  
Las mejoras a realizar pretenden únicamente mejorar la logística interna de la planta, reubicando algunas de las secciones de producción para optimizar los flujos de materias primas, producción y productos terminados, a la vez que se resuelve la adecuación higiénico sanitaria del matadero.
  
Las actividades que lleva a cabo el matadero son: recepción/colgado de aves; aturdido; sacrificio; escaldado; desplumado; evisceración; oreo; pesaje y clasificación; despiece/envasado; conservación/expedición.
  
La producción media anual del matadero es de 25.000.000 aves, lo que supone 182.860 kg de canal al día (100.000 aves al día).
  
Todos los subproductos provenientes de la industria como plumas, tripas, sangre, cabezas, patas, etc. son conducidas desde su punto de producción, mediante emisores neumáticos, hasta la zona de subproductos, situada en una de las dependencias de la nave de servicios. Son almacenados y retirados por el gestor de subproductos.
  
Respecto a las aguas residuales, el matadero dispone de una instalación de tratamiento biológico de aguas residuales de tipo estabilización por contacto (oxidación total por baja carga), dimensionada en su construcción (año 1999) para tratar 700 m3/día.
  
Debido al aumento de caudal a tratar (1.700 m3/día) como resultado de los cambios del sistema productivo del matadero, las instalaciones se muestran insuficientes para tratar la totalidad del vertido por lo se hace necesario ampliar la planta.
  
La solución técnica que se propone en la documentación presentada está condicionada a la conexión del matadero al colector municipal.
  
Las actuaciones a realizar para la ampliación serán las siguientes:
  
- Tratar la totalidad del efluente (1.700 m3/día) en una instalación de pre-tratamiento por flotación, reduciendo notablemente los valores de la carga contaminante.
  
- Mantener las actuales instalaciones de tratamiento trabajando con el caudal de 700 m3/día para el que fueron proyectadas.
  
- Realizar el vertido conjunto de los 1000 m3 tratados únicamente en el CAF y los 700 m3 tratados además en la depuradora (en estas condiciones el vertido que pasa por la depuradora sale con parámetros de tabla III), consiguiendo unos valores finales inferiores a los exigidos para el vertido al colector municipal.
  
Para ello se propone la realización de una instalación para el tratamiento de un caudal medio de 75 m3/h en un equipo de clarificación de aguas por flotación mediante aire tipo ACAF.
  
Tramitación Administrativa
  
La documentación formada por Proyecto técnico, Estudio de Impacto Ambiental, expediente municipal ha sido remitido a través de la Comisión de Actividades Calificadas de Valencia.
  
El expediente municipal está formado por los informes del aparejador municipal, informe de Sanidad, informe del ingeniero industrial, comunicación a colindante, informe de la Alcaldía, información pública.
  
El informe de la Alcaldía indica que:
  
- puede concederse la licencia solicitada si se adoptan las medidas correctoras
  
- tras el periodo de información pública no se han presentado alegaciones.
  
Los demás informes municipales indican, entre otros aspectos, que:
  
- La actividad se encuentra dentro de zona industrial. Las Ordenanzas Municipales y Planes de Ordenación Urbana, permiten la implantación de estas actividades en zona industrial.
  
- La actividad se puede clasificar como Molesta de acuerdo con los artículos 1 al 5 del Reglamento de Actividades Molestas, Insalubres, Nocivas y Peligrosas aprobado por Decreto 2114/1961 de 30 de noviembre.
  
Vista la documentación presentada y visitada la zona le fue solicitado al promotor ampliase la documentación presentada relativas a la depuración de aguas, el tratamiento de lodos, la autorización de vertido por la Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
Atendiendo a esta solicitud la empresa remite la siguiente documentación:
  
- Informe Medio Ambiental
  
- Informe de afección al medio receptor
  
- Documento del Ayuntamiento de Sueca con referencia al vertido del efluente final de la depuradora de Agrovic a la nueva EDAR del municipio.
  
- Fotocopia de analítica puntual.
  
Dado que se emplaza en las proximidades del Parque Natural de la Albufera, y de hecho el vertido se produce en acequia que puede afectar al espacio protegido, se efectuó consulta al director ?Conservador, así como al Ayuntamiento de Sueca.
  
Informes sectoriales
  
De las consultas efectuadas se han recibido informes de los diferentes organismos de los que cabe resaltar:
  
- Ayuntamiento de Sueca: de la documentación e información aportada por la empresa, se desprende que la gestión de los residuos sólidos de la explotación se realiza de forma adecuada. Respecto a las aguas residuales, en estos momentos, la empresa está vertiendo a dominio público. Como mejor solución al problema que representa este vertido, con valores de SS 125 mg/l, DBO5 210 y DQO 412 (según análisis aportados por la empresa de fecha 26-06-03), se plantea la conexión al alcantarillado municipal en el menor tiempo posible, o la adopción de medidas provisionales correctoras hasta que se realice la conexión.
  
- Parque Natural de La Albufera: Con la conexión al colector al colector, se deberá inutilizar completamente el actual desagüe a la acequia «Braçal de Marco», evitando de esta manera cualquier tipo de vertido, ya sea intencionado o accidental.
  
Mientras se efectúa la conexión a colector se deberán controlar diariamente algunos parámetros indicativos (color, sólidos en suspensión, hierro disuelto, DQO, DBO, etc.) para garantizar que no existe ninguna afección al medio receptor y con ello al espacio natural protegido.
  
Afecciones legales
  
La actividad según la documentación presentada se emplaza en zona industrial, y se incluye en el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de L'Albufera.
  
El Matadero realiza el vertido de aguas residuales a cauce público (Acequia Brazal de Marco) por lo que debe contar con la autorización de vertidos a Dominio Público Hidráulico, cumpliendo lo establecido en el real Decreto Ley 1/2001 de Texto Refundido de la Ley de Aguas.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el estudio de impacto ambiental se indica que los elementos del medio susceptibles de verse afectados por el proyecto son: atmósfera; aguas superficiales y subterráneas; vegetación; fauna; paisaje; medio socioeconómico.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
En el estudio de impacto ambiental presentado se concluye que tras la valoración efectuada, se deduce la pequeña magnitud de los impactos producidos y que el impacto global puede considerarse bajo, aunque minimizable con la aplicación de algunas medidas correctoras.
  
De la matriz de impactos el estudio extrae las siguientes conclusiones:
  
- En conjunto la instalación de la depuradora, tiene un impacto positivo gracias a la reducción de la contaminación de las aguas de la zona y el aumento del nivel sanitario y la calidad de vida del área.
  
- Los factores del medio que recibirán un mayor impacto negativo serán la calidad atmosférica y el paisaje de la zona.
  
- En cuanto a salud y seguridad, ambas son impactadas negativamente por el tráfico de vehículos y positivamente por el funcionamiento de la estación depuradora.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Las medidas correctoras que se proponen en el estudio de impacto ambiental son, entre otras, las siguientes:
  
- Limpieza, si procede, de los colectores y canales de recogida de aguas, tanto en el interior de las naves de producción como en el que envía el agua de la arqueta de salida del agua tratada hasta el cauce donde se efectúa el vertido.
  
- Mantenimiento periódico de las estaciones de bombeo y elevación de los tamices de desbaste de sólidos.
  
- La empresa que realiza el mantenimiento de la depuradora continuará vertiendo lodos deshidratados en vertedero controlado, o en su defecto enviándolos a planta incineradora, etc.
  
- Las campañas de desinsectación y desratización se vendrán realizando con la periodicidad establecida por el Plan Higiénico-Sanitario de la empresa de acuerdo con las exigencias de la autoridad sanitaria competente.
  
Como programa de vigilancia ambiental se proponen los siguientes controles:
  
- Control y mantenimiento de los colectores y canales de recogida de efluentes en el proceso industrial, estaciones de bombeo y elevación, instalaciones de la estación depuradora, etc.
  
- Análisis periódicos del contenido de nitratos, fósforo, materia orgánica y DBO5 del efluente depurado comprobando que se alcanzan las previsiones del proyecto.
  
- Control de olores en los alrededores de la estación depuradora y zonas habitadas.
  
- Control sobre el estado de conservación de las barreras vegetales y zonas verdes.
  
- Control sobre la proliferación de roedores e insectos.
  
- Control sobre la gestión y tratamiento de lodos.
  
- Control de ruidos en los momentos más desfavorables del proceso productivo, tanto en el interior como en el exterior de la nave, comprobando que dichos niveles cumplen los requisitos mínimos para el bienestar público.
  
- Control de las emisiones gaseosas de las chimeneas de las calderas de calentamiento de las aguas y calefacción.
  
- Mantener la información periódica sobre el tratamiento de residuos sólidos mediante los Libros de registro de residuos industriales para su gestión. Esto constará de:
  
- Recolección de datos que se realzará en función del parámetro a considerar y de la actividad que provocará el impacto detectado.
  
- Análisis de los datos y evaluación del impacto.
  
- Preparación de un informe periódico que se redactará anualmente y que contendrá los niveles de impacto detectados, la eficacia observada de las medidas correctoras, la corrección del Estudio de Impacto Ambiental y las adaptaciones del Plan de Vigilancia Ambiental a las nuevas situaciones.
  
Uno de los principales impactos negativos que ha estado originado el matadero es la insuficiente o inexistente depuración de las aguas residuales, observándose en visitas realizadas que en la acequia aparecían plumas y sangre, aunque en la documentación siempre se hace hincapié en la recogida tanto de la sangre como de las plumas.
  
Señalar que el matadero está realizando su vertido a cauce público sin la autorización del organismo de cuenca.
  
En el informe ambiental presentado en contestación a la ampliación requerida por esta Conselleria se hace una estimación de los tipos y cantidades de residuos y emisiones que se producen y en qué fase del proceso.
  
En esta ampliación se proponen nuevas medidas y/o se puntualizan las medidas correctoras propuestas con anterioridad.
  
Se ha presentado también por la empresa promotora un «Informe de Afección al Medio Receptor» elaborado por la empresa Depuración de Aguas del Mediterráneo.
  
La finalidad del informe es ver el tipo de afección que puede sufrir el medio receptor debido a las aguas finales vertidas por la empresa después del proceso de depuración de aguas.
  
El trabajo efectuado ha consistido en la realización de un muestreo en diferentes puntos a lo largo de la acequia donde se realiza el vertido. Los puntos de muestreo tomados se inician en Agrovic-Levante y finalizan en la zona sensible perteneciente a la Albufera.
  
En el muestreo realizado por la mañana el medio receptor presenta una disminución de DBO5, DQO y Nitrógeno total, provocado por la autodepuración del medio.
  
El segundo muestreo realizado por la tarde, se aprecia la irregularidad de los aportes y las distintas actividades que afectan a los mismos. Sigue indicando el informe que en este muestreo la Acequia de los Huevos no iba prácticamente cargada, no afectando al contenido de la acequia de loa Árboles. Sin embargo, en el punto 4 había un importante aporte de otra acequia que entroncaba y que iba cargada de sustancias grasas que provocaron un aumento de la DQO.
  
Como conclusión el informe indica «... que existe una fuerte antropización del medio receptor donde van a parar las aguas de vertido de la empresa Agrovic-Levante. Y se puede concluir sin duda que la zona de la Albufera a la que llega la Acequia de los Árboles, a la cual vierte provisionalmente la empresa antes mencionada hasta conexión prevista al colector municipal, no se ve afectada por el vertido de la misma.»
  
Formado parte de la documentación presentada por la empresa Agrovic Levante, se encuentra informe del Ayuntamiento de Sueca remitido a la empresa en el que se indica:
  
1. Que en el Proyecto de la EDAR se contempla la recogida de aguas residuales de Agrovic Levante, las cuales deberán de someterse a un tratamiento previo por parte de la estación depuradora que tiene la empresa antes de ser vertida al alcantarillado público.
  
2. Que antes de poder realizar el vertido de sus aguas residuales al alcantarillado público y de realizar el correspondiente pretratamiento, deberá solicitar el correspondiente Permiso de Vertido y en su caso, realizar las correspondientes instalaciones para adecuar su vertido a los parámetros que se exijan en la correspondiente Ordenanza de Vertidos.
  
Así mismo las obras de conexión al Alcantarillado Público y de las instalaciones de pretratamiento que se deban hacer para adecuar el vertido a lo regulado en la correspondiente Ordenanza de Vertidos, correrán a cargo de la empresa Agrovit Levante SA.
  
3. Que el caudal de aguas residuales a tratar provenientes de la empresa mencionada, en principio y a falta de presentar proyecto definitivo, puede ser asumido por la EDAR municipal.
  
4. En cuanto a la calidad de las aguas residuales que tiene previsto la empresa Agrovic Levante verter al Alcantarillado Público pueden ser tratadas por la EDAR, siempre y cuando, sufran un proceso de pretratamiento y cumplan los parámetros de la correspondiente Ordenanza de Vertidos al Alcantarillado Público.
  
El Servicio de Protección de la Naturaleza de la Guardia Civil de Sollana, ha remitido informe al Área de Inspección Medioambiental esta Conselleria sobre los vertidos de la empresa Agrovic Levante SL. En este informe se señalan las siguientes conclusiones:
  
- La actividad se dedica a matadero de aves, teniendo depuradora de tipo biológico, la cual tras tratamiento es vertida a la acequia Brazal de Marco a través de la salida bajo el camino situado en la parte posterior de la empresa.
  
- La industria carece de autorización de vertidos a Dominio Público Hidráulico, infringiendo lo establecido en el artículo100.1 del Real Decreto Ley 1/2001 de Texto Refundido de la Ley de Aguas.
  
- Las aguas residuales del matadero contienen abundante materia en suspensión, igualmente gran cantidad de sólidos, por lo que aportan desfavorablemente DBO y DQO, incrementando la eutrofización de las aguas que discurren por el Parque Natural de La Albufera, si bien, el principal problema se encuentra en la playa de Motilla, en el Mareny de Barraquetes, donde desemboca, produciéndose en verano las quejas de los vecinos por falta de calidad de las aguas de baño.»
  
Atendiendo a todas estas consideraciones la empresa ha presentado, con fecha 11 de marzo de 2004, fotocopia de la Junta de Gobierno Local en sesión celebrada el día 2 de febrero de 2004, en la que por unanimidad se adoptó conceder la autorización de conexión de la empresa SADA a la red de alcantarillado.
  
El Ayuntamiento ha remitido los Acuerdos de la Junta de Gobierno autorizando a la mercantil SADA la conexión al alcantarillado de Sueca.
  
Dado que se ha autorizado la conexión con el alcantarillado y, por tanto, las aguas del matadero son conducidas a la depuradora de Sueca que fue inaugurada el 23 de septiembre de 2003 y que está proyectada para absorber los vertidos tanto urbanos como industriales de municipio, debe suspenderse la conexión del vertido del matadero con la acequia Brazal de Marco.
  
Los técnicos y servicio de guardería del Parque Natural de La Albufera visitan las instalaciones del matadero y comprueban que se ha llevado a cabo la conexión del vertido de la empresa SADA a la red de alcantarillado municipal y no se observa vertido de éstas aguas a la acequia Brazal de Marco.
  
Atendiendo a esto el principal impacto que es el vertido de aguas residuales, sin tratamiento, a cauce público se corrige.
  
Por tanto si las aguas residuales son recogidas por la Estación Depuradora de Aguas Residuales de Sueca donde serán tratadas se considera que el proyecto es correcto.
  
No obstante deberán realizarse los análisis periódicos para garantizar el cumplimiento de las normativas a la red de alcantarillado.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
4. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones que le sean preceptivas, el proyecto de ?Ampliación de Matadero de Aves- en término municipal de Sueca (Valencia) cuyo promotor es Agrovic Levante, SA, dado que el vertido de aguas residuales se efectúa a la red de alcantarillado municipal inutilizando la conexión a la acequia y por tanto impidiendo su vertido a cauce público, y siempre que se cumplan además las condiciones del apartado segundo.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1. Se deberá garantizar que el vertido a la red de alcantarillado municipal cumple las condiciones exigidas por el Ayuntamiento de Sueca.
  
Se efectuarán análisis periódicos, conforme exija el Ayuntamiento de Sueca, para garantizar el cumplimiento de las normativas a la red de alcantarillado.
  
2. Se cumplirán las demás medidas protectoras y correctoras previstas en la documentación presentada.
  
3. Se procederá a la recuperación, restauración, integración, etc. de todas las alteraciones que se hayan producido como consecuencia de los vertidos de aguas residuales efectuados a cauce público.
  
4. Cualquier variación del tratamiento de aguas, vertido, residuos orgánicos, etc. de aguas residuales se comunicará a esta Dirección General para su visto bueno.
  
Tercero
  
Notificar la presente resolución al Área de Inspección Medioambiental a los efectos oportunos.
  
Cuarto
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Quinto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 25 mayo de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 316/03-AIA
  
Título: Línea aérea de alta tensión a 132 kV a la nueva St. La Casella.
  
Promotor: Iberdrola.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transportes.
  
Objeto: Mejorar la calidad del servicio en la provincia de Valencia.
  
Localización: Término municipal de Alzira. Valencia.
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del proyecto es el suministro de energía eléctrica a la futura St. La Casella, situada en el complejo industrial de Lawson Mardon Suñer SA.U., para mejorar el suministro en la provincia de Valencia. Para ello se ha proyectado una línea aérea de alta tensión a 132 kV, doble circuito, de entrada y salida desde el nuevo apoyo nº15 bis de la línea Alzira-Gandía, hasta la nueva subestación La Casella, cuya longitud es de 0,939 km con cuatro apoyos metálicos que sirve de soporte de los conductores entre el punto de entronque en la línea existente y la nueva subestación.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 6 de mayo de 2003 la Conselleria de Infraestructuras y Transportes remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al proyecto de ?Línea aérea de alta tensión a 132 Kv a la nueva St. La Casella?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto ?Línea aérea de alta tensión a 132 Kv a la nueva St. La Casella?, ha sido sometido a información pública mediante sendos anuncios publicados en el BOP nº305 de fecha 24 de diciembre de 2003 y en el BOE nº305 de fecha 22 de diciembre, no habiéndose presentado alegaciones con carácter medioambiental.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
El área de estudio está dominada por el uso urbano y agrícola, favoreciendo el crecimiento de comunidades nitrófilo-ruderales y arvenses por ello, no puede hablarse de áreas naturales o seminaturales que muestren un interés singular de cara a la conservación.
  
Sólo la avifauna puede verse afectada, debido a que durante sus desplazamientos pueden colisionar contra los conductores, aunque parece ser poco frecuente, ya que el grosor de estos cables puede facilitar su detección a distancias seguras. Sin embargo la colisión contra los cables de tierra, más finos y menos visibles que los conductores, parece ser más frecuente.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.
  
Las operaciones de despeje y desbroce, junto al movimiento de tierras que se tienen que realizar para la ejecución de los apoyos de los postes para el tendido aéreo de la línea, así como la apertura de accesos necesarios para el acondicionamiento del terreno, afectarán principalmente a zonas de cultivos.
  
Otro posible impacto es la muerte de aves debido a colisiones contra el tendido eléctrico, las víctimas posibles de dichas colisiones serían avutardas y zancudas, principalmente.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las siguientes medidas correctoras:
  
- Aprovechamiento al máximo de la red de caminos existente, evitándose en lo posible la creación de nuevos accesos.
  
- Minimización de las zonas de acopio de materiales de montaje de la infraestructura o procedentes de la excavación.
  
- En caso de que se tenga que acceder a apoyos por campos de cultivo, se señalizará por medio de cintas el acceso por los medios, de manera que todos los vehículos circulen siempre por el mismo lugar. Además, el acopio y traslado de materiales se realizará, siempre que sea viable, con maquinaria ligera, tractor y similar.
  
- Los cambios de aceite, reparaciones y lavados de maquinaria se llevarán a cabo en zonas específicas donde no hay peligro de contaminación de las aguas por vertidos de lubricantes, hormigón u otros productos.
  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 2-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Línea aérea de alta tensión a 132 kV a la nueva St. La Casella, promovido por Iberdrola, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. Una vez efectuada la instalación se procederá a la recogida de material sobrante y traslado a vertedero autorizado, y a la restauración al estado original de las zonas afectadas mediante el aporte de tierra vegetal y la plantación de especies arbustivas y herbáceas propia de la zona.
  
2. Minimización del riesgo de colisión contra el cable de tierra mediante su señalización con espirales, tiras o bolas de colores vistosos.
  
3. Efectuar periódicamente un seguimiento con el fin de cuantificar la existencia de daños sobre las aves y en especial sobre aquellas que presentan una protección o interés especial y en consecuencia, adoptar, si fueran necesario las medidas correctoras propuestas al respecto.
  
4. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML