Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6968, del 19-02-2013 (2013/1427)

RESOLUCIÓ de 8 de gener de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Bellús i Vilamarxant. Expedient número 197/2005 AIA i 213/2007 AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6968

Data del DOGV
:   19-02-2013

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2013/1427

CVE


Data del document
:   08-01-2013

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Vilamarxant](javascript:void(0))
    * [Bellús](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 8 de gener de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Bellús i Vilamarxant. Expedient número 197/2005 AIA i 213/2007 AIA. [2013/1427]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació a la persona titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 197/2005 AIA Bellús i 213/2007 AIA Vilamarxant.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 197/2005-AIA.   
Promotor: Ajuntament de Bellús.   
Autoritat substantiva: Ajuntament de Bellús i Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Objecte: Projecte d'Homologació Modificativa número 2 del PGOU, sectors residencials Balneari i Ampliació Nucli Urbà.   
Localització: en el terme municipal de Bellús (València).   
Descripció del projecte   
- La descripció del projecte d'homologació modificativa número 2 es fa tenint en compte tota la documentació presentada pel promotor i la documentació presentada el 7 de juliol de 2009:   
- La present modificació planteja el creixement del sòl urbanitzable amb la creació de dos nous sectors: Ampliació Nucli Urbà i Balneari.   
  
- El sector Ampliació Nucli Urbà ara proposat és coincident amb el que ja s'ha classificat en el PGOU com a sector 1, que es redelimita i s'adapta de forma més coherent als límits del nucli urbà.   
- Superfície del sector: 69.114,28 m².  
- Superfície computable sector: 66.129,47 m².  
- Superfície via pecuària: 937,92 m².  
IEB sobre superfície computable sector: 0,4 m²sostre/ m²sòl.  
Edificabilitat total: 26.451,79 m²sostre/ m²sòl.  
Ús predominant: residencial.  
Nombre estimat de vivendes: 200.   
- Ús compatible: terciari, i ús exclòs: industrial.  
Tipologia constructiva: illa de cases d'edificació unifamiliar aïllada o en filera i illa de cases d'edificació tancada.   
A càrrec del sector estarà: obres de condicionament del tram de la carrerassa del Camí Vell de Guadassèquies comprés entre este sector i el del Balneari. És a dir, un carril bici i diverses zones de vianants i de descans. Els costos seran assumits per ambdós sectors.   
La connexió amb la N-340 es realitzarà per mitjà de rotonda.   
Aniran a càrrec del sector igualment les accions 1 i 2 del programa de paisatge, i l'execució de les mesures correctores derivades de l'estudi acústic d'este sector.   
Sector Balneari: el seu objectiu és la recreació de l'antic balneari de Bellús. La implantació d'esta activitat terciària es planteja acompanyada d'un xicotet creixement residencial per mitjà d'este nou sector. Es pretén facilitar la recuperació de la zona com a pol d'atracció turística i d'activitat econòmica per al municipi.   
Superfície sector: 185.685,05 m².  
Superfície computable del sector: 176.073,32 m².  
Xarxa primària inclosa PRV: 15.674,95 m².  
Xarxa primària inclosa PJL: 5.279,88 m².  
Via pecuària: 9.611,73 m².  
IEB sobre superfície computable sector: 0,3 m²sostre/ m²sòl.  
Ús predominant: residencial  
Nombre estimat de vivendes: 375.  
Superfície computable àrea de repartiment: 223.476,92 m².  
Parc natural adscrit: 37.149,99 m².   
La tipologia constructiva serà la d'edificació oberta. Per a aconseguir una implantació dispersa de l'edificació, el pla parcial observarà el següent: una parcel·la mínima de 1.000 m², amb ocupació màxima sobre parcel·la neta del 40 % i un nombre màxim de plantes de dos.   
El programa de restauració de la zona de parc públic natural limítrof haurà d'acompanyar-se d'un projecte de restauració de la zona de parc públic natural, per a poder utilitzar-lo per a ús públic.   
Haurà d'executar-se el col·lector d'aigües residuals fins a la xarxa general, així com la connexió amb la CV-612 i N-340 per mitjà de rotonda.   
Esta homologació redelimita el sòl no urbanitzable inundable de l'actual planejament, atés que la nova delimitació que de la zona de màxima inundació de l'embassament de Bellús fa la Confederació Hidrogràfica del Xúquer fa innecessària la protecció inundable per a la zona que no és inundable.   
L'homologació presentada deixa fora del seu perímetre tot el sòl protegit forestal que rodeja el sector Balneari, que manté la seua actual classificació i l'amplia en alguns punts fins a la cota de màxim embassament. A més, amb la intenció del municipi de permetre a la població el gaudi públic de la zona forestal limítrofa a l'embassament de Bellús classifica com a parc públic natural una zona, de manera que la part privada d'esta zona s'incloga en l'àrea de repartiment del sector Balneari.   
  
L'abastiment a la població es realitza a partir del pou Palleter i del brollador Font del Molí. Segons la documentació aportada, l'abastiment necessari és de 67.342 m³/any i s'estima una població de 615 habitants. El Pou del Palleter té concedit un cabal de 51.574 m³/any, no obstant això, en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que té un cabal notablement superior que va permetre aportar en el seu moment 150.000 m³/any a les obres de la presa. L'ajuntament, amb motiu d'esta modificació, té previst sol·licitar un augment de la concessió d'este pou.   
  
Respecte a la depuració d'aigües residuals, està prevista per als desenrotllaments urbanístics de la modificació la connexió a la xarxa municipal i està prevista la construcció d'una nova EDAR per a Bellús en el II Pla de sanejament. En cas de superar els límits d'esta EDAR, serà obligatori comptar amb una depuradora pròpia abans de l'abocament a la xarxa municipal.   
Els residus sòlids urbans es transporten a l'abocador d'Ador a l'espera de la creació d'una nova planta comarcal.   
Tramitació administrativa   
- El 2 de novembre de 2005, la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Medi Ambient va remetre la documentació següent: expedient administratiu, projecte, informes i estudi d'impacte ambiental. S'adjunta la sol·licitud d'informe a la Conselleria de Cultura. S'adjunta el certificat de 16 de maig de 2005 d'aprovació provisional del projecte en Ple de 21 de febrer de 2005.   
- El 26 de juliol de 2006, es va sol·licitar requeriment de documentació a l'Ajuntament, a través de la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València d'esta Conselleria sobre una sèrie de punts.   
  
- Amb data 19 de juliol de 2006, es van sol·licitar informes de diferents organismes: Servici de Suport Tècnic (paisatge), Àrea de Planificació i Ordenació del Territori (LIC), Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, Confederació Hidrogràfica del Xúquer, Direcció Territorial de València d'esta Conselleria (vies pecuàries) i Servici de Qualitat d'Aigües.   
- El 27 de juliol de 2006, es va remetre resposta a la consulta per part del Servici de Qualitat d'Aigües.   
- El 4 d'agost de 2006, l'Ajuntament de Bellús va sol·licitar una ampliació del termini de presentació de documentació.   
- L'1 d'agost de 2006, es va remetre informe desfavorable del Servici de Suport Tècnic d'esta Conselleria.   
- Amb data 12 de setembre de 2006, es va remetre informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, on s'indicava una sèrie de deficiències que hauria d'esmenar la documentació en relació a l'estudi acústic.   
- El 13 de setembre de 2006, es va remetre informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi en relació amb l'afecció al LIC.   
- El Servici de Suport Tècnic va remetre informe d'aclariment amb data 26 de setembre de 2006.   
- Es va realitzar advertència de caducitat a l'Ajuntament amb data d'eixida de 10 d'octubre de 2006.   
- El 25 de juny de 2007, es va emetre resolució de caducitat de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
- El 9 d'agost de 2007 l'Ajuntament de Bellús va remetre la sol·licitud d'anul·lació de la resolució de caducitat.   
- El 21 de setembre de 2007 la Direcció Territorial de València d'esta Conselleria va remetre el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, el certificat plenari i els informes.   
- El 2 d'octubre de 2007, s'emet resolució del recurs d'alçada interposat per l'Ajuntament contra la resolució de caducitat abans referida. La resolució del recurs d'alçada estima la pretensió de l'Ajuntament i acorda la reobertura de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
  
- Es van sol·licitar informes a la Direcció Territorial de València, Secció Forestal, a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i a la Direcció General de Paisatge respecte a la nova documentació que va presentar l'Ajuntament.   
- El 5 de novembre de 2007, es va sol·licitar l'ampliació de la documentació a l'Ajuntament, a través de la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València d'esta Conselleria respecte al sector Ampliació Nucli Urbà i la nova delimitació del sòl no urbanitzable inundable.   
- El 27 de novembre de 2007, la Direcció Territorial de València d'esta Conselleria remet un escrit de l'Ajuntament.   
El 3 de març de 2008, l'Ajuntament de Bellús sol·licita que s'amplie el termini de presentació de documentació.   
El 9 de maig de 2008, el Servici Territorial de Medi Ambient de València d'esta Conselleria va remetre informe favorable de vies pecuàries.   
El 28 de juliol de 2008, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori de València d'esta Conselleria va remetre documentació presentada per l'Ajuntament: certificat de 2 de juny de 2008, del Ple de l'Ajuntament, de data 27 de maig de 2008, pel qual s'aprovaven els annexos al projecte d'homologació, estudi d'impacte ambiental, estudi acústic i programa de paisatge, així com es remetien els documents esmentats.   
  
El 13 d'octubre de 2008, se sol·liciten nous informes als següents organismes en funció de la nova documentació remesa: Confederació Hidrogràfica del Xúquer, Àrea d'Espais Naturals i Direcció General del Paisatge.   
El 20 d'octubre de 2008, es realitza un nou requeriment de documentació al promotor, a la vista de la nova documentació presentada, a través de la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València d'esta Conselleria.   
El 24 de novembre de 2008, l'Àrea d'Espais Naturals va remetre un nou informe. Este informe es va remetre a l'Ajuntament perquè es tinguera en compte en la resposta a l'últim requeriment de documentació.   
  
El 12 de gener de 2009, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori de València d'esta Conselleria va remetre documentació presentada per l'Ajuntament: certificat de l'acord plenari d'aprovació dels annexos al projecte, estudi d'impacte ambiental, estudi acústic i estudi de paisatge; així com còpia de la referida documentació. Igualment s'adjuntava fotocòpia de sol·licitud d'informe a la Conselleria de Cultura.   
  
El 17 de febrer de 2009, es va remetre informe del Servici de Suport Tècnic d'esta Conselleria en relació amb una sèrie de punts que havien d'esmenar-se.   
Amb data eixida de 28 d'abril de 2009, es va sol·licitar nou requeriment de documentació al promotor sobre aspectes no esmenats.   
L'11 de març de 2009, el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric va remetre informe tenint en compte la nova documentació presentada.   
El 7 de juliol de 2009, es rep de l'Ajuntament una nova documentació en resposta de l'últim requeriment: annex II a l'homologació, estudi d'integració paisatgística i informe.   
El 7 de juliol de 2009, se sol·licita informe el Servici de Suport tècnic d'esta Conselleria en relació a l'afecció paisatgística, després de rebre's nova documentació per part del promotor respecte a este assumpte.   
El 16 de juliol de 2009, es va rebre informe del Servici de Suport Tècnic de la Direcció General de Territori i Paisatge en relació a l'última documentació presentada, sobre l'afecció paisatgística.   
  
El 20 de juliol de 2009, es va sol·licitar informe de l'Àrea d'Espais Naturals en relació a l'última documentació presentada per l'Ajuntament. El 22 de juliol de 2009, es rep informe favorable condicionat de l'Àrea d'Espais Naturals d'esta Conselleria.   
Resum informes:   
A continuació es fa un resum dels informes demanats més significatius:   
- Informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, rebut l'11 de març de 2009: en primer lloc s'informa que la documentació aportada és conforme al Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació en gestió en matèria de contaminació acústica, ja que respecta els objectius de qualitat acústica establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.   
Respecte al sector Balneari, segons l'estudi acústic aportat, es complixen els objectius de qualitat acústica per a cada una de les zones, per tant, no seria necessari definir mesures correctores.   
Respecte al sector Ampliació Nucli Urbà es considera que de les mesures correctores proposades, l'elecció de destinar l'ús de la zona a terciari seria la millor opció ja que, segons la documentació aportada, els nivells acústics de la zona estarien per davall dels objectius de qualitat acústica per a esta classe d'ús.   
- Informe del Servici de Suport Tècnic de la Direcció General de Territori i Paisatge d'esta Conselleria, de data 10 de juliol de 2009:   
1. En el sector Ampliació Nucli Urbà no es produirà una important pèrdua de qualitat paisatgística. En el sector Balneari l'impacte paisatgístic és major i s'altera la visibilitat.  
2. Els impactes paisatgístics identificats en el sector Balneari presenten una importància moderada després de l'aplicació de mesures d'integració, encara que cal destacar que gran part de les actuacions d'este sector se situen sobre zones identificades com d'accessibilitat visual alta i mitjana.  
3. S'han considerat unes mesures d'integració de caràcter general que s'arrepleguen com a criteris ja implementats en l'ordenació final, i altres mesures que s'hauran de considerar en l'ordenació detallada.  
  
4. Es proposen, al seu torn, mesures d'integració paisatgística concretes amb un doble objectiu: d'una banda, mitigar o disminuir possibles impactes paisatgístics i, d'una altra, millorar la qualitat del paisatge de l'entorn. Estes són concretes per a l'actuació i s'acompanyen d'un programa d'implementació.  
5. Es proposa un programa de paisatge amb dos accions: restauració i condicionament de traçats existents (via pecuària i Camí del Cementeri), i la creació d'un parc públic i una àrea recreativa. Els pressupostos presentats del programa d'implementació per a la primera acció diferixen dels anteriorment presentats. S'haurà de modificar el nou pressupost presentat per a la via pecuària de manera que es mantinguen les partides presentades anteriorment referides a la plantació de la vegetació, atés que en el nou document només es millora el ferm de la via. També s'haurà d'incloure el pressupost destinat al condicionament del Camí del Cementeri, atés que no s'ha previst en l'última documentació presentada, per a poder completar el tractament que este camí ja té.  
  
6. En el sector Balneari, la parcel·la SRD destinada a equipament haurà de ser objecte d'un estudi d'integració paisatgística en el moment del seu desenrotllament -atesa la seua ubicació en una zona fràgil i de topografia molt acusada- de manera que es garantisca tant l'adequació a la topografia del terreny com el manteniment de les visuals existents des d'esta. Este condicionant haurà d'incloure's dins de les condicions d'integració de la parcel·la destinada a equipament (punt 7 del programa d'implementació de les mesures d'integració paisatgística), així com a condicionant per al desenrotllament del sector.  
L'informe és favorable condicionat a la presentació del Programa d'Implementació i el Programa de Paisatge amb les modificacions proposades en l'apartat número 7 de l'esmentat informe.   
- Informe de l'Àrea d'Espais Naturals (Servici d'Ordenació Sostenible del Medi) de 18 de novembre de 2008:   
- Pel que fa exclusivament a l'afecció a l'àmbit territorial del LIC, Curs mitjà del riu Albaida, s'informa que no es considera que es vaja a produir una afecció negativa als hàbitats i espècies d'interés comunitari de la zona i no es veu impediment per al canvi d'ús de la zona.  
  
- Sobre la qualificació d'un sòl no urbanitzable de protecció forestal a parc públic, informen que no afectarien matèries de la seua competència, així com que no és probable que afecte hàbitats i espècies d'interés.  
- La informació proporcionada pel promotor no pren en consideració allò que s'ha indicat en l'anterior informe de 25 d'agost de 2006 en relació a la captació i abocaments d'aigües amb l'objecte de minimitzar l'afecció a l'hàbitat fluvial en els punts següents:  
- No es considera documentada la disponibilitat de recursos hídrics i la procedència de l'aigua potable per a consum humà, atés que la construcció de pous o increment del consum humà afectaria el nivell freàtic de la zona humida.  
- Es va sol·licitar un tractament de depuració d'acord amb els límits i paràmetres d'abocament que marca la normativa sectorial en afecció a les denominades «zones sensibles», d'acord amb l'annex II del RD 509/1996, de 15 de març, de desplegament del RDL 11/1995, de 28 de desembre, pel qual s'establixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes, modificat pel RD 2116/1998, en relació amb la Directiva 91/271/CEE, de 21 de maig, sobre tractament de les aigües residuals urbanes.   
- Informe de l'Àrea d'Espais Naturals (Servici d'Ordenació Sostenible del Medi) de 22 de juliol de 2009:   
- Disponibilitat i procedència de l'aigua potable per a consum humà a fi d'evitar el nivell freàtic de la zona humida; el document facilitat expressa que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, d'ara en avant CHX, ha emés un informe favorable amb data 18 de maig de 2009.   
  
No obstant això, la mateixa CHX considera que hi ha aspectes en relació amb l'afecció al domini públic hidràulic i les seues zones de protecció, la incidència en el règim de corrents i la disponibilitat de recursos hídrics, que no han pogut ser analitzats en detall, per la qual cosa prèviament a l'aprovació del corresponent planejament de desenrotllament s'haurà de sol·licitar nou informe a la CHX perquè es pronuncie sobre els aspectes mencionats, sense que en cap cas puga entendre's aplicable el paràgraf 4 de l'article 25.4 del text refós de la Llei d'Aigües.  
  
- Límits i paràmetres d'abocament que marca la normativa sectorial en afecció a les denominades «zones sensibles"; la documentació aportada pel promotor establix en el punt 6 de l'annex II que s'haurà de tindre en compte allò que s'ha indicat per l'Àrea d'Espais Naturals en esta matèria.   
L'informe conclou: vistes les consideracions anteriors, este Servici emet un informe favorable condicionat a l'obtenció de l'informe favorable per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer quant a la possible afecció al nivell freàtic de la zona humida formada pel LIC, Curs mitjà del riu Albaida, ES5232008 .  
- Informe de la Secció Forestal favorable sobre afecció a vies pecuàries de 23 d'octubre de 2007:   
- S'han grafiat les vies pecuàries amb tota la seua amplària legal conforme al projecte de classificació i les ha qualificades correctament com a sòl no urbanitzable protegit sense que s'observe que s'haja projectat sobre estes cap actuació contrària als usos previstos per la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries. Es considera adequat el condicionament de la via pecuària que es proposa. S'ha descomptat de la superfície computable a efectes urbanístics, d'acord amb el seu caràcter de domini públic.   
Efectuen un recordatori d'una sèrie de condicionants respecte a les vies pecuàries:   
- El tractament que es done a les vies pecuàries haurà de garantir el trànsit ramader i els usos compatibles i complementaris previstos per la Llei 3/95 en els articles 16 i 17, i adequar-se a estos. No són acceptables obres d'asfaltatge, excepte en els encreuaments amb altres infraestructures viàries asfaltades.  
- El tram de via pecuària haurà de ser senyalitzat com a tal.   
- Informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València, de 12 de novembre de 2007: els terrenys afectats per l'actuació són quasi totalment terrenys agrícoles, a excepció de parcel·la de terrenys forestals particulars, completament rodejada de cultius sense continuïtat forestal.   
Respecte a la prevenció d'incendis forestals ha de tindre's en compte el Decret 7/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o els seus voltants i les urbanitzacions hauran d'acollir-se a l'article 151 del Reglament de la Llei 3/93, Forestal de la Comunitat Valenciana, a més de la resta de normativa sectorial aplicable.   
  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 27 d'abril de 2009, remés pel promotor:  
L'informe és favorable als efectes previstos en l'article 19.2 de la LOTPP. Tenint en compte que per tractar-se d'una modificació puntual sense ordenació detallada i el seu grau de definició, hi ha aspectes en relació amb l'afecció al domini públic hidràulic i les seues zones de protecció, la incidència en el règim de corrents i la disponibilitat de recursos hídrics, que no han pogut ser analitzats en detall. Per això, prèviament a l'aprovació del corresponent planejament de desenrotllament s'haurà de sol·licitar nou informe a este organisme de conca perquè es pronuncie sobre els aspectes mencionats, sense que en cap cas puga entendre's aplicable el paràgraf 4t de l'article 25.4 del text refós de la Llei d'Aigües.   
En l'informe s'indica:   
- D'acord amb la documentació presentada l'actuació queda fora de les zones de protecció de les vies abans mencionades: barranc pròxim a la població i riu Albaida.   
L'informe recorda que tot sòl pertanyent al domini públic hidràulic ha de quedar al marge del procés d'urbanització i es classifica com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.   
Es recorda la necessitat de comptar amb l'autorització d'abocament d'aigües i productes residuals   
- Respecte a la incidència en el règim de corrents, les actuacions plantejades no hi incidixen.   
- Respecte a la disponibilitat de recursos hídrics, el volum d'increment de la demanda anual generat és de 141.711 m³. Els sectors s'abastiran de la xarxa municipal.   
La massa d'aigua d'on s'obtenen els recursos hídrics que abastixen el municipi és la 080.156\_Serra Grossa, que es troba en bon estat quantitatiu, la qual cosa s'indica en el títol informatiu, sense perjuí dels informes que puga emetre en la tramitació de les concessions.   
  
Els aprofitaments de què s'alimenta la xarxa municipal són el pou del Palleter, que es troba en tràmit la seua concessió, i el brollador Font del Molí amb un volum concedit de 15.768 m³ anuals.   
Respecte de l'instrument de planejament que desenrotlle les modificacions, s'haurà de sol·licitar informe i acreditar respecte als recursos hídrics que l'increment de la demanda està emparat per concessió o títol habilitant, ferm o en estat de tramitació tal que permeta complir amb allò que s'ha prescrit en l'article 19.2 de la LOTPP.   
- Respecte a l'afecció del planejament a projectes, obres i infraestructures hidràuliques d'interés general, l'Àrea d'Explotació de la Direcció Tècnica de la Confederació, el 4 de juliol de 2008, va informar que el sector Balneari no afectava projectes hidràulics o en execució, però adjuntava el plànol on es grafiava el sector Balneari on es destaquen parcel·les expropiades per la construcció de la presa de Bellús. Després de nova consulta es reafirmen en allò ja informat i afigen que la desafecció de les dites parcel·les no afecta l'explotació de la presa i embassament de Bellús ni les infraestructures programades o executades en l'àmbit d'actuació.   
La nova delimitació del sector Balneari respecta la zona amb risc d'inundació definida per la línia de màxima avinguda establida que coincidix amb la cota de coronació de la presa. El sector respecta la zona de domini públic establida per Patrimoni, que inclou la zona inundable de l'embassament de Bellús. A més, el límit del sector més pròxim a la zona de policia del domini públic estarà format per jardins i zones verdes, fet que deixa l'actuació del costat de la seguretat.   
  
- Informe de l'Oficina del Pla de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures aportat pel promotor, de data 11 de febrer de 2009: favorable, sent les rotondes a càrrec dels sectors; així com les mesures acústiques i viàries.   
- Informes de la companyia subministradora d'aigua (SEASA) de 13 de juny de 2005: informa que és viable assumir l'increment de consum d'aigua per als dos sectors. L'abastiment actual de la població és del pou del Palleter.   
Sector Balneari:  
420 vivendes.  
Habitants: 1.142.  
Demanda: 104.244 m³/any.  
Sector Ampliació Nucli Urbà:  
200 vivendes.  
Habitants: 544.  
Demanda: 49.640 m³/any.   
- Annex a l'informe SEASA de 18 de setembre de 2006:   
Cabals concedits per a l'abastiment a la població:   
- Del brollador Font del Molí: 15.768 m³/any.  
- Del pou Palleter: 51.574 m³/any.  
- Total de cabal concedit: 67.342 m³/any.  
- El consum actual de la població de Bellús és: 155.358 m³/any.   
- Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) de 22 de maig de 2007:   
- L'actual EDAR de Bellús està fora de servici i està prevista en el II Pla de Sanejament la construcció d'una nova EDAR. L'increment de cabals de la modificació serà de 268,8 m³/dia.   
- L'informe conclou, en el cas que l'urbanitzador no resolga la depuració d'aigües residuals, que serà viable el tractament de les aigües residuals amb una sèrie de condicions:   
1. Es realitzarà la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, i les obres necessàries seran a càrrec del peticionari.  
2. L'abocament haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües. Disposar d'arqueta de registre amb característiques determinades, etc.  
3. Haurà de coordinar-se la necessària construcció de la nova planta amb els desenrotllaments urbanístics a mesura que tinguen lloc, ja que perquè puga realitzar-se la connexió efectiva dels desenrotllaments hauran d'estar executades les obres de construcció d'una nova planta depuradora amb capacitat suficient.  
4. Amb anterioritat a l'execució de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament d'Aigües la quantitat resultant del càlcul del suplement d'infraestructures efectuat, als efectes de la qual haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament de Bellús.   
- En el cas que els urbanitzadors decidiren resoldre pel seu compte el sanejament, es compliran, entre altres, els següents condicionants:   
  
1. Els urbanitzadors hauran de plasmar en el corresponent instrument de planejament la zonificació i ordenació de l'àmbit afectat per la infraestructura de sanejament. A estos efectes, s'establiran dos zones indispensables per al seu correcte desenrotllament (una àrea de reserva contigua a la instal·lació per a futures ampliacions o millores i una zona de servitud de protecció que possibilite la minimització de les afeccions referides a sorolls, olors i integració paisatgística, d'acord amb la normativa sectorial aplicable).  
2. Així mateix, s'haurà de tramitar l'obtenció del dictamen o informe favorable de la Comissió Territorial d'Activitats Qualificades o òrgan que la substituïsca, referit a l'excepció de distància de planejament de la infraestructura de sanejament respecte al nucli de població més pròxim de conformitat amb les previsions del Decret 2414/1961, de 30 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses.  
3. En el cas que l'urbanitzador decidisca la construcció d'una depuradora pròpia, l'Entitat de Sanejament d'Aigües haurà de supervisar el disseny i l'execució de la citada depuradora.   
- Informe de la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida, de 12 de setembre de 2005, que certifica que el municipi de Bellús té garantida la gestió integral dels residus sòlids urbans en relació a la modificació plantejada.   
Informació pública   
Es va sotmetre a informació pública el projecte i l'estudi d'impacte ambiental per mitjà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 4964, d'11 de març de 2005 i s'han presentat dos al·legacions que van ser desestimades per l'Ajuntament.   
Les dos al·legacions presentades no són de caràcter ambiental.   
Afeccions legals   
Els sectors urbanitzables proposats són travessats per vies pecuàries, la carrerassa del Camí Vell de Guadassèquies i la Carrerassa dels Pastors, que queden excloses del sector com a sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures. Consta l'informe favorable de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València d'esta Conselleria. En qualsevol cas s'hauran d'obtindre les corresponents autoritzacions d'ocupació: conduccions soterrades, etc.   
L'actuació del sector Balneari se situa al costat de l'embassament de Bellús. D'acord amb l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, l'actuació queda fora del domini públic hidràulic. La Confederació ha emés informe favorable a la modificació i ha establit, no obstant això, que el planejament que desenrotlle la referida modificació haurà d'obtindre informe d'eixe organisme.   
El sector Balneari se situa al costat del lloc d'interés comunitari, Curs mitjà del riu Albaida, i afecta molt puntualment este sector a l'àmbit territorial d'este LIC. Per part de l'Àrea d'Espais Naturals s'ha informat favorablement esta afecció territorial.   
Els sectors se situen al costat de diverses carreteres i n'establixen zones de protecció. Consta l'informe favorable de l'Oficina del Pla de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures.   
Consideracions ambientals   
1. El sector Ampliació Nucli Urbà se situa juntament a la població de Bellús, al sud d'esta i limítrof amb la població. Es tracta de terrenys plans formats per llims de vessant quaternari i per margues i calcàries cretàciques. Són terrenys de cultiu de vinyes i arbratge fruiter, junt amb terrenys de cultiu abandonats.   
El sector Balneari s'ubica al costat de l'embassament de Bellús i ocupa terrenys de relleu ondulat, amb dos xicotets relleus muntanyosos, l'un, al costat de la CV-612 i, l'altre, a la meitat del sector. La resta del sector presenta un pendent suau cap a l'embassament. De nord a sud del sector es presenten materials cretacis margosos i calcaris, quaternaris argilosos al·luvials-col·luvials i terciaris margosos i calcaris. Són terrenys de cultiu en part abandonats, majoritàriament de vinya i en menor grau d'oliveres, que presenten algunes zones amb matolls i restes de màquia amb alguns exemplars arboris aïllats de pi blanc (Pinus halepensis).   
Els terrenys del sector Balneari són limítrofs al LIC, Curs mitjà del riu Albaida, així com pròxims a la pineda de pi blanc situada al costat de l'embassament.   
2. En relació a l'afecció al patrimoni cultural es disposa d'autorització de la Conselleria de Cultura per a prospecció arqueològica del sector Balneari, i respecte al sector Ampliació Nucli Urbà s'ha sol·licitat la prospecció, i no es disposa de l'informe favorable d'eixa Conselleria, regulat en l'article 11 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.   
  
Consultada la base de dades de la Conselleria de Cultura respecte al patrimoni arqueològic, paleontològic i etnològic, s'han detectat els següents elements que podrien afectar el sector Balneari:   
- Jaciment arqueològic les Fanecades: poblat ibèric, semienderrocat per tasques agrícoles, i no s'observen estructures en superfície. Està localitzat a un costat i a l'altre del camí del balneari al mig del sector aproximadament.  
- Murs de pedra seca I i murs de pedra seca II: es tracta d'estructures de pedra seca, localitzades al mig del sector pròxim al camí que va a l'embassament, la primera, de més de 20 m de longitud i 0,4 m d'alçària, en bon estat, i la segona en un estat de conservació intermedi, i de 2 m de llarg i 50 cm d'ample.  
L'informe de prospecció arqueològica del sector Balneari aborda l'afecció al patrimoni arqueològic i etnològic en els termes següents: respecte als dos jaciments que es coneixen en la zona (el de Fanecades i el del camí de Xàtiva) cap d'estos es veuria afectat. Respecte a l'estudi etnològic i arquitectònic, identifica diversos elements. Conclou que les restes trobades dins de la zona afectada directament són restes ceràmiques molt rodades que pareix que podrien procedir de la zona de la Lloma de Lluís, fora de la zona d'afecció, sense que es puga determinar, excepte la seua adscripció a l'època medieval, ni el tipus de jaciment ni la seua extensió i estat de conservació. Els altres elements indicats queden fora de la zona objecte d'estudi. Es recomana que en el moment d'actuar en la zona es duga a terme un seguiment arqueològic a fi de garantir que no resulta afectat cap jaciment arqueològic. En la fitxa de planejament s'hi reflectix.   
S'ha d'obtindre, en conseqüència, l'informe favorable de la Conselleria de Cultura en relació a l'afecció al patrimoni cultural en ambdós sectors, i este determinarà les mesures que s'han d'adoptar respecte a esta qüestió. L'informe d'esta Conselleria ha d'abordar igualment les actuacions lligades al sector en el parc públic, que no pareix que es troben previstes.   
3. Respecte a la disponibilitat hídrica i a la compatibilitat amb els plans hidrològics i la no-afectació o menyscabament d'altres usos legalment implantats, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet informe favorable. No obstant això, establix com a condició la necessitat d'informar en esta qüestió el planejament de desenrotllament de la modificació, ja que no s'han pogut estudiar determinats detalls per les característiques de la documentació presentada (ordenació no detallada).   
  
4. D'acord amb l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la nova delimitació del sector urbanitzable residencial Balneari respecta la zona amb risc d'inundació definida per la línia de màxima avinguda establida, que coincidix amb la cota de coronació de la presa.   
Respecte al sector urbanitzable Balneari, per l'informe de la Confederació queda clar que no afectaria el domini públic hidràulic i el sòl no urbanitzable inundable i s'accepta esta nova delimitació proposada per l'Ajuntament. No obstant això, cal tindre en compte que l'homologació modificativa en els seus plànols de classificació i qualificació modifica la delimitació del sòl no urbanitzable inundable del vigent Pla General no sols en la zona al costat del sector Balneari, sinó més enllà del sector i s'adapta a la cota de màxim embassament corregida. De l'informe de la Confederació pareix deduir-se que la correcció efectuada en el sòl no urbanitzable inundable seria correcta no sols en la zona pròxima al sector sinó més enllà, no obstant això, esta circumstància es considera necessari aclarir-la prèviament a l'aprovació definitiva de la modificació.   
L'article 20.6 de la LOTPP establix que l'ordenació detallada dels sòls urbanitzables haurà de disposar d'espais lliures al costat del domini públic hidràulic i al llarg de tota la seua extensió. Atés que no hi ha una ordenació detallada, esta circumstància haurà de complir-se, en el seu moment, i obtindre l'aprovació de la CHX. No obstant això, s'ha presentat una ordenació del sector Balneari, en l'estudi d'integració paisatgística, en la qual pareix que l'ordenació podria complir allò abans referit pràcticament en tota la seua extensió (quant a disposar de zones verdes al costat del domini públic hidràulic). L'ordenació d'este sector en este punt haurà de ser almenys com la presentada en l'estudi d'integració paisatgística presentat pel promotor el 7 de juliol de 2009 i s'ha d'assegurar per mitjà d'informe de la Confederació Hidrogràfica que es complix el que establix l'article 20.6 en tota l'extensió del sector al costat del domini públic hidràulic, especialment al costat del terciari-Balneari.   
Esta zona d'ordenació per mitjà d'espais lliures d'edificació, fonamentalment com a espais verds, constituirà a més una zona d'amortiment d'impactes a l'embassament (contaminació, etc.) i en conseqüència al LIC.   
5. En el sector Balneari hi ha unes xicotetes parcel·les expropiades per a la construcció de la presa de Bellús, i l'informe de la Confederació indica que la desafecció de les dites parcel·les no afecta l'explotació de la presa i embassament de Bellús ni les infraestructures programades o executades en l'àmbit de l'actuació.   
L'Ajuntament va informar al llarg de l'expedient respecte a les referides parcel·les que s'havia sol·licitat la seua desafecció a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
En conseqüència, són parcel·les propietat de la Confederació, de domini públic, que prèviament a l'aprovació de la modificació hauran de desafectar-se o determinar l'organisme de conca el règim que considera d'aplicació   
6. En la documentació presentada s'indica respecte a les aigües residuals que generaran els sectors proposats, que es connectaran amb la xarxa municipal, és a dir, que el tractament serà el que dispose la resta del municipi. Està previst que el municipi dispose a través del II Pla de sanejament d'una EDAR (actualment l'EDAR existent no és funcional).  
L'informe de l'EPSAR menciona la viabilitat del tractament en la futura EDAR, sempre que es complisquen una sèrie de condicions.   
L'Àrea d'Espais Naturals, en el seu informe de 18 de novembre de 2008, requerix que el tractament de les aigües residuals tinga en compte les condicions de les zones sensibles atés que afecten el LIC. Cal garantir esta circumstància abans del desenrotllament d'estos sectors.   
D'altra banda, és necessari garantir que els desenrotllaments urbanístics es facen de manera coordinada amb la realització de l'EDAR que els donarà servici, tenint en compte el que establix l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals abans referit.   
En el cas que la depuració dels sectors es resolga de manera independent a la nova EDAR, hauran de dur a terme un tractament d'acord amb el que establix l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals referit, i complir les condicions de l'informe de l'EPSAR.   
  
7. En relació amb l'afecció al paisatge, i tenint en compte l'últim informe del Servici de Suport Tècnic i l'últim estudi d'integració paisatgística, presentat per l'Ajuntament, cal que prèviament a l'aprovació de la modificació el departament esmentat emeta un informe favorable al programa d'implementació i de paisatge que haurà de modificar-se atenent al seu últim informe.  
Les mesures i les normes d'integració paisatgístiques, i el seu programa d'implementació de l'últim estudi d'integració paisatgística i del programa d'integració paisatgística presentat, així com l'ordenació de zones verdes, es consideren en línies generals adequades, sense perjuí que s'efectuen les modificacions establides en l'últim informe del Servici de Suport Tècnic.   
Es considera necessari respecte a les plantacions que s'han d'efectuar en la integració paisatgística de les vies pecuàries, de les zones verdes del sector urbanitzable Balneari i de les actuacions en el parc natural, que estes es projecten i es realitzen amb l'assessorament i supervisió dels servicis tècnics de la Direcció Territorial de València d'esta Conselleria, en l'elecció d'espècies, densitats, metodologia de plantació, disseny de plantació, etc.   
En el carril bici es proposen una sèrie d'espècies i es consideren inadequades les següents, atés l'entorn agrícola existent: Tetraclinis articulata, Acer negundo i Casuarina sp. Igualment es considera que no s'ha d'usar Ulmus minor per a evitar el problema de l'expansió de la grafiosi.   
En relació amb les espècies a utilitzar en el sector Balneari, zones verdes i parc natural, tenint en compte la seua ubicació en un entorn agrícola i la proximitat a zona forestal (pineda) es considera que les espècies han de ser les pròpies de la vegetació actual i potencial de la zona, així com espècies pròpies dels cultius agrícoles tradicionals d'eixe àmbit.   
Les espècies proposades en les zones verdes es consideren adequades en línies generals, però cal descartar Lycium intricatum, Whitania frutescens, i Ephedra fragilis, per no ser adequades a la vegetació de la zona. En qualsevol cas l'ús de palmera datilera i pi pinyoner han de ser molt puntuals.   
En les plantacions en la zona mixta forestal, ha de descartar-se la plantació d'Ulex parviflorus, espècie molt piròfila que a més no necessita plantar-se per ser primera colonitzadora. L'ús de noguerola (Pistacia terebinthus) ha de revisar-se per entendre que no seria pròpia de la zona. Igualment no ha d'usar-se Ulmus minor, i Pinus pinea ha de substituir-se per Pinus halepensis, característic de la zona.   
La modificació plantejada en l'ordenació del sector Balneari, en el relleu al costat de la CV- 612, s'ha intentat alinear els camins al relleu i modificar un poc la zona verda que dóna al poble. Es considera que haurà d'extremar-se al màxim, en l'execució, minimitzar els moviments de terra i maximitzar l'adaptació al relleu.   
Quant al relleu que es veuria afectat pel dotacional, s'haurà d'efectuar un estudi d'integració paisatgística, que haurà d'informar favorablement el Servici de Suport Tècnic i, en tot cas, haurà de garantir l'adequació a la topografia del terreny i el manteniment de les visuals existents des de la zona.   
Es considera necessari aprofitar els exemplars vegetals d'un cert port presents en l'actuació, bé integrant-los en esta en el lloc en què estan o trasplantant-los en la mesura que siga possible per a utilitzar-los en les zones verdes i en la zona de parc natural. Tot això amb la finalitat de millorar la integració paisatgística, i aprofitar els elements existents en la zona.   
8. Respecte a l'afecció al LIC, l'afecció territorial és molt puntual i l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals la considera acceptable.   
  
Quant als abocaments d'aigua, l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals de 22 de juliol de 2009 indica que la documentació aportada en el punt 6 de l'annex II afirma que s'haurà de tindre en compte el que ha indicat l'Àrea d'Espais Naturals, tot informant favorablement. Es considera necessari establir una sèrie de condicionants per a garantir el compliment del que va disposar respecte d'això l'Àrea d'Espais Naturals en el seu informe de 18 de novembre de 2008, i que el promotor afirma que es tindrà en compte.   
Respecte a la disponibilitat i procedència de l'aigua potable per a consum humà a fi d'evitar el nivell freàtic de la zona humida, l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals de 22 de juliol de 2009 emet informe favorable condicionat a l'obtenció de l'informe favorable per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer quant a la possible afecció al nivell freàtic de la zona humida formada pel LIC, Curs mitjà del riu Albaida. Es fa referència a l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que indica la necessitat que prèviament a l'aprovació del planejament de desenrotllament s'haurà d'obtindre un nou informe, i es considera, en conseqüència, que en este la Confederació també haurà d'informar favorablement la possible afecció al nivell freàtic referit.   
  
9. Les afeccions a les vies pecuàries d'acord amb l'informe de la secció forestal de la Direcció Territorial de València d'esta Conselleria han sigut abordades adequadament. Hauran de complir-se les condicions a què fa referència l'informe d'eixe departament i reflectides en esta declaració. El condicionament de les vies pecuàries proposat ha de realitzar-se amb la supervisió de l'òrgan competent.   
  
10. La modificació redelimita el sòl no urbanitzable de protecció forestal en redelimitar el sòl no urbanitzable inundable.   
La modificació proposa este sòl com a sòl no urbanitzable de protecció forestal parc natural per al gaudi públic de la zona forestal limítrofa amb l'embassament de Bellús. Tot el sòl no urbanitzable de protecció forestal en la zona en l'actual PGOU quedaria com a sòl no urbanitzable de parc natural.   
En relació a este sòl la seua qualificació com a parc natural ha d'entendre's com que el sòl continua sent de protecció forestal de manera que la normativa siga la d'este tipus de sòl, i permet el gaudi públic amb les seues característiques en un sòl no urbanitzable de protecció forestal.   
En este sòl es desenrotllaran segons les zones, i a través d'un projecte, una sèrie d'actuacions: recuperació de paisatges de secà, zona de transició a forestal, secà amb forestal i àrea recreativa. En la zona de pineda s'efectuaran podes i neteges. Encara que les línies generals d'actuació es consideren adequades, cal establir una sèrie de mesures per a assegurar una adequada integració paisatgística i repercussió mediambiental.   
El sector Balneari haurà de complir el que establix l'article 25 bis del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística (Decret 36/2007, de 13 d'abril, modificat pel Decret 67/2006, de 19 de maig), com a mesura de defensa contra incendis forestals.   
S'ha de complir el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, en relació a les obres en la proximitat de zones naturals. S'efectuaran, en cas de ser necessari, les correccions o mesures que els servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria estimen necessaris.   
En qualsevol cas, per a les actuacions de podes, neteges, etc., hauran d'obtindre's les autoritzacions corresponents en terreny forestal.   
  
11. Les aigües pluvials: s'indica que la xarxa serà separativa, i s'estima que aquelles que vagen en direcció al LIC hauran de portar unes reixes de separació de restes sòlides d'una certa grandària (plàstics, fustes, etc.).   
12. En relació amb l'impacte acústic, el sector Balneari no requerix mesures correctores segons indica l'estudi acústic i informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.   
En el sector Ampliació Nucli Urbà es plantegen tres alternatives per a reduir l'impacte acústic a nivells adequats, i el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric informa que la millor és la de destinar la zona limítrofa a la nacional a ús terciari. Esta opció és l'acceptada i proposada pel promotor en la seua última documentació, el qual matisava de la manera següent: es destinarà preferentment a ús terciari o dotacional compatible la zona afectada pels nivells acústics superiors als permesos, sense perjuí de la possible adopció de mesures correctores que minoren l'impacte. A este respecte es considera que ha d'adoptar-se l'opció d'ús terciari tal com es va proposar en l'estudi acústic atés que és la considerada millor opció pel Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric. La matisació proposada no dóna garanties suficients.   
  
13. En relació als residus, es considera que prèviament a l'inici dels desenrotllaments urbanístics, es comprovarà que el tractament i destinació dels residus està garantit i en tot cas, l'Ajuntament haurà de garantir-ne l'adequada gestió.   
Quant als residus inerts, l'Ajuntament haurà de donar una solució. La proposta d'utilitzar la pedrera no es considera acceptable, ha de tindre's en compte que els abocadors d'inerts es troben sotmesos a avaluació d'impacte ambiental i que han de complir una sèrie de requisits tècnics, i és en el procés d'avaluació i autorització en què ha de determinar-se si la ubicació i la resta de característiques són adequades.   
  
14. L'estudi d'impacte ambiental i els annexos establixen mesures protectores i correctores: mesures de caràcter general, mesures respecte a les obres d'urbanització, mesures de defensa contra el risc d'inundació, mesures correctores contra el risc de col·lapse i subsidència, mesures correctores de l'impacte paisatgístic, mesures correctores de qualitat de les aigües, de tractament de residus, mesures protectores contra el risc sísmic, mesures correctores per a diferents usos.  
L'annex de l'estudi d'impacte ambiental conté mesures correctores al parc natural proposat.   
Les mesures proposades es consideren adequades, sense perjuí d'efectuar una sèrie de correccions i afegir-ne algunes, tal com s'exposa en el present apartat de consideracions ambientals i en els condicionants de la present declaració d'impacte ambiental.   
15. L'estudi d'impacte ambiental proposa un programa de vigilància i seguiment ambiental que ha d'estendre's a totes les mesures correctores i condicionants que s'establisquen com a conseqüència d'esta declaració.   
16. La proposta d'homologació modificativa de gener de 2007 i els seus annexos I i II d'abril de 2008 i juliol de 2009 (presentats respectivament en dates 21.09.2007, 28.07.2008 i 07.07.2009), es considera acceptable des d'un punt de vista ambiental tenint en compte les característiques del terreny i de les actuacions a efectuar, no obstant això, s'estima necessari adoptar mesures preventives i correctores, a més de les establides en l'estudi d'impacte ambiental, que es desenrotllen en l'apartat de condicionants de la present declaració, per a assegurar l'adequada conservació dels valors naturals i la minimització de l'impacte ambiental, i igualment l'obtenció d'informes sectorials de caràcter mediambiental que establiran, si és el cas, les correccions oportunes a la proposta realitzada.   
Consideracions jurídiques   
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.   
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.   
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.   
L'article16 del Decret 131/2007, del Consell, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:   
  
Primer   
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el Projecte d'Homologació Modificativa número 2 del PGOU, sectors residencials Balneari i Ampliació Nucli Urbà, promogut per l'Ajuntament de Bellús, d'acord amb la documentació presentada en esta Conselleria, sempre que es complisca el que establix la documentació presentada del projecte d'homologació modificativa i annexos, així com de l'estudi d'impacte ambiental, annexos, mesures correctores i programa de vigilància ambiental, aportades en dates 21.09.2007, 28.07.2008 i 07.07.2009, i de la resta de documentació (estudis acústics, estudi d'integració paisatgística, programa de paisatge, etc.). Sense perjuí de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen necessàries i del compliment dels condicionants establits en l'apartat segon de la present declaració.   
  
  
Segon   
Condicionants de l'homologació modificativa referida:   
1. Prèviament a l'aprovació definitiva de l'homologació modificativa s'haurà de:   
1.1. Aprovar provisionalment per l'Ajuntament la documentació de l'annex II de l'homologació remesa a esta Conselleria, modificada, si és el cas, per la incorporació dels condicionants de la present declaració.   
1.2. Obtindre informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte a l'afecció al patrimoni cultural de l'homologació modificativa número 2, que haurà de comprendre també les actuacions que s'han de realitzar en el parc natural proposat limítrof amb el sector urbanitzable Balneari.   
1.3. Obtindre confirmació de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a la modificació del sòl no urbanitzable inundable plantejada en la present homologació, no sols en la zona més pròxima al sector Balneari, sinó també en les zones de l'embassament més allunyades del sector que patixen variació.   
1.4. Obtindre la desafecció de les parcel·les propietat de la presa de Bellús (Confederació Hidrogràfica del Xúquer) que es troben dins de l'àmbit del sector Balneari, o que l'organisme de conca determine expressament el règim que hi considere d'aplicació.   
1.5. El Servici de Suport Tècnic haurà d'informar favorablement del Programa d'implementació i el Programa de paisatge amb les modificacions que establix el referit Servici en el seu últim informe.   
  
2. Prèviament a l'aprovació dels corresponents planejaments de desenrotllament derivats de l'homologació modificativa haurà d'obtindre's respecte d'estos, d'acord amb l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 27 d'abril de 2009, informe favorable d'eixa Confederació en relació a l'afecció al domini públic hidràulic i les seues zones de protecció, a la incidència en el règim de corrents i a la disponibilitat de recursos hídrics.   
- Igualment, este informe de la Confederació haurà de ser favorable quant a la possible afecció al nivell freàtic de la zona humida formada pel LIC, Curs mitjà del riu Albaida.  
3. L'ordenació detallada del sector Balneari haurà de disposar d'espais lliures al costat del domini públic hidràulic i al llarg de tota la seua extensió. L'ordenació respecte a este assumpte serà almenys la presentada en el pla de mesures d'integració paisatgística de l'estudi d'integració paisatgística de juliol de 2009, i l'òrgan competent ha de revisar que es complisca eixa condició.   
El compliment d'este condicionant haurà d'obtindre informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
4. Les aigües residuals generades en els sectors es tractaran en la futura EDAR municipal prevista en el II Pla de Sanejament tal com es proposa en la documentació remesa i s'hauran de complir les condicions següents:   
4.1. Prèviament a l'inici dels desenrotllaments urbanístics previstos en ambdós sectors haurà de garantir-se que la citada EDAR proporcionarà un tractament de depuració atenent als límits i paràmetres d'abocament que marca la normativa sectorial en afecció a les denominades «zones sensibles», d'acord a l'annex II del RD 509/1996, de 15 de març, de desplegament del RDL 11/1995, de 28 de desembre, pel qual s'establixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes, modificat pel RD 2116/1998, en relació amb la Directiva 91/271/CEE, de 21 de maig, sobre tractament de les aigües residuals urbanes.  
  
4.2. Prèviament a la connexió efectiva dels esmentats desenrotllaments urbanístics haurà de garantir-se que la depuradora estarà en funcionament. S'haurà de coordinar adequadament els desenrotllaments urbanístics i l'execució i posada en funcionament de la referida EDAR.   
- No s'haurà de concedir cap llicència d'ocupació o cèdula d'habitabilitat de les vivendes fins que no es justifique que l'EDAR està en funcionament i d'acord, a més, amb les condicions establides en l'informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, de 18 de novembre de 2008, i l'informe de l'EPSAR reflectit en la present declaració.   
  
- Hauran de complir-se les condicions establides per l'EPSAR en l'informe de 22 de maig de 2007.  
4.3. En el cas que la depuració dels sectors es resolga de manera independent a la nova EDAR, també hauran d'atendre el que establix l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals, de 18 de novembre de 2008, així com complir les condicions del referit informe de l'EPSAR. Igualment seran aplicables per a eixa EDAR la condició establida en l'apartat 4.2 de la present declaració.   
5. Hauran de complir-se les mesures i normes d'integració paisatgístiques i el seu programa d'implementació de l'estudi d'integració paisatgística de juliol de 2009 (entrada 07.07.2009) i del programa d'integració paisatgística d'abril de 2008 (entrada 12 de gener de 2009), així com l'ordenació de les zones verdes presentades per al sector Balneari. Tot això amb les correccions i modificacions que ha establit el Servici de Suport Tècnic en el seu últim informe.   
Respecte a les plantacions a efectuar en la integració paisatgística de les vies pecuàries, de les zones verdes del sector urbanitzable Balneari i de les actuacions en el parc natural, estes s'hauran de projectar i realitzar amb l'assessorament i supervisió dels servicis tècnics de la Direcció Territorial de València d'esta Conselleria (fonamentalment en l'elecció d'espècies, densitats, metodologia de plantació, disseny de plantació, etc.).   
Es descartaran les següents espècies en el carril bici i en l'adequació de camins i vies pecuàries proposada en els documents de paisatge: Tetraclinis articulata, Acer negundo i Casuarina sp. Igualment no s'usarà Ulmus minor.   
En les zones verdes es descartaran les següents espècies proposades: Lycium intricatum, Whitania frutescens, i Ephedra fragilis. L'ús de palmera datilera i pi pinyoner haurà de ser molt puntual.   
Respecte a les plantacions en la zona mixta forestal, ha de descartar-se la plantació d'Ulex parviflorus. L'ús de noguerola (Pistacia terebinthus) igual que el de margalló (Chamaerops humilis) ha de revisar-se amb l'assessorament dels servicis tècnics abans citats. No ha d'usar-se Ulmus minor, i Pinus pinea ha de substituir-se per Pinus halepensis.   
  
- Respecte a la proposta d'ordenació en el sector Balneari per al relleu situat al costat de la CV- 612, haurà d'extremar-se al màxim, en l'execució, minimitzar els moviments de terra i maximitzar l'adaptació al relleu.   
Respecte al relleu que es veuria afectat pel dotacional (SRD) s'haurà d'efectuar un estudi d'integració paisatgística que haurà d'informar favorablement el Servici de Suport Tècnic i, en tot cas, haurà de garantir l'adequació a la topografia del terreny i el manteniment de les visuals existents des de la zona.   
Es considera necessari aprofitar els exemplars vegetals d'un cert port (tant de cultiu com propis de la vegetació forestal de la zona) presents en l'actuació, bé integrant-los en el lloc en què estan o trasplantant-los, en la mesura que siga possible, per a utilitzar-los en les zones verdes i en la zona de parc natural.   
- Haurà de complir-se el que establix l'Orde de 10 de setembre de 2007, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'aproven mesures per al control de les espècies vegetals exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana.   
6. El condicionament de les vies pecuàries proposat ha de realitzar-se amb la supervisió de la Unitat de Vies Pecuàries de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València d'esta conselleria. Es compliran les condicions establides en l'informe d'eixa unitat.  
- S'han de sol·licitar les autoritzacions que corresponguen legalment respecte a l'afecció a vies pecuàries.   
7. El sòl qualificat com a no urbanitzable parc natural serà de protecció forestal, de manera que la normativa siga la pròpia d'un sòl de protecció forestal i permeta les funcions d'esplai públic.   
S'haurà de complir respecte al sector Balneari el que establix l'article 25 bis del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística (Decret 36/2007, de 13 d'abril, modificat pel Decret 67/2006, de 19 de maig), com a mesura de defensa contra els incendis forestals.   
S'ha de complir el que establix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, en relació a les obres en la proximitat de zones naturals. S'han d'efectuar, en cas de ser necessari, les correccions o mesures, que els servicis tècnics de la Direcció Territorial de València d'esta Conselleria estimen necessaris.   
En tot cas, per a les actuacions de podes, neteges, etc., s'hauran d'obtindre, en terreny forestal, les autoritzacions corresponents de la Direcció Territorial de València d'esta Conselleria. Els treballs que es realitzen sobre la massa forestal, pineda, pròxima al sector Balneari i pertanyents al parc natural proposat seran els imprescindibles, i s'haurà de permetre la conservació i millora del sotabosc i de la pineda.   
  
8. En la xarxa de pluvials que es dirigisca cap al LIC, Curs mitjà del riu Albaida, s'establiran reixes que eviten que fustes, plàstics i restes d'estes característiques poden acabar en el referit LIC, i se n'ha de dur a terme una neteja i manteniment periòdic .   
  
9. En el sector Ampliació Nucli Urbà, en relació a l'impacte acústic, haurà de dur-se a terme com a mesura correctora exactament l'alternativa d'ús terciari plantejada en l'estudi acústic d'eixe sector de data d'abril de 2008 (entrada 12.01.2009), i no s'accepta la proposta efectuada en el document últim presentat, annex II d'homologació de juliol de 2009 (entrada 7 de juliol de 2009).   
10. En relació als residus, prèviament a l'inici dels desenrotllaments urbanístics previstos, s'ha de comprovar que el tractament i la destinació dels residus està garantit, i en qualsevol cas l'Ajuntament haurà de garantir-ne l'adequada gestió.   
- Respecte als residus inerts haurà de donar-se igualment una solució per part de l'Ajuntament. La proposta d'utilitzar la pedrera per a estos no es considera acceptable.   
11. Respecte a les mesures correctores presentades en la documentació, hauran d'aplicar-se sempre que no siguen contradictòries i incoherents amb els condicionants establits en la present declaració.   
12. El programa de vigilància ambiental haurà d'estendre's a les mesures correctores establides en la present declaració d'impacte ambiental.   
  
Tercer   
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Quart   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 23 de juliol de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno»  
«Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 213/2007-AIA.  
Títol: Homologació i Pla Parcial Montehorquera Golf Residencial.   
  
Promotor: Ajuntament de Vilamarxant.  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU.  
Localització: terme municipal de Vilamarxant.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte de l'homologació és la modificació de les normes subsidiàries de planejament vigent en què es pretén la reclassificació com a sòl urbanitzable d'una àrea de sòl no urbanitzable ubicada al sud del terme municipal a una distància d'aproximadament 5 quilòmetres del nucli urbà que ocupa una extensió d'unes 210 ha. Es tracta d'un sector residencial amb camp de golf.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es tracta d'una porció del territori de 2.094.800,31 m² de superfície que presenta una sèrie «d'illes» en l'interior, identificables, entre altres de les seues característiques, per presentar nombroses edificacions amb un considerable grau de consolidació. En el document es proposa el canvi de classificació d'estes illes de sòl no urbanitzable a sòl urbà.   
  
L'ordenació urbanística proposada presenta un model de desenrotllament de baixa densitat, amb un ús dominant residencial, i és un ús incompatible l'industrial (incloent-hi excepcions: es consideren compatibles, magatzems compatibles amb la vivenda i locals industrials compatibles amb la vivenda).  
La superfície del sector destinada a residencial és de 775.467,78 m², en la qual s'han previst un màxim de 4.141 vivendes en el sistema d'ordenació per edificació aïllada, tipologia edificatòria de bloc exempt. Les vivendes en sòl urbanitzable suposaran, tenint en compte 3 habitants/vivenda, 12.423 habitants. Estos, sumats als 2.286 habitants que resulten de les vivendes en sòl urbà incloses dins del sector, suposen un sostre poblacional de 14.709 habitants.  
El camp de golf es preveu pràcticament centrat en l'àmbit del sector i suposa una superfície de 561.017,80 m².   
L'ús terciari es repartix en dos illes de cases situades al sud de l'àmbit i ocupa, en total, una superfície de 86.128,18 m². Els equipaments se situen a l'oest del sector pròxim als sòls urbans existents.   
  
L'accés al sector es realitza a través de la CV 50. Un dels condicionants de desenrotllament és el desdoblament de l'esmentada carretera que es durà a terme de manera prèvia o simultània al PAI.  
Quant a infraestructures, l'actuació requerix l'execució i posada en servici d'una estació depuradora d'aigües residuals amb capacitat necessària per a la depuració de les aigües tractades per l'EDAR de Montehorquera (per a la seua anul·lació), les aigües generades pel sector i el seu sòl urbà intern. Es proposa ubicar la nova EDAR en una parcel·la externa, al nord del sector. Així mateix, requerix l'execució i posada en servici d'un depòsit amb una capacitat que garantisca el subministrament d'aigua per al sector durant dos dies. Un altre dels condicionants és l'execució i posada en servici d'unes basses d'emmagatzematge i per a laminació d'aigües pluvials.  
3. Alternatives  
No s'hi han presentat.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
L'11 d'octubre de 2007, la Direcció Territorial de València remet documentació tècnica del projecte (homologació modificativa, pla parcial i programa d'actuació integrada del Sector Montehorquera Golf).   
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental, junt amb la resta de la documentació tècnica, es va exposar al públic durant un termini de 20 dies segons anuncis publicats en el diari El Mundo, de 13 de juny de 2005 i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5.029, de 16 de juny de 2005.  
Durant el període d'informació pública es van presentar setanta al·legacions, segons consta en el certificat d'acord d'aprovació provisional de la documentació integrant del PAI Montehorquera Golf i selecció de la proposició juridicoeconòmica emesa pel secretari de l'Ajuntament de Vilamarxant, de 30 de gener de 2006.  
2.1. Legislació aplicable  
La legislació aplicable es descriu en l'apartat 1.2 «Determinacions legals», del document d'homologació modificativa del sector, on es fa al·lusió, a part de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística (d'ara en avant LRAU) i el Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana (d'ara en avant RPCV), que serà «aplicable el conjunt de la normativa sectorial, de la qual es farà menció expressa quan s'utilitze».  
  
En l'escrit rebut en este Servici, el promotor va sol·licitar a la Conselleria d'Infraestructures i Transport «informe aclaridor respecte a l'exigència d'una determinada distància de l'emplaçament de la pedrera al nucli de població després dels canvis legislatius succeïts», tot això per l'entrada en vigor de la Llei 16/2008, de 22 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa Financera i d'Organització de la Generalitat Valenciana, modifica en l'article 69, la disposició final quarta de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de la Generalitat Valenciana, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, que deixa sense aplicació el Reglament d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses aprovat pel Decret 2414/1961, de 30 de novembre.  
3. Resum d'al·legacions  
De les al·legacions presentades, únicament s'extrauen aquelles consideracions que podrien tindre repercussió ambiental:  
- «La Confederació Hidrogràfica del Xúquer manifesta que és titular cadastral de béns i drets afectats pel PAI Montehorquera Golf del Municipi de Vilamarxant, i al·lega que el dit PAI afecta terrenys que tenen la condició de domini públic hidràulic i, per tant, no susceptibles d'aprofitament urbanístic tal com establix l'article 9.1 de la Llei 6/98, de Règim del Sòl i Valoracions, i l'article 4 de la Llei 10/2004, del Sòl No Urbanitzable de la Generalitat Valenciana.»  
  
- «L'ampliació de l'actual CV-50 al seu pas per Cheste no ha considerat l'augment de trànsit.»  
- «No està garantit un dels servicis bàsics com és l'abastiment d'aigua.»  
- «En la parcel·la número 200 del polígon 23 de Cheste, actualment està enclavada i en funcionament una pedrera dedicada a l'extracció i trituració de pedra. Estes activitats estan qualificades com a molestes, perilloses i nocives. No obstant això, el pla d'actuació proposat pretén la construcció de vivendes i hotels en una zona pròxima, actualment classificada com a sòl rústic, amb incompliment de les distàncies mínimes establides, a fi d'evitar molèsties derivades d'estes activitats, pel Decret 2414/1961, de 30 de novembre.»  
- «Ocupació en part de la zona d'amortiment d'impactes del paratge natural municipal de les Rodanes, i afecció contínua de la hidrologia, hidrogeologia, la flora i la fauna.»  
- «Justificació dels recursos hídrics, no és prou garantir el cabal generat pel pou existent per al consum humà més la creació de basses d'arreplega d'aigua de pluja per laminat i el tractament de les aigües fecals del sector per al reg dels camps de golf.»  
  
- «Per mitjà de la realització del PAI s'introduïx una modificació puntual de les normes subsidiàries vigents, amb la requalificació de sòl no urbanitzable en urbanitzable que modifica l'estructura territorial de Vilamarxant.»  
- Vilamarxant no necessita més sòl urbà, el que necessita és regular les més de 3.000 vivendes que aboquen aigües residuals al subsòl, que patixen la falta d'aigua potable, d'accessos, d'il·luminació, etc.»  
- La construcció d'un nou pou al costat de l'actual que abastix la població hipoteca els recursos hídrics a curt termini i per això, es fa necessari un complet estudi hidrològic».  
4. Petició d'informació o documentació complementària  
El 31 d'octubre de 2007, es rep per part del promotor, en l'Àrea d'Avaluació Ambiental, documentació composta per:  
- Projecte de Regeneració i Protecció de Massa Forestal  
- Informe Botànic del Programa d'Actuació Integrada del Sector Montehorquera Golf.  
Posteriorment, el 23 de gener de 2009, la promotora remet correccions a l'estudi d'impacte ambiental.  
Informes sectorials  
Informe del Servici de Suport Tècnic de la Direcció General del Paisatge, de 2 de gener de 2008:   
«(...) en compliment del que establix l'article 11.3 de la LOTPP, el paisatge actuarà com a criteri condicionant de tots aquells instruments de planejament de desenrotllament que impliquen nous creixements urbans o la implantació d'infraestructures, sempre que la seua exposició pública s'haja produït després de l'entrada en vigor de la LOTPP, 3 de juliol de 2004, i haja conclòs amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006...»  
Informe del Servici de Parcs Naturals. De data 27 de juny de 2008  
  
«(...) Conclusió:  
1. Els àmbits territorials a què afecta el Projecte d'Homologació i Pla Parcial Montehorquera Golf Residencial de Vilamarxant, són:  
  
- Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Parc Natural del Túria, en concret, l'Àrea d'Influència 1 (AI-1) i l'Àrea d'Influència 2 (AI-2).  
  
- Paratge Natural Municipal les Rodanes, franja de protecció de 500 metres.  
- Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera.  
2. Quedarà exclòs de l'àmbit territorial del Projecte d'Homologació i Pla Parcial Montehorquera Golf Residencial de Vilamarxant, l'àrea d'influència 1 (AI-1) del PORN del Parc Natural del Túria  
3. El PRD (equipament esportiu recreatiu privat) s'ubicarà a l'est de l'àmbit del Projecte d'Homologació i Pla Parcial Montehorquera Golf Residencial, amb la finalitat que actue de zona d'amortiment impactes entre l'àrea d'influència 1 del Parc Natural del Túria, el Paratge Natural Municipal les Rodanes i la presència de l'hàbitat prioritari, codi: 6220 zones subestèpiques de gramínies i anuals (Thero-Brachypodietea).  
  
4. La zona verda denominada PQL (parc públic), en el Projecte d'Homologació i Pla Parcial Montehorquera Golf Residencial de Vilamarxant.  
5. La ubicació de l'EDAR és més congruent dins del sector objecte d'homologació, ja que l'efluent de l'EDAR es reutilitzarà per al reg del camp de golf, per tant, s'ha de reconsiderar la seua ubicació.  
  
6. En el cas que les infraestructures ja siga energètiques, de telecomunicacions, gasoductes, conduccions d'aigua, entre altres, que afecten l'àmbit territorial del PORN i del Paratge Natural Municipal les Rodanes, caldrà ajustar-se al que disposen els articles 77 i següents del PORN i l'article 94 apartat 2n del PORN respectivament.  
7. En matèria de cessions gratuïtes a l'administració de sòl no urbanitzable protegit per reclassificacions de sòl, esta qüestió serà dilucidada per la Direcció General d'Ordenació del Territori, per tractar-se d'un assumpte de la seua competència, de conformitat amb el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell.»  
Informe del Servici de Suport Tècnic de la Direcció General del Paisatge, de data 13 de novembre de 2008:   
«(...) analitzada la documentació que consta en este servici, es poden realitzar les següents consideracions a tindre en compte en el projecte de camp de golf:  
- El camp de golf es projectarà de manera que els recorreguts que s'hi produïsquen afavorisquen el gaudi de les visuals del Paratge Natural Municipal les Rodanes, a causa de la seua proximitat. S'haurà de facilitar el compliment dels objectius de qualitat paisatgística proposats per a este pla parcial. Especialment els proposats per a la UP1, les Rodanes: potenciar la continuïtat física i visual de la unitat de paisatge i permetre la connexió amb les zones verdes previstes, integrar la unitat en la urbanització, evitar la creació de nous elements focalitzadors de la visió que repercutisquen en una disminució del valor paisatgístic de la unitat.  
- S'estudiarà la integració en el projecte del camí de Pedralba que travessa la zona esportiva, on se situa el punt d'observació número 8 i es potencirà la qualitat de les seues vistes.  
- S'ha de complir el que establix l'article 33.f) de la mateixa llei, que considera el manteniment del paisatge agrícola tradicional com a norma i criteri d'integració paisatgística. Per tot això, l'ordenació haurà d'integrar els elements significatius o característics que conformen el paisatge de la zona, com són, el patró agrícola tradicional i el patrimoni cultural i etnològic. Estos elements s'hauran d'emprar com a condicionants de paisatge per al disseny del camp de golf, de manera que mantinga el seu caràcter, de conformitat amb l'article 33.a) de la LOTPP»  
  
Informe del Servici Territorial d'Indústria i Innovació. De 4 de novembre de 2008:  
«(...) La pedrera a què es fa referència en el seu escrit és la denominada Peñarroya 1.296, situada en terme municipal de Cheste. Esta pedrera va ser autoritzada a l'empresa Pavasal Industrial, SL, l'any 1982. Compta actualment amb una superfície total autoritzada de 33,16 ha (...).  
Quant a les possibles incidències mediambientals que l'explotació de la pedrera podria tindre sobre el sector, cal informar que, ateses les característiques pròpies de l'activitat, és normal la generació de pols en major o menor mesura, també este tipus d'activitats generen un augment del trànsit pesant amb les consegüents molèsties que açò pot provocar, bàsicament generació de pols i soroll, així com possibles vibracions que puguen produir-se a causa de la realització de voladures.  
  
(...)   
L'article 451 del vigent Decret 67/2006, de 19 de maig del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, corresponent al títol VII, «Intervenció en l'ús del sòl», establix en relació amb l'explotació de pedrera, en el punt 2 que: «Les finques hauran de comptar amb la superfície mínima que s'establisca, de manera justificada i motivada en el planejament. És imprescindible l'establiment d'un perímetre de com a mínim 500 metres d'ample al voltant de tot l'àmbit de la pedrera, amb prohibició expressa de l'ús residencial».  
Igualment, s'informa que podria ser també d'aplicació respecte a pedreres autoritzades, l'article 4 del Decret 2414/1961, de 30 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses.  
El dit precepte és aplicable al supòsit plantejat, atés que a la Comunitat Valenciana, conforme assenyala la disposició final quarta de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació de la Qualitat Ambiental, únicament deixa de ser aplicable el títol II del referit Decret 2414/1961. És important tindre en compte que el referit article 4 no es troba en el títol II, per la qual cosa és perfectament aplicable».  
  
Informe d'Aeroports Espanyols i Navegació Aèria. De data 19 de desembre de 2008  
«(...) s'hauria de tindre en compte la possible incidència de servituds aeronàutiques sobre l'àmbit considerat, com a conseqüència de la construcció futura de la segona pista sud de l'actual, prevista pel Pla director de l'Aeroport de València (aprovat per Orde 19 de juliol de 2001, BOE núm. 185, de 3 d'agost), en la configuració de màxim desenrotllament possible.  
(...) necessiten sol·licitar informe, d'acord amb el que establix la disposició addicional segona del Reial Decret 2591/1998, de 4 de desembre, d'Ordenació dels Aeroports d'Interés General i la seua zona de servici, informe preceptiu i vinculant, del document d'homologació i pla parcial del sector residencial Montehorquera Golf a Vilamarxant (València), a la Direcció General d'Aviació Civil del Ministeri de Foment»  
  
Informe de l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental, de 30 de desembre de 2008.  
«(...) amb la nova documentació que ha presentat, es compromet a respectar la vegetació forestal protegida en el sector i a la creació i manteniment d'un parc públic forestal, per la qual cosa les funcions ecològiques, de biodiversitat i paisatge de l'actual vegetació forestal, quedaran assegurades i inclús millorades després del procés urbanitzador. Per tant, als efectes estrictament forestals, s'emet informe positiu per a la pretesa homologació i pla parcial.»  
Informe de l'Àrea de Qualitat Ambiental. De 13 de març de 2009  
  
«(...) En matèria de qualitat de l'aire:  
Ja que no es disposa en l'Àrea d'Avaluació Ambiental d'informació als efectes de valorar les possibles incidències de la pedrera Peñarroya al planejament proposat del sector residencial Montehorquera Golf, s'informa del següent:  
La mateixa activitat de la pedrera és una activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, d'acord amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de Qualitat de l'Aire i Protecció de l'Atmosfera, i genera emissions de partícules a l'aire.  
Igualment, atés que en la pedrera, al seu torn, es realitzen labors de maquinària pesada i hi ha trasbals de camions, es generen emissions de partícules i de gasos propis dels motors de combustió interna: SO2, NOX i CO.  
Així doncs, per a poder contestar la seua petició, s'hauran de realitzar mesuraments de la qualitat de l'aire de partícules (PM10) i dels gasos mencionats anteriorment en tot el perímetre del sector ja que és imprescindible conéixer la situació preoperacional».  
Informe de la Direcció General d'Aviació Civil del Ministeri de Foment. De 7 de juliol de 2009:  
«(...) En relació amb l'expedient 213/2007-AIA relatiu a l'homologació i pla parcial del sector residencial Montehorquera Golf a Vilamarxant, atés que l'àmbit d'estudi és una zona especialment sensible per a l'operació de l'aeroport, com és l'entorn de la capçalera de pista...  
Una vegada s'evacuen els informes definitius, després d'arreplegar-se les observacions que si és el cas puguen formular-se, es remetrà una còpia d'estos (...) a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge de la Generalitat Valenciana.»  
Afeccions legals   
S'adjunta plànol d'afeccions al sector Montehorquera Golf.  
1. Recursos hídrics  
Segons l'article 18 de la LOTPP, a fi d'aconseguir la conservació de la qualitat dels recursos hídrics, els plans urbanístics hauran de:  
  
a) Identificar i caracteritzar les masses d'aigua superficials, artificials i subterrànies.  
b) Previndre la contaminació de les masses d'aigua per mitjà de la delimitació de zones i perímetres de protecció i l'eliminació d'abocaments contaminants.  
c) Protegir les masses d'aigua destinades a consum humà per mitjà de la seua incorporació al règim de protecció del sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
d) Establir els perímetres de protecció de les captacions d'aigua destinades a consum humà amb un règim de protecció semblant al descrit en el punt anterior o per mitjà de la seua incorporació a la xarxa primària d'espais lliures i zones verdes quan afecten sòls urbans i urbanitzables. Els perímetres s'establixen amb caràcter general en 300 m, comptats des del límit exterior del punt de captació, llevat que estudis detallats justifiquen una distància diferent de la indicada.  
  
Segons l'article 19 de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, per a l'ús sostenible de l'aigua es requerix:   
a) Assegurar en quantitat i qualitat els cabals necessaris per a la proposta d'ordenació prevista en este instrument d'ordenació del territori.   
  
b) Procurar un ús racional i eficient de l'aigua. Per a això hauran de, almenys, millorar la xarxa de distribució i realitzar un tractament adequat de les aigües residuals que permeten la seua reutilització o reciclatge.  
c) Establir mecanismes que garantisquen una gestió integral de l'aigua i la recuperació completa dels seus costos.  
d) Garantir la proporcionalitat entre l'oferta i la demanda i la minimització dels riscos derivats d'esdeveniments extrems com ara sequeres i avingudes.  
La implantació d'usos residencials i terciaris o altres que impliquen un increment del consum d'aigua requerirà l'obtenció prèvia d'informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat del dit increment amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
Els desenrotllaments urbanístics i la implantació d'usos sobre el territori hauran d'adoptar les mesures per a eliminar els abocaments de substàncies contaminants als llits i al medi marí, i garantir la qualitat de les aigües subterrànies per a evitar la seua contaminació. A estos efectes, els instruments de planificació urbanística hauran de preveure que tots els sectors de sòl urbanitzable disposen en el seu desenrotllament de sistemes de sanejament que impedisquen fugues d'aigües residuals, i de depuració, amb condicions de reutilització, de l'aigua o, si és el cas, amb condicions d'abocament al llit públic o al medi marí amb les característiques de qualitat mínimes establides per la Directiva 80/778/CEE, de 15 de juliol de 1980, relativa a la qualitat de les aigües destinades al consum humà, modificada per la Directiva 98/83/CE, de 3 de novembre de 1998.  
2. Acústica  
De conformitat amb l'article 25 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, en els instruments de planejament urbanístic s'haurà de preveure la informació i les propostes contingudes en els plans acústics municipals. En defecte d'estos, els instruments de planejament urbanístic o territorial incorporaran un estudi acústic en el seu àmbit d'ordenació per mitjà de la utilització de models matemàtics predictius que permeten avaluar el seu impacte acústic i adoptar les mesures adequades per a la seua reducció.  
3. Carreteres  
De conformitat amb l'article 84 de la Llei 14/2005, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, i d'Organització de la Generalitat, que modifica la Llei 6/1991, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, la zona de protecció de la CV-50 serà, com a mínim, de 50 m, a un costat i a l'altre de l'eix de la via, mesurades des de l'aresta exterior de la calçada més pròxima.   
Els terrenys inclosos en la zona de protecció de la carretera no computaran als efectes de les reserves dotacionals mínimes exigibles per la legislació urbanística. No podran realitzar-se obres ni es permeten més usos que aquells que siguen compatibles amb la seguretat viària, amb l'autorització prèvia, en tot cas, de l'administració titular de la via. No s'admet en esta zona la nova construcció de cap edificació.  
  
En les construccions i instal·lacions ja existents en la zona de protecció podran realitzar-se obres de reparació i millora, amb l'autorització prèvia corresponent, una vegada constatats la seua finalitat i contingut, sempre que no comporten augment de volum de la construcció i sense que l'increment de valor que aquelles comporten puga ser tingut en compte a efectes expropiatoris.   
En les zones de protecció podran realitzar-se sense autorització prèvia usos i aprofitaments estrictament agrícoles, com ara cultius ordinaris i plantacions d'arbustos o arbres de port mitjà, sempre que es garantisquen les condicions funcionals i de seguretat de la via. En cas contrari, l'administració titular de la via podrà establir a posteriori les limitacions que crega oportunes.  
4. Biodiversitat  
En relació amb a la Directiva 92/43/CEE, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestre, així com amb la seua transposició RD 1997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'establixen mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat per mitjà de la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestre, no existixen dins de l'àmbit del sector hàbitats, però sí limítrofs a este. Per la qual cosa hauran de tindre's en compte els possibles efectes indirectes sobre estes àrees.  
5. Espais naturals  
Segons l'Informe del Servici de Parcs Naturals, els àmbits territorials a què afecta el projecte d'homologació i pla parcial Montehorquera Golf Residencial de Vilamarxant, són:  
- Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Parc Natural del Túria, en concret, l'àrea d'influència 1 (AI-1) i l'àrea d'influència 2 (AI-2).  
  
- Paratge Natural Municipal les Rodanes, franja de protecció de 500 metres.  
- Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera.  
6. Sòl forestal  
Dins del sector i limítrof amb este hi ha àrees de sòl arreplegades en l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana.  
7. Paisatge  
No requerix estudi d'integració paisatgística, ja que per la data d'informació pública del projecte no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, de conformitat amb l'article 74 de la Llei Urbanística Valenciana. No obstant això, d'acord amb l'article 29 de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, la gestió del paisatge s'encaminarà a garantir el manteniment regular d'un paisatge, a fi de guiar i harmonitzar les transformacions induïdes pels processos socials, econòmics i mediambientals des d'una perspectiva de desenrotllament sostenible. El seu objecte serà la millora, restauració i creació de paisatges. Així mateix en l'article 33 de la mateixa llei s'establixen les normes generals d'integració paisatgística en la planificació territorial i urbanística.  
  
8. Patrimoni  
De conformitat amb l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes hauran d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
9. Mobilitat urbana i transport públic  
Segons l'article 7 de la LOTPP, sobre la mobilitat urbana i transport públic   
1. La planificació urbanística i territorial establirà reserves de sòl que permeten la configuració d'una xarxa de comunicacions en les ciutats i entre les diferents àrees urbanes en què existisca una relació funcional o, d'acord amb els corresponents instruments d'ordenació territorial, siga desitjable establir eixa relació, d'acord amb les següents característiques:  
a) Els instruments de planificació territorial i urbanística proposaran recorreguts de vianants o no motoritzats, separats del trànsit rodat i segurs, que permeten la connexió interurbana i l'accés als equipaments i dotacions que conformen l'ordenació estructural urbanística en els àmbits on la intensitat del trànsit motoritzat així ho requerisca.  
  
b) Es crearan xarxes de comunicació urbana i interurbana dins de les àrees funcionals que faciliten l'accessibilitat de la ciutadania, especialment per mitjà del transport públic.  
c) Es fomentarà la implantació de servicis regulars de transport públic i col·lectiu dins de les diferents àrees funcionals.  
d) Es generalitzarà la implantació d'instal·lacions que faciliten la intermodalitat en els mitjans de transport.  
Els poders públics establiran mesures que fomenten i facen atractiu l'ús del transport públic o col·lectiu. Així mateix, podran implantar mesures que limiten el trànsit de vehicles privats per raons de millora de la qualitat de l'ambient urbà de les àrees urbanes.  
  
10. Depuradora  
Es planteja l'execució d'una planta depuradora ubicada al nord de l'actuació amb capacitat necessària per a la depuració de les aigües tractades per l'EDAR de Montehorquera, que ha de complir la normativa sectorial corresponent quant a règim de sorolls, olors, distàncies, etc.  
  
11. Línies elèctriques  
Travessa el sector de nord a sud pel costat est la línia d'alta tensió de 132 kV doble circuit Buñol-Chiva-Vilamarxant. Les afeccions per a esta infraestructura estan imposades per la Llei 54/1997, de 27 novembre, del sector elèctric.  
S'ha sol·licitat, segons la documentació, «la pertinent desviació a la companyia Iberdrola (titular de la línia en qüestió). Iberdrola, en la seua contestació notifica que «la línia objecte d'estudi i que discorre en l'àmbit de la zona que es pretén urbanitzar és la L/132 doble circuit Buñol-Chiva-Vilamarxant i tècnicament és viable la modificació tant en aeri com en subterrani».  
S'haurà de tindre en compte que en la present declaració d'impacte ambiental no s'avalua la línia elèctrica màximament quan no s'especifica el tipus d'actuació que el promotor realitzarà ni es presenta un projecte que ho definisca. Si s'opta per la modificació subterrània, hauran de tindre's en compte les afeccions per a l'ordenació detallada, i serà l'òrgan competent en la matèria el que establisca les limitacions. Si s'establix la modificació del traçat aeri, s'haurà de desenrotllar un projecte d'acord amb la normativa sectorial vigent.  
  
12. Qualitat ambiental  
Segons el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, l'activitat de la pedrera ubicada en el terme municipal de Cheste és una activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, d'acord amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de Qualitat de l'Aire i Protecció de l'Atmosfera, i genera emissions de partícules a l'aire. L'activitat de pedrera també té una afecció de 2.000 metres d'acord amb el RAMINP.  
  
13. Aeronàutiques  
El sector es troba inclòs en la seua totalitat en les servituds aeronàutiques de l'actual aeroport de Manises. Així mateix, s'hauran de tindre en compte les servituds com a conseqüència de la construcció futura de la segona pista sud de l'actual, prevista pel Pla director de l'Aeroport de València (aprovat per Orde de 19 de juliol de 2001, BOE núm. 185, de 3 d'agost), en la configuració de màxim desenrotllament possible.  
  
14. Avaluació d'impacte ambiental  
L'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, que aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març de 1989, de l'Impacte Ambiental, de la Generalitat, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell, establix els projectes que hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental. Així mateix, el Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes, establix en l'annex I els projectes que hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental i en l'annex II els projectes que l'òrgan ambiental ha de determinar si necessita o no avaluació d'impacte ambiental.   
Associat al planejament urbanístic proposat, s'inclou un projecte de transformació a camp de golf de terrenys seminaturals, naturals o incultes segons l'epígraf 1.k de l'annex I del Decret 162/1990, Reglament d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, pel qual haurà de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental de forma independent.   
  
L'annex II del text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes, establix en l'annex II les plantes de tractament d'aigües residuals superiors a 10.000 habitants-equivalents. L'annex I del Reglament d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana establix les plantes depuradores d'aigües, de nova construcció i les seues modificacions, situades en terrenys seminaturals, naturals o incultes classificats com a sòl no urbanitzable, quan es projecten per a més de 100.000 habitants equivalents, així com el sistema de col·lectors corresponent. L'annex II del Reglament d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana especifica els projectes que requerixen estimació d'impacte ambiental i hi inclou les plantes depuradores d'aigües de nova construcció així com el sistema de col·lectors corresponents, quan es projecten per a uns paràmetres compresos entre 10.000 i 100.000 habitants equivalents.  
  
Respecte al desdoblament de la CV-50, condicionant de desenrotllament del sector, haurà de consultar-se a l'òrgan ambiental sobre la procedència o no d'avaluació ambiental.  
Si s'opta per la modificació del traçat de la línia d'alta tensió de 132 kV doble circuit Buñol-Chiva-Vilamarxant, esta haurà de sotmetre's a avaluació ambiental segons l'epígraf 2 de l'annex I del Decret 162/1990.  
Consideracions ambientals  
1. El planejament vigent a Vilamarxant són unes normes subsidiàries aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de 20 de juny de 1989, amb diverses modificacions efectuades des de llavors. No es va sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental per ser anteriors a l'aprovació de la legislació respecte d'això.   
  
El planejament vigent qualifica el sòl afectat per l'àmbit del sector com a sòl no urbanitzable comú tipus I.  
El creixement poblacional si es du a terme el desenrotllament del sector en les condicions inicials previstes, serà d'un 173,70 % ja que passaria de tindre 7.152 habitants (segons l'Institut Valencià d'Estadística en 2005) a 19.575 habitants, només el PAI suposa 12.423 habitants.  
  
Cal destacar que el model actual se centra en la promoció de segones residències, la qual cosa suposa la sobreutilització del territori i la baixa rendibilitat de la inversió destinada a l'execució d'infraestructures en comparació amb el seu ús temporal. Així mateix, les urbanitzacions de baixa densitat com la que es proposa, no sols consumixen sòl de manera directa sinó que induïxen un model indirecte de major consum de sòl a través de les infraestructures que demanden per al seu desenrotllament que, al seu torn, potencia l'aparició de sectors aïllats del principal, monofuncionals però dependents dels servicis bàsics oferits per este.  
El sector limita en la part sud amb el terme municipal de Cheste, per la qual cosa presumiblement s'originarà una conurbació entre ambdós municipis.  
2. Els terrenys afectats pel projecte presentat s'arrepleguen en la cartografia temàtica d'elevada capacitat agrològica, i l'oest com a moderada. El concepte de capacitat agrològica resumix, fonamentalment, dos aspectes d'un terreny. D'una banda, la capacitat intrínseca de producció agrària del sòl. D'un altre, el risc de pèrdua o deteriorament d'esta capacitat, en funció del sistema d'explotació a què siga sotmés.   
  
3. Segons l'estudi de pendents realitzat en l'EIA, el sector es pot dividir en dos zones, l'est amb pendents entre el 2 % i el 8 % i l'oest amb pendents entre el 8 % i el 15 % i existix en la zona sud una xicoteta àrea amb pendents entre el 15 % i el 30 %. La majoria de la seua superfície se situa entre les cotes 170 i 190 i arriba a una cota màxima de 212,16 metres i una mínima de 160 metres.  
A causa de la litologia del sector, la vulnerabilitat d'aqüífers és mitjana en la zona oest i baixa en la zona est, i l'ús urbanístic residencial extensiu és compatible amb ambdós categories de terrenys.  
No obstant això, qualsevol activitat o ús ha de tindre resolt el tractament controlat dels residus, a més dels sistemes de tractament controlat d'abocaments quan les activitats no estiguen integrades en sistemes municipals de sanejament.   
4. El clima de la zona d'estudi, segons l'EIA, pot descriure's com a sec, on no es dóna cap excés d'aigua al llarg de l'any i sí dèficit des d'abril fins a setembre.   
Les precipitacions són escasses i de repartiment irregular al llarg de l'any i es donen les mínimes durant l'època estival.  
Tenint en compte ambdós aspectes, cal destacar que és un sector que es destina a vivenda de segona residència, i que els períodes estivals són els de màxima ocupació.   
5. L'EIA descriu quant a flora i vegetació, que la majoria de la zona d'actuació es correspon amb cultius d'escassa cobertura arbòria per tractar-se de secà, també hi ha xicotetes illes de muntanya. Les espècies són les típiques de la muntanya mediterrània. Quant a la fauna, es realitza una descripció general d'espècies.  
6. Respecte a l'abastiment d'aigua potable, en la documentació presentada s'assenyala la presència del pou de captació d'aigües per a consum humà del municipi de Vilamarxant. S'establix la fitxa de planejament i gestió del sector, els elements de les xarxes estructurals que es dotaran prèviament o simultàniament a la seua programació. Un dels condicionants relatius a la xarxa d'aigües potables és l'ampliació del sistema de captació d'aigües potables incloent-hi l'execució de la xarxa d'impulsió des d'este punt fins a un depòsit que garantisca el subministrament d'aigua, per al sector Montehorquera Golf i el sòl urbà intern durant 2 dies, atesa una demanda mitjana de 213,22 l/hab./dia.  
  
S'aporta informe de la companyia gestora de l'explotació del servici d'aigües potables en què es conclou que «és possible garantir el subministrament a les 4.107 vivendes de l'actuació avantprojecte d'urbanització del Sector Montehorquera Golf així com les 760 vivendes ja implantades, una vegada executades les inversions descrites, entre les quals es troba la nova captació els depòsits de capacitat 7.500 m³. L'escrit es basa en un estudi hidrogeològic presentat pel promotor on es fa referència a la possibilitat d'extraure fins a 2 h m³/any. Este estudi s'inclou dins de l'EIA, sobre el qual no es té constatació del pronunciament de l'òrgan de conca, sent este l'òrgan competent per a informar sobre si la proposta és compatible amb l'estat quantitatiu del pou i amb el dret d'aprofitament d'aigües que es disposa.  
  
No s'aporten dades tècniques sobre la depuradora prevista, hi ha, segons pareix, un annex que no s'adjunta en la documentació rebuda. Únicament, s'establix que el volum d'aigües residuals que s'han de tractar serà de 3.074,49 m³/dia. Segons l'informe de l'EPSAR respecte a la revisió del Pla General de Vilamarxant, actualment en tràmit, es comunica que «s'haurà de plasmar en el corresponent instrument de planejament, la zonificació i ordenació de l'àmbit afectat, les noves infraestructures de sanejament i depuració proposades per al tractament de les aigües residuals generades pels sectors residencials (...) Camí Vell d'Horquera (A-6), Montehorquera Golf (1), la Llomaina 2 (A-2), Montehorquera (C) i la Llomaina (D). A estos efectes, i ateses les condicions tècniques de les instal·lacions que s'establisquen en el projecte, es determinaran dos zones indispensables per al correcte desenrotllament d'estes infraestructures de xarxa primària: una àrea de reserva contigua a les instal·lacions per a futures ampliacions o millores i una zona de servitud de protecció, que possibilite la minimització de les afeccions referides a sorolls, olors i integració paisatgística, i en la qual s'excloga la implantació d'usos residencials, sanitaris, culturals o recreatius, tot això de conformitat amb el que disposa l'article 23, apartat 4 de la Llei 10/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, i en les directrius referides als sistemes de tractament, apartat 6.3.2 del vigent Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 197/2007, de 3 d'octubre, del Consell de la Generalitat. Respecte d'això, es consideren afeccions pròximes les que es puguen derivar de l'execució dels sectors Camí Vell d'Horquera (A-6), Montehorquera Golf (1) i la Llomaina 2 (A-2), inclús els sectors residencials Montehorquera i la Llomaina existents.»  
  
Quant al reg del sector, en la documentació presentada es proposa, durant els primers anys de posada en servici, és a dir fins a arribar a les 2.650 vivendes, l'arreplega i acumulació d'aigües pluvials i la depuració dels abocaments reconduïts de l'actual depuradora de Montehorquera.  
  
Respecte a açò, i tenint en compte la Llei 9/2006, reguladora de camps de golf a la Comunitat Valenciana, es prioritzarà l'ús d'aigua depurada en terciari per al reg, siga quina siga la seua font, tot complint els paràmetres de qualitat que li siguen exigibles, i seran a càrrec del promotor, públic o privat, les instal·lacions necessàries per a complementar el seu tractament. Sense que en cap cas puguen detraure's cabals de l'ús agrícola que no hagueren sigut lliurats d'este ús, d'acord amb els procediments i garanties establides per la legislació vigent. El reg de camp de golf es realitzarà amb aigües procedents del rebuig del tractament de potabilització i amb les aigües procedents de l'EDAR de la urbanització.   
Respecte al subministrament elèctric del sector, s'obtindrà de la subestació de transformació existent en el terme municipal de Riba-roja de Túria. El traçat previst s'efectuarà sempre que siga possible per vials o camins públics. Les connexions per a altres servicis, com són el gas i el telèfon, s'executaran a partir de la urbanització Montehorquera, on es compta amb la infraestructura necessària per al punt de connexió. Este Servici no disposa de documentació suficient sobre el traçat d'estes infraestructures per tant no s'avaluen dins d'este procediment.  
  
7. L'EIA identifica i valora els possibles impactes que es deriven del planejament proposat, per mitjà d'una matriu general d'impactes i es pot considerar globalment l'impacte de caràcter sever.   
En l'apartat de mesures correctores s'establixen criteris per a la minimització de l'impacte en les diferents fases de desenrotllament del PAI.  
En el programa de vigilància ambiental s'establixen mesures de control per al compliment de les mesures correctores, tant en la fase de construcció i funcionament.   
Seran aplicables totes i cada una de les mesures proposades que no entren en contradicció amb la declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. L'autoritat competent substantiva, sobre la base del que disposa la disposició transitòria segona de la LOTPP, ha estimat que la legislació reguladora aplicable a l'elaboració i aprovació de l'instrument de planejament ha introduït, en el procediment administratiu aplicable, un procés d'avaluació ambiental en què l'òrgan promotor integra els aspectes ambientals, on escau l'aplicació de la Llei 2/1989 i el seu annex, així com les altres resolucions específiques en la matèria. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot el que s'ha dit anteriorment, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Projecte d'Homologació i Pla Montehorquera Golf, del terme municipal de Vilamarxant (València), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants següents:  
1. Tots els projectes inclosos en el punt 14 «Avaluació ambiental» de l'apartat d'»Afeccions legals» requerixen la seua corresponent avaluació ambiental. Tal és el cas de l'estació depuradora d'aigües residuals, el camp de golf, el desdoblament de la CV-50 (si és procedent després de consulta a òrgan competent) i la modificació del traçat aeri de la línia d'alta tensió (si s'optara per esta alternativa).  
2. El document definitiu de l'instrument de planejament haurà d'incorporar les determinacions següents:  
2.1. En l'entorn de l'edificació pròxima a les masses forestals, hi haurà una franja de 30 metres d'amplària que separen la zona edificada de la forestal, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si és el cas amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'alçària total de cada peu així com un camí perimetral de 5 metres d'amplària. La referida franja de protecció, així com el camí perimetral, que han de separar la zona edificada de la forestal no afectaran el sòl forestal, així mateix, la línia d'afecció coincidirà amb la de parcel·la i no amb la d'edificació.  
2.2. El sòl forestal que s'ha considerat com a parc públic natural, haurà de ser protegit per una figura de planejament tal com s'establix en l'article 13.6 de la LOTPP.  
2.3. En la zona limítrofa amb el Paratge Natural les Rodanes hauran d'implantar-se actuacions que exercisquen una funció de zona d'amortiment d'impactes que contribuïsca a la conservació d'este espai natural, citem a títol d'exemple: els espais lliures, zones verdes, equipament esportiu, etc.  
2.4. Realització d'un estudi de la qualitat de l'aire de partícules (PM10) i dels gasos SO2, NOX i CO, en tot el perímetre del sector ja que és imprescindible conéixer la situació preoperacional. L'estudi es remetrà a l'Àrea de Qualitat Ambiental perquè emeta un informe respecte d'això.  
2.5. Establiment del perímetre de protecció d'aigua destinada a consum humà definit en l'article 18.1 de la LOTPP i, en el supòsit d'una possible reducció, s'haurà d'aportar un estudi específic detallat que justifique una distància diferent de la indicada. Informat per la Direcció General de l'Aigua.  
2.6. Compliment, quant a la implantació de l'EDAR, de la normativa sectorial corresponent en matèria de sorolls, olors, etc.  
2.7. Incorporació de l'informe de la Direcció General d'Aviació Civil sobre les afeccions aeronàutiques, ja que el sector s'ubica en una zona especialment sensible per a l'operació de l'aeroport, com és l'entorn de la capçalera de la pista.  
2.8. Hauran de figurar en el document definitiu, com a condicionants previs a l'inici de les obres d'urbanització, els següents:  
- Informe, en el sentit que resulte, regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que serà evacuat per l'organisme de conca corresponent (Confederació Hidrogràfica) relatiu a l'afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i de policia, la incidència de l'actuació en el règim de corrents i la disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre l'increment de la demanda d'aigua que implique l'actuació objecte d'informe. Així mateix, es consultarà sobre l'estat quantitatiu de les masses d'aigua i els drets d'aprofitament d'aigües que dispose el municipi i aquells que es destinen al sector segons l'increment d'habitants proposat.   
  
- Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, d'acord a l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, en el cas que el dit informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
  
El projecte d'urbanització del sector haurà d'incloure documentació tècnica relativa a la depuradora prevista per al sector, amb la indicació de les característiques tècniques, tipus de tractament establit i cabal de disseny, la data d'entrada en funcionament i un certificat per part de l'entitat gestora de la dita instal·lació que garantisquen la capacitat d'absorció dels cabals generats pel sector.  
- Certificat de l'Ajuntament en què es determine la gestió dels RSU, amb la indicació del volum de residus sòlids urbans que suposarà el desenrotllament del sector, el tractament que rebran i la seua destinació final, de conformitat amb el seu corresponent pla zonal.  
  
2.8 Hauran de figurar en el document definitiu, com a condicionants previs a la recepció de les obres d'urbanització, els següents:   
- Obtindre, d'acord amb l'article 246.1 Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament de Domini Públic Hidràulic (d'ara en avant RDPH), l'autorització emesa per la CHX per a l'abocament per a l'aigua depurada procedent de l'EDAR, per a l'abocament a llit de les aigües pluvials i per a l'abocament indirecte a les aigües subterrànies realitzat per mitjà de filtració a través del sòl o del subsòl a causa del reg del camp de golf.  
- Obtindre de la CHX la corresponent concessió de reutilització d'aigües depurades amb destinació a regs, d'acord amb els articles 104, 128 i 130 del RDPH.  
- Exigir a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
  
Segon  
Les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental es completaran amb els aspectes següents:  
- Al cap de l'any de la firma de l'acta de recepció de les obres d'urbanització, es comprovarà el nivell sonor transmés en l'entorn. En el cas que se superen els nivells fixats en les mesures correctores establides, l'Ajuntament de Vilamarxant comunicarà este fet a l'òrgan ambiental.  
  
- Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplega dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
- Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i indicar, si és el cas, el lloc on es portaran a cap les labors de neteja i manteniment. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats pel taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat  
  
- El sistema de reg haurà de ser independent de la xarxa de subministrament municipal i s'evitarà la creació de zones verdes que exigisquen gran quantitat d'aigua i s'optarà preferiblement per les espècies autòctones i/o els cultius ja existents.  
- Serà necessària la reposició de tots els servicis i infraestructures de reg afectat i funcionalment necessari per part de l'urbanitzador. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels seus límits. Qualsevol desviació o alteració de les dites instal·lacions haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, que determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
- La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades, atesa la seua elevada qualitat agrària, i es destinarà al rebliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que la dita terra no perda les seues condicions d'humitat i les seues característiques edàfiques.  
- Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa i queda prohibida la seua incineració in situ o de qualsevol altre tipus de residu.  
  
Tercer  
Totes les mesures preventives i correctores proposades, així com aquelles derivades dels condicionants exposats, hauran de ser arreplegades per la normativa urbanística de la modificació puntual, tant en tot allò que fa referència a la modificació en si, com en tot allò corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
  
Quart  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 23 de juliol de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno».  
  
València, 8 de gener de 2013.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6968, del 19-02-2013 (2013/1427)

RESOLUCIÓN de 8 de enero del 2013, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Bellús y Vilamarxant. Expediente número 197/2005 AIA y 213/2007 AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6968

Fecha DOGV
:   19-02-2013

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2013/1427

CVE


Fecha del documento
:   08-01-2013

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Vilamarxant](javascript:void(0))
    * [Bellús](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 8 de enero del 2013, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Bellús y Vilamarxant. Expediente número 197/2005 AIA y 213/2007 AIA. [2013/1427]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes; 197/2005 AIA Bellús y 213/2007 AIA Vilamarxant.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 197/2005-AIA.   
Promotor: Ayuntamiento de Bellús.   
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Bellús y Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia.  
Objeto proyecto: «Homologación modificativa núm. 2 del PGOU, sectores residenciales Balneario y ampliación casco urbano».   
Localización: en el término municipal de Bellús (Valencia).   
Descripción del proyecto   
- La descripción del proyecto «Homologación modificativa núm. 2» se hace teniendo en cuenta toda la documentación presentada por el promotor, incluyendo la documentación presentada el 7 de julio de 2009:   
- La presente modificación plantea el crecimiento del suelo urbanizable con la creación de dos nuevos sectores: ampliación casco urbano y balneario.   
- El sector ampliación casco urbano ahora propuesto es coincidente con el ya clasificado en el PGOU como sector 1, redelimitándolo y adaptándolo de forma más coherente a los límites del casco urbano.   
- Superficie del sector: 69.114,28 m².  
- Superficie computable sector: 66.129,47 m².  
- Superficie vía pecuaria: 937,92 m².  
IEB sobre superficie computable sector: 0,4 m²t/ m²s.  
Edificabilidad total: 26.451,79 m²t7 m²s.  
Uso predominante: residencial.  
Núm. estimado de viviendas: 200.   
- Uso compatible: terciario, y uso excluido: industrial.  
Tipología constructiva: manzana de edificación unifamiliar aislada o en hilera y manzana de edificación cerrada.   
A cargo del sector estará: obras de acondicionamiento del tramo de colada del camino Viejo de Guadassequies comprendido entre este sector y el del balneario. Es decir un carril bici y varias zonas peatonales y de descanso. Los costes serán asumidos por ambos sectores.   
La conexión con la N-340 se realizará mediante rotonda.   
Correrán a cargo del sector igualmente las acciones 1 y 2 del programa de paisaje, y la ejecución de las medidas correctoras derivadas del estudio acústico de este sector.   
Sector Balneario: su objetivo es la recreación del antiguo balneario de Bellús. La implantación de esta actividad terciaria se plantea acompañada de un pequeño crecimiento residencial mediante este nuevo sector. Se pretende facilitar la recuperación de la zona como polo de atracción turística y de actividad económica para el municipio.   
Superficie sector: 185.685,05 m².  
Superficie computable del sector: 176.073,32 m².  
Red primaria incluida PRV: 15.674,95 m².  
Red primaria incluida-PJL: 5.279,88 m².  
Vía pecuaria: 9.611,73 m².  
IEB sobre superficie computable sector: 0,3 m²t/ m²s.  
Uso predominante: residencial  
Núm. estimado de viviendas: 375.  
Superficie computable área de reparto: 223.476,92 m².  
Parque natural adscrito: 37.149,99 m².   
La tipología constructiva será la de edificación abierta. Para conseguir una implantación dispersa de la edificación, el plan parcial observará lo siguiente: una parcela mínima de 1000 m²s, con ocupación máxima sobre parcela neta del 40 % y un número máximo de plantas de dos.   
El programa de restauración de la zona de parque público natural colindante deberá acompañarse de un proyecto de restauración de la zona de parque público natural, para poder utilizarlo para uso público.   
Deberá ejecutarse el colector de aguas residuales hasta la red general, así como la conexión con la CV-612 y N-340 mediante rotonda.   
  
Esta homologación redelimita el suelo no urbanizable inundable del actual planeamiento, dado que la nueva delimitación que de la zona de máxima inundación del embalse de Bellús hace la Confederación Hidrográfica del Júcar hace innecesaria la protección inundable para la zona que no es inundable.   
La homologación presentada deja fuera de su perímetro todo el suelo protegido forestal que rodea al sector Balneario, que mantiene su actual clasificación y lo amplía en algunos puntos hasta la cota de máximo embalse. Además con la intención del municipio de permitir a la población el disfrute público de la zona forestal colindante al embalse de Bellús clasifica como parque público natural una zona, de manera que la parte privada de esta zona se incluya en el área de reparto del sector Balneario.   
El abastecimiento a la población se realiza a partir del pozo Palleter y del manantial Font del Molí. Según la documentación aportada el abastecimiento necesario es de 67.342 m³/año estimando una población de 615 habitantes. El pozo el Palleter tiene concedido un caudal de 51.574 m³/año, no obstante en el estudio de impacto ambiental se indica que tiene un caudal notablemente superior que permitió aportar en su momento 150.000 m³/año a las obras de la presa. El ayuntamiento con motivo de esta modificación tiene previsto solicitar un aumento de la concesión de este pozo.   
Respecto a la depuración de aguas residuales está prevista para los desarrollos urbanísticos de la modificación la conexión a la red municipal, estando prevista la construcción de una nueva EDAR para Bellús en el II Plan de saneamiento. En caso de superar los límites de esta EDAR, será obligatorio contar con una depuradora propia antes del vertido a red municipal.   
Los residuos sólidos urbanos se transportan al vertedero de Ador a la espera de la creación de una nueva planta comarcal.   
Tramitación administrativa   
- Con fecha 2 de noviembre de 2005 se remitió por la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Medio Ambiente la siguiente documentación: expediente administrativo, proyecto, informes y estudio de impacto ambiental. Se adjunta la solicitud de informe a la Conselleria de Cultura. Se adjunta certificado de 16 de mayo de 2005 de aprobación provisional del proyecto en pleno de 21 de febrero de 2005.   
- Con fecha 26 de julio de 2006 se solicitó requerimiento de documentación al ayuntamiento, a través de la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria sobre una serie de puntos.   
- Con fecha 19 de julio de 2006 se solicitaron informes a diferentes organismos: Servicio de Apoyo Técnico (Paisaje), Área de Planificación y Ordenación del Territorio (LIC.), Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, Confederación Hidrográfica del Júcar, Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria (Vías pecuarias) y Servicio de Calidad de Aguas.   
- Con fecha 27 de julio de 2006 se remitió respuesta a la consulta por parte del Servicio de Calidad de Aguas.   
- Con fecha 4 de agosto de 2006 el Ayuntamiento de Bellús solicitó una ampliación del plazo de presentación de documentación.   
- Con fecha 1 de agosto de 2006 se remitió informe de desfavorable del Servicio de Apoyo Técnico de esta Conselleria.   
- Con fecha 12 de septiembre de 2006 se remitió informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, indicando una serie de deficiencias que debería subsanar la documentación en relación al estudio acústico.   
- Con fecha 13 de septiembre de 2006 se remitió informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio en relación a la afección al LIC.   
- El Servicio de Apoyo Técnico remitió informe de aclaración con fecha 26 de septiembre de 2006.   
- Se realizó advertencia de caducidad al ayuntamiento con fecha de salida de 10 de octubre de 2006.   
- Con fecha 25 de junio de 2007 se emitió resolución de caducidad del expediente de evaluación de impacto ambiental.   
- Con fecha 9 de agosto de 2007 se remitió por el Ayuntamiento de Bellús solicitud de anulación de la resolución de caducidad.   
- Con fecha 21 de septiembre de 2007 se remitió, por la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria, proyecto, estudio de impacto ambiental, certificado plenario e informes.   
- Con fecha 2 de octubre de 2007 se emite resolución del recurso de alzada interpuesto por el ayuntamiento contra la resolución de caducidad antes referida. La resolución del recurso de alzada estima la pretensión del ayuntamiento y acuerda la reapertura del expediente de evaluación de impacto ambiental.   
- Se solicitaron informes a la Dirección Territorial de Valencia, Sección forestal, a la Confederación Hidrográfica del Júcar y a la Dirección General de Paisaje respecto a la nueva documentación que presentó el Ayuntamiento.   
- Con fecha 5 de noviembre de 2007 se solicitó ampliación de la documentación al ayuntamiento, a través de la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria respecto al sector ampliación casco urbano y la nueva delimitación del suelo no urbanizable inundable.   
- Con fecha 27 de noviembre de 2007 se remite por la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria escrito del ayuntamiento.   
Con fecha 3 de marzo de 2008 por el Ayuntamiento de Bellús se solicita se amplíe el plazo de presentación de documentación.   
Con fecha 9 de mayo de 2008 se remitió por el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia de esta Conselleria informe favorable de Vías Pecuarias.   
Con fecha 28 de julio de 2008 se remitió por el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio de Valencia de esta Conselleria documentación presentada por el Ayuntamiento: certificado de 2 de junio de 2008 del pleno del Ayuntamiento, de fecha 27 de mayo de 2008, por el que se aprobaban los anexos al proyecto de homologación, estudio de impacto ambiental, estudio acústico y programa de paisaje, así como se remitían los documentos citados.   
Con fecha 13 de octubre de 2008 se solicitan nuevos informes a los siguientes organismos en función de la nueva documentación remitida: Confederación Hidrográfica del Júcar, Área de Espacios Naturales y Dirección General del Paisaje.   
Con fecha 20 de octubre de 2008 se realiza un nuevo requerimiento de documentación al promotor, a la vista de la nueva documentación presentada, a través de la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria.   
Con fecha 24 de noviembre de 2008 se remitió por el Área de Espacios Naturales nuevo informe. Este informe se remitió al ayuntamiento para que se tuviera en cuenta en la respuesta al último requerimiento de documentación.   
Con fecha 12 de enero de 2009 se remitió por el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio de Valencia de esta Conselleria documentación presentada por el ayuntamiento: certificación de acuerdo plenario de aprobación de anexos al proyecto, estudio de impacto ambiental, estudio acústico y estudio de paisaje; así como copia de la referida documentación. Igualmente se adjuntaba fotocopia de solicitud de informe a la Conselleria de Cultura.   
Con fecha 17 de febrero de 2009 se remitió informe del Servicio de Apoyo Técnico de esta Conselleria en relación a una serie de puntos que debían subsanarse.   
Con fecha de salida de 28 de abril de 2009 se solicitó nuevo requerimiento de documentación al promotor sobre aspectos no subsanados.   
Con fecha 11 de marzo de 2009 se remitió por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico informe teniendo en cuenta la nueva documentación presentada.   
Con fecha 7 de julio de 2009 se recibe del ayuntamiento nueva documentación en respuesta del último requerimiento: anexo II a la homologación, estudio de integración paisajística e informe.   
Con fecha 7 de julio de 2009 se solicita informe al Servicio de Apoyo técnico de esta Conselleria en relación a la afección paisajística, al recibirse nueva documentación por parte del promotor respecto a este asunto.   
Con fecha 16 de julio de 2009 se recibió informe del Servicio de Apoyo Técnico de la Dirección General de Territorio y Paisaje en relación a la última documentación presentada, sobre la afección paisajística.   
Con fecha 20 de julio de 2009 se solicitó informe del Área de Espacios Naturales en relación a la última documentación presentada por el Ayuntamiento. Con fecha 22 de julio de 2009 se recibe informe favorable condicionado del Área de Espacios Naturales de esta Conselleria.   
Resumen informes:   
A continuación se hace un resumen de los informes recabados más significativos:   
- Informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico recibido el 11 de marzo de 2009: en primer lugar se informa que la documentación aportada es conforme al Decreto 104/2006 de 14 de julio de planificación en gestión en materia de contaminación acústica, respetando los objetivos de calidad acústica establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.   
Respecto al sector Balneario, según el estudio acústico aportado se cumplen los objetivos de calidad acústica para cada una de las zonas, por lo tanto, no sería necesario definir medidas correctoras.   
Respecto al sector Ampliación Casco Urbano se considera que de las medidas correctoras propuestas, la elección de destinar el uso de la zona a terciario sería la mejor opción ya que, según la documentación aportada, los niveles acústicos de la zona estarían por debajo de los objetivos de calidad acústica para esta clase de uso.   
- Informe del Servicio de Apoyo Técnico de la Dirección General de Territorio y Paisaje de esta Conselleria, de fecha 10 de julio de 2009:   
1. En el sector Ampliación Casco Urbano no se producirá una importante pérdida de calidad paisajística. En el sector Balneario el impacto paisajístico es mayor y se altera la visibilidad.  
2. Los impactos paisajísticos identificados en el sector balneario presentan una importancia moderada tras la aplicación de medidas de integración, aunque cabe destacar que gran parte de las actuaciones de este sector se sitúan sobre zonas identificadas como de accesibilidad visual alta y media.  
3. se han considerado unas medidas de integración de carácter general que se recogen como criterios ya implementados en la ordenación final, y otras medidas que se deberán considerar en la ordenación pormenorizada.  
4. Se proponen a su vez medidas de integración paisajística concretas con un doble objetivo, por un lado mitigar o disminuir posibles impactos paisajísticos y por otro mejorar la calidad del paisaje del entorno. Éstas son concretas para la actuación y se acompañan de un programa de implementación.  
5. Se propone un programa de paisaje con dos acciones: restauración y acondicionamiento de trazados existentes (vía pecuaria y camino del cementerio), y la creación de un parque público y un área recreativa. Los presupuestos presentados del programa de implementación para la primera acción, difieren de los anteriormente presentados. Se deberá modificar el nuevo presupuesto presentado para la vía pecuaria de forma que se mantengan las partidas presentadas anteriormente referidas a la plantación de la vegetación, dado que en el nuevo documento solo se mejora el firme de la vía. También se deberá incluir el presupuesto destinado al acondicionamiento del Camino del Cementerio, dado que no se ha contemplado en la última documentación presentada, para poder completar el tratamiento que este camino ya tiene.  
6. En el sector Balneario la parcela SRD destinada a equipamiento deberá ser objeto de un estudio de integración paisajística en el momento de su desarrollo - dada su ubicación en una zona frágil y de topografía muy acusada - de manera que se garantice tanto la adecuación a la topografía del terreno como el mantenimiento de las visuales existentes desde la misma. Este condicionante deberá incluirse dentro de las condiciones de integración de la parcela destinada a equipamiento (punto 7 del programa de implementación de las medidas de integración paisajística), así como condicionante para el desarrollo del sector.   
El informe es favorable condicionado a la presentación del programa de implementación y el programa de paisaje con las modificaciones propuestas en el apartado núm. 7 del citado informe.   
- Informe del Área de Espacios Naturales (Servicio de Ordenación Sostenible del Medio) de fecha 18 de noviembre de 2008:   
- En lo referente exclusivamente a la afección al ámbito territorial del LIC. «Curs mitjà del riu Albaida» se informa que no se considera que se vaya a producir una afección negativa a los hábitats y especies de interés comunitario de la zona, no viéndose impedimento para el cambio de uso de la zona.  
- Sobre la calificación de un suelo no urbanizable de protección forestal a parque público, informan que no afectarían a materias de su competencia, así como que no es probable que afecte a hábitats y especies de interés.  
- La información proporcionada por el promotor no toma en consideración lo indicado en el anterior informe de fecha 25 de agosto de 2006 en relación a la captación y vertidos de aguas con el objeto de minimizar la afección al hábitat fluvial en los siguientes puntos:  
- No se considera documentada la disponibilidad de recursos hídricos y procedencia del agua potable para consumo humano, dado que la construcción de pozos o incremento del consumo humano afectaría al nivel freático de la zona húmeda.  
- Se solicitó un tratamiento de depuración atendiendo a los límites y parámetros de vertido que marca la normativa sectorial en afección a las denominadas «zonas sensibles», de acuerdo al anexo II del RD 509/1996, de 15 de marzo, de desarrollo del RDL. 11/1995, de 28 de diciembre, por el que se establecen las normas aplicables al tratamiento de las aguas residuales urbanas, modificado por el RD 2116/1998, en relación con la Directiva 91/271/CEE, de 21 de mayo, sobre tratamiento de las aguas residuales urbanas.   
- Informe del Área de Espacios Naturales (servicio de Ordenación Sostenible del Medio) de fecha 22 de julio de 2009:   
- Disponibilidad y procedencia del agua potable para consumo humano con el fin de evitar el nivel freático de la zona húmeda; el documento facilitado expresa que la Confederación Hidrográfica del Júcar, en adelante CHJ, ha emitido informe favorable con fecha de 18 de mayo de 2009.   
No obstante la propia CHJ considera que hay aspectos en relación con la afección al Dominio Público Hidráulico y sus zonas de protección, la incidencia en el régimen de corrientes y la disponibilidad de recursos hídricos, que no han podido ser analizados en detalle, por lo que previamente a la aprobación del correspondiente planeamiento de desarrollo se deberá solicitar nuevo informe a la CHJ para que se pronuncie sobre los aspectos mencionados, sin que en ningún caso pueda entenderse aplicable el párrafo 4 del artículo 25.4 del texto refundido de la ley de aguas.  
- Límites y parámetros de vertido que marca la normativa sectorial en afección a las denominadas «zonas sensibles"; la documentación aportada por el promotor establece en el punto 6 del Anexo II que se deberá tener en cuenta lo indicado por el Área de Espacios Naturales en esta materia.   
El informe concluye: Vistas las consideraciones anteriores este Servicio emite informe favorable condicionado a la obtención del informe favorable por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar en lo relativo a la posible afección al nivel freático de la zona húmeda formada por el LIC «Curs Mitjà del riu Albaida» ES5232008.   
- Informe de la Sección Forestal favorable sobre afección a vías pecuarias de 23 de octubre de 2007:   
- Se han grafiado las vías pecuarias con toda su anchura legal conforme al proyecto de clasificación y las ha calificado correctamente como suelo no urbanizable protegido sin que se observe que se haya proyectado sobre ellas ninguna actuación contraria a los usos previstos por la Ley 3/1995 de 23 de marzo de vías pecuarias. Se considera adecuado el acondicionamiento de la vía pecuaria que se propone. Se ha descontado de la superficie computable a efectos urbanísticos, de acuerdo con su carácter de dominio público.   
Efectúan un recordatorio de una serie de condicionantes respecto a las vías pecuarias:   
- El tratamiento que se dé a las vías pecuarias deberá garantizar el tránsito ganadero y los usos compatibles y complementarios previstos por la Ley 3/95 en sus artículos 16 y 17, y adecuarse a estos. No son aceptables obras de asfaltado, excepto en los cruces con otras infraestructuras viarias asfaltadas.  
- El tramo de vía pecuaria deberá ser señalizado como tal.   
- Informe de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Valencia de fecha 12 de noviembre de 2007: los terrenos afectados por la actuación son casi totalmente terrenos agrícolas, a excepción de parcela de terrenos forestales particulares, completamente rodeada de cultivos sin continuidad forestal.   
Con respecto a la prevención de incendios forestales debe tenerse en cuenta el Decreto 7/2004, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o sus inmediaciones y las urbanizaciones tendrán que acogerse al artículo 151 del Reglamento de la Ley 3/93 Forestal de la Comunitat Valenciana, además del resto de normativa sectorial aplicable.   
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 27 de abril de 2009, remitido por el promotor:   
El informe es favorable a los efectos previstos en el artículo 19.2 de la LOTPP. Teniendo en cuenta que por tratarse de una modificación puntual sin ordenación pormenorizada y el grado de definición propio de la misma, hay aspectos en relación con la afección al dominio público hidráulico y sus zonas de protección, la incidencia en el régimen de corrientes y la disponibilidad de recursos hídricos, que no han podido ser analizados en detalle. Por ello, previamente a la aprobación del correspondiente planeamiento de desarrollo se deberá solicitar nuevo informe a este Organismo de cuenca para que se pronuncie sobre los aspectos mencionados, sin que en ningún caso pueda entenderse aplicable el párrafo 4.º del artículo 25.4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas.   
En el informe se indica:   
- De acuerdo con la documentación presentada la actuación queda fuera de las zonas de protección de los cauces antes mencionados: barranco próximo a la población y río Albaida.   
El informe recuerda que todo suelo perteneciente al dominio público hidráulico debe quedar al margen del proceso de urbanización, clasificándose como suelo no urbanizable de especial protección.   
Se recuerda la necesidad de contar con autorización de vertido de aguas y productos residuales   
- Respecto a la incidencia en el régimen de corrientes, las actuaciones planteadas no inciden en el mismo.   
- Respecto a la disponibilidad de recursos hídricos el volumen de incremento de la demanda anual generado es de 141.711 m³. Los sectores se abastecerán de la red municipal.   
La masa de agua de la que se obtienen los recursos hídricos que abastecen al municipio es la 080.156\_Serra Grossa estando en buen estado cuantitativo, lo cual se indica en el título informativo, sin perjuicio de los informes que pueda emitir en la tramitación de las concesiones.   
Los aprovechamientos de los que se alimenta la red municipal son el pozo del Palleter, encontrándose en trámite su concesión, y el manantial «Font del Molí» con un volumen concedido de 15.768 m³ anuales.   
Respecto del instrumento de planeamiento que desarrolle las modificaciones deberá solicitar informe, acreditando respecto a los recursos hídricos que el incremento de la demanda está amparado por concesión o título habilitante, firme o en estado de tramitación tal que permita cumplir con lo prescrito en el artículo 19.2 de la LOTPP.   
- Respecto a la afección del planeamiento a proyectos, obras e infraestructuras hidráulicas de interés general, el área de explotación de la Dirección Técnica de la Confederación, en fecha 4 de julio de 2008, informó que el sector balneario no afectaba a proyectos hidráulicos o en ejecución, adjuntando no obstante plano en el que se grafiaba el sector Balneario donde se destacan parcelas expropiadas por la construcción de la presa de Bellús. Tras nueva consulta se reafirman en lo ya informado, añadiendo que la desafección de dichas parcelas no afecta a la explotación de la presa y embalse de Bellús ni a las infraestructuras programadas o ejecutadas en el ámbito de actuación.   
La nueva delimitación del sector Balneario respeta la zona con riesgo de inundación definida por la línea de máxima avenida establecida que coincide con la cota de coronación de la presa. El sector respeta la zona de dominio público establecida por Patrimonio, que incluye la zona inundable del embalse de Bellús. Además el límite del sector más próximo a la zona de policía del dominio público estará formado por jardines y zonas verdes, hecho que deja la actuación del lado de la seguridad.   
- Informe de la Oficina del Plan de Carreteras de la Conselleria de Infraestructuras aportado por el promotor, de fecha 11 de febrero de 2009: favorable siendo las rotondas a cargo de los sectores; así como las medidas acústicas y viarias.   
- Informes de la compañía suministradora de agua (SEASA) de fecha de 13 de junio de 2005: informa que es viable asumir el incremento de consumo de agua para los dos sectores.   
El abastecimiento actual de la población es del pozo El Palleter.   
Sector balneario:  
420 viviendas.  
Habitantes: 1.142.  
Demanda: 104.244 m³/año.  
Sector Ampliación Casco Urbano:  
200 viviendas.  
Habitantes: 544.  
Demanda: 49.640 m³/año.   
- Anexo al informe SEASA de 18 de septiembre de 2006:   
Caudales concedidos para abastecimiento a población:   
- del manantial Fuente del Molino: 15.768 m³/año.  
- del Pozo Palleter: 51.574 m³/año.  
- total de caudal concedido: 67.342 m³/año.  
- consumo actual de la población de Bellús es: 155.358 m³/año.   
- Informe Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) de 22 de mayo de 2007:   
- La actual EDAR de Bellús está fuera de servicio, estando prevista en el II Plan de Saneamiento la construcción de una nueva EDAR. El incremento de caudales de la modificación será de 268,8 m³/día.   
- El informe concluye, caso de que la depuración de aguas residuales no se resuelva por el urbanizador, que será viable el tratamiento de las aguas residuales con una serie de condiciones:   
1. Se realizará la conexión al sistema público de saneamiento y depuración, y las obras necesarias serán a cargo del peticionario.  
2. El vertido deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza municipal de Vertidos o en su defecto en el Modelo de ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento de Aguas. Disponer de arqueta de registro con características determinada, etc.  
3. Deberá coordinarse la necesaria construcción de la nueva planta con los desarrollos urbanísticos según vayan teniendo lugar estos, ya que para que puedan realizarse la conexión efectiva de los desarrollos deberán estar ejecutadas las obras de construcción de una nueva planta depuradora con capacidad suficiente.  
4. Con anterioridad a la ejecución de la conexión al sistema público de saneamiento y depuración, se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento de Aguas la cantidad resultante del cálculo del suplemento de infraestructuras efectuado, a cuyos efectos deberá establecerse, en su caso, el oportuno convenio entre la Entidad de Saneamiento de Aguas y el Ayuntamiento de Bellús.   
- En el caso de que los urbanizadores decidieran resolver por su cuenta el saneamiento, se cumplirán, entre otros, los siguientes condicionantes:   
1. Los urbanizadores deberán plasmar en el correspondiente instrumento de planeamiento la zonificación y ordenación del ámbito afectado por la infraestructura de saneamiento. A estos efectos se establecerán dos zonas indispensables para su correcto desarrollo (un área de reserva contigua a la instalación para futuras ampliaciones o mejoras y una zona de servidumbre de protección que posibilite la minimización de las afecciones referidas a ruidos, olores e integración paisajística, atendiendo a la normativa sectorial aplicable).  
2. Asimismo se deberá tramitar la obtención del dictamen o informe favorable de la Comisión Territorial de actividades calificadas u órgano que la sustituya, referido a la excepción de distancia de planeamiento de la infraestructura de saneamiento respecto al núcleo de población más próximo de conformidad con las previsiones del Decreto 2414/1961, de 30 de noviembre por el que se aprueba el reglamento de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas.  
3. En el caso de que el urbanizador decida la construcción de una depuradora propia, la Entidad de Saneamiento de Aguas, deberá supervisar el diseño y la ejecución de la citada depuradora.   
- Informe de la Mancomunidad de Municipios de la Vall d'Albaida, de fecha 12 de septiembre de 2005, que certifica que el municipio de Bellús tiene garantizada la gestión integral de los residuos sólidos urbanos en relación a la modificación planteada.   
Información pública   
Se sometió a información pública el proyecto y el estudio de impacto ambiental mediante su publicación en el DOCV núm. 4964, de 11 de marzo de 2005, habiéndose presentado dos alegaciones que se desestimaron por el Ayuntamiento.   
Las dos alegaciones presentadas no son de carácter ambiental.   
Afecciones legales  
Los sectores urbanizables propuestos son atravesados por vías pecuarias, la Colada del Camí Vell de Guadasséquies y la Colada dels Pastors, que quedan excluidas del sector como suelo no urbanizable de protección de infraestructuras. Consta informe favorable de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria. En cualquier caso se deberán obtener las correspondientes autorizaciones de ocupación: conducciones enterradas, etc.   
La actuación del sector Balneario se sitúa junto al embalse de Bellús. De acuerdo con informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar la actuación queda fuera del dominio público hidráulico. La Confederación ha informado favorablemente la modificación, estableciendo no obstante que el planeamiento que desarrolle la referida modificación deberá obtener informe de ese organismo.   
El sector Balneario se sitúa junto al lugar de interés comunitario «Curs mitjà del Albaida», afectando muy puntualmente este sector al ámbito territorial de este LIC. Por parte del Área de Espacios Naturales se ha informado favorablemente esta afección territorial.   
Los sectores se sitúan junto a diversas carreteras, estableciendo para las mismas zonas de protección. Consta informe favorable de la Oficina del Plan de Carreteras de la Conselleria de Infraestructuras.   
Consideraciones ambientales   
1. El sector Ampliación Casco Urbano» se sitúa junto a la población de Bellús, al sur de la misma y colindante con ella. Se trata de terrenos llanos formados por limos de vertiente Cuaternarios y por margas y calizas Cretácicas. Son terrenos de cultivo de vides y arbolado frutal, junto con terrenos de cultivo abandonados.   
El sector Balneario se ubica junto al embalse de Bellús, ocupando terrenos de relieve ondulado, con dos pequeños relieves montañosos, uno junto a la CV-612 y otro a mitad del sector. El resto del sector presenta una pendiente suave hacia el embalse. De norte a sur del sector se presentan materiales cretácicos margosos y calizos, cuaternarios arcillosos aluvial-coluviales y terciarios margosos y calizos. Son terrenos de cultivo en parte abandonados, mayoritariamente de vid y en menor medida de olivos, presentando algunas zonas con matorrales y restos de maquia con algunos ejemplares arbóreos aislados de pino carrasco (Pinus halepensis).   
Los terrenos del sector balneario son colindantes al LIC. «Curs mitjà del riu Albaida», así como próximos a pinada de pino carrasco situada junto al embalse.   
2. En relación a la afección al patrimonio cultural se dispone de autorización de la Conselleria de Cultura para prospección arqueológica del sector Balneario, y respecto al sector Ampliación Casco Urbano se ha solicitado la prospección, no disponiéndose del informe favorable de esa Conselleria, regulado en el artículo 11 de la Ley de patrimonio cultural valenciano.   
Consultada la base de datos de la Conselleria de Cultura respecto al patrimonio arqueológico, paleontológico y etnológico se han detectado los siguientes elementos que podrían afectar el sector Balneario:   
- Yacimiento arqueológico Les Fanecaes: poblado ibérico, semidestruido por tareas agrícolas, sin observarse estructuras en superficie. Está localizado a ambos lados del camino del balneario en mitad del sector aproximadamente.  
- Muros de piedra seca I y muros de piedra seca II: se trata de estructuras de piedra en seco, localizadas en medio del sector próximo al camino que va al embalse, la primera, de más de 20 m. de longitud y 0,4 m. de altura, en buen estado, y la segunda en un estado de conservación intermedio, y de 2 m. de largo y 50 cm. de ancho.   
El informe de prospección arqueológica del sector Balneario aborda la afección al patrimonio arqueológico y etnológico en los siguientes términos: respecto a los dos yacimientos que se conocen en la zona (el de Fanecaes y el del camí de Xàtiva) ninguno de ellos se vería afectado. Respecto al estudio etnológico y arquitectónico identifica varios elementos. Concluye que los restos hallados dentro de la zona afectada directamente son restos cerámicos muy rodados que parece podrían proceder de la zona de la Lloma de Lluís, fuera de la zona de afección, sin que se pueda determinar, salvo su adscripción a la época medieval, ni el tipo de yacimiento ni su extensión y estado de conservación. Los otros elementos indicados quedan fuera de la zona objeto de estudio. Se recomienda que en el momento de actuar en la zona se lleve a cabo un seguimiento arqueológico a fin de garantizar que no resulta afectado yacimiento arqueológico alguno. En la ficha de planeamiento se refleja esto.   
Debe obtenerse, en consecuencia, el informe favorable de la Conselleria de Cultura en relación a la afección al patrimonio cultural en ambos sectores, y el mismo determinará las medidas a adoptar respecto a esta cuestión. El informe de esta Conselleria debe abordar igualmente las actuaciones ligadas al sector en el parque público, que no parece que se hayan contemplado.   
3. Respecto a la disponibilidad hídrica y a la compatibilidad con los planes hidrológicos y la no afectación o menoscabo de otros usos legalmente implantados, la Confederación Hidrográfica del Júcar informa favorablemente. No obstante establece como condición la necesidad de informar en esta cuestión el planeamiento de desarrollo de la modificación, al no haberse podido estudiar determinados detalles por las características de la documentación presentada (ordenación no pormenorizada).   
4. De acuerdo con el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar la nueva delimitación del sector urbanizable residencial Balneario respeta la zona con riesgo de inundación definida por la línea de máxima avenida establecida, que coincide con la cota de coronación de la presa.   
Respecto al sector urbanizable Balneario, por el informe de la Confederación queda claro que no afectaría al dominio público hidráulico y al suelo no urbanizable inundable, aceptándose esta nueva delimitación propuesta por el ayuntamiento. No obstante, hay que tener en cuenta que la homologación modificativa en sus planos de clasificación y calificación modifica la delimitación del suelo no urbanizable inundable del vigente Plan General no solo en la zona junto al sector Balneario, sino más allá del sector, adaptándola a la cota de máximo embalse corregida. Del informe de la Confederación parece deducirse que la corrección efectuada en el suelo no urbanizable inundable sería correcta no solo en la zona próxima al sector sino más allá, sin embargo esta circunstancia se considera necesario aclararla previamente a la aprobación definitiva de la modificación.   
El artículo 20.6 de la LOTPP establece que la ordenación pormenorizada de los suelos urbanizables deberá disponer de espacios libres junto al dominio público hidráulico y a lo largo de toda su extensión. Dado que no hay una ordenación pormenorizada esta circunstancia deberá cumplirse, en su momento, y obtener la aprobación de la CHJ. No obstante, se ha presentado una ordenación del sector Balneario, en el estudio de integración paisajística, en la que parece que la ordenación podría cumplir con lo antes referido prácticamente en toda su extensión (en cuanto a disponer zonas verdes junto a dominio público hidráulico). La ordenación de este sector en este punto deberá ser al menos como la presentada en el estudio de integración paisajística presentado por el promotor el 7 de julio de 2009, debiendo asegurarse mediante informe de la Confederación Hidrográfica que se cumple lo establecido en el artículo 20.6 en toda la extensión del sector junto al dominio público hidráulico, especialmente junto al terciario- Balneario.   
Esta zona de ordenación mediante espacios libres de edificación, fundamentalmente como espacios verdes, constituirá además una zona de amortiguación de impactos al embalse (contaminación, etc.) y en consecuencia al LIC.   
5. En el sector Balneario existen unas pequeñas parcelas expropiadas para la construcción de la presa de Bellús, y el informe de la Confederación indica que la desafección de dichas parcelas no afecta a la explotación de la presa y embalse de Bellús ni a las infraestructuras programadas o ejecutadas en el ámbito de la actuación.   
El ayuntamiento informó a lo largo del expediente respecto a las referidas parcelas que se había solicitado su desafección a la Confederación Hidrográfica del Júcar.   
En consecuencia, son parcelas propiedad de la Confederación, de dominio público, que previamente a la aprobación de la modificación deberán desafectarse o determinar el Organismo de cuenca el régimen que considera de aplicación   
6. En la documentación presentada se indica respecto a las aguas residuales que generarán los sectores propuestos, que se conectarán con la red municipal, es decir, que el tratamiento será el que disponga el resto del municipio. Está previsto que el municipio disponga a través del II Plan de saneamiento de una EDAR (actualmente la EDAR existente no es funcional).   
El informe de la EPSAR menciona la viabilidad del tratamiento en la futura EDAR, siempre y cuando se cumplan una serie de condiciones.   
El Área de Espacios Naturales en su informe de 18 de noviembre de 2008 requiere que el tratamiento de las aguas residuales tenga en cuenta las condiciones de las zonas sensibles dado que se afecta al LIC. Es necesario garantizar esta circunstancia antes del desarrollo de estos sectores.   
Por otra parte, es necesario garantizar que los desarrollos urbanísticos se desarrollen de manera coordinada con la realización de la EDAR que les dará servicio, teniendo en cuenta lo establecido en el informe del Área de Espacios Naturales antes referido.   
En el caso de que la depuración de los sectores se resolviera de manera independiente a la nueva EDAR, deberán llevar a cabo un tratamiento de acuerdo con lo establecido en el informe del Área de Espacios Naturales referido, y cumplir las condiciones del informe de la EPSAR.   
7. En relación con la afección al paisaje, y teniendo en cuenta el último informe del Servicio de Apoyo Técnico y el último estudio de integración paisajística, presentado por el ayuntamiento, es necesario que previamente a la aprobación de la modificación el departamento citado informe favorablemente el programa de implementación y de paisaje que deberá modificarse atendiendo a su último informe.  
Las medidas y normas de integración paisajísticas, y el programa de implementación de las mismas del último estudio de integración paisajística y del programa de integración paisajística presentado, así como la ordenación de zonas verdes, se consideran en líneas generales adecuados, sin perjuicio de que se efectúen las modificaciones establecidas en el último informe del Servicio de Apoyo Técnico.   
Se considera necesario respecto a las plantaciones a efectuar en la integración paisajística de las vías pecuarias, de las zonas verdes del sector urbanizable Balneario y de las actuaciones en el parque natural, que las mismas se proyecten y se realicen con el asesoramiento y supervisión de los Servicios Técnicos de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria, en la elección de especies, densidades, metodología de plantación, diseño de plantación, etc.   
En el carril bici se proponen una serie de especies, considerándose inadecuadas las siguientes dado el entorno agrícola existente: Tetraclinis articulata, Acer negundo y Casuarina sp. Igualmente se considera que no debe usarse Ulmus minor para evitar el problema de la expansión de la grafiosis.   
En relación con las especies a utilizar en el sector Balneario, zonas verdes y parque natural, teniendo en cuenta la ubicación del mismo en un entorno agrícola y la proximidad a zona forestal (pinada) se considera que las especies deben ser las propias de la vegetación actual y potencial de la zona, así como especies propias de los cultivos agrícolas tradicionales de ese ámbito.   
Las especies propuestas en las zonas verdes se consideran adecuadas en líneas generales, pero deben descartarse Lycium intricatum, Whitania frutescens y Ephedra fragilis, por no ser adecuadas a la vegetación de la zona. En cualquier caso el uso de palmera datilera y pino piñonero deben ser muy puntuales.   
En las plantaciones en la zona mixta forestal, debe descartarse la plantación de Ulex parviflorus, especie muy pirófita que además no necesita plantarse por ser primera colonizadora. El uso de cornicabra (Pistacia terebinthus) debe revisarse por entender que no sería propia de la zona. Igualmente no debe usarse Ulmus minor, y Pinus pinea debe sustituirse por Pinus halepensis, característico de la zona.   
La modificación planteada en la ordenación del Sector Balneario, en el relieve junto a la CV-612, se ha intentado alinear los caminos al relieve y modificar algo la zona verde que da al pueblo. Se considera que deberá extremarse al máximo, en la ejecución, el minimizar los movimientos de tierra y maximizar la adaptación al relieve.   
En cuanto al relieve que se vería afectado por el dotacional, se deberá efectuar un estudio de integración paisajística, que deberá informar favorablemente el Servicio de Apoyo Técnico y, en cualquier caso, deberá garantizar la adecuación a la topografía del terreno y el mantenimiento de las visuales existentes desde la zona.   
Se considera necesario aprovechar los ejemplares vegetales de cierto porte presentes en la actuación, bien integrándolos en la misma en el lugar en el que están o trasplantándolos en la medida de lo posible para utilizarlos en las zonas verdes y en la zona de parque natural. Todo ello con la finalidad de mejorar la integración paisajística, aprovechando los elementos existentes en la zona.   
8. Respecto a la afección al LIC., la afección territorial al mismo es muy puntual y el informe del Área de Espacios Naturales la considera aceptable.   
En cuanto a los vertidos de agua el informe del Área de Espacios Naturales de 22 de julio de 2009 indica que la documentación aportada en el punto 6 del anexo II afirma que se deberá tener en cuenta lo indicado por el Área de Espacios Naturales, informando favorablemente. Se considera necesario establecer una serie de condicionantes para garantizar el cumplimiento de lo que estableció al respecto el Área de Espacios Naturales en su informe de 18 de noviembre de 2008, y que el promotor afirma que se tendrá en cuenta.   
Respecto a la disponibilidad y procedencia del agua potable para consumo humano con el fin de evitar el nivel freático de la zona húmeda, el informe del Área de Espacios Naturales de 22 de julio de 2009 informa favorablemente condicionado a la obtención del informe favorable por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar en lo relativo a la posible afección al nivel freático de la zona húmeda formada por el LIC. Curs Mitjà del riu Albaida. Se hace referencia al informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar que indica la necesidad de que previamente a la aprobación del planeamiento de desarrollo deberá obtenerse nuevo informe, y se considera, en consecuencia, que en el mismo deberá informarse favorablemente también por la Confederación la posible afección al nivel freático referido.   
9. Las afecciones a las vías pecuarias de acuerdo con el informe de la sección forestal de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria han sido abordadas adecuadamente. Deberán cumplirse las condiciones a las que hace referencia el informe de ese departamento y reflejadas en esta declaración. El acondicionamiento de las vías pecuarias propuesto debe realizarse con la supervisión del órgano competente.   
10. La modificación redelimita el suelo no urbanizable de protección forestal al redelimitar el suelo no urbanizable inundable.   
La modificación propone este suelo como suelo no urbanizable protección forestal parque natural para el disfrute público de la zona forestal colindante con el embalse de Bellús. Todo el suelo no urbanizable de protección forestal en la zona en el actual PGOU quedaría como suelo no urbanizable de parque natural.   
En relación a este suelo su calificación como parque natural debe entenderse como que el suelo sigue siendo de protección forestal de manera que la normativa sea la de este tipo de suelo, permitiendo el disfrute público con las características del mismo en un suelo no urbanizable de protección forestal.   
En este suelo se desarrollarán según las zonas, y a través de un proyecto una serie de actuaciones: recuperación de paisajes de secano, zona de transición a forestal, secano con forestal y área recreativa. En la zona de pinada se efectuarán podas y limpias. Aunque las líneas generales de actuación se consideran adecuadas, siendo necesario establecer una serie de medidas para asegurar una adecuada integración paisajística y repercusión medioambiental.   
El sector Balneario deberá cumplir lo establecido en el artículo 25 bis del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y urbanística (Decreto 36/2007 de 13 de abril modificado por el Decreto 67/2006 de 19 de mayo), como medida de defensa frente a incendios forestales.   
Se cumplirá lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, en relación a las obras en la cercanía de zonas naturales. Se efectuarán, caso de ser necesario, las correcciones o medidas, que por los Servicios Técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria se estimen necesarios.   
En cualquier caso para las actuaciones de podas, limpiezas y demás deberán obtenerse las autorizaciones correspondientes en terreno forestal.   
11. Las aguas pluviales, se indica que la red será separativa, estimándose que aquellas que vayan en dirección al LIC. deberán llevar unas rejas de separación de restos sólidos de cierto tamaño (plásticos, maderas, etc.).   
12. En relación con el impacto acústico el sector Balneario no requiere de medidas correctoras según indica el estudio acústico e informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico.   
En el sector Ampliación Casco Urbano se plantean tres alternativas para reducir el impacto acústico a niveles adecuados, informando el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico que la mejor es la de destinar la zona limítrofe a la nacional a uso terciario. Esta opción es la aceptada y propuesta por el promotor en su última documentación, que matizaba el mismo de la siguiente manera: se destinará preferentemente a uso terciario o dotacional compatible la zona afectada por los niveles acústicos superiores a los permitidos, sin perjuicio de la posible adopción de medidas correctoras que minoren el impacto. A este respecto se considera que debe adoptarse la opción de uso terciario tal y como se propuso en el estudio acústico dado que es la considerada mejor opción por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, la matización propuesta no da garantías suficientes.   
13. En relación a los residuos se considera que previamente al inicio de los desarrollos urbanísticos, se comprobará que el tratamiento y destino de los residuos está garantizado y en cualquier caso, el ayuntamiento deberá garantizar su adecuada gestión.   
En cuanto a los residuos inertes deberá darse una solución por parte del ayuntamiento, la propuesta de utilizar la cantera no se considera aceptable, debe tenerse en cuenta que los vertederos de inertes se encuentran sometidos a evaluación de impacto ambiental y que deben cumplir una serie de requisitos técnicos, y es en el proceso de evaluación y autorización en el que debe determinarse si la ubicación y demás características son adecuadas.   
14. El estudio de impacto ambiental y los anexos establecen medidas protectoras y correctoras: medidas de carácter general, medidas respecto a las obras de urbanización, medidas de defensa frente al riesgo de inundación, medidas correctoras frente al riesgo de colapso y subsidencia, medidas correctoras del impacto paisajístico, medidas correctoras de calidad de las aguas, de tratamiento de residuos, medidas protectoras frente al riesgo sísmico, medidas correctoras para diferentes usos.   
El anexo del estudio de impacto ambiental contiene medidas correctoras al parque natural propuesto.   
Las medidas propuestas se consideran adecuadas, sin perjuicio de efectuar una serie de correcciones y añadir algunas, tal y como se expone en el presente apartado de consideraciones ambientales y en los condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental.   
15. El estudio de impacto ambiental propone un programa de vigilancia y seguimiento ambiental, debe extenderse a todas las medidas correctoras y condicionantes que se establezcan como consecuencia de esta declaración.   
16. La propuesta de homologación modificativa de enero de 2007 y sus anexos I y II de abril de 2008 y julio de 2009 (presentados respectivamente en fechas 21.09.2007, 28.07.2008 y 07.07.2009), se considera aceptable desde un punto de vista ambiental teniendo en cuenta las características del terreno y de las actuaciones a efectuar, no obstante se estima necesario adoptar medidas preventivas y correctoras, además de las establecidas en el estudio de impacto ambiental, que se desarrollan en el apartado de condicionantes de la presente declaración, para asegurar la adecuada conservación de los valores naturales y la minimización del impacto ambiental, e igualmente la obtención de informes sectoriales de carácter medioambiental que establecerán, si es el caso, las correcciones oportunas a la propuesta realizada.   
Consideraciones jurídicas   
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 8 g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.   
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5.º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.   
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.   
El artículo 16 del Decreto 131/2007, del Consell, modificado por el Decreto 217/2007 del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo ello y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, resuelvo:   
  
Primero   
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de Homologación Modificativa núm. 2 del PGOU sectores residenciales «Balneario» y «Ampliación Casco Urbano», promovido por el Ayuntamiento de Bellús, de acuerdo con la documentación presentada en esta Conselleria, siempre que se cumpla lo establecido en la documentación presentada del Proyecto de Homologación Modificativa y Anexos, así como del estudio de impacto ambiental, anexos, medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental, aportados en fechas 21/9/2007, 28/7/2008 y 7/7/2009, y del resto de documentación (estudios acústicos, estudio de integración paisajística, programa de paisaje, etc.). Sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones sectoriales que sean necesarias y del cumplimento de los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente declaración.   
  
Segundo   
Condicionantes de la Homologación Modificativa referida:   
1. Previamente a la aprobación definitiva de la Homologación Modificativa se deberá:   
1.1. Aprobar por el ayuntamiento provisionalmente la documentación del anexo II de la homologación remitido a esta Conselleria, modificada en su caso por la incorporación de los condicionantes de la presente declaración.   
1.2. Obtener informe favorable de la Conselleria de Cultura respecto a la afección al patrimonio cultural de la Homologación Modificativa núm. 2, debiendo abarcar también las actuaciones a realizarse en el parque natural propuesto colindante con el sector urbanizable Balneario.   
1.3. Obtener confirmación de la Confederación Hidrográfica del Júcar respecto a la modificación del suelo no urbanizable inundable planteada en la presente homologación, no solo en la zona más próxima al sector Balneario, sino también en las zonas del embalse más alejadas del sector que sufren variación.   
1.4. Obtener la desafección, de las parcelas propiedad de la presa de Bellús (Confederación Hidrográfica del Júcar) que se encuentran dentro del ámbito del sector Balneario, o que el organismo de cuenca determine expresamente el régimen que considere de aplicación a las mismas.   
1.5. Deberá informarse favorablemente por el Servicio de Apoyo Técnico el programa de implementación y el programa de paisaje con las modificaciones que establece el referido Servicio en su último informe.   
2. Previamente a la aprobación de los correspondientes planeamientos de desarrollo derivados de la homologación modificativa deberá obtenerse respecto de los mismos, de acuerdo con el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar de fecha 27 de abril de 2009, informe favorable de esa Confederación en relación a la afección al dominio público hidráulico y sus zonas de protección, a la incidencia en el régimen de corrientes y a la disponibilidad de recursos hídricos.   
- Igualmente este informe de la Confederación deberá ser favorable en lo relativo a la posible afección al nivel freático de la zona húmeda formada por el LIC. «Curs mitjà del riu Albaida».  
3. La ordenación pormenorizada del Sector Balneario deberá disponer de espacios libres junto al dominio público hidráulico y a lo largo de toda su extensión. La ordenación respecto a este asunto será al menos la presentada en el plano de medidas de integración paisajística del estudio de integración paisajística de julio de 2009, debiendo revisarse que se cumpla esa condición por el órgano competente.   
El cumplimiento de este condicionante deberá obtener informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar.   
4. Las aguas residuales generadas en los sectores se tratarán en la futura EDAR municipal prevista en el II Plan de Saneamiento tal y como se propone en la documentación remitida debiendo cumplirse las siguientes condiciones:   
4.1. Previamente al inicio de los desarrollos urbanísticos previstos en ambos sectores deberá garantizarse que la citada EDAR proporcionará un tratamiento de depuración atendiendo a los límites y parámetros de vertido que marca la normativa sectorial en afección a las denominadas «zonas sensibles», de acuerdo al anexo II del RD 509/1996, de 15 de marzo, de desarrollo del RDL. 11/1995, de 28 de diciembre, por el que se establecen las normas aplicables al tratamiento de las aguas residuales urbanas, modificado por el RD 2116/1998, en relación con la Directiva 91/271/CEE, de 21 de mayo, sobre tratamiento de las aguas residuales urbanas.  
4.2. Previamente a la conexión efectiva de los citados desarrollos urbanísticos deberá garantizarse que la depuradora estará en funcionamiento. Se deberá coordinar adecuadamente los desarrollos urbanísticos y la ejecución y puesta en funcionamiento de la referida EDAR.   
- No se deberá conceder ninguna licencia de ocupación o cédula de habitabilidad de las viviendas hasta que no se justifique que la EDAR está en funcionamiento y de acuerdo además con las condiciones establecidas en el informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de 18 de noviembre de 2008 y el informe de la EPSAR reflejado en la presente declaración.   
- Deberán cumplirse las condiciones establecidas por la EPSAR en el informe de fecha 22 de mayo de 2007.  
4.3. En el caso de que la depuración de los sectores se resolviera de manera independiente a la nueva EDAR, también deberán atender lo establecido en el informe del Área de Espacios Naturales de 18 de noviembre de 2008, así como cumplir las condiciones del referido informe de la EPSAR. Igualmente serán de aplicación para esa EDAR la condición establecida en el apartado 4.2 de la presente declaración.   
5. Deberán cumplirse las medidas y normas de integración paisajísticas y el programa de implementación de las mismas del estudio de integración paisajística de julio de 2009 (entrada 7/07/2009) y del programa de integración paisajística de abril de 2008 (entrada 12 de enero de 2009), así como la ordenación de las zonas verdes presentadas para el Sector Balneario. Todo ello con las correcciones y modificaciones que ha establecido el Servicio de Apoyo Técnico en su último informe.   
Respecto a las plantaciones a efectuar en la integración paisajística de las vías pecuarias, de las zonas verdes del sector urbanizable Balneario y de las actuaciones en el parque natural, las mismas se deberán proyectar y realizar con el asesoramiento y supervisión de los Servicios Técnicos de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria (fundamentalmente en la elección de especies, densidades, metodología de plantación, diseño de plantación, etc.).   
Se descartarán las siguientes especies en el carril bici y en la adecuación de caminos y vías pecuarias propuesta en los documentos de paisaje: Tetraclinis articulata, Acer negundo y Casuarina sp. Igualmente no se usará Ulmus minor.   
En las zonas verdes se descartarán las siguientes especies propuestas: Lycium intricatum, Whitania frutescens y Ephedra fragilis. El uso de palmera datilera y pino piñonero deberá ser muy puntual.   
Respecto a las plantaciones en la zona mixta forestal, debe descartarse la plantación de Ulex parviflorus. El uso de cornicabra (Pistacia terebinthus) al igual que el de palmito (Chamaerops humilis) debe revisarse con el asesoramiento de los servicios técnicos antes citados. No debe usarse Ulmus minor, y Pinus pinea debe sustituirse por Pinus halepensis.   
- Respecto a la propuesta de ordenación en el Sector Balneario para el relieve situado junto a la CV- 612, deberá extremarse al máximo, en la ejecución, el minimizar los movimientos de tierra y maximizar la adaptación al relieve.   
Respecto al relieve que se vería afectado por el dotacional (SRD) se deberá efectuar un estudio de integración paisajística que deberá informar favorablemente el Servicio de Apoyo Técnico y, en cualquier caso, deberá garantizar la adecuación a la topografía del terreno y el mantenimiento de las visuales existentes desde la zona.   
Se considera necesario aprovechar los ejemplares vegetales de cierto porte (tanto de cultivo como propios de la vegetación forestal de la zona) presentes en la actuación, bien integrándolos en la misma en el lugar en el que están o trasplantándolos, en la medida de lo posible, para utilizarlos en las zonas verdes y en la zona de parque natural.   
- Deberá cumplirse lo establecido en la Orden de 10 de septiembre de 2007 de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se aprueban medidas para el control de las especies vegetales exóticas invasoras en la Comunitat Valenciana.   
6. El acondicionamiento de las vías pecuarias propuesto debe realizarse con la supervisión de la Unidad de Vías Pecuarias de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria. Se cumplirán las condiciones establecidas en el informe de esa unidad.  
- Se solicitarán las autorizaciones que correspondan legalmente respecto a la afección a vías pecuarias.   
7. El suelo calificado como no urbanizable parque natural será de protección forestal, de manera que la normativa sea la propia de un suelo de protección forestal permitiendo las funciones de esparcimiento público.   
Se deberá cumplir respecto al sector Balneario lo establecido en el artículo 25 bis del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y urbanística (Decreto 36/2007 de 13 de abril modificado por el Decreto 67/2006 de 19 de mayo), como medida de defensa frente a incendios forestales.   
Se cumplirá lo establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, en relación a las obras en la cercanía de zonas naturales. Se efectuarán, caso de ser necesario, las correcciones o medidas, que por los Servicios Técnicos de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria se estimen necesarios.   
En cualquier caso, para las actuaciones de podas, limpiezas y demás deberán obtenerse, en terreno forestal, las autorizaciones correspondientes de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria. Los trabajos que se realicen sobre la masa forestal, pinar, próxima al Sector Balneario y pertenecientes al parque natural propuesto serán los imprescindibles, debiendo permitir la conservación y mejora del sotobosque y del pinar.   
8. En la red de pluviales que se dirija hacia el LIC. «Curs mitjà del riu Albaida» se establecerán rejas que eviten que maderas, plásticos y restos de estas características pueden acabar en el referido LIC., debiendo llevarse a cabo una limpieza y mantenimiento periódico de las mismas.   
9. En el sector Ampliación Casco Urbano en relación al impacto acústico deberá llevarse a cabo como medida correctora exactamente la alternativa de uso terciario planteada en el estudio acústico de ese sector de fecha abril de 2008 (entrada 12/1/2009), no aceptándose la propuesta efectuada en el documento último presentado, anexo II de homologación de julio de 2009 (entrada 7 de julio de 2009).   
10. En relación a los residuos, previamente al inicio de los desarrollos urbanísticos previstos, se comprobará que el tratamiento y destino de los residuos está garantizado, y en cualquier caso el Ayuntamiento deberá garantizar la adecuada gestión de los mismos.   
- Respecto a los residuos inertes deberá darse igualmente una solución por parte del Ayuntamiento. La propuesta de utilizar la cantera para los mismos no se considera aceptable.   
11. Respecto a las medidas correctoras presentadas en la documentación, deberán aplicarse siempre que no sean contradictorias e incoherentes con los condicionantes establecidos en la presente declaración.   
12. El programa de vigilancia ambiental deberá extenderse a las medidas correctoras establecidas en la presente declaración de impacto ambiental.   
  
Tercero   
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
  
Cuarto   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
  
Valencia 23 de Julio de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.»  
«Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 213/2007-AIA.  
Título: Homologación y Plan Parcial «Montehorquera Golf» Residencial.  
Promotor: Ayuntamiento de Vilamarxant.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTU.  
Localización: término municipal de Vilamarxant.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El objeto de la homologación es la modificación de las Normas Subsidiarias de Planeamiento vigente en la que se pretende la reclasificación como suelo urbanizable de un área de suelo no urbanizable ubicada al sur del término municipal a una distancia de aproximadamente 5 kilómetros del núcleo urbano, ocupando una extensión de unas 210 Ha. Se trata de un sector residencial con campo de golf.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Se trata de una porción del territorio de 2.094.800,31 m² de superficie que presenta una serie de «islas» en su interior, identificables entre otras de sus características, por presentar numerosas edificaciones con un considerable grado de consolidación. En el documento se propone el cambio de clasificación de estas islas de suelo no urbanizable a suelo urbano.  
La ordenación urbanística propuesta presenta un modelo de desarrollo de baja densidad, con un uso dominante residencial, siendo uso incompatible el industrial (incluyendo excepciones: se consideran compatibles, almacenes compatibles con la vivienda y locales industriales compatibles con la vivienda)  
La superficie del sector destinada a residencial es de 775.467,78 m², en la que se han previsto un máximo de 4.141 viviendas en el sistema de ordenación por edificación aislada, tipología edificatoria de Bloque Exento. Las viviendas en suelo urbanizable supondrán, teniendo en cuenta 3 habitantes/vivienda, 12.423 habitantes. Estos, sumados a los 2.286 habitantes que resultan las viviendas en suelo urbano incluidas dentro del sector, suponen un techo poblacional de 14.709 habitantes.  
El campo de golf se prevé prácticamente centrado en el ámbito del sector, suponiendo una superficie de 561.017,80 m².   
El uso terciario, se reparte en dos manzanas situadas al sur del ámbito ocupando, en total, una superficie de 86.128,18 m². Los equipamientos se sitúan al oeste del sector cercanos a los suelos urbanos existentes.   
El acceso al sector se realiza a través de la CV-50. Uno de los condicionantes de desarrollo es el desdoblamiento de la citada carretera que se llevará a cabo de manera previa o simultánea al PAI.  
En cuanto a infraestructuras, la actuación requiere la ejecución y puesta en servicio de una estación depuradora de aguas residuales con capacidad necesaria para la depuración de las aguas tratadas por la EDAR de Montehorquera (para su anulación), las aguas generadas por el sector, y el suelo urbano interno al mismo. Se propone ubicar la nueva EDAR en una parcela externa, al norte del sector. Asimismo requiere la ejecución y puesta en servicio de un depósito con una capacidad que garantice el suministro de agua, para el Sector durante dos días. Otro de los condicionantes es la ejecución y puesta en servicio de unas balsas de almacenamiento y para laminación de aguas pluviales.  
3. Alternativas  
No se han presentado.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 11 de octubre de 2007, la Dirección Territorial de Valencia remite documentación técnica del proyecto (Homologación Modificativa, Plan Parcial y Programa de Actuación Integrada del Sector Montehorquera Golf).   
2. Información pública   
El estudio de impacto ambiental, junto al resto de la documentación técnica, se expuso al público durante un plazo de 20 días según anuncios publicados en el Diario El Mundo de fecha 13 de junio de 2005 y en el DOCV núm. 5029, de 16 de junio de 2005.  
Durante el periodo de información pública se presentaron setenta alegaciones, según consta en el certificado de acuerdo de aprobación provisional de la documentación integrante del PAI Montehorquera Golf y selección de la proposición jurídico económica emitido por el secretario del Ayuntamiento de Vilamarxant, de fecha 30 de enero de 2006.  
2.1. Legislación aplicable  
La legislación aplicable se describe en el apartado 1.2 Determinaciones Legales del Documento de Homologación Modificativa del Sector, dónde se hace alusión, a parte de la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística (en adelante LRAU) y el Reglamento de Planeamiento de la Comunitat Valenciana (en adelante RPCV), a que será «aplicable el conjunto de la normativa sectorial, de la que se hará mención expresa cuando se utilice».  
En escrito recibido en este Servicio, el promotor solicitó a la Conselleria de Infraestructuras y Transporte «informe aclaratorio respecto a la exigencia de una determinada distancia del emplazamiento de la cantera a núcleo de población tras los cambios legislativos acaecidos», todo ello por la entrada en vigor de la Ley 16/2008, de 22 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa Financiera y de Organización de la Generalitat Valenciana, modifica en su artículo 69, la disposición final cuarta de la Ley 2/2006, de 5 de mayo de la Generalitat Valenciana, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental, dejando sin aplicación el Reglamento de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas aprobado por el Decreto 2414/1961, de 30 de noviembre.  
3. Resumen de alegaciones  
De las alegaciones presentadas, únicamente se extraen aquellas consideraciones que podrían tener repercusión ambiental:  
- «La Confederación Hidrográfica del Júcar manifiesta que es titular catastral de bienes y derechos afectados por el PAI «Montehorquera Golf» del Municipio de Vilamarxant, y alega que dicho PAI afecta a terrenos que tienen la condición de dominio público hidráulico, y por tanto, no susceptibles de aprovechamiento urbanístico tal y como establece el artículo 9.1 de la Ley 6/98 de Régimen del Suelo y Valoraciones, y el artículo 4 de la Ley 10/2004 del Suelo no Urbanizable de la Generalitat Valenciana»  
- «la ampliación de la actual CV-50 a su paso por Cheste no ha considerado el aumento de tráfico».  
- «No está garantizado uno de los servicios básicos cuál es el abastecimiento de agua».  
- «En la parcela núm. 200 del polígono 23 de Cheste actualmente está enclavada y en funcionamiento una cantera dedicada a la extracción y machacado de piedra. Estas actividades están calificadas como molestas, peligrosas y nocivas. Sin embargo, el plan de actuación propuesto pretende la construcción de viviendas y hoteles en una zona próxima, actualmente clasificada como suelo rústico, con incumplimiento de las distancias mínimas establecidas, con el fin de evitar molestias derivadas de tales actividades, por el Decreto 2414/1961, de 30 de noviembre»  
- «Ocupación en parte de la zona de amortiguación de impactos del paraje natural municipal de «Les Rodanes», y afección continua de la hidrología, hidrogeología, la flora y la fauna».  
- «Justificación de los recursos hídricos, no es suficiente con garantizar el caudal generado por el pozo existente para el consumo humano más la creación de balsas de recogida de agua de lluvia por laminado y el tratamiento de las aguas fecales del sector para el riego de los campos de golf»  
- «Mediante la realización del PAI se introduce una modificación puntual de las Normas Subsidiarias vigentes, recalificando suelo no urbanizable en urbanizable modificando la estructura territorial de Vilamarxant.  
- Vilamarxant no necesita más suelo urbano, lo que necesita es regular las más de 3.000 viviendas que están vertiendo aguas residuales al subsuelo, que adolecen de agua potable, de accesos, de iluminación, etc.  
- La construcción de un nuevo pozo junto al actual que abastece a la población hipoteca los recursos hídricos a corto plazo y por ello, se hace necesario un completo estudio hidrológico»   
4. Petición de información o documentación complementaria  
En fecha 31 de octubre de 2007 se recibe por parte del promotor, en el Área de Evaluación Ambiental, documentación compuesta por:  
- Proyecto de Regeneración y Protección de Masa Forestal  
- Informe Botánico del Programa de Actuación Integrada del Sector Montehorquera Golf.  
Posteriormente, en fecha 23 de enero de 2009 la promotora remite correcciones al estudio de impacto ambiental.  
Informes sectoriales  
Informe del Servicio de Apoyo Técnico de la Dirección General del Paisaje, de fecha 02 de enero de 2008:   
«(...) en cumplimiento de lo establecido en el artículo 11.3 de la LOTPP, el paisaje actuará como criterio condicionante de todos aquellos instrumentos de planeamiento de desarrollo que impliquen nuevos crecimientos urbanos o la implantación de infraestructuras, siempre y cuando su exposición pública se haya producido con posterioridad a la entrada en vigor de la LOTPP, 3 de julio de 2004, y haya concluido con anterioridad a la entrada en vigor de la LUV, 1 de febrero de 2006...».  
Informe del Servicio de Parques Naturales. De fecha 27 de junio de 2008  
«(...) Conclusión:  
1. Los ámbitos territoriales a los que afecta el Proyecto de Homologación y Plan Parcial «Montehorquera Golf» Residencial de Vilamarxant, son:  
- Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Parque Natural del Turia, en concreto, el Área de Influencia 1 (AI-1) y el Área de Influencia 2 (AI-2).  
- Paraje natural municipal «Les Rodanes», franja de protección de 500 metros.  
- Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Cuenca Hidrográfica de l'Albufera.  
2. Quedará excluido del ámbito territorial del Proyecto de Homologación y Plan Parcial Montehorquera Golf Residencial de Vilamarxant, el Área de Influencia 1 (AI-1) del PORN del parque natural del Turia  
3. El PRD (equipamiento deportivo recreativo privado) se ubicará al este del ámbito del Proyecto de Homologación y Plan Parcial «Montehorquera Golf» Residencial, con la finalidad que actúe de zona de amortiguación impactos entre el Área de Influencia 1 del parque natural del Turia, el paraje natural municipal «Les Rodanes» y la presencia del hábitat prioritario, código: 6220 Zonas subestépicas de gramíneas y anuales (Thero-Brachypodietea).  
4. La zona verde denominada PQL (parque público), en el Proyecto de Homologación y Plan Parcial «Montehorquera Golf» Residencial de Vilamarxant ...  
5. La ubicación de la EDAR es más congruente dentro del sector objeto de homologación, puesto que el efluente de la EDAR se reutilizará para el riego del campo de golf, por tanto, se debe reconsiderar la ubicación de la misma.  
6. En el caso que las infraestructuras ya sea energéticas, de telecomunicaciones, gasoductos, conducciones de agua, entre otras, que afecten al ámbito territorial del PORN y del paraje nmatural municipal «Les Rodanes», se estará a lo dispuesto en los artículos 77 y siguientes del PORN y el artículo 94 apartado 2.º del PORN respectivamente.  
7. En materia de cesiones gratuitas a la administración de suelo no urbanizable protegido por reclasificaciones de suelo, esta cuestión se dilucidará por la Dirección General de Ordenación del Territorio, por tratarse de un asunto de su competencia, de conformidad con el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell.»  
Informe del Servicio de Apoyo Técnico de la Dirección General del Paisaje, de fecha 13 de noviembre de 2008:   
«(...) analizada la documentación obrante en este servicio, se pueden realizar las siguientes consideraciones a tener en cuenta en el proyecto de campo de golf:  
- El campo de golf se proyectará de manera que los recorridos que se produzcan dentro de él favorezcan el disfrute de las visuales del paraje natural municipal Les Rodanes, debido a su proximidad. Así como, se deberá facilitar el cumplimiento de los objetivos de calidad paisajística propuestos para este plan parcial. Especialmente los propuestos para la UP1. Les Rodanes: potenciar la continuidad física y visual de la unidad de paisaje, permitiendo la conexión con las zonas verdes previstas, integrar la unidad en la urbanización, evitar la creación de nuevos elementos focalizadores de la visión que repercutan en una disminución del valor paisajístico de la unidad.  
- Se estudiará la integración en el proyecto del camino de Pedralba que atraviesa la zona deportiva, donde se sitúa el punto de observación número 8, potenciando la calidad de sus vistas.  
- Se deberá cumplir con lo establecido en el artículo 33.f) de la misma ley, que considera el mantenimiento del paisaje agrícola tradicional como norma y criterio de integración paisajística. Por todo ello, la ordenación deberá integrar los elementos significativos o característicos que conforman el paisaje de la zona, como son, el patrón agrícola tradicional y el patrimonio cultural y etnológico. Estos elementos se deberán emplear como condicionantes de paisaje para el diseño del campo de golf, de manera que mantenga su carácter, de conformidad con el artículo 33.a) de la LOTPP»  
Informe del Servicio Territorial de Industria e Innovación. De fecha 04 de noviembre de 2008  
«(...) La cantera a la que se hace referencia en su escrito es la denominada Peñarroya 1.296, situada en término municipal de Cheste. Esta cantera fue autorizada a la empresa Pavasal Industrial, SL. en el año 1982. Cuenta actualmente con una superficie total autorizada de 33,16 Has(...).  
En cuanto a las posibles incidencias medioambientales que la explotación de la cantera podría tener sobre el sector, informar que, dadas las características propias de la actividad, es normal la generación de polvo en mayor o menor medida, también este tipo de actividades generan un aumento del tráfico pesado con las consiguientes molestias que esto pudiera provocar, básicamente generación de polvo y ruido, así como posibles vibraciones que pudieran producirse debido a la realización de voladuras.  
(...)  
El artículo 451 del vigente Decreto 67/2006, de 19 de mayo del Consell por el que se aprueba el Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística, correspondiente al título VII. Intervención en el uso del suelo, establece en relación con la Explotación de cantera, en su punto 2 que: «Las fincas deberán contar con la superficie mínima que se establezca, de manera justificada y motivada en el planeamiento. Siendo imprescindible el establecimiento de un perímetro de al menos 500 metros de ancho alrededor de todo el ámbito de la cantera, con prohibición expresa del uso residencial».  
Igualmente se informa que podría serle también de aplicación con respecto a canteras autorizadas, el artículo 4 del Decreto 2414/1961, de 30 de noviembre, por el que se aprueba el Reglamento de Actividades Molestas, Insalubres, Nocivas y Peligrosas.  
Dicho precepto es aplicable al supuesto planteado, toda vez que en la Comunitat Valenciana, conforme señala la disposición final cuarta de la Ley 2/2006 de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación de la Calidad Ambiental, únicamente deja de ser aplicable el título II del referido Decreto 2414/1961. Es importante tener en cuenta que el referido artículo 4 no se encuentra en el título II, por lo que es perfectamente aplicable»  
Informe de Aeropuertos Españoles y Navegación Aérea. De fecha 19 de diciembre de 2008.  
«(...) se debería tener en cuenta la posible incidencia de servidumbres aeronáuticas sobre el ámbito considerado, como consecuencia de la construcción futura de la segunda pista sur de la actual, prevista por el Plan director del Aeropuerto de Valencia (aprobado por Orden 19 de julio de 2001, BOE núm. 185, de 3 de agosto), en la configuración de máximo desarrollo posible.  
(...) necesitan solicitar informe, de acuerdo con lo establecido en la Disposición Adicional Segunda del Real Decreto 2591/1998, de 4 de diciembre, de Ordenación de los Aeropuertos de Interés General y su Zona de Servicio, informe preceptivo y vinculante, del documento de «Homologación y Plan Parcial del Sector Residencial «Montehorquera Golf» en Vilamarxant (Valencia), a la Dirección General de Aviación Civil del Ministerio de Fomento»  
Informe del Área de Recursos Forestales y Conservación Ambiental. De fecha 30 de diciembre de 2008  
«(...) con la nueva documentación que ha presentado, se compromete a respetar la vegetación forestal protegida en el sector y a la creación y mantenimiento de un parque público forestal, por lo que las funciones ecológicas, de biodiversidad y paisaje de la actual vegetación forestal, quedarán aseguradas e incluso mejoradas tras el proceso urbanizador. Por lo que, a los efectos estrictamente forestales, se informa positivamente la pretendida Homologación y Plan Parcial.»  
Informe del Área de Calidad Ambiental. De fecha 13 de marzo de 2009  
«(...) En materia de calidad de aire:  
Puesto que no se dispone en el Área de Evaluación Ambiental de información a los efectos de valorar las posibles incidencias de la Cantera Peñarroya al planeamiento propuesto del Sector Residencial Montehorquera Golf, se le informa lo siguiente:  
La propia actividad de la cantera, es una actividad potencialmente contaminadora de la Atmósfera, de acuerdo a la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera, y genera emisiones de partículas al aire.  
Igualmente, dado que en la cantera a su vez, se realizan labores de maquinaria pesada y existe trasiego de camiones, se generan emisiones de partículas y de gases propios de los motores de combustión interna: SO2, NOX y CO.  
Así pues, para poder contestar a su petición, se deberán realizar mediciones de la calidad del aire de partículas (PM10) y de los gases mencionados anteriormente, en todo el perímetro del sector ya que es imprescindible conocer la situación preoperacional»  
Informe de la Dirección General de Aviación Civil del Ministerio de Fomento. De fecha 07 de julio de 2009  
«(...) En relación con el expediente 213/2007-AIA relativo a la Homologación y Plan Parcial Sector Residencial «Montehorquera Golf» en Vilamarxant, dado que el ámbito de estudio es una zona especialmente sensible para la operación del aeropuerto, como es el entorno de la cabecera de pista...  
Una vez se evacuen los informes definitivos, tras recogerse las observaciones que en su caso puedan formularse, se remitirá copia de estos (...) a la Consejería de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda de la Generalitat Valenciana.»  
Afecciones legales  
Se adjunta plano de afecciones al sector Montehorquera Golf.  
1 Recursos hídricos  
Según el artículo 18 de la LOTPP, con el fin de conseguir la conservación de la calidad de los recursos hídricos, los planes urbanísticos deberán:  
a) Identificar y caracterizar las masas de agua superficiales, artificiales y subterráneas.  
b) Prevenir la contaminación de las masas de agua mediante la delimitación de zonas y perímetros de protección y la eliminación de vertidos contaminantes.  
c) Proteger las masas de agua destinadas a consumo humano mediante su incorporación al régimen de protección del suelo no urbanizable de especial protección.  
d) Establecer los perímetros de protección de las captaciones de agua destinadas a consumo humano con un régimen de protección similar al descrito en el punto anterior o mediante su incorporación a la red primaria de espacios libres y zonas verdes cuando afecten a suelos urbanos y urbanizables. Los perímetros se establecen con carácter general en 300 m. contados desde el límite exterior del punto de captación, salvo que estudios pormenorizados justifiquen una distancia distinta a la indicada.  
Según el artículo 19 de la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, para el uso sostenible del agua se requiere:   
a) Asegurar en cantidad y calidad los caudales necesarios para la propuesta de ordenación contemplada en este instrumento de ordenación del territorio.   
b) Procurar un uso racional y eficiente del agua. Para ello deberán, al menos, mejorar la red de distribución y realizar un tratamiento adecuado de las aguas residuales que permitan su reutilización o reciclaje.  
  
c) Establecer mecanismos que garanticen una gestión integral del agua y la recuperación completa de sus costes.  
d) Garantizar la proporcionalidad entre la oferta y la demanda y la minimización de los riesgos derivados de acontecimientos extremos como sequías y avenidas.  
La implantación de usos residenciales y terciarios u otros que impliquen un incremento del consumo de agua, requerirá la previa obtención de informe favorable del organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro, sobre su disponibilidad y compatibilidad de dicho incremento con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afectación o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
Los desarrollos urbanísticos y la implantación de usos sobre el territorio deberán adoptar las medidas para eliminar los vertidos de sustancias contaminantes a los cauces y al medio marino, y garantizar la calidad de las aguas subterráneas evitando su contaminación. A estos efectos, los instrumentos de planificación urbanística deberán prever que todos los sectores de suelo urbanizable dispongan en su desarrollo de sistemas de saneamiento que impidan fugas de aguas residuales, y de depuración, con condiciones de reutilización, del agua o, en su caso, con condiciones de vertido a cauce público o al medio marino con las características de calidad mínimas establecidas por la Directiva 80/778/CEE, de 15 de julio de 1980, relativa a la calidad de las aguas destinadas al consumo humano, modificada por la Directiva 98/83/CE, de 3 de noviembre de 1998.  
2 .Acústica  
Conforme al artículo 25 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica, en los instrumentos de planeamiento urbanístico deberá contemplarse la información y las propuestas contenidos en los planes acústicos municipales. En defecto de estos, los instrumentos de planeamiento urbanístico o territorial incorporarán un estudio acústico en su ámbito de ordenación mediante la utilización de modelos matemáticos predictivos que permitan evaluar su impacto acústico y adoptar las medidas adecuadas para su reducción.  
3 Carreteras.  
Conforme al artículo 84 de la Ley 14/2005, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa y de Organización de la Generalitat, que modifica la Ley 6/1991, de Carreteras de la Comunitat Valenciana, la zona de protección de la CV-50 será, como mínimo, de 50 m., a ambos lados del eje de la vía, medidas desde la arista exterior de la calzada más próxima.   
Los terrenos incluidos en la zona de protección de la carretera no computarán a efectos de las reservas dotacionales mínimas exigibles por la legislación urbanística. No podrán realizarse obras ni se permiten más usos que aquellos que sean compatibles con la seguridad vial, previa autorización, en cualquier caso, de la Administración titular de la vía. No se admite en esta zona la nueva construcción de edificación alguna.  
En las construcciones e instalaciones ya existentes en la zona de protección podrán realizarse obras de reparación y mejora, previa la autorización correspondiente, una vez constatados su finalidad y contenido, siempre que no conlleven aumento de volumen de la construcción y sin que el incremento de valor que aquellas comporten pueda ser tenido en cuenta a efectos expropiatorios.  
En las zonas de protección podrán realizarse sin autorización previa usos y aprovechamientos estrictamente agrícolas, como cultivos ordinarios y plantaciones de arbustos o árboles de porte medio, siempre que se garanticen las condiciones funcionales y de seguridad de la vía. En caso contrario, la administración titular de la vía podrá establecer a posteriori las limitaciones que estime oportunas.  
4 Biodiversidad  
En relación con a la Directiva 92/43/CEE, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestre, así como con su transposición RD 1997/1995, de 7 de diciembre, por el que se establecen medidas para contribuir a garantizar la biodiversidad mediante la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestre. No existen dentro del ámbito del sector hábitats, pero sí colindantes a este. Lo cual deberán tenerse en cuenta los posibles efectos indirectos sobre estas áreas.  
5 Espacios naturales  
Según el Informe del Servicio de Parques Naturales, los ámbitos territoriales a los que afecta el Proyecto de Homologación y Plan Parcial «Montehorquera Golf» Residencial de Vilamarxant, son:  
- Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del parque natural del Turia, en concreto, el Área de Influencia 1 (AI-1) y el Área de Influencia 2 (AI-2).  
- Paraje natural municipal «Les Rodanes», franja de protección de 500 metros.  
- Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la cuenca hidrográfica de l'Albufera.  
6 Suelo forestal  
Dentro del sector y colindante con este existen áreas de suelo recogidas en el Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana.  
7 Paisaje  
No requiere estudio de integración paisajística, puesto que por la fecha de información pública del proyecto, no es necesario que se acompañe de Instrumento de Paisaje, conforme al artículo 74 de la Ley Urbanística Valenciana. Sin embargo, conforme al artículo 29, de la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, la gestión del paisaje se encaminará a garantizar el mantenimiento regular de un paisaje, con el fin de guiar y armonizar las transformaciones inducidas por los procesos sociales, económicos y medioambientales desde una perspectiva de desarrollo sostenible. Su objeto será la mejora, restauración y creación de paisajes. Asimismo en el artículo 33 de la misma Ley se establecen las normas generales de integración paisajística en la planificación territorial y urbanística.  
8 Patrimonio.  
Conforme al artículo 11 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, los estudios de impacto ambiental relativos a toda clase de proyectos, deberán incorporar el informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
9 Movilidad urbana y transporte público  
Según el artículo 7 de la LOTPP, acerca de la movilidad urbana y transporte público   
1. La planificación urbanística y territorial establecerá reservas de suelo que permitan la configuración de una red de comunicaciones en las ciudades y entre las diferentes áreas urbanas en las que exista una relación funcional o, de acuerdo con los correspondientes instrumentos de ordenación territorial, sea deseable establecer esa relación, conforme a las siguientes características:  
a) Los instrumentos de planificación territorial y urbanística propondrán recorridos peatonales o no motorizados, separados del tránsito rodado y seguros, que permitan la conexión interurbana y el acceso a los equipamientos y dotaciones que conformen la ordenación estructural urbanística en los ámbitos donde la intensidad del tráfico motorizado así lo requiera.  
b) Se crearán redes de comunicación urbana e interurbana dentro de las áreas funcionales que faciliten la accesibilidad de los ciudadanos, especialmente mediante el transporte público.  
c) Se fomentará la implantación de servicios regulares de transporte público y colectivo dentro de las diferentes áreas funcionales.  
d) Se generalizará la implantación de instalaciones que faciliten la intermodalidad en los medios de transporte.  
Los poderes públicos establecerán medidas que fomenten y hagan atractivo el uso del transporte público o colectivo. Asimismo podrán implantar medidas que limiten el tránsito de vehículos privados por razones de mejora de la calidad del ambiente urbano de las áreas urbanas.  
10 Depuradora  
Se plantea la ejecución de una planta depuradora ubicada al norte de la actuación con capacidad necesaria para la depuración de las aguas tratadas por la EDAR de Montehorquera, debiendo cumplir la normativa sectorial correspondiente en cuanto a régimen de ruidos, olores, distancias, etc.  
11 Líneas eléctricas  
Atraviesa el sector de norte a sur por el lado este la línea de alta tensión de 132 kV doble circuito Buñol-Chiva-Vilamarxant. Las afecciones para esta infraestructura vienen impuestas por Ley 54/1997, de 27 noviembre, del sector eléctrico.  
Se ha solicitado, según la documentación, «el pertinente desvío a la compañía Iberdrola (titular de la línea en cuestión)». Iberdrola, en su contestación notifica «La línea objeto de estudio y que discurre en el ámbito de la zona que se pretende urbanizar es la L/132 doble circuito Buñol-Chiva-Vilamarchante y técnicamente es viable la modificación tanto en aéreo como en subterráneo»  
Se deberá tener en cuenta que en la presente declaración de impacto ambiental no se evalúa la línea eléctrica máxime cuando no se especifica el tipo de actuación que se va a realizar por parte del promotor ni se presenta proyecto que lo defina. Si se optase por la modificación subterránea, deberán tenerse en cuenta las afecciones para la ordenación pormenorizada, siendo el órgano competente en la materia el que establezca las limitaciones. Si se estableciese la modificación del trazado aéreo, se deberá desarrollar un proyecto de acuerdo a la normativa sectorial vigente.  
12 Calidad ambiental  
Según el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, la actividad de la cantera ubicada en el término municipal de Cheste, es una actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera, de acuerdo a la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de Calidad del Aire y Protección de la Atmósfera, y genera emisiones de partículas al aire. La actividad de cantera también tiene una afección de 2000 metros de acuerdo con el RAMINP.  
13 Aeronáuticas  
El sector se encuentra incluido en su totalidad en las servidumbres aeronáuticas del actual aeropuerto de Manises. Asimismo, se deberán tener en cuenta las servidumbres como consecuencia de la construcción futura de la segunda pista sur de la actual, prevista por el Plan director del Aeropuerto de Valencia (aprobado por Orden 19 de julio de 2001, BOE núm. 185, de 3 de agosto), en la configuración de máximo desarrollo posible.  
14 Evaluación de impacto ambiental  
El anexo I del Decreto 162/1990, de 15 octubre, que aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo de 1989, del impacto ambiental, de la Generalitat, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell, establece los proyectos que deberán someterse a evaluación de impacto ambiental. Asimismo, el Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de proyectos, establece en el anexo I los proyectos que deberán someterse a evaluación de impacto ambiental y en el anexo II los proyectos que el órgano ambiental debe determinar si necesita o no evaluación de impacto ambiental.   
Asociado al planeamiento urbanístico propuesto, se incluye un proyecto de transformación a campo de golf de terrenos seminaturales, naturales o incultos según el epígrafe 1.k del anexo I del Decreto 162/1990, Reglamento de Impacto Ambiental de la Comunitat Valenciana por lo que deberá someterse a evaluación de impacto ambiental de forma independiente.   
El anexo II del texto Refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de proyectos, establece en su anexo II las plantas de tratamiento de aguas residuales superiores a 10.000 habitantes-equivalentes. El anexo I del Reglamento de Impacto Ambiental de la Comunitat Valenciana establece las plantas depuradoras de aguas, de nueva construcción y sus modificaciones, situadas en terrenos seminaturales, naturales o incultos clasificados como suelo no urbanizable, cuando se proyecten para más de 100 000 habitantes equivalentes, así como el sistema de colectores correspondiente. El anexo II del Reglamento de Impacto Ambiental de la Comunitat Valenciana especifica los proyectos que requieren estimación de impacto ambiental, incluyendo entre ellos las plantas depuradoras de aguas de nueva construcción así como el sistema de colectores correspondientes, cuando se proyecten para unos parámetros comprendidos entre 10.000 y 100.000 habitantes equivalentes.  
Respecto al desdoblamiento de la CV-50, condicionante de desarrollo del sector, deberá consultarse al órgano ambiental sobre la procedencia o no de evaluación ambiental.  
Si se optase por la modificación del trazado de la línea de alta tensión de 132 kV doble circuito Buñol-Chiva-Vilamarxant, esta debería someterse a evaluación ambiental según el epígrafe 2 del Anexo I del Decreto 162/1990.  
Consideraciones ambientales  
1.El planeamiento vigente en Vilamarxant son unas normas subsidiarias aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo con fecha de 20 de junio de 1989, sufriendo diversas modificaciones desde entonces. No se sometió al procedimiento de evaluación de impacto ambiental por ser anteriores a la aprobación de la legislación al respecto.   
El planeamiento vigente califica el suelo afectado por el ámbito del sector como suelo no urbanizable común tipo I.  
El crecimiento poblacional si se llevase a cabo el desarrollo del sector en las condiciones iniciales previstas, sería de un 173,70 % ya que pasaría de tener 7.152 habitantes (según Instituto Valenciano de Estadística en 2005) a 19.575 habitantes, solo el PdAI supone 12.423 habitantes.  
Cabe destacar que el modelo actual se centra en la promoción de segundas residencias, lo cual supone la sobre utilización del territorio y la baja rentabilidad de la inversión destinada a la ejecución de infraestructuras en comparación con el uso temporal de estas. Asimismo, las urbanizaciones de baja densidad como la que se propone, no solo consumen suelo de manera directa sino que inducen a un modelo indirecto de mayor consumo de suelo a través de las infraestructuras que demandan para su desarrollo que, a su vez, potencia la aparición de sectores aislados del principal, mono funcionales pero dependientes de los servicios básicos ofrecidos por este.  
El sector limita en la parte sur con el término municipal de Cheste, por lo que presumiblemente se originará una conurbación entre ambos municipios.  
2. Los terrenos afectados por el proyecto presentado se recogen en la cartografía temática de elevada capacidad agrológica y la oeste como moderada. El concepto de capacidad agrológica resume, fundamentalmente, dos aspectos de un terreno. Por un lado, la capacidad intrínseca de producción agraria del suelo. Por otro, el riesgo de pérdida o deterioro de tal capacidad, en función del sistema de explotación al que sea sometido.   
3. Según el estudio de pendientes realizado en el EIA, el sector se puede dividir en dos zonas, la este con pendientes entre el 2 % y el 8 % y la oeste con pendientes entre el 8 % y el 15 %, existiendo en la zona sur una pequeña área con pendientes entre el 15 % y el 30 %. La mayoría de su superficie se sitúa entre las cotas 170 y 190, llegando a una cota máxima de 212,16 metros y una mínima de 160 metros.  
Debido a la litología del sector la vulnerabilidad de acuíferos es media en la zona oeste y baja en la este, siendo el uso urbanístico residencial extensivo compatible con ambas categorías de terrenos.  
No obstante, cualquier actividad o uso debe tener resuelto el tratamiento controlado de los residuos, además de los sistemas de tratamiento controlado de vertidos cuando no estén integradas en sistemas municipales de saneamiento.   
4. El clima de la zona de estudio, según EIA, puede describirse como seco, en el que no se da ningún exceso de agua a lo largo del año y sí déficit desde abril hasta septiembre.   
Las precipitaciones son escasas y de reparto irregular a lo largo del año, dándose las mínimas durante la época estival.  
Teniendo en cuenta ambos aspectos, cabe destacar que el ser un sector se destina a vivienda de segunda residencia, siendo los períodos estivales los de máxima ocupación.   
5. El EIA describe en cuanto a flora y vegetación, que la mayoría de la zona de actuación se corresponde con cultivos de escasa cobertura arbórea por tratarse de secano, también existen pequeñas islas de monte. Las especies son las típicas del monte mediterráneo. En cuanto a fauna, se realiza una descripción general de especies.  
6. Respecto al abastecimiento de agua potable, en la documentación presentada se señala la presencia del pozo de captación de aguas para consumo humano del municipio de Vilamarxant. Estableciéndose en la ficha de planeamiento y gestión del sector, los elementos de las redes estructurales que se dotarán previamente o simultáneamente a la programación del mismo. Uno de los condicionantes relativos a la red de aguas potables es la ampliación del sistema de captación de aguas potables, incluyendo la ejecución de la red de impulsión desde este punto hasta un depósito que garantice el suministro de agua, para el sector Montehorquera Golf y el suelo urbano interno durante 2 días, considerando una demanda media de 213,22 l/hab/día.  
Se aporta informe de la compañía gestora de la explotación del servicio de aguas potables en el que se concluye que «es posible garantizar el suministro a las 4.107 viviendas de la actuación Anteproyecto de Urbanización del Sector Montehorquera Golf así como las 760 viviendas ya implantadas, una vez ejecutadas las inversiones descritas, entre las que se encuentra la nueva captación los depósitos de capacidad 7.500 m³. Basan el escrito en un estudio hidrogeológico presentado por el promotor en el que se hace referencia a la posibilidad de extraer hasta 2 H m³/año. Este estudio se incluye dentro del EIA, y sobre el que no se tiene constancia del pronunciamiento del órgano de cuenca, siendo este el órgano competente para informar acerca de si la propuesta es compatible con el estado cuantitativo del pozo y con el derecho de aprovechamiento de aguas que se dispone.  
No se aportan datos técnicos sobre la depuradora prevista, existiendo, al parecer, un anexo que no se adjunta en la documentación recibida. Únicamente, se establece que el volumen de aguas residuales a tratar será de 3.074,49 m³/día. Según informe de la EPSAR respecto a la revisión del Plan General de Vilamarxant, actualmente en trámite, se comunica «se deberá plasmar en el correspondiente instrumento de planeamiento, la zonificación y ordenación del ámbito afectado a las nuevas infraestructuras de saneamiento y depuración propuestas para el tratamiento de las aguas residuales generadas por los sectores residenciales (...) Camí Vell de Horquera (A-6), Montehorquera Golf (1), La Llomayna 2 (A-2), Montehorquera (C) y La Llomayna (D). A estos efectos, y atendiendo a las condiciones técnicas de las instalaciones que se establezcan en el proyecto, se determinarán dos zonas indispensables para el correcto desarrollo de estas infraestructuras de red primario: un área de reserva contigua a las instalaciones para futuras ampliaciones o mejoras y una zona de servidumbre de protección, que posibilite la minimización de las afecciones referidas a ruidos, olores e integración paisajística, y en la que se excluya la implantación de usos residenciales, sanitarios, culturales u recreativos, todo ello de conformidad con lo dispuesto en el artículo 23 apartado 4 de la Ley 10/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, y en las Directrices referidas a los sistemas de tratamiento, apartado 6.3.2 del vigente Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunitat Valenciana, aprobado por Decreto 197/2007, de 3 de octubre, del Consell de la Generalitat. Al respecto, se consideran afecciones cercanas las que se pudieran derivar de la ejecución de los sectores Camí Vell de Horquera (A-6), Montehorquera Golf (1) y La Llomayna 2 (A-2), incluso los sectores residenciales Monte Horquera y La Llomayna existentes.»  
En cuanto al riego del sector en la documentación presentada se propone, durante los primeros años de puesta en servicio, es decir hasta alcanzar las 2.650 viviendas, la recogida y acumulación de aguas pluviales y la depuración del los vertidos reconducidos de la actual depuradora de Montehorquera.  
Con respecto a esto, y teniendo en cuenta la Ley 9/2006 reguladora de campos de golf en la Comunitat Valenciana, se priorizará el uso de agua depurada en terciario para el riego, cualquiera que sea la fuente de esta, cumpliendo los parámetros de calidad que le sean exigibles, siendo a cargo del promotor, público o privado, las instalaciones necesarias para complementar el tratamiento de las mismas. Sin que en ningún caso puedan detraerse caudales del uso agrícola que no hubieren sido liberados de dicho uso, de acuerdo con los procedimientos y garantías establecidos por la legislación vigente. El riego de campo de golf se realizará con aguas procedentes del rechazo del tratamiento de potabilización y con las aguas procedentes de la EDAR de la urbanización.   
Respecto al suministro eléctrico del sector, se obtendrá de la subestación de transformación existente en el término municipal de Riba-roja de Túria. El trazado previsto se efectuará siempre que sea posible por viales o caminos públicos. Las conexiones para otros servicios, como son el gas y el teléfono, se ejecutarán partiendo de la urbanización Montehorquera, donde se cuenta con la infraestructura necesaria para el punto de conexión. Este servicio no dispone de documentación suficiente acerca del trazado de estas infraestructuras por lo que no se evalúan dentro de este procedimiento.  
7. El EIA identifica y valora los posibles impactos que se derivan del planeamiento propuesto, mediante una matriz general de impactos, pudiéndose considerar globalmente el impacto de carácter Severo.   
En el apartado de medidas correctoras se establecen criterios para la minimización del impacto en las diferentes fases de desarrollo del PAI.  
  
En el programa de vigilancia ambiental se establecen medidas de control para el cumplimiento de las medidas correctoras, tanto en la fase de construcción y funcionamiento.   
Serán de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas que no entren en contradicción con la declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1 La autoridad competente sustantiva, sobre la base de lo dispuesto en la disposición transitoria segunda de la LOTPP, ha estimado que la legislación reguladora aplicable a la elaboración y aprobación del instrumento de planeamiento ha introducido, en el procedimiento administrativo aplicable, un proceso de evaluación ambiental en el que el órgano promotor integra los aspectos ambientales, procediendo la aplicación de la Ley 2/1989 y su anexo, así como las demás resoluciones específicas en la materia. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Homologación y Plan «Montehorquera Golf» del término municipal de Vilamarxant (Valencia), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los siguientes condicionantes:  
1. Todos los proyectos incluidos en el punto 14 «Evaluación Ambiental» del apartado de «Afecciones legales» requerirán su correspondiente evaluación ambiental. Tal es el caso de la estación depuradora de aguas residuales, el campo de golf, el desdoblamiento de la CV-50 (si procede tras consulta a órgano competente) y la modificación del trazado aéreo de la línea de alta tensión (si se optase por esta alternativa).  
2. El documento definitivo del instrumento de planeamiento deberá incorporar las siguientes determinaciones:  
2.1. En el entorno de la edificación próxima a las masas forestales, habrá una franja de 30 metros anchura separando la zona edificada de la forestal, permanentemente libre de vegetación baja y arbustiva, y en su caso con el estrato arbóreo fuertemente aclarado y podado hasta 2/3 de la altura total de cada pie así como un camino perimetral de 5 metros de anchura. La referida franja de protección, así como el camino perimetral, que han de separar la zona edificada de la forestal no afectarán al suelo forestal, asimismo, la línea de afección coincidirá con la de parcela y no con la de edificación.  
2.2. El suelo forestal que se ha considerado como parque público natural, deberá ser protegido por una figura de planeamiento tal como se establece en el artículo 13.6 de la LOTPP.  
2.3. En la zona colindante con el paraje natural «Les Rodanes» deberán implantarse actuaciones que actúen y ejerzan una función de zona de amortiguación de impactos que contribuya a la conservación de este espacio natural, citándose a título de ejemplo: los espacios libres, zonas verdes, equipamiento deportivo, etc.  
2.4. Realización de un estudio de la calidad del aire de partículas (PM10) y de los gases SO2, NOX y CO, en todo el perímetro del sector ya que es imprescindible conocer la situación preoperacional. El estudio se remitirá al Área de Calidad Ambiental para que emita informe al respecto.  
2.5. Establecimiento del perímetro de protección de agua destinada a consumo humano definido en el artículo 18.1 de la LOTPP y, en el supuesto de una posible reducción del mismo, se deberá aportar un estudio específico pormenorizado que justifique una distancia distinta a la indicada. Informado por la Dirección General del Agua.  
2.6. Cumplimiento, en cuanto a la implantación de la EDAR, de la normativa sectorial correspondiente en materia de ruidos, olores, etc.  
2.7. Incorporación del Informe de la Dirección General de Aviación Civil acerca de las afecciones aeronáuticas, ya que el sector se ubica en una zona especialmente sensible para la operación del aeropuerto, como es el entorno de la cabecera de la pista.  
2.8. Deberán figurar en el Documento definitivo, como condicionantes previos al inicio de las obras de urbanización, los siguientes:  
- Informe, en el sentido que resulte, regulado en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, que será evacuado por el Organismo de cuenca correspondiente (Confederación Hidrográfica) relativo a la Afección de la actuación al dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y de policía, la incidencia de la actuación en el régimen de corrientes y a la disponibilidad de recursos hídricos suficientes para atender el incremento de la demanda de agua que implique la actuación objeto de informe. Asimismo, se consultará acerca del estado cuantitativo de las masas de agua y los derechos de aprovechamiento de aguas de que disponga el municipio y aquellos que se destinen al sector según el incremento de habitantes propuesto.   
- Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, en el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
El proyecto de urbanización del sector deberá incluir documentación técnica relativa a la depuradora prevista para el sector indicando las características técnicas, tipo de tratamiento establecido y caudal de diseño, la fecha de entrada en funcionamiento, y un certificado por parte de la entidad gestora de dicha instalación garantizando la capacidad de absorción de los caudales generados por el sector.  
- Certificado del Ayuntamiento en el que se determina la gestión de los RSU, indicando el volumen de residuos sólidos urbanos que supondrá el desarrollo del sector, el tratamiento que se recibirán y el destino final de los mismos, de conformidad con su correspondiente plan zonal.  
2.8 Deberán figurar en el documento definitivo, como condicionantes previos a la recepción de las obras urbanización, los siguientes:   
- Obtener, de acuerdo artículo 246.1 Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento de dominio público hidráulico (en adelante RDPH), la autorización emitida por la CHJ para el vertido para el agua depurada procedente de la EDAR, para el vertido a cauce de las aguas pluviales y para el vertido indirecto a las aguas subterráneas realizado mediante filtración a través del suelo o del subsuelo debido al riego del campo de golf.  
- Obtener de la CHJ la correspondiente concesión de reutilización de aguas depuradas con destino a riegos, de acuerdo a los artículos 104, 128 y 130 del RDPH.  
- Exigir a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
  
Segundo  
Las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental se completarán con los siguientes aspectos:  
- Al cabo del año de la firma del acta de recepción de las obras de urbanización, se comprobará el nivel sonoro transmitido en el entorno. En caso de que se superen los niveles fijados en las medidas correctoras establecidas, el Ayuntamiento de Vilamarxant comunicará este hecho al órgano ambiental.  
- Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
- Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado  
- El sistema de riego deberá ser independiente de la red de suministro municipal, evitándose la creación de zonas verdes que exijan gran cantidad de agua, optándose preferiblemente por las especies autóctonas y/o los cultivos ya existentes.  
- Será necesaria la reposición de todos los servicios e infraestructuras de riego afectado y funcionalmente necesario por parte del urbanizador. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesan el sector y tienen una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
- La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas, dada la elevada calidad agraria de las mismas, y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto, a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización. Se definirá el lugar y las condiciones de almacenamiento del suelo eliminado, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones de humedad y sus características edáficas.  
- Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de los terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o de cualquier otro tipo de residuo.  
  
Tercero  
Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas así como aquellas derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística de la modificación puntual, bien aquello relativo a la modificación en sí como en lo correspondiente a las posteriores fases de ejecución y funcionamiento.  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 23 de julio de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
Valencia, 8 de enero de 2013.- El director General de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML