Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7452, del 28-01-2015 (2015/515)

RESOLUCIÓ de 14 gener de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 2/13-AIA Onda, 59/14-AIA Villena, 85/14-AIA Borriana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7452

Data del DOGV
:   28-01-2015

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2015/515

CVE


Data del document
:   14-01-2015

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Borriana](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 14 gener de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 2/13-AIA Onda, 59/14-AIA Villena, 85/14-AIA Borriana. [2015/515]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de l'estimació d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 2/13-AIA Onda, 59/14-AIA Villena, 85/14-AIA Borriana.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 2/13-AIA.  
Títol: Modificació substancial per a indústria de fabricació de frites, esmalts i colorants ceràmics.  
Promotor: Smalticeram España, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental (expedient 093/11 IPPC).  
Localització: urbanització Sud-14, polígon 44, parcel·la 1, terme municipal d'Onda (Castelló).  
Antecedents  
L'empresa està inscrita en el registre general d'instal·lacions d'IPPC de la Comunitat Valenciana amb el número 004-04/AAI/CV.  
La Direcció General de Qualitat Ambiental el 10 de setembre de 2004, atorga a l'empresa Smalticeram España, SA, l'autorització ambiental integrada, prèvia declaració d'impacte ambiental favorable amb condicionants (amb data 15 d'abril de 2004, expedient 019/04-AIA).  
  
Descripció del projecte  
L'objecte d'este projecte és la sol·licitud de renovació de l'autorització ambiental integrada (d'ara en avant AAI) i de modificació substancial d'una indústria de fabricació de frites, esmalts i colorants ceràmics (activitat ja existent d'acord amb la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental).  
La modificació substancial de l'AAI, considera com a nou equip la maquinària prevista en l'AAI 004-04/AAI/CV que no va arribar a instal·lar-se, i l'ampliació de part de les naus destinades a producció.  
La capacitat de producció per a la secció de fusió és de 103,45 t/dia, tenint en compte tant els forns de fusió existents com els que s'amplien, resultant 30000 t/any de frites, de les quals 15000 t/any passen directament a expedició de càrregues i la resta s'empren per a la producció d'altres productes.   
L'aigua requerida prové del subministrament municipal per al procés industrial, instal·lació contraincendis, lavabos, vestuaris d'oficines i laboratori, s'emmagatzema en una bassa de 1072 m³ de capacitat per a la seua distribució als distints punts de consum.   
L'emplaçament compta amb els servicis urbanístics: subministrament municipal d'aigua, energia elèctrica, gas natural, clavegueram municipal i xarxa d'aigües pluvials.  
A més compta amb gasoil en depòsit fix legalitzat de 2000 l, sent el consum anual estimat d'uns 15000 l per al funcionament dels carretons elevadors i grups electrògens.  
Descripció del procés productiu  
L'activitat de l'empresa és la producció i comercialització de frites, esmalts, granalles, compostos i serigrafies.  
1. Secció d'emmagatzematge, dosificació i transport a forns.  
Es realitza la recepció i emmagatzematge de les matèries primeres, com ara: argila, caolins, feldspats, alúmines, zirconis, borats, etc., en sitges estanques, que compten amb un filtre de mànegues per a la seua despressurització.  
Pesat el material es portarà fins a la sitja d'emmagatzematge del forn corresponent, situat en la secció de fusió de frites.  
Les dosificacions incorrectes seran destinades a una tremuja de recuperació que compta amb un filtre de despressurització, per a la seua reincorporació al procés productiu.  
Esta secció compta amb un filtre general d'aspiració, tant la tremuja de recuperació com el filtre general comptaran amb campanes de descàrregues i preses d'aspiració, perquè el material que no es puga incorporar al procés productiu puga ser reutilitzat en la planta de recuperació.  
  
2. Secció de fusió de frites.  
Des de cada sitja d'emmagatzematge es transporta el material fins als forns, on es produïx la fusió de la mescla de productes minerals, originant una bassa de massa fosa, que fluïx a l'exterior fins a les fritadores, on per xoc tèrmic amb aigua, es produïx la cristal·lització i per vibració l'extracció de la frita cristal·litzada.  
Cada forn disposa d'una tremuja de refosos, en la qual es depositarà el material de recuperació que s'anirà afegint a la mescla de les sitges.  
  
El combustible utilitzat en cada cremador dels forns és gas natural, mesclat amb aire calfat procedent de l'intercanviador del forn i enriquit amb oxigen.  
Cada forn disposa d'un filtre de mànegues, per a la depuració de fums junt amb intercanviadors aire-aire, per a refredar el fum. Els fums depurats seran abocaments a l'exterior per mitjà d'una xemeneia que disposarà de silenciador per a evitar sorolls i preses amb plataforma d'accés per a l'obtenció d'analítiques dels fums i el residu retingut en el filtre es porta a la tremuja de refosos.   
L'aigua calenta utilitzada en els processos de refredament de la frita i la refrigeració dels alimentadors dels forns és conduïda per mitjà de canaletes a una bassa de decantació, refredada en una torre de refrigeració i reincorporada al circuit tancat de refrigeració.  
La bassa d'aigua freda a causa de les pèrdues per evaporació s'omplirà amb aigua procedent de la bassa d'aigua blanca depurada (depuradora 1).  
La frita resultant s'emmagatzema en big-bags i es porten a la secció d'emmagatzematge de frites en zona coberta, per a la seua posterior distribució a la secció d'expedició de càrregues, a la secció de dosificació de frites i caolins o a la secció de compost.  
3. Secció dosificació de frites i caolins.  
Les frites obtingudes es dosificaran amb caolins. El producte resultant pot anar a la secció d'expedició de càrregues o a la secció d'additius. Esta instal·lació compta amb un filtre de mànegues.  
4. Secció compost.  
La fabricació de compost és una mescla en sec de frites amb productes minerals, colors i additius químics, destinats a la secció expedició de càrregues o a la secció d'additius.  
La instal·lació compta amb un sistema de depuració format per dos filtres de mànegues i preses d'aspiració distribuïdes per esta secció. El rebuig d'este filtre és portat a la planta de recuperació de materials.  
  
5. Secció additius.  
En esta secció s'afigen additius a les frites provinents de la secció de compost i de la secció dosificació de frites i caolins, i posteriorment s'enviaran a la secció expedició de càrregues o a la secció de mòlta.  
  
6. Secció de mòlta.  
El material provinent de la secció additius es moldrà en via humida i es transformarà en esmalt líquid blanc, este s'emmagatzemarà en cossis i s'enviarà a la secció expedició de càrregues o es bombarà fins als contenidors d'emmagatzematge de la secció de pintat o secció d'assecat. La instal·lació compta amb un filtre de mànegues i boques d'aspiració.  
  
7. Secció assecat.  
Es procedix a l'assecat i micronitzat dels esmalts líquids que provenen de la secció de mòlta, produint-se serigrafies, que s'enviaran a la secció expedició de càrregues o a la secció de mesclat. Cada atomitzador estarà dotat d'un filtre de mànegues, ventilador i xemeneia, per a depurar els vapors d'aigua produïts durant l'atomitzat, l'aigua utilitzada per a la neteja d'esta secció s'arreplegarà en canaletes independents que les portarà fins a les depuradores. Hi ha a més filtres de mànegues per a les seccions d'atomitzat, encarregats de l'aspiració en la descàrrega dels atomitzadors.  
8. Secció de mesclat.  
Amb les serigrafies i matèries primeres procedents de la secció d'emmagatzematge s'obtindran serigrafies pintades, atomitzat i granalles per mitjà de mescladores, tamisos, incubadores, formigoneres, etc.  
9. Secció ensacat, paletitzat i enfardellat.  
Els productes resultants seran ensacats i paletitzats i portats a la secció de càrregues. Esta zona compta amb un filtre general de planta.  
10. Secció de recuperació de materials i neteja d'instal·lacions.  
  
Ací es porten tots els residus generats en les diferents zones i instal·lacions de la fàbrica per a ser reutilitzats o retirats per gestor autoritzat.  
  
En esta secció també es destinen els palets, cossis i big-bags per a la seua neteja i posterior reutilització en el procés productiu, comptant amb un filtre de mànegues per a l'aspiració general.  
En esta secció es reutilitzaran els residus següents:  
- frites procedents de la neteja de les bassa de refrigeració.  
- Rebuig dels filtres que no compten amb recirculació.  
- Residus procedents de la neteja de les seccions i dels filtres de neteja.  
- Llots produïts en la depuració d'aigües.  
- Materials que no han superat els controls de qualitat i no es poden recuperar en la seua secció de producció.  
El procés productiu descrit no ha patit canvis de l'avaluat en l'expedient inicial  
(019/04-AIA) proposant, per a aconseguir l'increment de producció previst, l'ampliació de les instal·lacions en les següents seccions, de forma resumida:  
En la secció de fusió de frites  
- Tres nous forns amb els seus corresponents equips de filtració.  
  
- Una estació de subministrament d'oxigen per a la combustió.  
- Circuit de refrigeració de frites incloent una torre de refrigeració.  
  
Secció dosificació de frites i caolins  
- Dos sitges de caolí.  
- Quatre sitges de frita.  
- Un filtre d'aspiració general.  
Secció compost  
- Un filtre d'aspiració general.  
Secció de mòlta  
- S'amplien els molins de boles.  
Secció assecat  
- Un assecador d'esmalts líquids.  
Secció de granalles  
- Mescladora.  
- Polipast.  
- Incubadora de granalles.  
Secció de mesclat  
- Una mescladora en sec de 1500 litres.  
També inclouen com a instal·lacions de la modificació substancial l'execució de les infraestructures de tractament d'aigües residuals industrials ja previstes en l'AAI autoritzada, consistents en:  
Depuradora 1 o depuradora de procés blanca. Composta per la bassa de recepció i instal·lació de tractament de l'aigua utilitzada en la secció de mòlta i atomitzat en blanc.  
Depuradora 2 o depuradora de procés pintada. Composta per la bassa de recepció i instal·lació de tractament de l'aigua utilitzada en la secció de mòlta i atomitzat pintat, en els laboratoris, en la planta pilot i neteja de les instal·lacions.  
Els residus generats per l'empresa i la seua codificació, segons l'Orde MAM/304/2002, de 8 de febrer, per la qual publiquen les operacions de valorització i eliminació de residus i la Llista Europea de Residus, són els següents:  
Residus assimilables a urbans  
200301 Fem, menjar, llandes de beguda, gots de plàstic, fleixos, tovallons de paper.  
Residus no perillosos (estos residus seran enviats a gestor autoritzat)  
  
150101 Paper i cartó no contaminat.  
150102 Plàstic no contaminat.  
150103 Fusta.  
080203 Suspensions aquoses ceràmiques.  
101201 Rebuig de material cru ceràmic (planta pilot).  
101208 Rebuig olla ceràmica (planta pilot).  
170407 Metalls mesclats.  
Residus perillosos (estos residus seran enviats a gestor autoritzat, excepte els que es valoritzen, que són els descrits anteriorment)  
150110\* Envasos de plàstic, paper/cartó i metàl·lics contaminats.  
  
150202\* Sòlids contaminats.  
130110\* Oli hidràulic contaminat.  
200121\* Llums i tubs fluorescents.  
150202\* Draps, cotons i esponges.  
160303\* Residu sòlid ceràmic.  
101211\* Frites.  
190813\* Llots de depuradora. (Quan es determine que és perillós).   
  
L'empresa valorarà els següents residus generats introduint-los en el procés productiu:  
160303\* Residu sòlid ceràmic (general, laboratori) 150000 Kg/any.  
  
101211\* frites (general, laboratori) 75000 Kg/any.  
190813\*/190814 Llots de depuradora (depuradora) 750000 Kg/any.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 21 de desembre de 2012, es registra en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental nota de règim intern del Servici de Protecció i Control Integrat de la Contaminació, sol·licitant, d'acord amb l'art. 14 del Decret 127/2006, ponència de la proposta en la comissió d'anàlisi ambiental integrat, referida a l'avaluació d'impacte ambiental del projecte. Remet expedient compost per:  
Projecte bàsic per a la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, annex al projecte bàsic, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi, avaluació ambiental acreditativa d'una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental, la qual s'emet favorable i informació pública del projecte i estudi d'impacte ambiental, sense haver-se presentat al·legacions.  
El 30 de maig de 2014, el Servici de Protecció i Control Integrat de la Contaminació, reitera la petició efectuada en data 21 de desembre de 2012, per a poder prosseguir amb el tràmit de la modificació substancial de l'autorització ambiental integrada.  
Consideracions ambientals  
En relació amb les emissions contaminants.   
L'ampliació prevista genera nous focus d'emissió a l'atmosfera, semblants als considerats en l'AAI, és a dir, de partícules sòlides i de fums.  
La documentació presentada proposa les següents mesures preventives per a minimitzar les emissions contaminants:  
- El transport de matèries primeres en camions es realitzarà coberts amb tendal.  
- Els forns a instal·lar tindran una eficiència entre el 50 al 80 % que produiran menys emissions atmosfèriques i proporcionen a més bona transferència de calor, reduint la temperatura en la superfície del fos amb disminució en la generació de volàtils i reducció de les emissions de HCL i HF.  
- No s'utilitzaran matèries que continguen Pb ni Cd.  
- S'utilitzaran cremadors d'oxicombustió, per a reduir les emissions de Nox.  
- S'utilitzarà gas natural i se seleccionaran matèries primeres amb reduït contingut de sofre per a reduir les emissions de Sox.  
El pla previst per al control d'emissions, que queda reflectit en el programa de vigilància ambiental, és el següent:  
Anualment  
- Manteniment de la maquinària.  
- Mesurament de les emissions dels focus amb cabal > 30.000 Nm³/h.  
- Mesurament de contaminants dels focus de fusió.  
- Substitució de totes les mànegues dels filtres.  
Cada dos anys  
- Mesurament de les emissions dels focus per a un cabal 10.000 Nm³/h < Q < 30.000 Nm³/h  
Cada tres anys  
- Mesurament de les emissions dels focus per a un cabal <10.000 Nm³/h.  
Els sistemes de vigilància i control de les emissions atmosfèriques seran realitzades a través d'organismes de control autoritzat en matèria de medi ambient.  
El projecte aporta un informe d'inspecció reglamentària d'agents contaminants atmosfèric en fonts estacionàries en l'empresa, per un organisme de control autoritzat.  
En relació amb el consum i gestió de l'aigua:   
L'aigua de l'empresa prové del subministrament municipal per al procés industrial, instal·lació contra incendis, lavabos, vestuaris d'oficines i laboratori.   
L'aigua utilitzada en la instal·lació contraincendis, lavabos de fàbrica i en el procés industrial s'emmagatzemarà en una bassa de 1072 m³ de capacitat i es distribuïx als distints punts de consum.  
Quant a l'afecció de les aigües, no hi ha abocament ni a la xarxa, ni al llit públic de l'aigua utilitzada en el procés.   
L'aigua residual sanitària i la pluvial, aboquen per mitjà de canalitzacions específiques i independents a les xarxes municipals de clavegueram i pluvials respectivament, comptant amb permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram de l'Ajuntament d'Onda.  
Quant a l'aigua residual industrial:   
L'aigua es genera en la secció de mòlta, atomitzat, fusió, planta pilot, laboratoris i neteja d'instal·lacions.   
L'aigua de neteja de les diferents seccions de mòlta, atomitzat, fusió, i neteja de la naus, pararan a canaletes distribuïdes longitudinalment al llarg de les naus, que les conduïxen fins unes basses de recepció prèvies i per mitjà de bombament seran conduïdes fins a la bassa d'acumulació d'aigua residual.   
L'aigua que s'utilitza en la cabina d'esmaltat dels laboratoris, per a arreplegar les partícules de producte (esmalt i colors) projectat sobre les peces, i l'aigua de neteja de les línies d'esmaltat de la planta pilot, es conduïxen a través de canaletes fins a la bassa intermèdia i l'aigua residual es bomba fins a la bassa d'acumulació d'aigua residual.   
  
L'enviament de l'aigua residual des de la bassa d'acumulació a atomitzador extern és per mitjà de canonada. L'aigua blanca depurada i emmagatzemada en la bassa, s'utilitzarà per a compensar l'aigua evaporada del circuit de refrigeració tancat i per a la neteja de les instal·lacions de mòlta i atomitzat en blanc i els llots generats després d'un procés de deshidratació es recuperaran o es gestionaran per mitjà de gestor autoritzat.  
El tractament aplicat a les aigües residuals industrials és fisicoquímic, segons un procés seqüencial de reacció, coagulació, floculació i decantació, per a poder així reintegrar-les en el procés industrial.  
Les basses d'emmagatzematge de les aigües residuals, estaran cobertes, evitant vessaments en cas de pluges.  
Es presenta com a annex al projecte el certificat d'estanquitat i impermeabilitat de les basses d'aigua residual industrial.  
El programa de vigilància ambiental proposa en relació amb el tractament d'aigües residuals:  
- Setmanalment inspecció visual i manteniment de les depuradores d'aigües residuals.  
- Anualment la neteja de l'intercanviador i els seus circuits.  
Quant a l'afecció al sòl el projecte contempla que no hi ha cap fuita al sòl ja que les basses d'acumulació d'aigua del procés i de llots són impermeables i estanques.  
Quant a la neteja dels cossis contaminats es compta amb una zona coberta amb solera de formigó i reixetes que conduiran l'aigua fins a la bassa, evitant possibles filtracions al sòl.  
En relació a la gestió de residus:  
Excepte els cossis contaminats, pols ceràmica, frites i llots de depuradora, la resta de residus generats bé s'arrepleguen i emmagatzemen en un magatzem de residus de 800 m³ de superfície cobert, on es disposaran en recipients adequats per a cada un o bé romanen en el lloc on es generen, per a posteriorment ser retirats per gestor autoritzat.  
  
Es revisaran tots els contenidors d'emmagatzematge diàriament, netejant les possibles emissions d'efluents d'estos. Es proposa la utilització de material de contenció com a absorbent, com a mesura preventiva en cas de vessaments accidentals. L'oli usat s'emmagatzema en depòsit proporcionat pel proveïdor sobre cubeta de contenció de vessaments, quan la cubeta estiga plena s'avisa al gestor perquè succione l'oli per mitjà de bombament.  
Els residus assimilables a urbans són depositats i transportats en contenidors específics i seran arreplegats pels servicis de neteja municipals.  
Desapareixerà el residu de suspensions aquoses, generant-se el residu llots de depuradora, que caldrà caracteritzar per a saber si és un residu perillós o no, quan l'empresa pose en marxa la instal·lació de depuració.   
L'empresa té implantat un sistema de depòsit devolució i retorn, per la qual cosa realitzarà la neteja dels cossis arreplegats dels clients.  
  
El programa de vigilància ambiental proposa setmanalment una inspecció visual dels contenidors de residus per a detectar fugues.  
Quant a la producció de sorolls i vibracions, el projecte contempla que els focus de soroll són:  
- Naus de producció.  
- Laboratori i oficines.  
Les mesures correctores i preventives a adoptar en la instal·lacions:  
- Els ventiladors i motors de la instal·lació es dotaran d'un encapsulat de material acústic per a reduir el nivell sonor.  
- Els tancaments presenten un aïllament acceptable, per la qual cosa no cal adoptar mesures a fi d'amortir el so transmés.  
  
- Els molins comptaran amb un recobriment de plaques d'aïllament acústic per a reduir el soroll.  
- Respecte a la circulació de vehicles, es realitzarà un manteniment periòdic dels mateixos.  
Quant a les vibracions, si aparegueren s'instal·laran sobre suports flexibles tipus goma, suro o semblant i s'adoptaria les mesures oportunes per al seu equilibrat dinàmic i estàtic.  
El projecte aporta un certificat d'inspecció reglamentària del nivell sonor en l'ambient exterior, sent conforme amb l'AAI núm. 004-04/AAI/CV, amb data 13 de novembre de 2008.  
El programa de vigilància ambiental proposa portar un llibre de registre de control d'emissions acústiques.  
Quant a la legionel·losi, l'empresa compta amb torres de refrigeració, per a refredar l'aigua procedent de la fusió de frites en els forns, es realitzaran els controls necessaris per a evitar el bacteri de la legionel·la.  
  
Com a mesures preventives i correctores el projecte proposa:  
- Neteja i desinfecció general dos vegades a l'any d'estes instal·lacions.  
- En cas de condicions ambientals desfavorables (atmosfera bruta), la instal·lació se sotmetrà a una neteja.  
- Es realitzaran al llarg de l'any controls analítics fisicoquímic i microbiològics per a assegurar el programa de manteniment.  
Per a això hi haurà un registre de manteniment i desinfecció. L'empresa contractada estendrà un certificat respecte d'això, el promotor adjunta en la documentació un certificat de neteja i desinfecció de les instal·lacions que estan en marxa i comunicació a l'ajuntament de la instal·lació d'una torre de refrigeració.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu el grup 4, apartat j de l'annex I, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.  
2. L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquella.  
  
4. L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'activitat de «Modificació substancial per a indústria de fabricació de frites, esmalts i colorants ceràmics», promoguda per Smalticeram Espanya, SA, ubicada en la urbanització sud-14, polígon 44, parcel·la 1, terme municipal d'Onda (Castelló), sempre que este es desenrotlle d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació:  
  
1. Es fa extensiu al projecte de modificació substancial de l'activitat tots i cada un dels condicionants inclosos en la declaració d'impacte ambiental formulada amb data 15 d'abril de 2004.  
2. Els residus generats en l'activitat seran els relacionats en la part expositiva d'esta resolució o qualsevol altre codi LER que l'òrgan competent en matèria de gestió de residus considere susceptible d'autorització, sempre que la seua inclusió no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no responga a supòsits en què s'exigisca la tramitació d'un procediment d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent.  
3. Quant als llots de depuradora generats després de la posada en marxa la instal·lació de depuració d'aigües, l'empresa caracteritzarà el residu com a no perillós 190814 o perillós 190813\*, emmagatzemant-lo i gestionant-lo d'acord amb la seua naturalesa i si és el cas perillositat.  
  
4. Els límits d'emissions canalitzades i difuses, la suficiència de la mesures preventives i correctores propostes i la resta d'aspectes relacionats amb la prevenció d'emissions a l'atmosfera, seran establits per l'òrgan competent en la preceptiva autorització d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, D'acord amb el que preveu l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
5. Es portarà un registre documental del programa de vigilància ambiental que permeta comprovar el seguiment i el compliment de les mesures protectores i correctores ambientals propostes en l'estudi d'impacte ambiental presentat.  
La documentació del programa de vigilància ambiental estarà a disposició de les autoritats competents.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, o la detecció de qualsevol impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és escaient, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per ser una acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del mencionat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 19 de desembre de 2014,- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell».  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 59/14-AIA.  
Títol: Planta de tractament i transformació d'àrids procedents de la pedrera «El Cantalar».  
Promotor: Guerola Áridos y Hormigones, SL.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Villena.  
Localització: polígon 74, parcel·la 36, del terme municipal de Villena (Alacant).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte:   
L'objecte del projecte és la sol·licitud de la llicència ambiental d'acord amb la Llei 2 2006,/de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, per a la instal·lació d'una planta de tractament i transformació d'àrids.  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada:   
L'empresa Guerola Áridos y Hormigones, SL, pretén la instal·lació d'un conjunt de plantes mòbils i temporals, destinades al tractament i transformació d'àrids en el paratge conegut com els Alforins en el terme municipal de Villena (Alacant).  
La instal·lació esmentada estaria composta per quatre plantes mòbils que serien: una planta inicial de tractament d'àrids, una planta de formigó, una planta de sòl ciment i una planta per a fabricació d'asfalt. Totes elles amb caràcter temporal i discontinu en funció de les possibles obres a realitzar en la zona.  
El conjunt integral d'estes plantes realitzaria el tractament i posterior transformació del denominat «tot en un» obtingut de la pedrera «El Cantalar» sítia en la parcel·la contigua a la de la instal·lació.  
Descripció de les diferents plantes mòbils  
1. Planta de trituració i classificació d'àrids  
Primera secció  
Tremuja de recepció i alimentador: rep la pedra directament des del front de pedrera i alimenta de pedra a la matxucadora.  
Matxucadora de mandíbules: realitza una primera fragmentació de la pedra i la reduïx a la quarta part de la seua dimensió d'entrada.  
Cintes d'eixida de material: situades davall la matxucadora, transporten la pedra picada i llasts produïdes a l'estoc, bé per a la seua utilització o reexpedició al següent procés.  
Segona secció  
Alimentador estoc-intermedi i cinta d'alimentació: està situat davall la tremuja i actua de forma enclavada amb el molí secundari, evacuant material comprés entre 40 i 200 mm per mitjà de cinta a la boca de molí.  
  
Molí secundari: molí impactor que tritura l'àrid reduint-ho a una grandària màxima de 60 mm.  
Garbell vibrant: classifica fins a tres grandàries grosses utilitzables i un rebuig que va directament a recirculació.  
Cinta de recirculació: cinta situada entre el segon garbell i el primer, rep els materials que per mitjà de bypass s'envien a trituració terciària. Compta amb proteccions al cap i a la cua per a controlar les transferències de material i evitar emissions de pols a l'ambient.  
Tremuja de recollida de recirculació: arreplega l'aportació que les cintes de recirculació envien des dels garbells 1 i 2. Garantix l'estoc necessari per a l'alimentació del molí terciari.  
Molí terciari: tritura els rebuigs i recirculacions forçades que s'han produït en la segona secció. Treballa en circuit tancat.  
Cintes d'arreplegues: transporten els productes classificats prèviament a la zona d'emmagatzematge.  
Control de la planta: en els armaris i pupitre de la caseta de control es troben els aparells de seguiment i control.  
2. Planta de formigó  
Com a activitat complementària al tractament d'àrids es proposa instal·lar una planta de fabricació de formigó. L'àrid suposa més del 90 % dels components del formigó. La fabricació de formigó consistix a mesclar convenientment àrid, ciment i aigua per a obtindre una mescla de consistència blana que una vegada endurit es convertix en un element sòlid molt resistent.  
Tremuja d'àrids: rep i emmagatzema l'àrid de distintes granulometries separadament per a ser utilitzat en la fabricació.  
Sitges de ciment: elements cilíndrics metàl·lics verticals, totalment estancs, que emmagatzemen el ciment descarregat per cisternes fins a la seua utilització en la fabricació.  
Depòsits d'aigua: elements auxiliars on s'emmagatzema l'aigua.  
Depòsits d'additius: emmagatzemen l'additiu necessari per a la fabricació de formigó.  
Bàscula d'àrids: pes l'àrid prèviament dosificat.  
Bàscula de ciment: pes el ciment necessari per a la confecció del formigó.  
Bàscula d'aigua: pes l'aigua necessària per a l'elaboració del formigó.  
Cintes transportadores: transporten l'àrid fins al camió formigonera.  
  
Caragols infinitat: elements transportadors de ciment que, de forma totalment estanca, ho conduïxen fins a la bàscula per al seu pesada.  
Tancaments, filtres i carenats: conjunt de pantalles metàl·liques i elements filtrants que conformen barreres físiques i mecàniques que impedixen l'emissió de pols a l'atmosfera.  
3. Planta de sòl ciment. Marca i model: Intrame Mod. GC-600.  
Funcionament de la central  
Esta central disposa dels mitjans necessaris per a la producció automàtica de sòl/grava-ciment.  
Els àrids es carreguen per mitjà de pala carregadora en les tremuges dosificadores. Cada tremuja disposa d'un alimentador pesador de tipus de banda dotat de velocitat variable, amb sensors de flux de material, que paren el sistema de dosificació quan el cabal no es restablix. Així mateix, la tremuja d'arenes disposa d'un sensor d'humitat per microones per a la correcció de l'aigua necessària per a la mescla.  
Una cinta col·lectora arreplega els àrids i els porta al mesclador continu de doble eix, que mescla els àrids amb el ciment, aigua i additius prèviament dosificats en funció de la fórmula i de la quantitat d'àrids realment dosificada.  
El ciment emmagatzemat en dos sitges de 75 m³ és enviat per mitjà d'infinitats a una tremuja de regulació des de la qual, per mitjà d'una infinitat dosificadora especial dotat de velocitat variable, va a un alimentador pesador que dosifica la quantitat necessària segons fórmula. Una nou infinitat eleva el ciment dosificat fins al mesclador.   
L'aigua és emmagatzemada en un depòsit de 5 m³, des del qual una bomba l'envia fins al mesclador en la quantitat necessària, segons fórmula, humitat de l'arena i quantitat d'àrid.  
Els additius són dosificats per mitjà d'una bomba d'engranatges dotada de velocitat variable i comptador continu i s'introduïxen en el flux d'aigua ja dosificada abans de la seua entrada en el mesclador.  
Tot el procés anterior és controlat per un ordinador en què s'introduïx prèviament la fórmula a treballar i la producció a obtindre.  
El producte ja mesclat és enviat per mitjà d'una cinta elevadora a una tremuja de regulació de 3 m³ de capacitat, des de la qual per mitjà de boques amb comportes accionades pneumàticament des de cabina es carreguen els camions per al seu enviament a obra.  
4. Planta d'aglomerat asfàltic. Marca i model: planta asfàltica Intrame Mod. M-260  
Aplicació i funcionament de la planta:  
Esta planta s'utilitza per a la mescla en calent, per pastat, de diversos components (àrids, filler de recuperació, filler d'aportació i asfalt). L'aglomerat obtingut s'aplica per a la construcció de paviments bituminosos. La producció d'esta planta és de 240-260 t/h.  
El procés de fabricació d'aglomerat és el següent: L'àrid emmagatzemat en tremuges, seleccionat per granulometries, és predosificat a un tambor eixugador del qual surt a una temperatura de 140-170º C. D'este eixugador passa a un elevador en calent, que l'aboca en un garbell dosificador de precisió, tot seleccionant els àrids esmentats en quatre grandàries distintes, àrids 1, 2, 3 i 4.  
Estos àrids s'emmagatzemen en quatre tremuges en calent, les quals van proveïdes de mecanismes d'obertura, que permeten dosificar les quantitats desitjades en una tremuja de pesat amb bàscula acumulativa.  
El filler en suspensió es recupera en la captació de fums de l'eixugador per mitjà d'un filtre de mànegues, passant a una infinitat que dosifica la quantitat desitjada a una tremuja de pesat.   
L'asfalt emmagatzemat en tancs, es dosifica a través d'un sistema de bombament de funcionament continu, que aboca en una cubeta de pesat d'asfalt amb final de pesada per mitjà de tall de vàlvula de tres vies bifurcant al retorn del tanc l'asfalt bombat.  
Dosificades les característiques d'àrids, filler i asfalt, s'aboquen en un mesclador de doble eix horitzontal de braços proveïts de potes de pastat. El producte ja pastat es descarrega sobre camió o sobre transportador a sitja de reserva d'aglomerat.  
Un filtre de mànegues per via seca elimina les partícules sòlides evitant la contaminació del medi ambient.  
Infraestructures projectades  
Per a l'accés a la parcel·la s'aprofitarà el camí asfaltat pel qual s'accedix actualment a la pedrera «El Cantalar», sense afectar la principal via de comunicació, la carretera CV-656 Villena-Fontanars. Els vials necessaris per a la circulació dels vehicles en l'interior de la parcel·la es realitzaran per mitjà de la retirada de la capa de terra vegetal i posterior compactació del terreny.  
La parcel·la estarà dotada de subministrament elèctric per mitjà de la instal·lació d'un centre de transformació de 1000 kVA. El punt de connexió es realitzarà a l'altura de la parcel·la on s'instal·laran les plantes mòbils. La connexió es realitzarà des de l'estesa elèctrica existent que discorre paral·lel a la carretera CV-656, tenint una longitud aproximada de 100-120 ml. El subministrament als distints elements elèctrics es realitzarà per mitjà de canonada soterrada en una rasa i dotada amb els corresponents registres.   
D'acord amb la documentació aportada, el subministrament d'aigua per a ús industrial es realitzarà a través de cisternes que es descarregaran en un depòsit central. La distribució de l'aigua als distints depòsits de cada una de les línies de tractament es realitzarà per mitjà de canonada de polietilé soterrada en rasa i dotada de les corresponents claus de pas. No obstant això, segons informe de Confederació Hidrogràfica del Xúquer que es troba en l'expedient, el titular ha sol·licitat un aprofitament d'aigües subterrànies.  
Les obres d'instal·lació de les distintes plantes es basaran principalment en xicotetes fonamentacions que servisquen de suport als elements de les plantes i que asseguren la fermesa del terreny per a evitar desplaçaments imprevistos.  
En el perímetre de la superfície ocupada de la parcel·la s'instal·larà una tanca metàl·lica a base de malla galvanitzada de simple torsió de 2 metres d'altura. La seua col·locació es realitzarà per mitjà de pals ancorats al sòl amb una xicoteta fonamentació d'aproximadament 0,20 x 0,30 centímetres. La mencionada tanca es recularà a la distància necessària per a evitar possibles afeccions (18 metres de distància de la carretera CV-656). Davant d'esta tanca es crearà una barrera visual per mitjà d'un cordó de terra de 5 metres d'amplària i 2 metres d'altura sobre el qual es plantaran espècies vegetals de port arbustiu alt, com la retrama (Retrama ssp.) i també de port arbustiu baix, encara per definir.  
Tramitació administrativa  
Amb data 16 de setembre de 2011 es rep en la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient ofici de l'Ajuntament de Villena remetent expedient de sol·licitud de llicència ambiental per a l'activitat de planta de tractament i transformació d'àrids procedents de la pedrera «El Cantalar», situada en la parcel·la 36 del polígon 74, del terme municipal de Villena (Alacant), promoguda per Guerola Áridos y Hormigones, SL, a fi d'obtindre la preceptiva declaració d'impacte ambiental, en compliment del que disposa l'article 51 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental. El mencionat expedient consta de: projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental, certificat municipal de compatibilitat urbanística i certificat del resultat d'informació pública, així com les al·legacions presentades i resposta a aquelles.  
Segons certificat expedit per l'Ajuntament de Villena de data 22 de juny de 2011, el tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme per mitjà de la inserció del corresponent anunci en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant número 86 de data 9 de maig de 2011. Dins del termini concedit de 30 dies es va presentar escrit d'al·legacions al projecte per part de la senyora Catalina Hernández Martínez, com a representant del partit polític Els Verds d'Europa. Segons certificat del secretari de l'Ajuntament de Villena, de data 30 d'agost de 2011, la junta de govern local, reunida el 17 d'agost de 2011 va adoptar l'informe emés per la tècnica municipal de medi ambient com a contestació de l'òrgan substantiu a les mencionades al·legacions.  
El 2 de juliol de 2013 la direcció territorial d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient remitent projecte de declaració d'interés comunitari, sol·licitant informe de viabilitat de l'activitat.  
El 14 d'agost de 2013 se sol·licita al Servici de Vida Silvestre de la Direcció General de Medi Natural informe en relació a la incidència mediambiental de l'activitat, tenint en compte que es troba dins de l'àmbit de la ZEPA els Alforins.  
El 16 d'octubre de 2013 la Direcció General del Medi Natural remitent informe.  
El 5 de novembre de 2013 la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient remitent documentació complementària aportada pel promotor.  
El 19 de novembre de 2013 es remet a la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient informe sobre necessitat de sotmetiment de l'expedient a avaluació d'impacte ambiental.  
El 3 de gener de 2014 la Direcció General del Medi Natural remitent resolució de declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000.  
El 12 de febrer de 2014 la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient remitent nova documentació aportada pel titular de l'activitat.  
El 15 d'octubre de 2014 l'Ajuntament de Villena reitera la seua petició de resolució de declaració d'impacte ambiental.  
El 20 d'octubre de 2014 se sol·licita a la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient resolució de declaració d'interés comunitari i informes basant-se en els quals s'ha elaborat, rebent la documentació sol·licitada el dia 30 d'octubre de 2014.  
Informes  
En l'avaluació ambiental del projecte s'han considerat els següents informes, el contingut dels quals es resumix en la resolució de declaració d'interés comunitari:  
1. Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de la Conselleria de Cultura i Esport, de data 2 de març de 2011.  
2. Informe arqueològic del Museu Arqueològic José María Soler, de l'Ajuntament de Villena, de data 1 de juny de 2011.  
3. Informe del departament de qualitat ambiental de l'Ajuntament de Villena de data 8 de juny de 2011.  
4. Informe de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, de data 16 de juliol de 2013.  
5. Informe del Servici Territorial d'Energia de la Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació, de data 8 d'agost de 2013.  
6. Informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial d'Alacant, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, de data 27 d'agost de 2013.  
7. Informe de la Secció de Qualitat Ambiental de la Direcció Territorial d'Alacant, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, de data 10 d'octubre de 2013.  
8. Informes del departament de carreteres, de l'àrea d'infraestructures de la Diputació Provincial d'Alacant, de dates 30 d'octubre i 13 de novembre de 2013.  
9. Informe del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, de data 14 de novembre de 2013.  
10. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 13 de desembre de 2013.  
11. Informes del Servici de Planificació de la Direcció General de Transports i Logística, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, de dates 22 de novembre de 2013 i de 20 de gener de 2014.  
12. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 8 de gener de 2014.  
  
Consideracions ambientals  
1r Consultada la cartografia temàtica de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, s'assenyala que:  
a) La parcel·la en què es pretén emplaçar l'activitat es troba dins de la zona d'especial protecció per a les aus «Els Alforins», per la qual cosa el projecte s'ubica en una zona d'especial sensibilitat ambiental.  
  
b) L'activitat proposada no se situa en l'àmbit de cap altra figura reglamentada en desplegament de la llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
c) La ubicació del projecte és contigu amb la carretera CV-656 Villena-Fontanars, la titularitat de la qual actualment pertany a la Diputació Provincial d'Alacant. En conseqüència, i d'acord amb el que establix els articles 33 i 34 de la Llei 6/1991, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, la franja de terreny corresponent als 25 metres mesurats des de l'aresta exterior de la calçada constituïx la zona de protecció de la carretera, amb les restriccions que això comporta quant a instal·lacions, usos i altres obligacions del propietari.  
En tot cas, la realització de l'actuació haurà de ser objecte d'autorització expressa per part de l'administració titular de la via.  
En data 30 d'octubre de 2013, la diputació provincial d'Alacant emet un informe favorable a l'activitat, indicant a pesar que: «... qualsevol instal·lació de servicis; aigua potable, telefonia, línies elèctriques, etc., que afecten les zones del domini públic o de protecció de la via provincial, seran motiu de petició expressa en el seu moment».  
d) La localització de l'activitat no es troba afectada per cap tipus de risc, per inundació, lliscaments o despreniments, erosió, etc.  
  
2n Les principals afeccions ambientals associades a l'activitat seran les següents:  
a) Afecció a la qualitat atmosfèrica  
a.1. Sorolls  
Esta acció es referix al soroll produït per les plantes d'insistència d'àrids, d'elaboració de formigó, etc., així com pel trànsit dels vehicles pesats que transporten les matèries primeres per a l'elaboració dels diversos materials i els que transporten els productes elaborats per a ser utilitzats en obra.  
Les mesures proposades per a la minimització i atenuació de les emissions acústiques i vibracions combinen dispositius que passen a formar part de la instal·lació i l'aplicació de bones pràctiques, d'eficàcia provada en altres instal·lacions de l'empresa. Se seguirà el que disposa el Reial Decret 212/2002, de 22 de febrer pel qual es regulen les emissions sonores en l'entorn degudes a determinades màquines d'ús a l'aire lliure.  
Les zones de transferència tremuja-cinta estaran dotades de corrons impactors vulcanitzats de manera que se suavitza la vibració en la transferència de material i per tant s'atenua l'emissió de soroll. Els encaminadors metàl·lics de les tremuges a les cintes estan folrats de goma en la zona de contacte de manera que s'atenua també la vibració i emissió acústica.  
Les zones de transferència de cinta a garbella disposaran d'un calaix metàl·lic amb una zona de retenció de material. Este dispositiu cobrix el punt de transferència i minimitza tant la producció de sorolls com la emissió de partícules a l'atmosfera.  
Així mateix, a continuació hi ha una zona de retenció amb uns deflectors interns que reduïxen la velocitat del material, disminuint el colpejament amb la carcassa i els components metàl·lics de la zona de transferència, contribuint a reduir les emissions acústiques.  
La garbella de la planta d'aglomerat està dotada de carenat. D'esta manera s'aïlla la interacció de les malles i l'interior de la garbella disminuint substancialment les emissions percebudes en l'exterior.  
En les zones de transferència de garbella a cinta i per a la resta de transferències es disposaran encaminadors cònics amb gomes d'ajust per a una major protecció acústica. Tots els finals de cinta disposaran de capota/capçal/calaixos encaminadors que suavitzen el pas del material amb deflectors interiors que minimitzen el nivell sonor.  
Les instal·lacions disposaran de variadors de freqüència per a modular la velocitat de procés en funció de les característiques del material de partida i de la destinació previst del mateix, a més d'interrompre qualsevol incidència que genere emissions acústiques que puguen superar els nivells d'emissió establits en la normativa vigent.  
Els vehicles i maquinària mòbil empleats en les plantes per part de l'empresa disposaran de marcat «CE», estaran sotmesos a ITV en els casos aplicables i inclosos en els plans de manteniment i inspecció periòdica ja existent en l'empresa.  
a.2. emissió de partícules de pols a l'atmosfera  
Esta acció fa referència a l'alçament de pols produït per la insistència de l'àrid per a aconseguir les grandàries i granulometries desitjades. També pel desplaçament de camions que traslladen els àrids i la resta de matèries primeres i materials de construcció.  
La pols generat afectarà la qualitat de l'aire, incrementant la proporció de partícules en suspensió, incidint de forma indirecta sobre la vegetació agrícola i silvestre dels voltants per deposició de les mencionades partícules sobre aquella.  
Les mesures proposades per a la minimització i atenuació del soroll contribuïxen simultàniament a reduir les emissions de pols. A més, en la documentació tècnica es contemplen les següents mesures específiques:  
  
- Les arreplegues situades al peu de cada cinta es mantindran altes perquè el material en la seua caiguda llisque pel seu propi talús reduint l'emissió de pols, en evitar en gran manera l'acció del vent.  
- Les plantes de transformació reben els àrids sobre tremuges metàl·liques tancades amb una obertura en la seua part superior. Les pales carregadores depositen el material amb una altura de descàrrega entre 50 i 70 centímetres. Per a evitar l'emissió al màxim es produïx la maniobra de descàrrega a la mínima altura possible sobre les tremuges.  
- El ciment que s'utilitza en les instal·lacions s'emmagatzema en sitges metàl·liques totalment estanques. La descàrrega es realitza de forma pneumàtica per mitjà de canonades i mànegues a baixa pressió i gran cabal, amb un control total de la maniobra que es complementa amb la instal·lació de filtres de mànegues. El ciment es dosifica per mitjà de caragols sense fi des de les sitges d'emmagatzematge fins a la boca de descàrrega de forma totalment estanca.  
- El filler de recuperació de la planta d'aglomerat s'obté per aspiració i posterior pas per filtre de mànegues. Este procés està totalment carenat des que l'àrid viatja per la cinta transportadora fins que el filler s'emmagatzema en sitja metàl·lica per mitjà d'un elevador de catúfols totalment estanc.  
- Els vials interiors de l'activitat es pavimentaran convenientment per a evitar l'emissió de pols a l'ambient. Els camins d'accés a les instal·lacions es mullaran per mitjà d'un sistema automatitzat de microaspersors i difusors d'aigua, accionat amb un dispositiu de detecció de moviment que posarà en funcionament el sistema al pas dels vehicles; l'objectiu és saturar d'humitat el tram des de la superfície del terreny fins una altura de 80-100 centímetres per a retindre les partícules de pols i que no passen a estrats superiors de l'atmosfera. Així mateix, a l'entrada de les instal·lacions, es construirà un gual inundable d'altura i amplària suficient perquè la superfície de les rodes dels vehicles que accedisquen al recinte s'humitege i així disminuir la quantitat de partícules de pols emeses a l'atmosfera. La freqüència de mullat dels vials d'accés s'ajustarà a les necessitats reals de cada moment.  
  
- Es limitarà la velocitat de circulació de tot vehicle autopropulsat a 20 km/h. D'esta manera també es reduïx la quantitat de terra alçada pel pas dels dits vehicles, minimitzant les partícules de pols suspeses en l'atmosfera i reduint al mateix temps l'emissió de sorolls.  
  
- Com a mesura preventiva addicional es proposa que tots els camions que transporten àrids porten la seua càrrega coberta.  
a.3) Emissió de gasos  
L'estudi d'impacte ambiental identifica com a fonts d'emissió de gasos, tant per a la fase de construcció com de funcionament, només la circulació de vehicles i maquinària pesada per a transport de materials, considerant que es produirà un empitjorament puntual de la qualitat de l'aire. En l'apartat de mesures correctores es proposa l'adequat manteniment de les màquines amb motor de combustió per personal qualificat i la limitació dels nivells d'emissió per davall dels màxims establits per la Llei 38/1972, de 22 de desembre i el Decret 833/1975 que la desenrotlla, a més dels Decrets 1.613/1985 i 2616 d'eixe mateix any (legislació actualment derogada).  
  
L'estudi d'impacte ambiental es considera incomplet en relació amb l'anàlisi i valoració de la contaminació atmosfèrica. Es remet per tant, el pronunciament definitiu en este aspecte a l'autorització administrativa que, basant-se en l'articule 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, requerixen les activitats incloses en els grups A i B de l'annex IV (Reial Decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera i s'establixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació). En este sentit, les instal·lacions projectades s'emmarquen, en principi, en els següents grups i codis:  
  
- Grup B, codi 03 03 13 00: producció de mescles bituminoses o conglomerats asfàltics.  
- Grup C(2), codi 04 06 12 05: fabricació de prefabricats de ciment, fibrociment, sòl-ciment o semblants.  
(2) esta activitat, al trobar-se en un espai de Xarxa Natura 2000, passarà a considerar-se com a grup B.  
- Grup B, codi 04 06 12 06: plantes de formigó.  
- Grup B, codi 04 06 16 01: activitats primàries de mineria no energètica que comporten l'extracció o tractament de productes minerals quan la capacitat és > 200000 t/any o per a qualsevol capacitat quan la instal·lació es trobe a menys de 500 metres d'un nucli de població.  
  
Els límits d'emissions canalitzades i difuses, la suficiència de les mesures preventives i correctores propostes i la resta d'aspectes previstos en el procediment d'autorització seran establits per l'òrgan competent en la matèria.  
b) Afecció al sòl  
L'afecció al sòl no ha sigut considerada de forma específica en l'estudi d'impacte ambiental, a pesar que l'activitat a desenrotllar està inclosa, almenys parcialment d'acord amb el Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, entre les activitats potencialment contaminants del sòl. El sòl pot veure's afectat bé per la deposició continuada de les partícules emeses per les diferents plantes, bé pels possibles abocaments fortuïts de productes contaminants.  
Les mesures encaminades a evitar o minimitzar els dits efectes estan contingudes en altres capítols (per exemple, mesures per a evitar la emissió de partícules de pols, manteniment de maquinària per a evitar els abocaments accidentals). No obstant això, no es proposen mesures d'actuació davant d'abocaments eventuals, per la qual cosa es requerix l'establiment d'un protocol d'actuació davant de la dita circumstància, tant en la fase de construcció com en la fase de funcionament. Així mateix, a fi de garantir la rehabilitació del terreny per a ús agrícola, es considera necessari comprovar en la fase de desmantellament que l'activitat no ha generat contaminació de sòls i, en cas contrari, aplicar les tècniques de descontaminació pertinents.  
c) Generació de residus  
La utilització d'àrids, ciment, etc., per a l'elaboració de formigons, asfalt i sòl-ciment produirà irremeiablement rebuigs de material que seran considerats residus del procés de producció i per tant gestionats d'acord amb la seua naturalesa.  
Els vehicles pesats autopropulsats poden originar de manera accidental abocaments d'oli i/o combustible sobre el terreny, la qual cosa podria afectar les capes més superficials del sòl i, en cas de percolació, a les aigües subterrànies.  
Per a evitar abocaments accidentals al domini públic hidràulic serà aplicable el que disposa anteriorment en relació al manteniment de la maquinària. Els residus tòxics que es puguen generar com a combustible, lubricants, asfalt, etc., seran convenientment arreplegats en els seus respectius contenidors per a la seua retirada per un gestor autoritzat per a la retirada, transport i valoració dels dits residus.  
La pròpia activitat dels operaris empleats en les noves plantes mòbils generarà residus assimilables a urbans. En la parcel·la s'habilitaran contenidors específics per a l'arreplega i posterior gestió de matèria orgànica, plàstics i envasos i fusta i paper/cartó.  
d) Alteració del paisatge  
Per a reduir l'impacte visual i paisatgístic que es produirà durant la fase de funcionament de les instal·lacions des de la carretera CV-656, es dotarà d'una barrera visual situada a 18 metres de distància de la carretera, per mitjà de la creació d'un cordó amb la terra vegetal extreta en el moviment de terres, en el que es plantaran espècies pròpies de la zona amb certificat de regió de procedència, d'acord amb la normativa de la Comunitat Valenciana per la qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció (Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana), buscant espècies que complisquen la funció d'apantallament, la qual cosa farà que les instal·lacions no siguen visibles des de l'esmentada carretera CV-656.  
A fi de minimitzar la visualització d'aquells elements de major altura de la maquinària a instal·lar, es pintaran amb tons que es mimetitzen amb el fons del terreny, de manera que s'integren totalment en el mig.  
  
e) Afecció a les aus  
Segons l'estudi d'afeccions sobre la Xarxa Natura 2000 presentat pel promotor, les espècies que poden veure's afectades pel desenrotllament del projecte són el soliguer xicotet i el sisó comú. Les accions detectades que poden repercutir sobre les espècies mencionades són l'ocupació de sòl per les plantes de tractament, l'emissió de soroll i partícules de pols com a conseqüència del funcionament de la maquinària i de la circulació de vehicles, i la instal·lació elèctrica i el tanca perimetral. Per a evitar els efectes derivats de les dites accions, les mesures preventives i correctores propostes pel promotor, no descrites en els apartats anteriors, són les següents:  
e.1) Pèrdua de superfície d'hàbitat  
L'activitat ocuparà una superfície d'aproximadament 4 ha i la seua vida útil no superarà els 30 anys. Per a mitigar esta afecció es proposa:  
- Llaurar i sembrar de cereal el terreny ocupat una vegada transcorregut el període de vida útil de l'activitat.  
- La reparació o restauració de les teulades, en estat ruïnós d'algunes de les cases més pròximes a la parcel·la on es té la certesa que nidifica el soliguer xicotet, com és el cas de cases cremades (a 1027 metres de l'activitat) i que se cita com a actuació urgent en el document «Seguiment de les poblacions d'aus estepàries amenaçades a la Comunitat Valenciana, 2012» (Alberdi M., 2012, Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient), amb l'autorització prèvia del seu propietari.  
- Modificar el pla de restauració de la pedrera el cantalar per a enfocar-ho a la realització de mesures i actuacions que el restauren com a zona cerealista augmentant així la superfície de l'hàbitat propi de les aus estepàries en 23.30 ha.  
Les mesures correctores propostes es consideren, en principi, acceptables encara que la seua viabilitat i materialització requerix concretar alguns aspectes:   
L'èxit de la rehabilitació a terreny de cultiu de cereal de l'àrea afectada per la planta precisa la realització d'un projecte de desmantellament que comprendrà, almenys, la realització de les següents labors prèvies:  
- Després del cessament de l'activitat es desmuntaran les plantes de tractament d'àrids i es desmantellarà qualsevol infraestructura executada en la fase de funcionament: vials, plataformes, esbossa elèctrica, tanca, etc. Els residus resultants d'estes operacions es gestionaran d'acord amb la seua naturalesa.  
- Es comprovarà l'existència de punts o àrees de sòl contaminat i, si és el cas, es procedirà d'acord amb les determinacions de la legislació sectorial vigent en el moment del desmantellament de les instal·lacions.  
  
En relació amb la reparació de les teulades com a mesura compensatòria de la pèrdua d'hàbitat del soliguer xicotet:  
- La reparació es realitzarà amb teula tradicional, utilitzant la massa de ciment imprescindible per a la seua fixació, i intercalant teules d'aireig per a la facilitar la nidificació del soliguer, amb una densitat mínima d'una teula d'aireig cada 20 metres quadrats i màxima d'una cada 5 metres quadrats.  
- Davant de l'eventualitat de la no obtenció d'autorització per part del propietari de cases cremades, s'ha realitzat una visita a les edificacions més pròximes a la ubicació de l'activitat i s'ha comprovat l'existència de teulades que requerixen reparació en les següents agrupacions de cases: Casa del Pozo i Casa Rafael.  
Considerant, no obstant això, que no sols són les teulades els que es troben en un estat ruïnós sinó les edificacions en general, i que la seua reparació requerirà, probablement, la intervenció sobre les estructures que els sustenten, s'ha determinat una superfície mínima de 60 m².  
  
En el cas de no poder dur a terme esta mesura compensatòria és admissible la construcció d'un primillar artificial dins de la ZEPA, utilitzant en la seua execució materials propis de la zona per a minimitzar l'impacte visual. El primillar albergarà un mínim de 20 nius.  
Quant a la mesura compensatòria consistent en la modificació del pla de restauració de la pedrera del cantalar, s'haurà de garantir una continuïtat topogràfica entre la plaça de pedrera i els camps de cereal contigus conformant pendents suaus típiques de la zones cerealistes. La dita continuïtat només es pot donar en l'extrem sud-oest de la pedrera actual, per la qual cosa la ubicació de les plantes mòbils proposta en el projecte dificulta la consecució de la dita mesura compensatòria. En conseqüència, serà necessari establir en el projecte, com a mesura protectora, el desplaçament de les instal·lacions projectades cap a l'est el més prop possible del camí actual d'accés a la pedrera.  
Quant a la pròpia modificació del projecte de restauració de la pedrera, s'hauran de complir els següents condicionants:  
- En el termini d'1 any des de la notificació de la present resolució, es presentarà a esta Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, a través de l'òrgan substantiu en matèria de mines, el projecte de restauració modificat, de manera que es puga comprovar que és compatible amb les mesures compensatòries requerides i amb l'execució immediata d'estes al cessament de l'activitat, prevista per a l'any 2017.  
  
- El contingut de la restauració s'ajustarà al que exigix pel Decret 82/2005 en aquella part de l'explotació que està considerada terreny forestal d'acord amb el PATFOR, procedint en la resta de la superfície a restaurar-lo per al cultiu de cereal.  
- S'haurà de garantir una continuïtat topogràfica entre la plaça de pedrera i els camps de cereal contigus conformant pendents suaus típiques de la zones cerealistes, incloent-hi, per tant, el desmantellament de les restes de les infraestructures auxiliars (fonamentacions, suports, murs de contenció, etc.) de l'antiga planta de tractament d'àrids instal·lada per a la realització de les obres de l'autovia A-31.  
e.2) Instal·lació elèctrica  
Pot ocasionar la mort d'aus pels estesos elèctrics, bé siga per electrocució o per col·lisió. Es procedirà a la senyalització de l'estesa en funció de la legislació vigent amb l'objecte d'eliminar els dits riscos.  
  
e.3) Tanca  
Es crearà una barrera visual per mitjà de la formació d'un cordó de terra de 5 metres d'amplària i 2 metres d'altura (la mateixa altura que tindrà el tanca) sobre el qual es plantaran espècies vegetals de port arbustiu alt, com la retrama (Retrama ssp) i també de port arbustiu baix.  
  
A fi de permetre l'entrada de les aus en la plaça de pedrera restaurada amb cereal, el tanca haurà de limitar-se a la zona efectivament ocupada per la maquinària.  
f) Consum de recursos naturals: aigua  
Segons informe de Confederació Hidrogràfica del Xúquer que es troba en l'expedient, el titular estima que la demanda generada per l'actuació serà d'uns 5000 metres cúbics anuals, que es pretenen obtindre d'un sondeig a realitzar en la mateixa parcel·la, per al que s'ha sol·licitat un aprofitament d'aigües subterrànies a l'empara del que disposa l'article 54.2 del text refós de la Llei d'Aigües.  
g) No es preveuen efectes negatius sobre elements patrimonials d'interés, considerant les prospeccions efectuades sobre l'àrea afectada i l'informe favorable que la Conselleria de Cultura ha emés sobre aquelles.  
3r El programa de vigilància ambiental proposa realitzar, entre altres, els següents controls diaris:  
- Mesurament dels nivells sonors produïts per maquinària i plantes mòbils per mitjà de sonòmetre.   
- Verificació del funcionament de la maquinària i dels elements que conformen les distintes plantes mòbils.  
- Comprovació de l'absència d'abocaments de combustible i lubricants per mitjà de la inspecció visual de les zones sensibles a este fet.  
- Control dels residus tòxics generats i la seua gestió, anotant les quantitats generades.  
- Control d'absència d'abocaments d'aigües residuals procedents dels edificis modulars (neteja, menjador, vestuaris). Als anteriors controls s'hauran d'afegir:  
- Controlar diàriament que els camions porten la seua càrrega coberta.  
- Controlar el funcionament correcte dels sistemes de prevenció de emissió de partícules a l'atmosfera, com ara filtres de mànegues, carenats i nebulitzadors, amb la periodicitat que determine l'autorització de l'activitat potencialment contaminant de l'atmosfera.  
- Realitzar les preceptives auditories acústiques d'acord amb el que disposa el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis.  
- Es realitzaran anualment les labors agràries precises per al manteniment de la superfície cerealista restaurada de la pedrera del cantalar, respectant les nidificacions del sisó comú. Esta obligació es mantindrà, almenys, durant tota la vida útil de la planta de tractament i transformació d'àrids.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat es localitzarà en la zona d'especial protecció per a les aus «Els Alforins», i per tant afecta directament la Xarxa Natura 2000. En conseqüència haurà de sotmetre's a una avaluació d'impacte ambiental en la forma prevista en el Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article5 de la Llei 2 1989/, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquella. L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'activitat de planta de tractament i transformació d'àrids procedents de la pedrera «El Cantalar», promoguda per Guerola Áridos y Hormigones, SL, a ubicar en la parcel·la 36 del polígon 74, del terme municipal de Villena (Alacant), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació aportada, així com els condicionants establits a continuació:  
  
1. Es modificarà la ubicació de les distintes plantes mòbils de tractament i el tanca oest proposats en el projecte, desplaçant-los, el màxim possible, a l'extrem nord-est de la parcel·la, com a requisit necessari per a la correcta aplicació de la mesura compensatòria consistent en la restauració de la superfície afectada per l'extracció i la seua integració i continuïtat amb les parcel·les de cultiu contigus.  
2. La instal·lació i funcionament de les plantes queda supeditada a l'execució de les mesures correctores o compensatòries establides en la valoració de repercussions de Xarxa Natura 2000 per a la protecció de les aus estepàries, en el moment i condicions que s'establixen a continuació:  
2.1. Previ a la fase de funcionament de les plantes mòbils  
2.1.1. Es repararà o restaurarà una superfície mínima de 60 metres quadrats de teulada en estat ruïnós d'algunes de les cases més pròximes a la parcel·la on es té la certesa que nidifica el soliguer xicotet (falco naumanni), incloent les intervencions en l'estructura de l'edifici necessàries per a garantir la durabilitat de la reparació efectuada.  
  
- La reparació de les teulades es realitzarà amb teula tradicional, utilitzant la massa de ciment imprescindible per a la seua fixació, i intercalant teules d'aireig per a afavorir la nidificació del soliguer petit amb una densitat mínima d'una teula d'aireig cada 20 metres quadrats i màxima d'una cada 5 metres quadrats.  
- Es repararà preferentment la teulada de les cases cremades, considerant com a alternatives acceptables la reparació de la teulada de la Casa del Pozo o la Casa Rafael.  
Cas que, justificadament, esta mesura no puga ser duta a terme, s'admet com a alternativa, la construcció d'un niu de soliguers artificial dins de l'àmbit de la ZEPA, utilitzant en la seua execució materials propis de la zona per a minimitzar l'impacte visual. El niu de soliguers albergarà un mínim de 20 nius.  
- En el termini de 6 mesos des de la notificació d'esta resolució, el promotor remetrà a esta direcció general una memòria valorada amb la ubicació i principals característiques de la solució adoptada, acompanyant, si és el cas, document d'acceptació de les labors de restauració de les teulades pels propietaris de les agrupacions de cases corresponents. La documentació aportada es traslladarà al servici de vida silvestre, per al seu informe i vist i plau.  
Obtinguda la conformitat del servici de vida silvestre i, en tot cas abans de la posada en funcionament de les instal·lacions, s'executarà la mesura.  
2.1.2. Se senyalitzarà i aïllaran els conductors de la instal·lació elèctrica d'acord amb el Reial Decret 1432/2008, pel qual s'establixen mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió.  
2.1.3. El tanca de les instal·lacions es limitarà a la zona efectivament ocupada per la maquinària. Es crearà una barrera visual amb espècies vegetals de port arbustiu.  
2.2. Immediatament després del cessament d'activitat extractiva, previst per a l'any 2017, es restaurarà l'àrea no forestal de la pedrera el cantalar a cultiu cerealista, per a la qual cosa es requerix:  
2.2.1. Modificar el pla de restauració de l'explotació minera, garantint una continuïtat topogràfica entre la plaça de pedrera i els camps de cereal contigus, amb pendents suaus típiques de la zones cerealistes.  
  
2.2.2. En el termini d'1 any des de la notificació de la present resolució, es presentarà a esta Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, a través de l'òrgan substantiu en matèria de mines, el projecte de restauració modificat, de manera que es puga comprovar que és compatible amb les mesures compensatòries requerides i amb l'execució immediata d'estes al cessament de l'activitat, prevista per a l'any 2017.  
- El contingut de la restauració s'ajustarà al que exigix pel Decret 82/2005 en aquella part de l'explotació que està considerada terreny forestal d'acord amb el PATFOR, procedint en la resta de la superfície a restaurar-lo per al cultiu de cereal.  
- S'haurà de garantir una continuïtat topogràfica entre la plaça de pedrera i els camps de cereal contigus conformant pendents suaus típiques de la zones cerealistes, incloent-hi, per tant, el desmantellament de les restes de les infraestructures auxiliars (fonamentacions, suports, murs de contenció, etc.) de l'antiga planta de tractament d'àrids instal·lada per a la realització de les obres de l'autovia A-31.  
2.3. Al cessament de l'activitat es procedirà a l'execució de les labors següents:  
- Desmuntatge de les plantes de tractament d'àrids i desmantellament de qualsevol infraestructura executada en la fase de funcionament: vials, plataformes, línia elèctrica, tanca, etc.  
- Gestió dels residus resultants del desmantellament (RCD, línia elèctrica, material vegetal, etc.) d'acord amb la seua naturalesa.  
- Comprovació de l'existència de punts o àrees de sòl contaminat i, si és el cas, recuperació d'acord amb les determinacions que la legislació sectorial vigent establisca en el moment del desmantellament de les instal·lacions.  
- Recuperació de l'ús agrícola de cultiu de cereal en la totalitat de l'àrea afectada per les instal·lacions.  
3. Els límits d'emissions canalitzades i difuses, la suficiència de les mesures correctores i correctores propostes i la resta d'aspectes relacionats amb la prevenció d'emissions a l'atmosfera, seran establits per l'òrgan competent en la preceptiva autorització d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, D'acord amb el que preveu l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
4. En relació amb les mesures específiques per a la prevenció de la contaminació acústica:  
4.1. Es realitzarà l'adequat manteniment de la maquinària i equips d'acord amb les especificacions dels fabricants a fi d'optimitzar el seu funcionament i minimitzar la producció de sorolls.  
4.2. Es realitzarà una auditoria acústica a l'inici de l'exercici de l'activitat o posada en marxa i, almenys, cada cinc anys, segons s'establix en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis.  
Les auditories acústiques es realitzaran per un organisme de control autoritzat, fent constar els resultats en un llibre de control que estarà a disposició de les administracions competents, d'acord amb el que establix la Llei 7/2002, de 3 de desembre de la Generalitat Valenciana de Protecció Contra la Contaminació Acústica. En cas de superar els nivells sonors permesos per l'esmentada llei o, en cas de ser més restrictius, els establits per les ordenances municipals, s'aplicaran les mesures correctores pertinents.  
5. S'inclourà com a mesura correctora enfront dels abocaments accidentals la disponibilitat de material absorbent adequat i en quantitat suficient per a la seua immediata retenció.  
Els materials contaminats pels abocaments fortuïts es gestionaran, igual que la resta de residus produïts per l'activitat, d'acord amb la seua naturalesa i perillositat.  
6. Es complirà en tot cas el que disposa la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, i la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la comunitat valenciana, la qual cosa inclou l'obtenció de les preceptives autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria. Els residus generats per l'activitat se segregaran d'acord amb la seua naturalesa, i seran adequadament emmagatzemats, etiquetatges i entregats a gestor autoritzat.  
7. Sense perjuí de les mesures previstes en el programa de vigilància ambiental proposat, este inclourà:  
7.1. Control diari de què els camions porten la seua càrrega coberta.  
7.2. Control del funcionament correcte dels sistemes de prevenció de emissió de partícules a l'atmosfera, d'acord amb el que establix la preceptiva autorització de l'activitat com potencialment contaminant de l'atmosfera.  
7.3. Realització de les preceptives auditories acústiques.  
7.4. Realització anual de totes les labors agràries precises per al manteniment de la superfície cerealista compromesa, respectant les nidificacions del sisó comú. Esta obligació es mantindrà durant tota la vida útil de la planta de tractament i transformació d'àrids.  
8. Es portarà un registre documentat del programa de vigilància ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia. Este registre documentat inclourà a més el resultat dels controls i autocontrols periòdics legalment exigibles en el control d'emissions. La documentació del programa de vigilància ambiental estarà a disposició de les autoritats competents.  
9. En el cas de descobrir-se restes arqueològiques, paleontològiques, etnològiques o arquitectòniques durant l'execució de les obres, es comunicarà immediatament a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport i es complirà amb el que establixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 1 de desembre de 2014,- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell».  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 85/14-AIA.  
Títol: Compravenda de ferralla i de residus no perillosos.  
Promotor: Rechilbur, SLU.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Borriana.  
Localització: carretera de Nules, 66A, del terme municipal de Borriana (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte:   
L'objecte del projecte és la sol·licitud de la llicència ambiental d'acord amb la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, per a l'exercici de l'activitat de compravenda de ferralla i de residus no perillosos.  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació tècnica aportada:   
L'empresa Rechilbur, SLU, es dedica com a gestor autoritzat a l'arreplega i transport de residus perillosos (registre núm. 99 T01/CV/) i de residus no perillosos (registre núm. 677 T02/CV/). Els residus esmentats són arreplegats en empreses amb què hi ha acords respecte d'això o bé després de requeriment d'empreses generadores d'estos.  
Rechilbur SLU, desitja ampliar esta activitat de transport amb la de compravenda de ferralla i altres residus no perillosos. Per al desenrotllament d'esta activitat comercial necessita efectuar un emmagatzematge temporal d'estos residus. L'objectiu d'este emmagatzematge és obtindre quantitats de cada tipus de residu que permeten una logística més racional, aconseguir un millor resultat econòmic en la seua venda a les empreses de valoració d'estos i amortir possibles oscil·lacions del mercat d'estos residus no perillosos.   
L'activitat es desenrotllarà en una nau construïda en 1989, que compta amb una superfície de 880 m², i que s'ubica en una parcel·la de 3455 m² sobre sòl urbà industrial. L'immoble es troba en l'àmbit de la unitat d'execució D-1,2,4 de la zona industrial del sòl urbà, codi IND.1. L'Ajuntament de Borriana ha emés certificat de compatibilitat urbanística considerant l'emplaçament compatible com a ús provisional per a esta activitat. La provisionalitat ve condicionada per l'execució encara pendent del programa urbanístic en la dita unitat d'execució D-1,2,4. S'adjunta com a annex III de l'estudi d'impacte ambiental còpia del certificat de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de Borriana el 3 de juny de 2013. Com a annex IV s'inclou el document de renúncia a tot dret d'indemnització dels possibles perjuís derivats del desenrotllament de l'àmbit de gestió de la unitat d'execució D-1,2,4 en els termes especificats per l'Ajuntament de Borriana. El dit document va ser inscrit en el Registre de la Propietat de Nules el 25 de juny de 2014.  
  
Es disposa de connexió a la xarxa municipal d'abastiment d'aigua potable per al subministrament de les instal·lacions sanitàries de l'establiment industrial. La parcel·la està inclosa en una unitat d'execució D-1,2,4 encara per desenrotllar, per la qual cosa actualment no es disposa de connexió a la xarxa de clavegueram. Una xarxa de desaigües arreplega les aigües provinents de les instal·lacions sanitàries i aigües fecals derivant-les a un depòsit de 8000 litres, soterrat en el pati anterior de la nau, que fa les funcions de fossa sèptica i que és buidada per gestor autoritzat periòdicament segons necessitat. La instal·lació, segons s'indica en el projecte tècnic, està registrada en la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i, d'acord amb allò que s'ha indicat en l'estudi d'impacte ambiental, compta amb l'autorització municipal i es mantindrà fins a l'execució de la xarxa de clavegueram i la connexió a aquella.  
  
El depòsit d'arreplega d'aigües fecals és un depòsit esfèric de polièster reforçat amb fibra de vidre, fabricat pel mètode de laminat manual per l'empresa Miraplas, SL. La instal·lació del dit depòsit es va fer al març/abril de 2009 segons projecte de l'empresa Grup Tecnològic Mediterrani, SL. L'obra civil corresponent va ser executada per l'empresa Jujosa. S'adjunten com a annex V de l'estudi d'impacte ambiental les característiques del depòsit i el certificat d'estanquitat.  
  
La solera de la nau és de formigó armat i té una grossària mínim de 40 cm. La solera del pati posterior és de formigó, que impedix qualsevol tipus de filtració al subsòl. En els punts on se n'han realitzat tasts, s'hi ha observat una grossària mínim de 20 cm.  
  
Descripció del procés productiu.  
1. Procedència dels residus. Arreplega.  
Rechilbur, SLU, té acords amb empreses generadores de residus per a procedir a la seua arreplega i posterior venda a un gestor autoritzat per al processat i valoració dels mateixos. L'arreplega s'efectua amb el vehicle autoritzat per a este fi i els residus són arreplegats en contenidors o a granel dins del contenidor del camió.  
2. Admissió de residus.  
Rechilbur, SLU, acceptarà de xicotets generadors de residus, com per exemple llanterners, electricistes o altres oficis, els residus metàl·lics que en la seua activitat generen i que pel seu escàs volum no és rendible arreplegar amb el vehicle pesat. En eixe cas es procedirà a una inspecció prèvia d'estos residus abans de la seua descàrrega en l'interior de la nau i el seu depòsit en els contenidors disposats a este efecte.  
3. Inspecció prèvia.  
Els residus no perillosos s'inspeccionaran a la recepció, ben abans de la seua arreplega en el domicili del client o bé quan s'efectue l'entrega en les instal·lacions de Rechilbur, per a comprovar que no presenten cap contaminació ni altres materials que els declarats. En cas contrari, es procedirà al rebuig dels mateixos. Els residus aniran classificats en contenidors o en fardells o bales en el cas de paper/cartó i plàstics. Si es tracta de maquinària o altres elements no emmagatzemables en contenidors, s'emmagatzemaran separats de la resta de residus. A la recepció es procedirà al pesatge del vehicle i a la seua descàrrega.  
  
4. Classificació de ferralla i residus.  
Després de la recepció, es procedirà a la separació d'aquells residus que no vinguen classificats, depositant cada tipus de residu en el corresponent contenidor disposat a este efecte. Aquells que per la seua naturalesa o composició resulten no aptes per a la seua valoració es depositaran en un contenidor que és arreplegat per un gestor de residus per al seu depòsit definitiu en abocador.  
- Emmagatzematge en l'interior de la nau:   
L'emmagatzematge de ferralla i metalls es fa dins de contenidors situats en l'interior de la nau. Depenent del volum de cada tipus de ferralla s'utilitzaran contenidors de 3,5 x 1,5 metres o de 1,5 x 1,5 metres.  
  
- Emmagatzematge en el pati posterior:  
El plàstic es confeccionarà en bales per al seu emmagatzematge en el pati posterior. El paper/cartó s'emmagatzema ben confeccionat en bales o a granel, depenent de les seues característiques. Només s'admeten estos materials lliures de restes de matèria orgànica o inorgànica. Pel que en ambdós casos són inerts i el seu emmagatzematge a l'aire lliure no pot donar lloc a arrossegaments per aigües pluvials (lixiviats). La borumballa metàl·lica i la mescla de línia blanca, l'emmagatzematge del qual també es realitzarà en el pati posterior, són residus inerts que tampoc generen lixiviats.  
5. Operacions de càrrega de ferralla i residus.  
Quan s'aconseguix la quantitat que fa possible la venda d'un determinat tipus de residu o residus a un gestor per al seu processat i valoració, es procedix a la venda. Els residus són arreplegats per l'empresa compradora o entregats per Rechilbur a aquella amb el vehicle propi.  
  
6. Destinació i gestora finals dels residus.  
En l'annex I de l'estudi d'impacte ambiental s'aporta el llistat dels gestors autoritzats als que es venen els residus.  
Maquinària utilitzada  
En el projecte tècnic s'indica que la maquinària que s'instal·larà és la següent:  
- Embaladora hidràulica per a paper/cartó i plàstics. S'utilitza per a comprimir este tipus de residus en bales compactes per al seu emmagatzematge temporal.  
- Bàscula de pesatge de vehicles pesats.  
- Bàscula de pesatge fins a 3000 kg (per a pesada de contenidors 1500x1500).  
No obstant això, en la documentació addicional aportada en data 8 d'octubre de 2014, com a contestació al requeriment realitzat pel Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, s'inclou una auditoria acústica realitzada per l'entitat d'inspecció col·laboradora de l'administració en matèria de qualitat ambiental Quacer, SL, a les instal·lacions de Rechilbur, SLU, en data 26 de setembre de 2014. En la dita auditoria, que es realitza en condicions normals de funcionament i segons informació facilitada per la representant de l'activitat, Silvia Usó Blasco, es tenen en compte com a focus emissors de soroll les següents eines i maquinària addicional que no s'ha descrit ni en el projecte tècnic ni en l'estudi d'impacte ambiental:  
- 1 camió amb ploma  
- 2 carretons elevadors  
- 1 compressor  
- 1 màquina pela-cable  
- tornavís elèctric  
- 2 radials  
Mètodes de neteja de les instal·lacions. L'interior de la nau, en especial les zones on es deposita la ferralla encara per classificar, es netejarà amb mitjans mecànics per a arreplegar la pols, òxid i altres restes que puga desprendre la ferralla en la seua manipulació. En el cas poc probable de que en l'interior dels contenidors s'haja escampat algun líquid, es procedirà a l'arreplega del mateix en bidons para la seua entrega posterior a gestor autoritzat.  
  
Tipologia de residus admesos.  
Els residus a gestionar, codificats segons el Llistat Europeu de Residus (LER), Orde MAM/304/2002, de 8 de febrer, per la qual es publiquen les operacions de valorització i eliminació de residus i la llista Europea de Residus, són els següents:  
Residus no perillosos:  
12 01 01: Llimadures i borumballes de metalls ferris  
12 01 03: Llimadures i borumballes de metalls no ferris  
15 01 01: Envasos de paper i cartó  
15 01 02: Envasos de plàstic  
15 01 04: Envasos metàl·lics  
15 01 06: Envasos mesclats  
17 04 01: Coure, bronze, llautó  
17 04 02: Alumini  
17 04 03: Plom  
17 04 05: Ferro i acer  
17 04 06: Estany  
17 04 07: Metalls mesclats  
17 04 11: Cables diferents dels especificats en el codi 17 04 10  
19 10 01: Residus de ferro i acer  
19 10 02: Residus no ferris  
20 01 01: Paper i cartó  
20 01 38: Fusta diferent de l'especificada en el codi 20 01 37  
20 01 39: Plàstics  
20 01 40: Metalls  
Tramitació administrativa  
Amb data 11 de juliol de 2013, la Direcció Territorial de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient de Castelló remitent escrit presentat pel sr. Vicent Cerdà Aragó, en representació de la mercantil Rechilbur, SLU, sobre la necessitat de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental l'activitat de magatzem temporal de residus no perillosos, adjuntant document inicial del projecte. Amb data 4 de desembre de 2013 l'òrgan ambiental remitent informe el promotor indicant la necessitat de sotmetre el dit projecte al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, assenyalant el contingut mínim de l'estudi d'impacte ambiental, així com la restant documentació a aportar (expedient 127/13-CON).  
Amb data 18 de juny de 2014 té entrada en la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient ofici de l'Ajuntament de Borriana adjuntant còpia de l'estudi d'impacte ambiental i projecte tècnic presentat per Rechilbur, SLU, així com certificat del resultat d'informació pública, en relació a la instal·lació d'una activitat de compravenda de ferralla i residus no perillosos en ctra. Nules, 66A, a fi d'obtindre la preceptiva declaració d'impacte ambiental, en compliment del que disposa l'article 51 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
  
Amb data 9 de juliol de 2014 es registra en la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient ofici de l'Ajuntament de Borriana remetent nou certificat d'informació pública.  
El tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme per mitjà de la inserció del corresponent anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 136 de data 12 de novembre de 2013. Transcorregut el termini no es van presentar al·legacions al projecte, segons certificat expedit per l'Ajuntament de Borriana de data 30 de juny de 2014.  
Amb data 22 de juliol de 2014 des del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental es requerix a l'Ajuntament de Borriana la documentació necessària per a completar l'expedient.  
En data 8 d'octubre de 2014 es registra en la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient ofici de l'Ajuntament de Borriana acompanyat de la documentació sol·licitada.  
Consideracions ambientals  
1. Consultada la cartografia temàtica de la Conselleria d'Infraestructura, Territori i Medi Ambient, s'assenyala que:  
- L'activitat proposada no se situa en l'àmbit de cap espai natural protegit, ni de cap altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
- Encara que l'àrea, d'acord amb la cartografia de riscos (sèrie temàtica de l'antiga COPUT), presenta vulnerabilitat mitjana de l'aqüífer, no es preveuen afeccions sobre les aigües subterrànies ja que el projecte es desenrotlla en l'interior d'una nau amb solera impermeable i destinada, d'acord amb el pla general, a ús industrial, amb sistema individualitzat d'arreplega i gestió de les aigües residuals.  
2. En relació amb les afeccions associades a l'activitat:  
a) Afecció a la qualitat atmosfèrica  
a.1. Sorolls  
Els sorolls produïts en l'exercici de l'activitat es deuran fonamentalment al trasbals de vehicles pesats que transporten els residus, a la càrrega i descàrrega dels mateixos i al funcionament de la maquinària instal·lada. L'horari d'activitat de la instal·lació és de 8:00 a 19.00 hores, de dilluns a divendres.  
S'aporta auditoria acústica realitzada per l'entitat d'inspecció col·laboradora de l'administració en matèria de qualitat ambiental Quacer, SL, en data 26 de setembre de 2014. En la dita auditoria, es determina que, treballant en condicions normals de funcionament durant la realització de la inspecció, l'activitat complix amb els límits sonors establits en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis. Considerem que, si no es produïxen canvis substancials en l'activitat i no s'afig nova maquinària en les instal·lacions, no es requeriran noves auditories acústiques.  
  
No obstant això, ja que no s'han avaluat, s'haurà de controlar que els nivells de vibracions de les màquines no superen els valors màxims establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica, adoptant els elements antivibratoris que siguen necessaris.  
a.2. Emissió de gasos  
Durant l'exercici de l'activitat es produïx circulació de vehicles en la nau industrial i resta de la parcel·la. En l'interior de la nau els vehicles circularan a velocitat de vianants i en el pati posterior de la parcel·la estarà limitada a 10 km/h.  
La circulació de vehicles a través de la nau es produïx de forma esporàdica. La ventilació de la nau és bona i la qualitat de l'aire dins d'esta no patix deteriorament que afecte les persones presents, per la qual cosa l'acció deguda a la circulació de vehicles es considera no significativa i l'impacte ambiental compatible.  
En tot cas, els dits vehicles s'hauran de mantindre en bon estat, sotmetent-se a les inspeccions legals que els siguen d'aplicació.  
  
b) Afecció al sòl i a les aigües  
L'emmagatzematge de ferralla i metalls es fa dins de contenidors situats en l'interior de la nau. La solera de la nau és de formigó armat i té una grossària mínim de 40 cm.  
Emmagatzematge de residus en el pati posterior: el plàstic es confeccionarà en bales per al seu emmagatzematge. El paper/cartó s'emmagatzema ben confeccionat en bales o a granel, depenent de les seues característiques. En els casos que es reba a granel, s'emmagatzemarà en compartiments delimitats per parets de blocs de formigó, depositant sobre el paper/cartó malles metàl·liques per a impedir la seua dispersió pel vent. Només s'admeten estos materials lliures de restes de matèria orgànica o inorgànica. Pel que en ambdós casos són inerts i el seu emmagatzematge a l'aire lliure no pot donar lloc a arrossegaments per aigües pluvials (lixiviats). La borumballa metàl·lica i la mescla de línia blanca, l'emmagatzematge del qual també es realitzarà en el pati posterior, són residus inerts que tampoc no generen lixiviats. La solera del pati posterior és de formigó, que impedix qualsevol tipus de filtració al subsòl. En els punts on se n'han realitzat tasts, s'hi ha observat una grossària mínim de 20 cm.   
L'emmagatzematge no té impacte sobre el terreny o la hidrologia tant en l'interior com en l'exterior de la nau.  
Com a mesura preventiva, aquells residus que puguen contindre algun líquid s'emmagatzemaran en contenidors que retindran qualsevol fluid que puga desprendre's. Es procedirà a una inspecció i revisió dels contenidors després de cada ús i previ a la seua utilització. Qualsevol fluid que es trobara en el fons dels contenidors serà arreplegat i envasament en bidons para la seua entrega a gestor autoritzat. Es portarà un registre d'utilització i comprovació dels contenidors.  
La parcel·la en què s'ubica la nau està inclosa en una unitat d'execució D-1,2,4 encara per desenrotllar, per la qual cosa actualment no es disposa de connexió a la xarxa de clavegueram. Com a solució provisional, fins que no s'execute la xarxa de clavegueram en el polígon, les aigües provinents de les instal·lacions sanitàries i aigües fecals s'arrepleguen en un depòsit de 8000 litres, soterrat en el pati anterior de la nau, que fa les funcions de fossa sèptica i que és buidatge per gestor autoritzat periòdicament segons necessitat. L'estanquitat del dit depòsit s'ha certificat per tècnic competent. Tenint en compte que l'activitat es va a desenrotllar en una nau existent, en la que ja existia este depòsit d'arreplega d'aigües sanitàries i fecals i que, segons la documentació tècnica aportada pel promotor, la dita instal·lació està registrada en la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i compta amb l'autorització municipal, es considera ambientalment admissible esta solució provisional. No obstant això, quan l'ajuntament duga a terme l'execució de la xarxa de clavegueram, Rechilbur, SLU, haurà de connectar-s'hi immediatament i complir amb les ordenances de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR), així com amb l'ordenança municipal d'abocaments de l'Ajuntament de Borriana, aplicant els tractaments previs necessaris per a no sobrepassar els límits que en les mateixes s'establisquen.  
3. S'haurà d'incloure un programa de vigilància ambiental en l'estudi d'impacte ambiental en què es revise com a mínim, i amb la periodicitat indicada en cada cas, els aspectes següents:  
- Anualment es revisarà i certificarà per tècnic competent l'estanquitat del depòsit d'arreplega d'aigües sanitàries i fecals.  
- Setmanalment es revisaran la integritat dels distints contenidors procedint a substituir aquells que presenten fissures.  
- Mensualment es revisarà visualment la impermeabilitat de la solera.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 6.c.2., annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquella.   
L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'activitat de compravenda de ferralla i residus no perillosos, promoguda per Rechilbur, SLU, que s'ubica en la carretera de Nules, núm. 66A, del terme municipal de Borriana (Castelló), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat, així com els condicionants establits a continuació:  
1. Els residus admesos en l'activitat seran els relacionats en la part expositiva d'esta resolució o qualsevol altre codi LER que l'òrgan competent en matèria de gestió de residus considere susceptible d'autorització, sempre que la seua inclusió no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no responga a supòsits en què s'exigisca la tramitació d'un procediment d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent.  
2. Els residus gestionats per la indústria durant el seu funcionament normal, seran adequadament emmagatzemats, etiquetatges i entregats a gestor autoritzat. Es complirà en tot cas el que disposa la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de Residus i sòls contaminats, i la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, la qual cosa inclou l'obtenció de les preceptives autoritzacions administratives per a la gestió de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria.  
3. La instal·lació de màquines o dispositius que puguen originar vibracions en l'interior dels edificis s'efectuarà adoptant els elements antivibratoris adequats. No es permetrà la instal·lació ni el funcionament de màquines o dispositius que originen en l'interior de la nau nivells de vibracions que superen els valors màxims establits en la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica.  
  
4. Els vehicles utilitzats per al transport intern de l'activitat es mantindran en bon estat, sotmetent-se a les inspeccions legals que els siguen d'aplicació.  
5. Una vegada s'execute la xarxa de clavegueram en el polígon, Rechilbur, SLU, sol·licitarà immediatament la connexió a aquella, i complirà les ordenances de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals i l'ordenança municipal d'abocaments de l'Ajuntament de Borriana, aplicant els tractaments previs necessaris per a no sobrepassar els límits que s'establixen en les dites ordenances.  
6. S'haurà de redactar i dur a terme un programa de vigilància ambiental en què es controlen, com a mínim, els punts indicats en l'epígraf de consideracions ambientals d'esta resolució. Es portarà un registre documentat del dit programa de vigilància ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia. Este registre documentat inclourà a més el resultat dels controls i autocontrols periòdics legalment exigibles en el control d'abocaments d'aigües residuals i emissions. La documentació del programa de vigilància ambiental estarà a disposició de les autoritats competents.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si és escaient, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 2 de desembre de 2014.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell».  
  
València, 14 de gener de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7452, del 28-01-2015 (2015/515)

RESOLUCIÓN de 14 enero de 2015 de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 2/13-AIA Onda, 59/14-AIA Villena, 85/14-AIA Burriana.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7452

Fecha DOGV
:   28-01-2015

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2015/515

CVE


Fecha del documento
:   14-01-2015

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Burriana](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 14 enero de 2015 de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 2/13-AIA Onda, 59/14-AIA Villena, 85/14-AIA Burriana. [2015/515]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la estimación de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 2/13-AIA Onda, 59/14-AIA Villena, 85/14-AIA Burriana.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 2/13-AIA.  
Título: Modificación sustancial para industria de fabricación de fritas, esmaltes y colorantes cerámicos.  
Promotor: Smalticeram España, SA.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental (expediente 093/11 IPPC).  
Localización: urbanización Sur-14, polígono 44, parcela 1, término municipal de Onda (Castellón).  
Antecedentes  
La empresa está inscrita en el registro general de instalaciones de IPPC de la Comunitat Valenciana con el número 004-04/AAI/CV.  
La Dirección General de Calidad Ambiental el 10 de septiembre de 2004, otorga a la empresa Smalticeram España, SA., la autorización ambiental integrada, previa declaración de impacto ambiental favorable con condicionantes (con fecha 15 de abril de 2004, expediente 019/04-AIA).  
Descripción del proyecto  
El objeto del presente proyecto es la solicitud de renovación de la autorización ambiental integrada (en adelante AAI) y de modificación sustancial de una industria de fabricación de fritas, esmaltes y colorantes cerámicos (actividad ya existente), de acuerdo con la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de prevención de la contaminación y calidad ambiental.  
La modificación sustancial de la AAI, considera como nuevo equipo la maquinaria prevista en la AAI 004-04/AAI/CV que no llegó a instalarse, y la ampliación de parte de las naves destinadas a producción.  
La capacidad de producción para la sección de fusión es de 103,45 tn/día, teniendo en cuenta tanto los hornos de fusión existentes como los que se amplían, resultando 30000 tn/año de fritas, de las cuales 15000 tn/año pasan directamente a expedición de cargas y el resto se emplean para la producción de otros productos.  
El agua requerida (proviene del suministro municipal) para el proceso industrial, instalación contra incendios, aseos, vestuarios de oficinas y laboratorio, se almacena en una balsa de 1072 m³ de capacidad para su distribución a los distintos puntos de consumo.  
El emplazamiento cuenta con los servicios urbanísticos: suministro municipal de agua, energía eléctrica, gas natural, alcantarillado municipal y red de aguas pluviales.  
Además cuenta con gasóleo en depósito fijo legalizado de 2000 l, siendo el consumo anual estimado de unos 15000 l para el funcionamiento de las carretillas elevadoras y grupos electrógenos.  
Descripción del proceso productivo  
La actividad de la empresa es la producción y comercialización de fritas, esmaltes, granillas, compuestos y serigrafías.  
1. Sección de almacenamiento, dosificación y transporte a hornos.  
Se realiza la recepción y almacenamiento de las materias primas, tales como: arcilla, caolines, feldespatos, alúminas, zirconios, boratos, etc., en silos estancos, que cuentan con un filtro de mangas para su despresurización.  
Pesado el material se llevará hasta el silo de almacenamiento del horno correspondiente, situado en la sección de fusión de fritas.  
Las dosificaciones incorrectas serán destinadas a una tolva de recuperación que cuenta con un filtro de despresurización, para su reincorporación al proceso productivo.  
Esta sección cuenta con un filtro general de aspiración, tanto la tolva de recuperación como el filtro general contarán con campanas de descargas y tomas de aspiración, para que el material que no se pueda incorporar al proceso productivo pueda ser reutilizado en la planta de recuperación.  
2. Sección de fusión de fritas.  
Desde cada silo de almacenamiento se transporta el material hasta los hornos, donde se produce la fusión de la mezcla de productos minerales, originando una balsa de masa fundida, que fluye al exterior hasta los fritadores, donde por choque térmico con agua, se produce la cristalización y por vibración la extracción de la frita cristalizada.  
Cada horno dispone de una tolva de refundidos, en la cual se depositará el material de recuperación que se irá añadiendo a la mezcla de los silos.  
El combustible utilizado en cada quemador de los hornos es gas natural, mezclado con aire calentado procedente del intercambiador del horno y enriquecido con oxígeno.  
Cada horno dispone de un filtro de mangas, para la depuración de humos junto con intercambiadores aire-aire, para enfriar el humo. Los humos depurados serán vertidos al exterior mediante una chimenea que dispondrá de silenciador para evitar ruidos y tomas con plataforma de acceso para la obtención de analíticas de los humos y el residuo retenido en el filtro se lleva a la tolva de refundidos.  
El agua caliente utilizada en los procesos de enfriamiento de la frita y la refrigeración de los alimentadores de los hornos es conducida por medio de canaletas a una balsa de decantación, enfriada en una torre de refrigeración y reincorporada al circuito cerrado de refrigeración.  
La balsa de agua fría debido a las pérdidas por evaporación se rellenará con agua procedente de la balsa de agua blanca depurada (depuradora 1).  
La frita resultante se almacena en big-bags y se llevan a la sección de almacenamiento de fritas en zona cubierta, para su posterior distribución a la sección de expedición de cargas, a la sección de dosificación de fritas y caolines o a la sección de compuesto.  
3. Sección dosificación de fritas y caolines.  
Las fritas obtenidas se dosificarán con caolines. El producto resultante puede ir a la sección de expedición de cargas o a la sección de aditivos. Esta instalación cuenta con un filtro de mangas.  
4. Sección compuesto.  
La fabricación de compuesto es una mezcla en seco de fritas con productos minerales, colores y aditivos químicos, destinados a la sección expedición de cargas o a la sección de aditivos.  
La instalación cuenta con un sistema de depuración formado por dos filtros de mangas y tomas de aspiración distribuidas por esta sección. El rechazo de este filtro es llevado a la planta de recuperación de materiales.  
5. Sección aditivos.  
En esta sección se añaden aditivos a las fritas provenientes de la sección de compuesto y de la sección dosificación de fritas y caolines, y posteriormente se enviarán a la sección expedición de cargas o a la sección de molturación.  
6. Sección molturación.  
El material proveniente de la sección aditivos se molturará en vía húmeda y se transformará en esmalte líquido blanco, este se almacenará en cocios y se enviará a la sección expedición de cargas o se bombeará hasta los contenedores de almacenamiento de la sección de coloreado o sección de secado. La instalación cuenta con un filtro de mangas y bocas de aspiración.  
7. Sección secado.  
Se procede al secado y micronizado de los esmaltes líquidos que provienen de la sección de molturación, produciéndose serigrafías, que se enviarán a la sección expedición de cargas o a la sección de mezclado. Cada atomizador estará dotado de un filtro de mangas, ventilador y chimenea, para depurar los vapores de agua producidos durante el atomizado, el agua utilizada para la limpieza de esta sección se recogerá en canaletas independientes que las llevará hasta las depuradoras. Existe además filtros de mangas para las secciones de atomizado, encargados de la aspiración en la descarga de los atomizadores.  
8. Sección de mezclado.  
Con las serigrafías y materias primas procedentes de la sección de almacenamiento se obtendrán serigrafías coloreadas, atomizado y granillas mediante mezcladoras, tamices, encubadoras, hormigoneras, etc.  
9. Sección ensacado, paletizado y enfardado.  
Los productos resultantes serán ensacados y paletizados y llevados a la sección de cargas. Esta zona cuenta con un filtro general de planta.  
10. Sección de recuperación de materiales y limpieza de instalaciones.  
Aquí se llevan todos los residuos generados en las diferentes zonas e instalaciones de la fábrica para ser reutilizados o retirados por gestor autorizado.  
En esta sección también se destinan los palets, cocios y big-bags para su limpieza y posterior reutilización en el proceso productivo, contando con un filtro de mangas para la aspiración general.  
En esta sección se reutilizarán los siguientes residuos:  
- Fritas procedentes de la limpieza de las balsa de refrigeración.  
- Rechazo de los filtros que no cuenten con recirculación.  
- Residuos procedentes de la limpieza de las secciones y de los filtros de limpieza.  
- Lodos producidos en la depuración de aguas.  
- Materiales que no han superado los controles de calidad y no se pueden recuperar en su sección de producción.  
El proceso productivo descrito no ha sufrido cambios del evaluado en el expediente inicial  
(019/04-AIA) proponiendo, para alcanzar el incremento de producción previsto, la ampliación de las instalaciones en las siguientes secciones, de forma resumida:  
En la sección de fusión de fritas  
- Tres nuevos hornos con sus correspondientes equipos de filtración.  
- Una estación de suministro de oxígeno para la combustión.  
- Circuito de refrigeración de fritas incluyendo una torre de refrigeración.  
Sección dosificación de fritas y caolines  
- Dos silos de caolín.  
- Cuatro silos de frita.  
- Un filtro de aspiración general.  
Sección compuesto  
- Un filtro de aspiración general.  
Sección molturación  
- Se amplían los molinos de bolas.  
Sección secado  
- Un secadero de esmaltes líquidos.  
Sección de granillas  
- Mezcladora.  
- Polipasto.  
- Encubadora de granillas.  
Sección de mezclado  
- Una mezcladora en seco de 1500 litros.  
También incluyen como instalaciones de la modificación sustancial la ejecución de las infraestructuras de tratamiento de aguas residuales industriales ya previstas en la AAI autorizada, consistentes en:  
Depuradora 1 o depuradora de proceso blanca. Compuesta por la balsa de recepción e instalación de tratamiento del agua utilizada en la sección de molturación y atomizado en blanco.  
Depuradora 2 o depuradora de proceso coloreada. Compuesta por la balsa de recepción e instalación de tratamiento del agua utilizada en la sección de molturación y atomizado coloreado, en los laboratorios, en la planta piloto y limpieza de las instalaciones.  
Los residuos generados por la empresa y su codificación, según la Orden MAM/304/2002, de 8 de febrero, por las que publican las operaciones de valorización y eliminación de residuos y la lista europea de residuos, son los siguientes:  
Residuos asimilables a urbanos  
200301 Basura, comida, latas de bebida, vasos de plástico, flejes, servilletas de papel.  
Residuos no peligrosos (estos residuos serán enviados a gestor autorizado)  
150101 Papel y cartón no contaminado.  
150102 Plástico no contaminado.  
150103 Madera.  
080203 Suspensiones acuosas cerámicas.  
101201 Rechazo de material crudo cerámico (planta piloto).  
101208 Rechazo cocido cerámico (planta piloto).  
170407 Metales mezclados.  
Residuos peligrosos (estos residuos serán enviados a gestor autorizado, salvo los que se valoricen, que son los descritos anteriormente)  
150110\* Envases de plástico, papel/cartón y metálicos contaminados.  
150202\* Sólidos contaminados.  
130110\* Aceite hidráulico contaminado.  
200121\* Lámparas y tubos fluorescentes.  
150202\* Trapos, algodones y esponjas.  
160303\* Residuo sólido cerámico.  
101211\* Fritas.  
190813\* Lodos de depuradora. (Cuando se determine que es peligroso).  
La empresa valorizará los siguientes residuos generados introduciéndolos en el proceso productivo:  
160303\* Residuo sólido cerámico (general, laboratorio) 150000 Kg/año.  
101211\* Fritas (general, laboratorio) 75000 Kg/año.  
190813\*/190814 Lodos de depuradora (depuradora) 750000 Kg/año.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 21 de diciembre de 2012, se registra en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental nota de régimen interno del Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación, solicitando, de acuerdo con el art.14 del Decreto 127/2006, ponencia de la propuesta en la comisión de análisis ambiental integrado, referida a la evaluación de impacto ambiental del proyecto. Remite expediente compuesto por:  
Proyecto básico para la solicitud de autorización ambiental integrada, anexo al proyecto básico, estudio de impacto ambiental, documento de síntesis, evaluación ambiental acreditativa de una entidad colaboradora en materia de calidad ambiental, la cual se emite favorable e información pública del proyecto y estudio de impacto ambiental, sin haberse presentado alegaciones.  
El 30 de mayo de 2014, el Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación, reitera la petición efectuada en fecha 21 de diciembre de 2012, para poder proseguir con el trámite de la modificación sustancial de la autorización ambiental integrada.  
Consideraciones ambientales  
En relación con las emisiones contaminantes.  
La ampliación prevista genera nuevos focos de emisión a la atmósfera, similares a los considerados en la AAI, es decir, de partículas sólidas y de humos.  
La documentación presentada propone las siguientes medidas preventivas para minimizar las emisiones contaminantes:  
- El transporte de materias primas en camiones se realizará cubiertos con toldo.  
- Los hornos a instalar tendrán una eficiencia entre el 50 al 80 % que producirán menos emisiones atmosféricas y proporcionan además buena transferencia de calor, reduciendo la temperatura en la superficie del fundido con disminución en la generación de volátiles y reducción de la emisiones de HCL y HF.  
- No se utilizarán materias que contengan Pb ni Cd.  
- Se utilizarán quemadores de oxicombustión, para reducir las emisiones de Nox.  
- Se utilizará gas natural y se seleccionarán materias primas con reducido contenido de azufre para reducir las emisiones de Sox.  
El plan previsto para el control de emisiones, que queda reflejado en el programa de vigilancia ambiental, es el siguiente:  
Anualmente  
- Mantenimiento de la maquinaria.  
- Medición de las emisiones de los focos con caudal > 30.000 Nm³/h.  
- Medición de contaminantes de los focos de fusión.  
- Sustitución de todas las mangas de los filtros.  
Cada dos años  
- Medición de las emisiones de los focos para un caudal 10.000 Nm³/h < Q < 30.000 Nm³/h  
Cada tres años  
- Medición de las emisiones de los focos para un caudal <10.000 Nm³/h.  
Los sistemas de vigilancia y control de las emisiones atmosféricas serán realizadas a través de organismos de control autorizado en materia de medio ambiente.  
El proyecto aporta un informe de inspección reglamentaria de agentes contaminantes atmosférico en fuentes estacionarias en la empresa, por un organismo de control autorizado.  
En relación con el consumo y gestión del agua:  
El agua de la empresa proviene del suministro municipal para el proceso industrial, instalación contra incendios, aseos, vestuarios de oficinas y laboratorio.  
El agua utilizada en la instalación contra incendios, aseos de fábrica y en el proceso industrial se almacenará en una balsa de 1072 m³ de capacidad y se distribuye a los distintos puntos de consumo.  
En lo relativo a la afección de las aguas, no existe vertido ni a la red, ni al cauce público del agua utilizada en el proceso.  
El agua residual sanitaria y la pluvial, vierten mediante canalizaciones específicas e independientes a las redes municipales de alcantarillado y pluviales respectivamente, contando con permiso de vertido a la red municipal de alcantarillado del Ayuntamiento de Onda.  
En cuanto al agua residual industrial:  
El agua se genera en la sección de molturación, atomizado, fusión, planta piloto, laboratorios y limpieza de instalaciones.  
El agua de limpieza de las diferentes secciones de molturación, atomizado, fusión, y limpieza de la naves, van a parar a canaletas distribuidas longitudinalmente a lo largo de las naves, que las conducen hasta unas balsas de recepción previas y mediante bombeo serán conducidas hasta la balsa de acumulación de agua residual.  
El agua que se utiliza en la cabina de esmaltado de los laboratorios, para recoger las partículas de producto (esmalte y colores) proyectado sobre las piezas, y el agua de limpieza de las líneas de esmaltación de la planta piloto, se conducen a través de canaletas hasta la balsa intermedia y el agua residual se bombea hasta la balsa de acumulación de agua residual.  
El envío del agua residual desde la balsa de acumulación a atomizador externo es mediante tubería.  
El agua blanca depurada y almacenada en la balsa, se utilizará para compensar el agua evaporada del circuito de refrigeración cerrado y para la limpieza de las instalaciones de molturación y atomizado en blanco y los lodos generados tras un proceso de deshidratación se recuperarán o se gestionarán mediante gestor autorizado.  
El tratamiento aplicado a las aguas residuales industriales es físico-químico, según un proceso secuencial de reacción, coagulación, floculación y decantación, para poder así reintegrarlas en el proceso industrial.  
Las balsas de almacenamiento de las aguas residuales, estarán cubiertas, evitando derrames en caso de lluvias.  
Se presenta como anexo al proyecto el certificado de estanqueidad e impermeabilidad de las balsas de agua residual industrial.  
El programa de vigilancia ambiental propone en relación con el tratamiento de aguas residuales:  
- Semanalmente inspección visual y mantenimiento de las depuradoras de aguas residuales.  
- Anualmente la limpieza del intercambiador y sus circuitos.  
En cuanto a la afección al suelo el proyecto contempla que no existe ninguna fuga al suelo ya que las balsas de acumulación de agua del proceso y de lodos son impermeables y estancas.  
En cuanto a la limpieza de los cocios contaminados se cuenta con una zona cubierta con solera de hormigón y rejillas que conducirán el agua hasta la balsa, evitando posibles filtraciones al suelo.  
En relación a la gestión de residuos:  
Excepto los cocios contaminados, polvo cerámico, fritas y lodos de depuradora, el resto de residuos generados bien se recogen y almacenan en un almacén de residuos de 800 m³ de superficie cubierto, en donde se dispondrán en recipientes adecuados para cada uno o bien permanecen en el lugar donde se generan, para posteriormente ser retirados por gestor autorizado.  
Se revisarán todos los contenedores de almacenamiento diariamente, limpiando las posibles emisiones de efluentes de estos. Se propone la utilización de material de contención como absorbente, como medida preventiva en caso de derrames accidentales.  
El aceite usado se almacena en depósito proporcionado por el proveedor sobre cubeto de contención de derrames, cuando el cubeto esté lleno se avisa al gestor para que succione el aceite mediante bombeo.  
Los residuos asimilables a urbanos son depositados y transportados en contenedores específicos y serán recogidos por los servicios de limpieza municipales.  
Desaparecerá el residuo suspensiones acuosas, generándose el residuo lodos de depuradora, que habrá que caracterizar para saber si es un residuo peligroso o no, cuando la empresa ponga en marcha la instalación de depuración.  
La empresa tiene implantado un sistema de depósito devolución y retorno, por lo que realizará la limpieza de los cocios recogidos de los clientes.  
El programa de vigilancia ambiental propone semanalmente una inspección visual de los contenedores de residuos para detectar fugas.  
En cuanto a la producción de ruidos y vibraciones, el proyecto contempla que los focos de ruido son:  
- Naves de producción.  
- Laboratorio y oficinas.  
Las medidas correctoras y preventivas a adoptar en la instalaciones:  
- Los ventiladores y motores de la instalación se dotarán de un encapsulado de material acústico para reducir el nivel sonoro.  
- Los cerramientos presentan un aislamiento aceptable, por lo que no es necesario adoptar medidas a fin de amortiguar el sonido transmitido.  
- Los molinos contarán con un recubrimiento de placas de aislamiento acústico para reducir el ruido.  
- Respecto a la circulación de vehículos, se realizará un mantenimiento periódico de los mismos.  
En cuanto a las vibraciones, si aparecieran se instalarán sobre soportes flexibles tipo goma, corcho o similar y se adoptaría las medidas oportunas para su equilibrado dinámico y estático.  
El proyecto aporta un certificado de inspección reglamentaria del nivel sonoro en el ambiente exterior, siendo conforme con la AAI núm. 004-04-AAI/CV, con fecha 13 de noviembre de 2008.  
El programa de vigilancia ambiental propone llevar un libro de registro de control de emisiones acústicas.  
En cuanto a la legionelosis, la empresa cuenta con torres de refrigeración, para enfriar el agua procedente de la fusión de fritas en los hornos, se realizarán los controles necesarios para evitar la bacteria de la legionela.  
Como medidas preventivas y correctoras el proyecto propone:  
- Limpieza y desinfección general dos veces al año de estas instalaciones.  
- En caso de condiciones ambientales desfavorables (atmósfera sucia), la instalación se someterá a una limpieza.  
- Se realizarán a lo largo del año controles analíticos físico-químico y microbiológicos para asegurar el programa de mantenimiento.  
Para ello habrá un registro de mantenimiento y desinfección. La empresa contratada extenderá un certificado al respecto, el promotor adjunta en la documentación un certificado de limpieza y desinfección de las instalaciones que están en marcha y comunicación al ayuntamiento de la instalación de una torre de refrigeración.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el grupo 4, apartado j del anexo I, del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de evaluación de impacto ambiental de proyectos, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
2. El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
4. El artículo 15 del Decreto 85/2013, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la actividad de «Modificación sustancial para industria de fabricación de fritas, esmaltes y colorantes cerámicos», promovida por Smalticeram España, SA, ubicada en la urbanización sur-14, polígono 44, parcela 1, término municipal de Onda (Castellón), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con el estudio de impacto ambiental, el proyecto y el resto de la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Se hace extensivo al proyecto de modificación sustancial de la actividad todos y cada uno de los condicionantes incluidos en la declaración de impacto ambiental formulada con fecha 15 de abril de 2004.  
2. Los residuos generados en la actividad serán los relacionados en la parte expositiva de esta resolución o cualquier otro código LER que el órgano competente en materia de gestión de residuos considere susceptible de autorización, siempre y cuando su inclusión no conlleve la modificación sustancial del proyecto evaluado y no responda a supuestos en los que se exija la tramitación de un procedimiento de evaluación ambiental de acuerdo con la legislación sectorial vigente.  
3. En cuanto a los lodos de depuradora generados tras la puesta en marcha la instalación de depuración de aguas, la empresa caracterizará el residuo como no peligroso 190814 o peligroso 190813\*, almacenándolo y gestionándolo conforme a su naturaleza y en su caso peligrosidad.  
4. Los límites de emisiones canalizadas y difusas, la suficiencia de la medidas preventivas y correctoras propuestas y demás aspectos relacionados con la prevención de emisiones a la atmósfera, serán establecidos por el órgano competente en la preceptiva autorización de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, de acuerdo con lo previsto en el artículo 13 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera.  
5. Se llevará un registro documental del programa de vigilancia ambiental que permita comprobar el seguimiento y el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras ambientales propuestas en el estudio de impacto ambiental presentado.  
La documentación del programa de vigilancia ambiental estará a disposición de las autoridades competentes.  
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, o la detección de cualquier impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a las partes interesadas que contra la presente resolución, por ser una acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos se estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
Valencia, 19 de diciembre de 2014.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 59/14-AIA.  
Título: Planta de tratamiento y transformación de áridos procedentes de la cantera «El Cantalar».  
Promotor: Guerola Áridos y Hormigones, SL.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Villena.  
Localización: polígono 74, parcela 36, del término municipal de Villena (Alacant).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto:  
El objeto del proyecto es la solicitud de la licencia ambiental, de acuerdo con la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de prevención de la contaminación y calidad ambiental, para la instalación de una planta de tratamiento y transformación de áridos.  
2. Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada:  
La empresa Guerola Áridos y Hormigones, SL., pretende la instalación de un conjunto de plantas móviles y temporales, destinadas al tratamiento y transformación de áridos en el paraje conocido como Els Alforins en el término municipal de Villena (Alacant).  
Dicha instalación estaría compuesta por cuatro plantas móviles que serían: una planta inicial de tratamiento de áridos, una planta de hormigón, una planta de suelo cemento y una planta para fabricación de asfalto. Todas ellas con carácter temporal y discontinuo en función de las posibles obras a realizar en la zona.  
El conjunto integral de estas plantas realizaría el tratamiento y posterior transformación del denominado «todo en uno» obtenido de la cantera «El Cantalar» sita en la parcela contigua a la de la instalación.  
Descripción de las diferentes plantas móviles  
1. Planta de trituración y clasificación de áridos  
Primera sección  
Tolva de recepción y alimentador: recibe la piedra directamente desde el frente de cantera y alimenta de piedra a la machacadora.  
Machacadora de mandíbulas: realiza una primera fragmentación de la piedra y la reduce a la cuarta parte de su tamaño de entrada.  
Cintas de salida de material: situadas bajo la machacadora, transportan la piedra machacada y zahorras producidas al stock, bien para su utilización o reenvío al siguiente proceso.  
Segunda sección  
Alimentador bajo stock-intermedio y cinta de alimentación: está situado bajo la tolva y actúa de forma enclavada con el molino secundario, evacuando material comprendido entre 40 y 200 mm mediante cinta a la boca de molino.  
Molino secundario: molino impactor que tritura el árido reduciéndolo a un tamaño máximo de 60 mm.  
Criba vibrante: clasifica hasta tres tamaños gruesos utilizables y un rechazo que va directamente a recirculación.  
Cinta de recirculación: cinta situada entre la segunda criba y la primera, recibe los materiales que mediante bypass se envían a trituración terciaria. Cuenta con protecciones en cabeza y cola para controlar las transferencias de material y evitar emisiones de polvo al ambiente.  
Tolva acopio de recirculación: recoge la aportación que las cintas de recirculación envían desde las cribas 1 y 2. Garantiza el stock necesario para la alimentación del molino terciario.  
Molino terciario: tritura los rechazos y recirculaciones forzadas que se han producido en la segunda sección. Trabaja en circuito cerrado.  
Cintas de acopios: transportan los productos clasificados previamente a la zona de almacenamiento.  
Control de la planta: en los armarios y pupitre de la caseta de control se encuentran los aparatos de seguimiento y control.  
2. Planta de hormigón  
Como actividad complementaria al tratamiento de áridos se propone instalar una planta de fabricación de hormigón. El árido supone más del 90 % de los componentes del hormigón. La fabricación de hormigón consiste en mezclar convenientemente árido, cemento y agua para obtener una mezcla de consistencia blanda que una vez endurecido se convierte en un elemento sólido muy resistente.  
Tolva de áridos: recibe y almacena el árido de distintas granulometrías separadamente para ser utilizado en la fabricación.  
Silos de cemento: elementos cilíndricos metálicos verticales, totalmente estancos, que almacenan el cemento descargado por cisternas hasta su utilización en la fabricación.  
Depósitos de agua: elementos auxiliares donde se almacena el agua.  
Depósitos de aditivos: almacenan el aditivo necesario para la fabricación de hormigón.  
Báscula de áridos: pesa el árido previamente dosificado.  
Báscula de cemento: pesa el cemento necesario para la confección del hormigón.  
Báscula de agua: pesa el agua necesaria para la elaboración del hormigón.  
Cintas transportadoras: transportan el árido hasta el camión hormigonera.  
Tornillos sinfín: elementos transportadores de cemento que, de forma totalmente estanca, lo conducen hasta la báscula para su pesaje.  
Cerramientos, filtros y carenados: conjunto de pantallas metálicas y elementos filtrantes que conforman barreras físicas y mecánicas que impiden la emisión de polvo a la atmósfera.  
3. Planta de suelo cemento. Marca y modelo: Intrame Mod. GC-600.  
Funcionamiento de la central  
Esta central dispone de los medios necesarios para la producción automática de suelo/grava-cemento.  
Los áridos se cargan mediante pala cargadora en las tolvas dosificadoras. Cada tolva dispone de un alimentador pesador de tipo de banda dotado de velocidad variable, con sensores de flujo de material, que paran el sistema de dosificación cuando el caudal no se restablece. Asimismo, la tolva de arenas dispone de un sensor de humedad por microondas para la corrección del agua necesaria para la mezcla.  
Una cinta colectora recoge los áridos y los lleva al mezclador continuo de doble eje, que mezcla los áridos con el cemento, agua y aditivos previamente dosificados en función de la fórmula y de la cantidad de áridos realmente dosificada.  
El cemento almacenado en dos silos de 75 m³ es enviado mediante sinfines a una tolva de regulación desde la cual, mediante un sinfín dosificador especial dotado de velocidad variable, va a un alimentador pesador que dosifica la cantidad necesaria según fórmula. Un nuevo sinfín eleva el cemento dosificado hasta el mezclador.  
El agua es almacenada en un depósito de 5 m³, desde el cual una bomba la envía hasta el mezclador en la cantidad necesaria, según fórmula, humedad de la arena y cantidad de árido.  
Los aditivos son dosificados mediante una bomba de engranajes dotada de velocidad variable y contador continuo y se introducen en el flujo de agua ya dosificada antes de su entrada en el mezclador.  
Todo el proceso anterior es controlado por un ordenador en el que se introduce previamente la fórmula a trabajar y la producción a obtener.  
El producto ya mezclado es enviado mediante una cinta elevadora a una tolva de regulación de 3 m³ de capacidad, desde la cual mediante bocas con compuertas accionadas neumáticamente desde cabina se cargan los camiones para su envío a obra.  
4. Planta de aglomerado asfáltico. Marca y modelo: planta asfáltica Intrame Mod. M-260  
Aplicación y funcionamiento de la planta:  
Esta planta se utiliza para la mezcla en caliente, por amasado, de varios componentes (áridos, filler de recuperación, filler de aportación y asfalto). El aglomerado obtenido se aplica para la construcción de pavimentos bituminosos. La producción de esta planta es de 240-260 t/h.  
El proceso de fabricación de aglomerado es el siguiente: El árido almacenado en tolvas, seleccionado por granulometrías, es predosificado a un tambor secador del que sale a una temperatura de 140-170º C. De este secador pasa a un elevador en caliente, que lo vierte en una criba dosificadora de precisión seleccionando dichos áridos en cuatro tamaños distintos, áridos 1, 2, 3 y 4.  
Estos áridos se almacenan en cuatro tolvas en caliente, las cuales van provistas de mecanismos de apertura, que permiten dosificar las cantidades deseadas en una tolva de pesado con báscula acumulativa.  
El filler en suspensión se recupera en la captación de humos del secador por medio de un filtro de mangas, pasando a un sinfín que dosifica la cantidad deseada a una tolva de pesado.  
El asfalto almacenado en tanques, se dosifica a través de un sistema de bombeo de funcionamiento continuo, que vierte en una cubeta de pesado de asfalto con final de pesada mediante corte de válvula de tres vías bifurcando al retorno del tanque el asfalto bombeado.  
Dosificadas las características de áridos, filler y asfalto, se vierten en un mezclador de doble eje horizontal de brazos provistos de patas de amasado. El producto ya amasado se descarga sobre camión o sobre transportador a silo de reserva de aglomerado.  
Un filtro de mangas por vía seca elimina las partículas sólidas evitando la contaminación del medio ambiente.  
Infraestructuras proyectadas  
Para el acceso a la parcela se aprovechará el camino asfaltado por el que se accede actualmente a la cantera «El Cantalar», sin afectar la principal vía de comunicación, la carretera CV-656 Villena-Fontanars. Los viales necesarios para la circulación de los vehículos en el interior de la parcela se realizarán mediante la retirada de la capa de tierra vegetal y posterior compactación del terreno.  
La parcela estará dotada de suministro eléctrico mediante la instalación de un centro de transformación de 1000 kVA. El punto de conexión se realizará a la altura de la parcela donde se instalarán las plantas móviles. La acometida se realizará desde el tendido eléctrico existente que discurre paralelo a la carretera CV-656, teniendo una longitud aproximada de 100-120 ml. El suministro a los distintos elementos eléctricos se realizará mediante tubería enterrada en una zanja y dotada con los correspondientes registros.  
De acuerdo con la documentación aportada, el suministro de agua para uso industrial se realizará a través de cisternas que se descargarán en un depósito central. La distribución del agua a los distintos depósitos de cada una de las líneas de tratamiento se realizará mediante tubería de polietileno enterrada en zanja y dotada de las correspondientes llaves de paso. No obstante, según informe de Confederación Hidrográfica del Júcar obrante en el expediente, el titular ha solicitado un aprovechamiento de aguas subterráneas.  
Las obras de instalación de las distintas plantas se basarán principalmente en pequeñas cimentaciones que sirvan de apoyo a los elementos de las plantas y que aseguren la firmeza del terreno para evitar desplazamientos imprevistos.  
En el perímetro de la superficie ocupada de la parcela se instalará una valla metálica a base de malla galvanizada de simple torsión de 2 metros de altura. Su colocación se realizará mediante postes anclados al suelo con una pequeña cimentación de aproximadamente 0,20 X 0,30 centímetros. Dicha valla se retranqueará a la distancia necesaria para evitar posibles afecciones (18 metros de distancia de la carretera CV-656). Delante de este vallado se creará una barrera visual mediante un cordón de tierra de 5 metros de anchura y 2 metros de altura sobre el que se plantarán especies vegetales de porte arbustivo alto, como la retama (Retama ssp.) y también de porte arbustivo bajo, todavía por definir.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 16 de septiembre de 2011 se recibe en la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente oficio del Ayuntamiento de Villena remitiendo expediente de solicitud de licencia ambiental para la actividad de planta de tratamiento y transformación de áridos procedentes de la cantera «El Cantalar», situada en la parcela 36 del polígono 74, del término municipal de Villena (Alacant), promovida por Guerola Áridos y Hormigones, SL, con el fin de obtener la preceptiva declaración de impacto ambiental, en cumplimiento de lo dispuesto en el artículo 51 de la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de prevención de la contaminación y calidad ambiental. Dicho expediente consta de: proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental, certificado municipal de compatibilidad urbanística y certificado del resultado de información pública, así como las alegaciones presentadas y respuesta a las mismas.  
Según certificado expedido por el Ayuntamiento de Villena de fecha 22 de junio de 2011, el trámite de información pública del proyecto se llevó a cabo mediante la inserción del correspondiente anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante número 86 de fecha 9 de mayo de 2011. Dentro del plazo concedido de 30 días se presentó escrito de alegaciones al proyecto por parte de doña Catalina Hernández Martínez, como representante del partido político los verdes de Europa. Según certificado del secretario del Ayuntamiento de Villena, de fecha 30 de agosto de 2011, la junta de gobierno local, reunida el 17 de agosto de 2011 adoptó el informe emitido por la técnica municipal de medio ambiente como contestación del órgano sustantivo a dichas alegaciones.  
El 2 de julio de 2013 la dirección territorial de Alicante de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente remite proyecto de declaración de interés comunitario, solicitando informe de viabilidad de la actividad.  
El 14 de agosto de 2013 se solicita al Servicio de Vida Silvestre de la Dirección General de Medio Natural informe en relación a la incidencia medioambiental de la actividad, teniendo en cuenta que se encuentra dentro del ámbito de la ZEPA «Els Alforins».  
El 16 de octubre de 2013 la Dirección General del Medio Natural remite informe.  
El 5 de noviembre de 2013 la Dirección Territorial de Alicante de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente remite documentación complementaria aportada por el promotor.  
El 19 de noviembre de 2013 se remite a la Dirección Territorial de Alicante de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente informe sobre necesidad de sometimiento del expediente a evaluación de impacto ambiental.  
El 3 de enero de 2014 la Dirección General del Medio Natural remite resolución de declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000.  
El 12 de febrero de 2014 la Dirección Territorial de Alicante de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente remite nueva documentación aportada por el titular de la actividad.  
El 15 de octubre de 2014 el Ayuntamiento de Villena reitera su petición de resolución de declaración de impacto ambiental.  
El 20 de octubre de 2014 se solicita a la Dirección Territorial de Alicante de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente resolución de declaración de interés comunitario e informes en base a los cuales se ha elaborado, recibiendo la documentación solicitada el día 30 de octubre de 2014.  
Informes  
En la evaluación ambiental del proyecto se han considerado los siguientes informes, cuyo contenido se resume en la resolución de declaración de interés comunitario:  
1. Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de la Consellería de Cultura y Deporte, de fecha 2 de marzo de 2011.  
2. Informe arqueológico del Museo Arqueológico José María Soler, del Ayuntamiento de Villena, de fecha 1 de junio de 2011.  
3. Informe del departamento de calidad ambiental del Ayuntamiento de Villena de fecha 8 de junio de 2011.  
4. Informe de la Dirección Territorial de Alicante de la Consellería de Presidencia y Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua, de fecha 16 de julio de 2013.  
5. Informe del Servicio Territorial de Energía de la Consellería de Economía, Industria, Turismo y Empleo, de fecha 8 de agosto de 2013.  
6. Informe de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Alicante, de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, de fecha 27 de agosto de 2013.  
7. Informe de la Sección de Calidad Ambiental de la Dirección Territorial de Alicante, de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, de fecha 10 de octubre de 2013.  
8. Informes del departamento de carreteras, del área de infraestructuras de la Diputación Provincial de Alicante, de fechas 30 de octubre y 13 de noviembre de 2013.  
9. Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, de fecha 14 de noviembre de 2013.  
10. Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 13 de diciembre de 2013.  
11. Informes del Servicio de Planificación de la Dirección General de Transportes y Logística, de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, de fechas 22 de noviembre de 2013 y de 20 de enero de 2014.  
12. Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 8 de enero de 2014.  
  
Consideraciones ambientales  
1.º Consultada la cartografía temática de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, se señala que:  
a) La parcela en la que se pretende emplazar la actividad se encuentra dentro de la zona de especial protección para las aves «Els Alforins», por lo que el proyecto se ubica en una zona de especial sensibilidad ambiental.  
b) La actividad propuesta no se sitúa en el ámbito de ninguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/1994, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
c) La ubicación del proyecto es colindante con la carretera CV-656 Villena-Fontanars, cuya titularidad actualmente pertenece a la Diputación Provincial de Alicante. En consecuencia, y de acuerdo con lo establecido en los artículos 33 y 34 de la Ley 6/1991, de Carreteras de la Comunitat Valenciana, la franja de terreno correspondiente a los 25 metros medidos desde la arista exterior de la calzada constituye la zona de protección de la carretera, con las restricciones que ello comporta en cuanto a instalaciones, usos y otras obligaciones del propietario.  
En todo caso, la realización de la actuación deberá ser objeto de autorización expresa por parte de la administración titular de la vía.  
En fecha 30 de octubre de 2013, la diputación provincial de Alicante emite informe favorable a la actividad, indicando no obstante que: «...cualquier instalación de servicios; agua potable, telefonía, líneas eléctricas, etc. que afecten a las zonas del dominio público o de protección de la vía provincial, serán motivo de petición expresa en su momento.»  
d) La localización de la actividad no se encuentra afectada por ningún tipo de riesgo, por inundación, deslizamientos o desprendimientos, erosión, etc.  
2.º Las principales afecciones ambientales asociadas a la actividad serán las siguientes:  
a) Afección a la calidad atmosférica  
a.1. Ruidos  
Esta acción se refiere al ruido producido por las plantas de machaqueo de áridos, de elaboración de hormigón, etc, así como por el tránsito de los vehículos pesados que transporten las materias primas para la elaboración de los diferentes materiales y los que transporten los productos elaborados para ser utilizados en obra.  
Las medidas propuestas para la minimización y atenuación de las emisiones acústicas y vibraciones combinan dispositivos que pasan a formar parte de la instalación y la aplicación de buenas prácticas, de eficacia probada en otras instalaciones de la empresa. Se seguirá lo dispuesto en el Real Decreto 212/2002, de 22 de febrero por el que se regulan las emisiones sonoras en el entorno debidas a determinadas máquinas de uso al aire libre.  
Las zonas de transferencia tolva-cinta estarán dotadas de rodillos impactores vulcanizados de forma que se suaviza la vibración en la transferencia de material y por lo tanto se atenúa la emisión de ruido. Los encauzadores metálicos de las tolvas a las cintas están forrados de goma en la zona de contacto de forma que se atenúa también la vibración y emisión acústica.  
Las zonas de transferencia de cinta a criba dispondrán de un cajón metálico con una zona de retención de material. Este dispositivo cubre el punto de transferencia y minimiza tanto la producción de ruidos como la emisión de partículas a la atmósfera.  
Asimismo, a continuación existe una zona de retención con unos deflectores internos que reducen la velocidad del material, disminuyendo el golpeteo con la carcasa y los componentes metálicos de la zona de transferencia, contribuyendo a reducir las emisiones acústicas.  
La criba de la planta de aglomerado está dotada de carenado. De esta forma se aísla la interacción de las mallas y el interior de la criba disminuyendo sustancialmente las emisiones percibidas en el exterior.  
En las zonas de transferencia de criba a cinta y para el resto de transferencias se dispondrán encauzadores cónicos con gomas de ajuste para una mayor protección acústica. Todos los finales de cinta dispondrán de capota/cabezal/cajones encauzadores que suavizan el paso del material con deflectores interiores que minimizan el nivel sonoro.  
Las instalaciones dispondrán de variadores de frecuencia para modular la velocidad de proceso en función de las características del material de partida y del destino previsto del mismo, además de interrumpir cualquier incidencia que genere emisiones acústicas que puedan superar los niveles de emisión establecidos en la normativa vigente.  
Los vehículos y maquinaria móvil empleados en las plantas por parte de la empresa dispondrán de marcado «CE», estarán sometidos a ITV en los casos aplicables e incluidos en los planes de mantenimiento e inspección periódica ya existente en la empresa.  
a.2. Emisión de partículas de polvo a la atmósfera  
Esta acción hace referencia al levantamiento de polvo producido por el machaqueo del árido para conseguir los tamaños y granulometrías deseados. También por el desplazamiento de camiones que trasladan los áridos y el resto de materias primas y materiales de construcción.  
El polvo generado afectará a la calidad del aire, incrementando la proporción de partículas en suspensión, incidiendo de forma indirecta sobre la vegetación agrícola y silvestre de las inmediaciones por deposición de dichas partículas sobre la misma.  
Las medidas propuestas para la minimización y atenuación del ruido contribuyen simultáneamente a reducir las emisiones de polvo. Además, en la documentación técnica se contemplan las siguientes medidas específicas:  
- Los acopios situados al pie de cada cinta se mantendrán altos para que el material en su caída deslice por su propio talud reduciendo la emisión de polvo al evitar en gran medida la acción del viento.  
- Las plantas de transformación reciben los áridos sobre tolvas metálicas cerradas con una abertura en su parte superior. Las palas cargadoras depositan el material con una altura de descarga entre 50 y 70 centímetros. Para evitar la emisión al máximo se produce la maniobra de descarga a la mínima altura posible sobre las tolvas.  
- El cemento que se utiliza en las instalaciones se almacena en silos metálicos totalmente estancos. La descarga se realiza de forma neumática mediante tuberías y mangueras a baja presión y gran caudal, con un control total de la maniobra que se complementa con la instalación de filtros de mangas. El cemento se dosifica mediante tornillos sinfín desde los silos de almacenamiento hasta la boca de descarga de forma totalmente estanca.  
- El filler de recuperación de la planta de aglomerado se obtiene por aspiración y posterior paso por filtro de mangas. Este proceso está totalmente carenado desde que el árido viaja por la cinta transportadora hasta que el filler se almacena en silo metálico mediante un elevador de cangilones totalmente estanco.  
- Los viales interiores de la actividad se pavimentarán convenientemente para evitar la emisión de polvo al ambiente. Los caminos de acceso a las instalaciones se mojarán mediante un sistema automatizado de microaspersores y difusores de agua, accionado con un dispositivo de detección de movimiento que pondrá en funcionamiento el sistema al paso de los vehículos; el objetivo es saturar de humedad el tramo desde la superficie del terreno hasta una altura de 80-100 centímetros para retener las partículas de polvo y que no pasen a estratos superiores de la atmósfera. Asimismo, a la entrada de las instalaciones, se construirá un badén inundable de altura y anchura suficiente para que la superficie de las ruedas de los vehículos que accedan al recinto se humedezca y así disminuir la cantidad de partículas de polvo emitidas a la atmósfera. La frecuencia de mojado de los viales de acceso se ajustará a las necesidades reales de cada momento.  
- Se limitará la velocidad de circulación de todo vehículo autopropulsado a 20 km/h. De esta manera también se reduce la cantidad de tierra levantada por el paso de dichos vehículos, minimizando las partículas de polvo suspendidas en la atmósfera y reduciendo al mismo tiempo la emisión de ruidos.  
- Como medida preventiva adicional se propone que todos los camiones que transporten áridos lleven su carga cubierta.  
a.3) Emisión de gases  
El estudio de impacto ambiental identifica como fuentes de emisión de gases, tanto para la fase de construcción como de funcionamiento, solo la circulación de vehículos y maquinaria pesada para transporte de materiales, considerando que se producirá un empeoramiento puntual de la calidad del aire. En el apartado de medidas correctoras se propone el adecuado mantenimiento de las máquinas con motor de combustión por personal cualificado y la limitación de los niveles de emisión por debajo de los máximos establecidos por la Ley 38/1972, de 22 de diciembre y el Decreto 833/1975 que la desarrolla, además de los Decretos 1613/1985 y 2616 de ese mismo año (legislación actualmente derogada).  
El estudio de impacto ambiental se considera incompleto en relación con el análisis y valoración de la contaminación atmosférica. Se remite por tanto, el pronunciamiento definitivo en este aspecto a la autorización administrativa que, en base al articulo 13 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de Calidad del Aire y Protección de la Atmósfera, requieren las actividades incluidas en los grupos A y B del anexo IV (Real Decreto 100/2011, de 28 de enero, por el que se actualiza el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera y se establecen las disposiciones básicas para su aplicación). En este sentido, las instalaciones proyectadas se enmarcan, en principio, en los siguientes grupos y códigos:  
- Grupo B, código 03 03 13 00: producción de mezclas bituminosas o conglomerados asfálticos.  
- Grupo C(2), código 04 06 12 05: fabricación de prefabricados de cemento, fibrocemento, suelo-cemento o similares.  
(2) esta actividad, al encontrarse en un espacio de Red Natura 2000, pasará a considerarse como grupo B.  
- Grupo B, código 04 06 12 06: plantas de hormigón.  
- Grupo B, código 04 06 16 01: actividades primarias de minería no energética que conlleven la extracción o tratamiento de productos minerales cuando la capacidad es > 200000 t/año o para cualquier capacidad cuando la instalación se encuentre a menos de 500 metros de un núcleo de población.  
Los límites de emisiones canalizadas y difusas, la suficiencia de las medidas preventivas y correctoras propuestas y demás aspectos previstos en el procedimiento de autorización serán establecidos por el órgano competente en la materia.  
b) Afección al suelo  
La afección al suelo no ha sido considerada de forma específica en el estudio de impacto ambiental, a pesar de que la actividad a desarrollar está incluida, al menos parcialmente, de acuerdo con el real decreto 9/2005, de 14 de enero, entre las actividades potencialmente contaminadoras del suelo. El suelo puede verse afectado bien por la deposición continuada de las partículas emitidas por las diferentes plantas, bien por los posibles vertidos fortuitos de productos contaminantes.  
Las medidas encaminadas a evitar o minimizar dichos efectos están contenidas en otros capítulos (por ejemplo, medidas para evitar la emisión de partículas de polvo, mantenimiento de maquinaria para evitar los vertidos accidentales). Sin embargo, no se proponen medidas de actuación ante vertidos eventuales, por lo que se requiere el establecimiento de un protocolo de actuación ante dicha circunstancia, tanto en la fase de construcción como en la fase de funcionamiento. Asimismo, con el fin de garantizar la rehabilitación del terreno para uso agrícola, se considera necesario comprobar en la fase de desmantelamiento que la actividad no ha generado contaminación de suelos y, en caso contrario, aplicar las técnicas de descontaminación pertinentes.  
c) Generación de residuos  
La utilización de áridos, cemento, etc, para la elaboración de hormigones, asfalto y suelo-cemento producirá irremediablemente rechazos de material que serán considerados residuos del proceso de producción y por tanto gestionados de acuerdo con su naturaleza.  
Los vehículos pesados autopropulsados pueden originar de manera accidental vertidos de aceite y/o combustible sobre el terreno, lo que podría afectar a las capas más superficiales del suelo y, en caso de percolación, a las aguas subterráneas.  
Para evitar vertidos accidentales al dominio público hidráulico será de aplicación lo dispuesto anteriormente en relación al mantenimiento de la maquinaria. Los residuos tóxicos que se puedan generar como combustible, lubricantes, asfalto, etc, serán convenientemente recogidos en sus respectivos contenedores para su retirada por un gestor autorizado para la retirada, transporte y valorización de dichos residuos.  
La propia actividad de los operarios empleados en las nuevas plantas móviles generará residuos asimilables a urbanos. En la parcela se habilitarán contenedores específicos para la recogida y posterior gestión de materia orgánica, plásticos y envases y madera y papel/cartón.  
d) Alteración del paisaje  
Para reducir el impacto visual y paisajístico que se producirá durante la fase de funcionamiento de las instalaciones desde la carretera CV-656, se dotará de una barrera visual situada a 18 metros de distancia de la carretera, mediante la creación de un cordón con la tierra vegetal extraída en el movimiento de tierras, en el que se plantarán especies propias de la zona con certificado de región de procedencia, de acuerdo con la normativa de la Comunidad Valenciana por la que se regula la producción, comercialización y utilización de los materiales forestales de reproducción (decreto 15/2006, de 20 de enero, del Consell de la Generalitat Valenciana), buscando especies que cumplan la función de apantallamiento, lo que hará que las instalaciones no sean visibles desde la citada carretera CV-656.  
A fin de minimizar la visualización de aquellos elementos de mayor altura de la maquinaria a instalar, se pintarán con tonos que se mimeticen con el fondo del terreno, de manera que se integren totalmente en el medio.  
e) Afección a las aves  
Según el estudio de afecciones sobre la Red Natura 2000 presentado por el promotor, las especies que pueden verse afectadas por el desarrollo del proyecto son el cernícalo primilla y el sisón común. Las acciones detectadas que pueden repercutir sobre las especies mencionadas son la ocupación de suelo por las plantas de tratamiento, la emisión de ruido y partículas de polvo como consecuencia del funcionamiento de la maquinaria y de la circulación de vehículos, y la instalación eléctrica y el vallado perimetral. Para evitar los efectos derivados de dichas acciones, las medidas preventivas y correctoras propuestas por el promotor, no descritas en los apartados anteriores, son las siguientes:  
e.1) Pérdida de superficie de hábitat  
La actividad ocupará una superficie de aproximadamente 4 ha y su vida útil no superará los 30 años. Para mitigar esta afección se propone:  
- Labrar y sembrar de cereal el terreno ocupado una vez transcurrido el período de vida útil de la actividad.  
- La reparación o restauración de los tejados, en estado ruinoso de algunas de las casas más cercanas a la parcela donde se tiene la certeza de que nidifica el cernícalo primilla, como es el caso de casas quemadas (a 1027 metros de la actividad) y que se cita como actuación urgente en el documento «Seguimiento de las poblaciones de aves esteparias amenazadas en la Comunitat Valenciana, 2012» (Alberdi M., 2012, Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente), previa autorización de su propietario.  
- Modificar el plan de restauración de la cantera el cantalar para enfocarlo a la realización de medidas y actuaciones que lo restauren como zona cerealista aumentando así la superficie del hábitat propio de las aves esteparias en 23.30 ha.  
Las medidas correctoras propuestas se consideran, en principio, aceptables aunque su viabilidad y materialización requiere concretar algunos aspectos:  
El éxito de la rehabilitación a terreno de cultivo de cereal, del área afectada por la planta precisa la realización de un proyecto de desmantelamiento que comprenderá, al menos, la realización de las siguientes labores previas:  
- Tras el cese de la actividad se desmontarán las plantas de tratamiento de áridos y se desmantelará cualquier infraestructura ejecutada en la fase de funcionamiento: viales, plataformas, linea eléctrica, vallado, etc. Los residuos resultantes de estas operaciones se gestionarán de acuerdo con su naturaleza.  
- Se comprobará la existencia de puntos o áreas de suelo contaminado y, en su caso, se procederá de acuerdo con las determinaciones de la legislación sectorial vigente en el momento del desmantelamiento de las instalaciones.  
En relación con la reparación de los tejados como medida compensatoria de la pérdida de hábitat del cernícalo primilla:  
- La reparación se realizará con teja tradicional, utilizando la masa de cemento imprescindible para su fijación, e intercalando tejas de aireación para la facilitar la nidificación del cernícalo, con una densidad mínima de una teja de aireación cada 20 metros cuadrados y máxima de una cada 5 metros cuadrados.  
- Ante la eventualidad de la no obtención de autorización por parte del propietario de casas quemadas, se ha realizado una visita a las edificaciones más próximas a la ubicación de la actividad y se ha comprobado la existencia de tejados que requieren reparación en las siguientes agrupaciones de casas: Casa del Pozo y Casa Rafael.  
Considerando, no obstante, que no solo son los tejados los que se encuentran en un estado ruinoso sino las edificaciones en general, y que su reparación requerirá, probablemente, la intervención sobre las estructuras que los sustentan, se ha determinado una superficie mínima de 60 m².  
En el caso de no poder llevar a cabo esta medida compensatoria es admisible la construcción de un primillar artificial dentro de la ZEPA, utilizando en su ejecución materiales propios de la zona para minimizar el impacto visual. El primillar albergará un mínimo de 20 nidos.  
En cuanto a la medida compensatoria consistente en la modificación del plan de restauración de la cantera del cantalar, se deberá garantizar una continuidad topográfica entre la plaza de cantera y los campos de cereal colindantes conformando pendientes suaves típicas de la zonas cerealistas. Dicha continuidad solo se puede dar en el extremo suroeste de la cantera actual, por lo que la ubicación de las plantas móviles propuesta en el proyecto dificulta la consecución de dicha medida compensatoria. En consecuencia, será necesario establecer en el proyecto, como medida protectora, el desplazamiento de las instalaciones proyectadas hacia el este lo más cerca posible del camino actual de acceso a la cantera.  
En cuanto a la propia modificación del proyecto de restauración de la cantera, se deberán cumplir los siguientes condicionantes:  
- En el plazo de 1 año desde la notificación de la presente resolución, se presentará a esta dirección general de evaluación ambiental y territorial, a través del órgano sustantivo en materia de minas, el proyecto de restauración modificado, de forma que se pueda comprobar que es compatible con las medidas compensatorias requeridas y con la ejecución inmediata de estas al cese de la actividad, prevista para el año 2017.  
- El contenido de la restauración se ajustará a lo exigido por el decreto 82/2005 en aquella parte de la explotación que está considerada terreno forestal de acuerdo con el PATFOR, procediendo en el resto de la superficie a restaurarlo para el cultivo de cereal.  
- Se deberá garantizar una continuidad topográfica entre la plaza de cantera y los campos de cereal colindantes conformando pendientes suaves típicas de la zonas cerealistas, incluyendo, por tanto, el desmantelamiento de los restos de las infraestructuras auxiliares (cimentaciones, apoyos, muros de contención, etc) de la antigua planta de tratamiento de áridos instalada para la realización de las obras de la autovía A-31.  
e.2) Instalación eléctrica   
Puede ocasionar la muerte de aves por los tendidos eléctricos, bien sea por electrocución o por colisión. Se procederá a la señalización del tendido en función de la legislación vigente con el objeto de eliminar dichos riesgos.  
e.3) Vallado  
Se creará una barrera visual mediante la formación de un cordón de tierra de 5 metros de anchura y 2 metros de altura (la misma altura que tendrá el vallado) sobre el que se plantarán especies vegetales de porte arbustivo alto, como la retama (Retama ssp) y también de porte arbustivo bajo.  
Con el fin de permitir la entrada de las aves en la plaza de cantera restaurada con cereal, el vallado deberá limitarse a la zona efectivamente ocupada por la maquinaria.  
f) Consumo de recursos naturales: agua  
Según informe de Confederación Hidrográfica del Júcar obrante en el expediente, el titular estima que la demanda generada por la actuación será de unos 5000 metros cúbicos anuales, que se pretenden obtener de un sondeo a realizar en la misma parcela, para el que se ha solicitado un aprovechamiento de aguas subterráneas al amparo de lo dispuesto en el artículo 54.2 del texto refundido de la ley de aguas.  
g) No se prevén efectos negativos sobre elementos patrimoniales de interés, considerando las prospecciones efectuadas sobre el área afectada y el informe favorable que la Consellería de Cultura ha emitido sobre las mismas.  
3.º El programa de vigilancia ambiental propone realizar, entre otros, los siguientes controles diarios:  
- Medición de los niveles sonoros producidos por maquinaria y plantas móviles mediante sonómetro.  
- Verificación del funcionamiento de la maquinaria y de los elementos que conforman las distintas plantas móviles.  
- Comprobación de la ausencia de vertidos de combustible y lubricantes mediante la inspección visual de las zonas sensibles a este hecho.  
- Control de los residuos tóxicos generados y su gestión, anotando las cantidades generadas.  
- Control de ausencia de vertidos de aguas residuales procedentes de los edificios modulares (aseo, comedor, vestuarios).  
A los anteriores controles se deberán añadir:  
- Controlar diariamente que los camiones llevan su carga cubierta.  
- Controlar el correcto funcionamiento de los sistemas de prevención de emisión de partículas a la atmósfera, tales como filtros de mangas, carenados y nebulizadores, con la periodicidad que determine la autorización de la actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera.  
- Realizar las preceptivas auditorías acústicas conforme a lo dispuesto en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.  
- Se realizarán anualmente las labores agrarias precisas para el mantenimiento de la superficie cerealista restaurada de la cantera del cantalar, respetando las nidificaciones del sisón común. Esta obligación se mantendrá, al menos, durante toda la vida útil de la planta de tratamiento y transformación de áridos.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado se localizará en la zona de especial protección para las aves «Els Alforins», y por tanto afecta directamente a la Red Natura 2000. En consecuencia deberá someterse a una evaluación de impacto ambiental en la forma prevista en el Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma. El artículo 15 del Decreto 85/2013, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la actividad de planta de tratamiento y transformación de áridos procedentes de la cantera «El Cantalar», promovida por Guerola Áridos y Hormigones, SL, a ubicar en la parcela 36 del polígono 74, del término municipal de Villena (Alacant), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación aportada, así como los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Se modificará la ubicación de las distintas plantas móviles de tratamiento y el vallado oeste propuestos en el proyecto, desplazándolos, lo máximo posible, al extremo nordeste de la parcela, como requisito necesario para la correcta aplicación de la medida compensatoria consistente en la restauración de la superficie afectada por la extracción y su integración y continuidad con las parcelas de cultivo colindantes.  
2. La instalación y funcionamiento de las plantas queda supeditada a la ejecución de las medidas correctoras o compensatorias establecidas en la valoración de repercusiones de Red Natura 2000 para la protección de las aves esteparias, en el momento y condiciones que se establecen a continuación:  
2.1. Previo a la fase de funcionamiento de las plantas móviles  
2.1.1. Se reparará o restaurará una superficie mínima de 60 metros cuadrados de tejado en estado ruinoso de algunas de las casas más cercanas a la parcela donde se tiene la certeza de que nidifica el cernícalo primilla (falco naumanni), incluyendo las intervenciones en la estructura del edificio necesarias para garantizar la durabilidad de la reparación efectuada.  
- La reparación de los tejados se realizará con teja tradicional, utilizando la masa de cemento imprescindible para su fijación, e intercalando tejas de aireación para favorecer la nidificación del cernícalo primilla con una densidad mínima de una teja de aireación cada 20 metros cuadrados y máxima de una cada 5 metros cuadrados.  
- Se reparará preferentemente el tejado de las casas quemadas, considerando como alternativas aceptables la reparación del tejado de la Casa del Pozo o la Casa Rafael.  
Caso de que, justificadamente, dicha medida no pueda ser llevada a cabo, se admite como alternativa, la construcción de un primillar artificial dentro del ámbito de la ZEPA, utilizando en su ejecución materiales propios de la zona para minimizar el impacto visual. El primillar albergará un mínimo de 20 nidos.  
- En el plazo de 6 meses desde la notificación de la presente resolución, el promotor remitirá a esta dirección general una memoria valorada con la ubicación y principales características de la solución adoptada, acompañando, en su caso, documento de aceptación de las labores de restauración de los tejados por los propietarios de las agrupaciones de casas correspondientes. La documentación aportada se trasladará al servicio de vida silvestre, para su informe y visto bueno.  
Obtenida la conformidad del servicio de vida silvestre y, en todo caso antes de la puesta en funcionamiento de las instalaciones, se ejecutará la medida.  
2.1.2. Se señalizará y aislarán los conductores de la instalación eléctrica de acuerdo con el Real Decreto 1432/2008, por el que se establecen medidas para la protección de la avifauna contra la colisión y la electrocución en líneas eléctricas de alta tensión.  
2.1.3. El vallado de las instalaciones se limitará a la zona efectivamente ocupada por la maquinaria. Se creará una barrera visual con especies vegetales de porte arbustivo.  
2.2. Inmediatamente después del cese de actividad extractiva, previsto para el año 2017, se restaurará el área no forestal de la cantera el cantalar a cultivo cerealista, para lo cual se requiere:  
2.2.1. Modificar el plan de restauración de la explotación minera, garantizando una continuidad topográfica entre la plaza de cantera y los campos de cereal colindantes, con pendientes suaves típicas de la zonas cerealistas.  
2.2.2. En el plazo de 1 año desde la notificación de la presente resolución, se presentará a esta dirección general de evaluación ambiental y territorial, a través del órgano sustantivo en materia de minas, el proyecto de restauración modificado, de forma que se pueda comprobar que es compatible con las medidas compensatorias requeridas y con la ejecución inmediata de estas al cese de la actividad, prevista para el año 2017.  
- El contenido de la restauración se ajustará a lo exigido por el decreto 82/2005 en aquella parte de la explotación que está considerada terreno forestal de acuerdo con el PATFOR, procediendo en el resto de la superficie a restaurarlo para el cultivo de cereal.  
- Se deberá garantizar una continuidad topográfica entre la plaza de cantera y los campos de cereal colindantes conformando pendientes suaves típicas de la zonas cerealistas, incluyendo, por tanto, el desmantelamiento de los restos de las infraestructuras auxiliares (cimentaciones, apoyos, muros de contención, etc) de la antigua planta de tratamiento de áridos instalada para la realización de las obras de la autovía A-31.  
2.3. Al cese de la actividad se procederá a la ejecución de las siguientes labores:  
- Desmontaje de las plantas de tratamiento de áridos y desmantelamiento de cualquier infraestructura ejecutada en la fase de funcionamiento: viales, plataformas, línea eléctrica, vallado, etc.  
- Gestión de los residuos resultantes del desmantelamiento (RCDs, línea eléctrica, material vegetal, etc.) de acuerdo con su naturaleza.  
- Comprobación de la existencia de puntos o áreas de suelo contaminado y, en su caso, recuperación de acuerdo con las determinaciones que la legislación sectorial vigente establezca en el momento del desmantelamiento de las instalaciones.  
- Recuperación del uso agrícola de cultivo de cereal en la totalidad del área afectada por las instalaciones.  
3. Los límites de emisiones canalizadas y difusas, la suficiencia de las medidas correctoras y correctoras propuestas y demás aspectos relacionados con la prevención de emisiones a la atmósfera, serán establecidos por el órgano competente en la preceptiva autorización de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, de acuerdo con lo previsto en el artículo 13 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de Calidad del Aire y Protección de la Atmósfera.  
4. En relación con las medidas específicas para la prevención de la contaminación acústica:  
4.1. Se realizará el adecuado mantenimiento de la maquinaria y equipos de acuerdo con las especificaciones de los fabricantes al objeto de optimizar su funcionamiento y minimizar la producción de ruidos.  
4.2. Se realizará una auditoría acústica al inicio del ejercicio de la actividad o puesta en marcha y, al menos, cada cinco años, según se establece en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.  
Las auditorías acústicas se realizarán por un organismo de control autorizado, haciendo constar los resultados en un libro de control que estará a disposición de las administraciones competentes, de acuerdo con lo establecido en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre de la Generalitat Valenciana de Protección Contra la Contaminación Acústica. En caso de superar los niveles sonoros permitidos por la citada ley o, en caso de ser más restrictivos, los establecidos por las ordenanzas municipales, se aplicarán las medidas correctoras pertinentes.  
5. Se incluirá como medida correctora frente a los vertidos accidentales la disponibilidad de material absorbente adecuado y en cantidad suficiente para su inmediata retención.  
Los materiales contaminados por los vertidos fortuitos se gestionarán, al igual que el resto de residuos producidos por la actividad, conforme a su naturaleza y peligrosidad.  
6. Se cumplirá en todo caso lo dispuesto en la ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados, y la ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la comunidad valenciana, lo que incluye la obtención de las preceptivas autorizaciones administrativas otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de esta Consellería. Los residuos generados por la actividad se segregarán de acuerdo con su naturaleza, y serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a gestor autorizado.  
7. Sin perjuicio de las medidas contempladas en el programa de vigilancia ambiental propuesto, este incluirá:  
7.1. Control diario de que los camiones llevan su carga cubierta.  
7.2. Control del correcto funcionamiento de los sistemas de prevención de emisión de partículas a la atmósfera, de acuerdo con lo establecido en la preceptiva autorización de la actividad como potencialmente contaminadora de la atmósfera.  
7.3. Realización de las preceptivas auditorías acústicas.  
7.4. Realización anual de todas las labores agrarias precisas para el mantenimiento de la superficie cerealista comprometida, respetando las nidificaciones del sisón común. Esta obligación se mantendrá durante toda la vida útil de la planta de tratamiento y transformación de áridos.  
8. Se llevará un registro documentado del programa de vigilancia ambiental a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. Este registro documentado incluirá además el resultado de los controles y autocontroles periódicos legalmente exigibles en el control de emisiones. La documentación del programa de vigilancia ambiental estará a disposición de las autoridades competentes.  
9. En el caso de descubrirse restos arqueológicos, paleontológicos, etnológicos o arquitectónicos durante la ejecución de las obras se comunicará inmediatamente a la Consellería de Educación, Cultura y Deporte y se cumplirá con lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de patrimonio cultural valenciano.  
10. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente, que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 1 de diciembre de 2014.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 85/14-AIA.  
Título: Compra-venta de chatarra y de residuos no peligrosos.  
Promotor: Rechilbur, SLU.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Burriana.  
Localización: carretera de Nules, 66A, del término municipal de Burriana (Castellón).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto:  
El objeto del proyecto es la solicitud de la licencia ambiental, de acuerdo con la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental, para el ejercicio de la actividad de compra-venta de chatarra y de residuos no peligrosos.  
2. Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación técnica aportada:  
La empresa Rechilbur, SLU, se dedica como gestor autorizado a la recogida y transporte de residuos peligrosos (registro núm. 99/T01/CV) y de residuos no peligrosos (registro núm. 677/T02/CV). Dichos residuos son recogidos en empresas con las que existen acuerdos al respecto o bien tras requerimiento de empresas generadoras de los mismos.  
Rechilbur SLU, desea ampliar esta actividad de transporte con la de compra-venta de chatarra y otros residuos no peligrosos. Para el desarrollo de esta actividad comercial necesita efectuar un almacenamiento temporal de estos residuos. El objetivo de este almacenamiento es obtener cantidades de cada tipo de residuo que permitan una logística más racional, alcanzar un mejor resultado económico en su venta a las empresas de valorización de los mismos y amortiguar posibles oscilaciones del mercado de estos residuos no peligrosos.  
La actividad se va a desarrollar en una nave construida en 1989, que cuenta con una superficie de 880 m², y que se ubica en una parcela de 3455 m² sobre suelo urbano industrial. El inmueble se halla en el ámbito de la unidad de ejecución D-1,2,4 de la zona industrial del suelo urbano, código IND.1. El Ayuntamiento de Burriana ha emitido certificado de compatibilidad urbanística considerando el emplazamiento compatible como uso provisional para esta actividad. La provisionalidad viene condicionada por la ejecución todavía pendiente del programa urbanístico en dicha unidad de ejecución D-1,2,4. Se adjunta como anexo III del estudio de impacto ambiental copia del certificado de compatibilidad urbanística emitido por el Ayuntamiento de Burriana el 3 de junio de 2013. Como anexo IV se incluye el documento de renuncia a todo derecho de indemnización de los posibles perjuicios derivados del desarrollo del ámbito de gestión de la unidad de ejecución D-1,2,4 en los términos especificados por el Ayuntamiento de Burriana. Dicho documento fue inscrito en el Registro de la Propiedad de Nules el 25 de junio de 2014.  
Se dispone de conexión a la red municipal de abastecimiento de agua potable para el suministro de las instalaciones sanitarias del establecimiento industrial. La parcela está incluida en una unidad de ejecución D-1,2,4 todavía por desarrollar, por lo que actualmente no se dispone de conexión a la red de alcantarillado. Una red de desagües recoge las aguas provenientes de las instalaciones sanitarias y aguas fecales derivándolas a un depósito de 8000 litros, enterrado en el patio anterior de la nave, que hace las funciones de fosa séptica y que es vaciado por gestor autorizado periódicamente según necesidad. La instalación, según se indica en el proyecto técnico, está registrada en la Confederación Hidrográfica del Júcar y, de acuerdo con lo indicado en el estudio de impacto ambiental, cuenta con la autorización municipal y se mantendrá hasta la ejecución de la red de alcantarillado y la conexión a la misma.  
El depósito de recogida de aguas fecales es un depósito esférico de poliéster reforzado con fibra de vidrio, fabricado por el método de laminado manual por la empresa Miraplas, SL. La instalación de dicho depósito se hizo en marzo/abril de 2009 según proyecto de la empresa Grupo Tecnológico Mediterráneo SL. La obra civil correspondiente fue ejecutada por la empresa Jujosa. Se adjuntan como anexo V del estudio de impacto ambiental las características del depósito y el certificado de estanqueidad.  
La solera de la nave es de hormigón armado y tiene un espesor mínimo de 40 cm. La solera del patio posterior es de hormigón, que impide cualquier tipo de filtración al subsuelo. En los puntos donde se han realizado catas de la misma se ha observado un espesor mínimo de 20 cm.  
Descripción del proceso productivo.  
1. Procedencia de los residuos. Recogida.  
Rechilbur, SLU, tiene acuerdos con empresas generadoras de residuos para proceder a su recogida y posterior venta a un gestor autorizado para el procesado y valorización de los mismos. La recogida se efectúa con el vehículo autorizado para este fin y los residuos son recogidos en contenedores o a granel dentro del contenedor del camión.  
2. Admisión de residuos.  
Rechilbur, SLU, aceptará de pequeños generadores de residuos, como por ejemplo fontaneros, electricistas u otros oficios, los residuos metálicos que en su actividad generan y que por su escaso volumen no es rentable recoger con el vehículo pesado. En ese caso se procederá a una inspección previa de estos residuos antes de su descarga en el interior de la nave y su depósito en los contenedores dispuestos a tal efecto.  
3. Inspección previa.  
Los residuos no peligrosos se inspeccionarán a la recepción, bien antes de su recogida en el domicilio del cliente o bien cuando se efectúe la entrega en las instalaciones de Rechilbur, para comprobar que no presentan contaminación alguna ni otros materiales que los declarados. En caso contrario, se procederá al rechazo de los mismos. Los residuos irán clasificados en contenedores o en fardos o balas en el caso de papel/cartón y plásticos. Si se trata de maquinaria u otros elementos no almacenables en contenedores, se almacenarán separados del resto de residuos. A la recepción se procederá al pesado del vehículo y a su descarga.  
4. Clasificación de chatarra y residuos.  
Tras la recepción, se procederá a la separación de aquellos residuos que no vengan clasificados, depositando cada tipo de residuo en el correspondiente contenedor dispuesto a tal efecto. Aquellos que por su naturaleza o composición resulten no aptos para su valorización se depositarán en un contenedor que es recogido por un gestor de residuos para su depósito definitivo en vertedero.  
- Almacenamiento en el interior de la nave:  
El almacenamiento de chatarra y metales se hace dentro de contenedores situados en el interior de la nave. Dependiendo del volumen de cada tipo de chatarra se utilizarán contenedores de 3,5 x 1,5 metros o de 1,5 x 1,5 metros.  
- Almacenamiento en el patio posterior:  
El plástico se confeccionará en balas para su almacenamiento en el patio posterior. El papel/cartón se almacena bien confeccionado en balas o a granel, dependiendo de las caraterísticas del mismo. Solo se admiten estos materiales libres de restos de materia orgánica o inorgánica. Por lo que en ambos casos son inertes y su almacenamiento al aire libre no puede dar lugar a arrastres por aguas pluviales (lixiviados). La viruta metálica y el chapajo de línea blanca, cuyo almacenamiento también se realizará en el patio posterior, son residuos inertes que tampoco generan lixiviados.  
5. Operaciones de carga de chatarra y residuos.  
Cuando se alcanza la cantidad que hace posible la venta de un determinado tipo de residuo o residuos a un gestor para su procesado y valorización, se procede a la misma. Los residuos son recogidos por la empresa compradora o entregados por Rechilbur a la misma con el vehículo propio.  
6. Destino y gestores finales de los residuos.  
En el anexo I del estudio de impacto ambiental se aporta el listado de los gestores autorizados a los que se venden los residuos.  
Maquinaria utilizada  
En el proyecto técnico se indica que la maquinaria que se instalará es la siguiente:  
- Embaladora hidráulica para papel/cartón y plásticos. Se utiliza para comprimir este tipo de residuos en balas compactas para su almacenamiento temporal.  
- Báscula de pesaje de vehículos pesados.  
- Báscula de pesaje hasta 3000 kg (para pesaje de contenedores 1500x1500).  
Sin embargo, en la documentación adicional aportada en fecha 8 de octubre de 2014, como contestación al requerimiento realizado por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, se incluye una auditoría acústica realizada por la entidad de inspección colaboradora de la administración en materia de calidad ambiental QUACER, SL, a las instalaciones de Rechilbur, SLU, en fecha 26 de septiembre de 2014. En dicha auditoría, que se realiza en condiciones normales de funcionamiento y según información facilitada por el representante de la actividad Silvia Usó Blasco, se tienen en cuenta como focos emisores de ruido las siguientes herramientas y maquinaria adicional que no se ha descrito ni en el proyecto técnico ni en el estudio de impacto ambiental:  
- 1 camión con pluma  
- 2 carretillas elevadoras  
- 1 compresor  
- 1 máquina pelacable  
- destornillador eléctrico  
- 2 radiales  
Métodos de limpieza de las instalaciones.  
El interior de la nave, en especial las zonas donde se deposita la chatarra todavía por clasificar, se limpiará con medios mecánicos para recoger el polvo, óxido y otros restos que pueda desprender la chatarra en su manipulación. En el caso poco probable de que en el interior de los contenedores se haya desparramado algún líquido, se procederá a la recogida del mismo en bidones para su entrega posterior a gestor autorizado.  
Tipología de residuos admitidos.  
Los residuos a gestionar, codificados según el Listado Europeo de Residuos (LER), Orden MAM/304/2002, de 8 de febrero, por la que se publican las operaciones de valorización y eliminación de residuos y la lista europea de residuos, son los siguientes:  
Residuos no peligrosos:  
12 01 01: Limaduras y virutas de metales férreos  
12 01 03: Limaduras y virutas de metales no férreos  
15 01 01: Envases de papel y cartón  
15 01 02: Envases de plástico  
15 01 04: Envases metálicos  
15 01 06: Envases mezclados  
17 04 01: Cobre, bronce, latón  
17 04 02: Aluminio  
17 04 03: Plomo  
17 04 05: Hierro y acero  
17 04 06: Estaño  
17 04 07: Metales mezclados  
17 04 11: Cables distintos de los especificados en el código 17 04 10  
19 10 01: Residuos de hierro y acero  
19 10 02: Residuos no férreos  
20 01 01: Papel y cartón  
20 01 38: Madera distinta de la especificada en el código 20 01 37  
20 01 39: Plásticos  
20 01 40: Metales  
Tramitación administrativa  
Con fecha 11 de julio de 2013, la Dirección Territorial de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente de Castelló remite escrito presentado por D. Vicente Cerdá Aragó, en representación de la mercantil Rechilbur, SLU, sobre la necesidad de someter al procedimiento de evaluación de impacto ambiental la actividad de almacén temporal de residuos no peligrosos, adjuntando documento inicial del proyecto. Con fecha 4 de diciembre de 2013 el órgano ambiental remite informe al promotor indicando la necesidad de someter dicho proyecto al procedimiento de evaluación de impacto ambiental, señalando el contenido mínimo del estudio de impacto ambiental, así como la restante documentación a aportar (expediente 127/13-CON).  
Con fecha 18 de junio de 2014 tiene entrada en la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente oficio del Ayuntamiento de Burriana adjuntando copia del estudio de impacto ambiental y proyecto técnico presentado por Rechilbur, SLU, así como certificado del resultado de información pública, en relación a la instalación de una actividad de compra-venta de chatarra y residuos no peligrosos en ctra. Nules, 66A, con el fin de obtener la preceptiva declaración de impacto ambiental, en cumplimiento de lo dispuesto en el artículo 51 de la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de prevención de la contaminación y calidad ambiental.  
Con fecha 9 de julio de 2014 se registra en la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente oficio del Ayuntamiento de Burriana remitiendo nuevo certificado de información pública.  
El trámite de información pública del proyecto se llevó a cabo mediante la inserción del correspondiente anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón número 136 de fecha 12 de noviembre de 2013. Transcurrido el plazo no se presentaron alegaciones al proyecto, según certificado expedido por el Ayuntamiento de Burriana de fecha 30 de junio de 2014.  
Con fecha 22 de julio de 2014 desde el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental se requiere al Ayuntamiento de Burriana la documentación necesaria para completar el expediente.  
En fecha 8 de octubre de 2014 se registra en la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente oficio del Ayuntamiento de Burriana acompañado de la documentación solicitada.  
Consideraciones ambientales  
1. Consultada la cartografía temática de la Consellería de Infraestructura, Territorio y Medio Ambiente, se señala que:  
- La actividad propuesta no se sitúa en el ámbito de ningún espacio natural protegido, ni de ninguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/1994, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
- Aunque el área, de acuerdo con la cartografía de riesgos (serie temática de la antigua COPUT), presenta vulnerabilidad media del acuífero, no se prevén afecciones sobre las aguas subterráneas ya que el proyecto se desarrolla en el interior de una nave con solera impermeable y destinada, de acuerdo con el plan general, a uso industrial, con sistema individualizado de recogida y gestión de las aguas residuales.  
2. En relación con las afecciones asociadas a la actividad:  
a) Afección a la calidad atmosférica  
a.1. Ruidos  
Los ruidos producidos en el desarrollo de la actividad se deberán fundamentalmente al trasiego de vehículos pesados que transportan los residuos, a la carga y descarga de los mismos y al funcionamiento de la maquinaria instalada. El horario de actividad de la instalación es de 8:00 a 19.00 horas, de lunes a viernes.  
Se aporta auditoría acústica realizada por la entidad de inspección colaboradora de la administración en materia de calidad ambiental Quacer, SL, en fecha 26 de septiembre de 2014. En dicha auditoría, se determina que, trabajando en condiciones normales de funcionamiento durante la realización de la inspección, la actividad cumple con los límites sonoros establecidos en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios. Consideramos que, si no se producen cambios sustanciales en la actividad y no se añade nueva maquinaria en las instalaciones, no se requerirán nuevas auditorías acústicas.  
Sin embargo, puesto que no se han evaluado, se deberá controlar que los niveles de vibraciones de las máquinas no superen los valores máximos establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de protección contra la contaminación acústica, adoptando los elementos antivibratorios que sean necesarios.  
a.2. Emisión de gases  
Durante el desarrollo de la actividad se produce circulación de vehículos en la nave industrial y resto de la parcela. En el interior de la nave los vehículos circularán a velocidad de peatones y en el patio posterior de la parcela estará limitada a 10 km/h.  
La circulación de vehículos a través de la nave se produce de forma esporádica. La ventilación de la nave es buena y la calidad del aire dentro de la misma no sufre deterioro que afecte a las personas presentes, por lo que la acción debida a la circulación de vehículos se considera no significativa y el impacto ambiental compatible.  
En cualquier caso, dichos vehículos se deberán mantener en buen estado, sometiéndose a las inspecciones legales que les sean de aplicación.  
b) Afección al suelo y a las aguas  
El almacenamiento de chatarra y metales se hace dentro de contenedores situados en el interior de la nave. La solera de la nave es de hormigón armado y tiene un espesor mínimo de 40 cm.  
Almacenamiento de residuos en el patio posterior: el plástico se confeccionará en balas para su almacenamiento. El papel/cartón se almacena bien confeccionado en balas o a granel, dependiendo de las características del mismo. En los casos de que se reciba a granel, se almacenará en compartimentos delimitados por paredes de bloques de hormigón, depositando sobre el papel/cartón mallas metálicas para impedir su dispersión por el viento. Solo se admiten estos materiales libres de restos de materia orgánica o inorgánica. Por lo que en ambos casos son inertes y su almacenamiento al aire libre no puede dar lugar a arrastres por aguas pluviales (lixiviados). La viruta metálica y el chapajo de línea blanca, cuyo almacenamiento también se realizará en el patio posterior, son residuos inertes que tampoco generan lixiviados. La solera del patio posterior es de hormigón, que impide cualquier tipo de filtración al subsuelo. En los puntos donde se han realizado catas de la misma se ha observado un espesor mínimo de 20 cm.  
El almacenamiento no tiene impacto sobre el terreno o la hidrología tanto en el interior como en el exterior de la nave.  
Como medida preventiva, aquellos residuos que puedan contener algún líquido se almacenarán en contenedores que retendrán cualquier fluido que pueda desprenderse. Se procederá a una inspección y revisión de los contenedores tras cada uso y previo a su utilización. Cualquier fluido que se encontrase en el fondo de los contenedores será recogido y envasado en bidones para su entrega a gestor autorizado. Se llevará un registro de utilización y comprobación de los contenedores.  
La parcela en la que se ubica la nave está incluida en una unidad de ejecución D-1,2,4 todavía por desarrollar, por lo que actualmente no se dispone de conexión a la red de alcantarillado. Como solución provisional, en tanto no se ejecute la red de alcantarillado en el polígono, las aguas provenientes de las instalaciones sanitarias y aguas fecales se recogen en un depósito de 8000 litros, enterrado en el patio anterior de la nave, que hace las funciones de fosa séptica y que es vaciado por gestor autorizado periódicamente según necesidad. La estanqueidad de dicho depósito se ha certificado por técnico competente. Teniendo en cuenta que la actividad se va a desarrollar en una nave existente, en la que ya existía este depósito de recogida de aguas sanitarias y fecales y que, según la documentación técnica aportada por el promotor, dicha instalación está registrada en la Confederación Hidrográfica del Júcar y cuenta con la autorización municipal, se considera ambientalmente admisible esta solución provisional. No obstante, cuando el ayuntamiento lleve a cabo la ejecución de la red de alcantarillado, Rechilbur, SLU, deberá conectarse inmediatamente a la misma y cumplir con las ordenanzas de la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales (EPSAR), así como con la ordenanza municipal de vertidos del Ayuntamiento de Burriana, aplicando los tratamientos previos necesarios para no rebasar los límites que en las mismas se establezcan.  
3. Se deberá incluir un programa de vigilancia ambiental en el estudio de impacto ambiental en el que se revise como mínimo, y con la periodicidad indicada en cada caso, los siguientes aspectos:  
- Anualmente se revisará y certificará por técnico competente la estanqueidad del depósito de recogida de aguas sanitarias y fecales.  
- Semanalmente se revisarán la integridad de los distintos contenedores procediendo a sustituir aquellos que presenten fisuras.  
- Mensualmente se revisará visualmente la impermeabilidad de la solera.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 6.c.2., anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 15 del Decreto 85/2013, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la actividad de compra-venta de chatarra y residuos no peligrosos, promovida por Rechilbur, SLU, que se ubica en la carretera de Nules, núm. 66A, del término municipal de Burriana (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación que constituye el expediente evaluado, así como los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Los residuos admitidos en la actividad serán los relacionados en la parte expositiva de esta resolución o cualquier otro código LER que el órgano competente en materia de gestión de residuos considere susceptible de autorización, siempre y cuando su inclusión no conlleve la modificación sustancial del proyecto evaluado y no responda a supuestos en los que se exija la tramitación de un procedimiento de evaluación ambiental de acuerdo con la legislación sectorial vigente.  
2. Los residuos gestionados por la industria durante su normal funcionamiento, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a gestor autorizado. Se cumplirá en todo caso lo dispuesto en la Ley 22/2011, de 28 de julio, de Residuos y suelos contaminados, y la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunitat Valenciana, lo que incluye la obtención de las preceptivas autorizaciones administrativas para la gestión de residuos que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de esta Consellería.  
3. La instalación de máquinas o dispositivos que puedan originar vibraciones en el interior de los edificios se efectuará adoptando los elementos antivibratorios adecuados. No se permitirá la instalación ni el funcionamiento de máquinas o dispositivos que originen en el interior de la nave niveles de vibraciones que superen los valores máximos establecidos en la Ley 7/2002, de protección contra la contaminación acústica.  
4. Los vehículos utilizados para el transporte interno de la actividad se mantendrán en buen estado, sometiéndose a las inspecciones legales que les sean de aplicación.  
5. Una vez se ejecute la red de alcantarillado en el polígono, Rechilbur, SLU, solicitará inmediatamente la conexión a la misma, y cumplirá las ordenanzas de la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales y la ordenanza municipal de vertidos del Ayuntamiento de Burriana, aplicando los tratamientos previos necesarios para no rebasar los límites que se establecen en dichas ordenanzas.  
6. Se deberá redactar y llevar a cabo un programa de vigilancia ambiental en el que se controlen, como mínimo, los puntos indicados en el epígrafe de consideraciones ambientales de esta resolución. Se llevará un registro documentado de dicho programa de vigilancia ambiental a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. Este registro documentado incluirá además el resultado de los controles y autocontroles periódicos legalmente exigibles en el control de vertidos de aguas residuales y emisiones. La documentación del programa de vigilancia ambiental estará a disposición de las autoridades competentes.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente, que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 2 de diciembre de 2014.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
Valencia, 14 de enero de 2015.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML