Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7139, del 25-10-2013 (2013/10050)

RESOLUCIÓ de 23 de setembre de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Alboraya, Tavernes Blanques, València, l'Alcora i Onda.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7139

Data del DOGV
:   25-10-2013

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2013/10050

CVE


Data del document
:   23-09-2013

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Alboraia](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [València](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Tavernes Blanques](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 23 de setembre de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Alboraya, Tavernes Blanques, València, l'Alcora i Onda. [2013/10050]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26, sense que s'hi hagen plantejat discrepàncies i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 138/05 AIA Alboraya, Tavernes Blanques, València, 122/09 AIA l'Alcora i 24/09 AIA Onda.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 138/05-AIA.  
Títol: Obres de drenatge del sistema Vera-Palmaret.  
Promotor: Direcció General de l'Aigua de la CMAUV.  
Autoritat substantiva: Direcció General de l'Aigua de la CMAUV.  
Localització: termes municipals d'Alboraya, Tavernes Blanques i València.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista:  
L'objecte del projecte consistix en l'execució de les obres i instal·lacions necessàries per a augmentar la capacitat de drenatge de la xarxa existent en la zona compresa entre Palmaret Baix i el mar, en els termes municipals d'Alboraya, Tavernes Blanques i València, i així evitar les inundacions periòdiques que es produïxen en trams urbans. Estes obres complementen les actuacions escomeses per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el barranc del Carraixet.  
Les principals actuacions incloses en el projecte són les següents:  
- Col·lector interceptor.  
Este col·lector té el seu inici en l'arqueta construïda en el col·lector de l'avinguda dels Germans Machado i finalitza en el barranc del Carraixet en el PK 1+874 de la seua canalització, amb una longitud de 2.446,00 m. El col·lector s'ha dissenyat per al període de retorn emprat en les obres de sanejament de l'Ajuntament de València, T=25 anys, i en secció tancada per circular en un entorn eminentment urbà.  
- Reposició de la séquia de Palmaret.  
Es dissenya en secció oberta de formigó armat d'1,60 m d'ample i una alçària variable entre 1,30 i 1,70 m. Estes dimensions es projecten per a poder trasbalsar el màxim cabal per a reg que és necessari mantindre aigües avall. L'excedent de cabal que puga portar la séquia aigües amunt es deriva per mitjà d'un sobreeixidor executat sobre el tram en aqüeducte de la séquia.  
- Sobreeixidor d'emergència.  
A fi d'evitar l'entrada en càrrega del col·lector interceptor es projecta un sobreeixidor d'emergència que connectarà l'interceptor (PK 1+143) amb el pas existent davall de l'estació de metro d'Alboraia. L'alleugeriment de cabals es farà cap a la nova canalització de la séquia de Vera.   
La secció dissenyada per al sobreeixidor és en secció oberta rectangular de formigó armat de 6,00 m d'ample i una alçària variable entre 2,00 m des de la connexió amb el col·lector interceptor, i d'1,50 m en la connexió amb el tram existent. La longitud total del canal és de 740,56 m.  
- Adequació de la séquia de Vera.  
El disseny de la traça de la séquia seguix, en la mesura que és possible, l'actual traçat de la séquia de Vera, i intercepta al llarg del seu recorregut els cabals procedents dels col·lectors Ronda Nord de l'avinguda dels Germans Machado, Benimaclet, séquia de Palmaret i col·lector Universitats, així com l'escolament superficial, per a la qual cosa es projecten séquies paral·leles a la canalització principal que arrepleguen el drenatge dels camps i connecten amb este.   
La longitud d'adequació de la séquia és de 2.745,40 m i finalitza aigües amunt de l'encreuament amb la línia de ferrocarril València-Barcelona. Els cabals de disseny són variables per trams, la qual cosa origina diferents seccions tipus al llarg del seu traçat, tant en secció oberta al seu pas per terrenys agrícoles (trapezial mixta de formigó i geocel·les, amb 6,00 m en la base), com en secció tancada en encreuaments amb altres infraestructures (rectangular o múltiples marcs).   
- Bassa de laminació.  
La bassa es projecta en desmunt en diverses parcel·les rústiques del polígon 7, en el terme municipal de València. Les dimensions en planta de la instal·lació són de 350 m d'ample per 800 m de llarg aproximadament, i l'alçària des de la base a la cota de coronació és d'uns 3,00 m, i els talussos interiors 3H:2V. La coronació de la bassa té 4,50 m d'ample; en esta es projecta un camí perimetral de 3 m d'ample, tanca de tancament metàl·lica i plantació d'espècies arbòries pròpies de zones agrícoles.   
La base de la bassa disposarà de camins de servici per a labors de conservació i manteniment, i estarà formada per una escullera engravada de terra vegetal, en la qual es realitzaran plantacions d'espècies herbàcies hidròfiles. Els talussos estaran formats per geocel·les amb hidrosembra i plantacions d'espècies arbustives.   
El dimensionament d'esta s'ha projectat perquè siga capaç d'emmagatzemar 61.000 m³, que permetrà laminar el cabal punta i reduir-lo fins a la capacitat del tram urbà desaiguant a làmina lliure.  
  
L'alleugeriment de cabal des de la séquia de Vera cap a la bassa de laminació es materialitza per mitjà de 19 sifons de seguretat, amb una capacitat per a desaiguar 1.640 l/s. A l'entrada de la bassa es disposa d'una reixa autonetejadora que impedix la introducció en esta de plàstics o altres elements no desitjats.   
El sistema per a la limitació i regulació de cabals des de la bassa aigües avall està format per quatre clapetes de 1.000 mm de diàmetre i sis comportes motoritzades d'1,50 m d'amplària per 1,00 m d'alçària.   
  
Per al buidatge de la bassa es dissenya una estació de bombament que consta d'una caseta de 10,00 x 5,00 m en dos plantes on s'allotgen els elements accessoris i tres bombes capaces d'elevar, cadascuna, 365 l/s a una alçària manomètrica de 4,1 mca. L'accionament d'estes està previst per mitjà de la instal·lació d'un centre de transformació de 250 kVA, ubicat en una caseta independent adossada a l'anterior. A més, a fi de garantir l'operativitat de les comportes motoritzades es disposarà en la caseta de bombament un grup electrogen de 12 kVA de potència.   
  
De les actuacions incloses en el projecte de referència, únicament la bassa de laminació es troba en els supòsits previstos en l'annex I, punt 8.e. del Reglament d'Impacte Ambiental, aprovat pel Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, que desenrotlla la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, al considerar-se com una instal·lació destinada a retindre aigua i posseir una capacitat d'embassament superior a 50.000 m³.  
  
2. Alternatives:  
L'estudi d'alternatives inclòs en l'annex número 4 del projecte ha analitzat dos solucions, les característiques principals de les quals són les següents:   
Alternativa 1. Desaigüe de tot el cabal per la desembocadura de la séquia de Vera en la platja de la Malva-rosa. Amb esta finalitat s'ha dissenyat una bassa aigües amunt de la V-21 que permeta laminar l'hidrograma entrant i reduir la punta a un valor màxim compatible amb la capacitat del tram urbà.  
Alternativa 2. Derivació del cabal que supera la capacitat del tram a la séquia del Mar, que desemboca en la platja d'Alboraya.  
La diferència entre les dos opcions radica essencialment en l'execució d'una bassa de laminació d'una capacitat aproximada de 60.000 m³ aigües amunt de la V-21 per a l'alternativa 1. Mentres que l'alternativa 2 planteja la construcció d'una nova canalització que derive el cabal que no admet el tram urbà de la séquia de Vera, amb una longitud aproximada de 2.400 m, per a desaiguar a través de la séquia del Mar, i és necessari, a més, el disseny d'una bassa de laminació de menors dimensions que l'anterior.   
Els condicionants de disseny que s'han previst per a l'adopció de l'alternativa 1 han sigut:  
a) Possibilitat de desaiguar en el barranc del Carraixet.  
b) Anàlisi del sistema de reg de la zona i necessitat de cabals.  
c) Seccions d'encreuament existents amb les infraestructures del metro d'Alboraya, la carretera V-21 i amb la línia de ferrocarril.  
d) Punts existents de desaigüe al mar a través de la séquia de Vera i de la séquia del Mar.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit:  
En data 3 d'agost de 2005, la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de construcció d'obres de drenatge del sistema Vera-Palmaret (València), i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
2. Informació pública:  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte d'obres de drenatge del sistema Vera-Palmaret (València) ha sigut sotmés a informació per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5.084 de 2 de setembre de 2005 durant el termini de 30 dies hàbils.   
3. Resum d'al·legacions:  
Segons el certificat rebut, no s'han presentat al·legacions al projecte de referència.  
4. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària:  
  
Se sol·licita un informe al Servici d'Ordenació Territorial en relació amb el risc d'inundació en l'àmbit del projecte.   
En contestació amb la consulta efectuada, es rep l'informe del Servici d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, el qual indica que:   
Les obres que es preveuen en el projecte es desenrotllen en els termes municipals de València, Alboraya i Tavernes Blanques.  
L'estudi d'inundabilitat, en la situació actual, inclou el barranc del Carraixet, des de la A-7 fins al mar; la séquia de Vera, des d'aigües amunt de l'estació de metro d'Alboraya fins al mar, i la séquia de Palmaret. En la situació futura incorpora les dos canalitzacions incloses en el projecte de construcció «Prolongació de la canalització del barranc del Carraixet, tram entre Bétera i el Sifó de la séquia de Rascanya (València). Fase I». Els dits llits són: Palmaret Alt, Palmaret Baix, col·lector interceptor, adequació de la séquia de Vera i bassa de laminació.  
  
Les obres incloses en el projecte reduïxen el risc d'inundació en la zona.  
L'estudi hidràulic ha sigut realitzat per tècnics competents i visat per la Conselleria d'Infraestructures i Transport, per la qual cosa cal suposar que els resultats de la modelització i les conclusions a què s'ha arribat són correctes.  
En data 19 de novembre de 2005, es rep una còpia de l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, on s'emet l'informe favorable de l'estudi d'impacte ambiental del projecte de construcció d'obres de drenatge del sistema Vera-Palmaret, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
En l'informe s'esmenta que algunes de les actuacions previstes en el projecte se situen en l'entorn de protecció del monestir de Sant Miquel dels Reis de València que té la condició de bé d'interés cultural amb la categoria de monument, i es troba incoat com a tal per Resolució de data 8 de juny de 1981 (BOE 29.08.1981), amb entorn de protecció incoat per Resolució de data 24 de juny de 1992 (DOGV de 24.07.1992), per la qual cosa qualssevol actuacions que es realitzen en este o en el seu àmbit d'afecció requerixen l'autorització preceptiva d'esta Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià amb caràcter previ a la seua realització i a l'atorgament de llicència municipal, quan esta resulte preceptiva de conformitat amb el que establixen els articles 35 i 36 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Afeccions legals.  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial, cal assenyalar que hi ha, per part de les obres projectades, afecció a:   
Patrimoni cultural:  
Consta en l'expedient l'informe favorable emés el 14 de novembre de 2005 per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
En l'esmentat informe s'indica que, amb caràcter previ a l'inici de les obres, en els trams en què el projecte preveu un seguiment arqueològic o una excavació arqueològica, el promotor haurà de presentar un projecte d'intervenció arqueològica per a la pertinent autorització per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana): l'actuació circula per zones que presenten nivells de risc 2, 3 i 5.   
PATHV (Pla d'acció territorial de protecció de l'Horta de València): en relació amb l'instrument d'ordenació, actualment en tramitació, la bassa de laminació projectada es troba ubicada en una àrea denominada reserva d'estudi en el PATH. Estes àrees es caracteritzen per la seua vocació en el planejament municipal d'ordenar sobre estes el creixement futur dels actuals sòls urbans i urbanitzables.  
  
Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, hi ha afecció a sòl no urbanitzable amb protecció en el terme municipal d'Alboraya. La resta de l'actuació circula principalment sobre sòl no urbanitzable comú.  
Consideracions ambientals.  
1. Elements ambientals que poden resultar afectats de forma important per l'actuació:  
Les actuacions compreses en el projecte es troben emmarcades en l'Horta Nord de València, en els termes municipals d'Alboraya, Tavernes Blanques i València. La zona presenta una orografia predominantment plana, la qual cosa dificulta el seu drenatge al mar. Este es fa per mitjà d'una complexa xarxa de séquies, que al seu torn s'usen per a reg. De la xarxa de séquies existent es destaca que en la séquia de Vera, a més, desaigüen diversos col·lectors d'aigües pluvials, o alleugeriment de col·lectors unitaris, de les zones de Benimaclet, Universitats i Malva-rosa. Esta última séquia desaigua, després de circular pel límit entre la Malva-rosa i la Patacona, en l'estació de bombament de la Malva-rosa, la qual disposa d'un sistema de pretractament i desguassa al mar a través d'emissari submarí.   
Hi ha en les zones de cultius agrícoles algunes edificacions disseminades, que es corresponen amb antigues cases d'apers, excepte les que posteriorment es van restaurar per a ser utilitzades com a primera o segona residència pels seus propietaris.   
La vegetació potencial en la zona objecte d'estudi s'ha descrit com la corresponent amb la geosèrie ripària mediterrània del regadiu, i s'ha substituït a causa de l'alta activitat antròpica per zones urbanes, industrials i cultius agrícoles. Estos últims presenten gran productivitat i configuren el paisatge típic de la zona. Destaquen, entre altres, els cultius estacionals de regadiu per a consum humà com ara la creïlla, la xufa i les hortalisses.   
L'àrea d'estudi es troba situada sobre el sistema aqüífer del Pla de València. El nivell freàtic de la conca baixa del Palmaret se situa molt pròxim a la superfície. La vulnerabilitat dels aqüífers està classificada en la totalitat de l'àmbit del projecte com a mitjana, amb valors de permeabilitat alts.   
Els principals efectes ambientals derivats de l'execució del projecte són els referents a l'ocupació de sòl amb la consegüent pèrdua de camps de cultiu de molt elevada capacitat d'ús agrari classe A, els moviments de terra necessaris, l'abocament de pluvials i alleugeriments, l'ocupació durant les obres de vies pecuàries, camins agrícoles i la Via Augusta, i l'afecció a les séquies de reg presents.   
Altres efectes previsibles a destacar i que tindran lloc durant les fases d'execució i de funcionament són els corresponents a l'increment del nivell sonor, la possibilitat de contaminació de l'aigua superficial i subterrània, i l'emissió de males olors per entollades puntuals en la bassa de laminació que poden ocasionar molèsties a la població.   
El col·lector interceptor dissenyat efectuarà l'abocament al barranc del Carraixet, que afectarà el domini públic hidràulic, per la qual cosa haurà d'obtindre les autoritzacions preceptives de l'organisme de conca.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants:  
  
Amb este epígraf es pretén remarcar els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.  
  
Així, l'EIA ha valorat com a significatius els impactes següents generats durant la fase de disseny i execució:  
Ocupació de terrenys agrícoles de capacitat d'ús molt elevada classe A, associats al paisatge de l'horta valenciana.  
Augment dels nivells sonors per l'ocupació de maquinària pesada.  
  
Afecció molt puntual a la muralla del monestir de Sant Miquel, a l'entorn d'esta i al molí de Vera.   
Contaminació química deguda a l'abocament de residus no inerts, com ara olis de maquinària, combustibles, productes químics, etc., derivats del parc de maquinària i instal·lacions auxiliars.  
Interrupcions temporals de camins rurals i séquies de reg.   
Quant a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, les més destacables en este cas són les que s'enumeren a continuació:  
Impactes sobre el paisatge. Intrusió visual.  
Pèrdua de sòl agrícola.  
Generació de males olors en determinades zones entollades del fons de la bassa de laminació en períodes d'escassetat pluviomètrica.  
Modificació del règim de flux d'aigua que pot originar alteracions en l'aportació de sediments a la dinàmica litoral.   
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de Vigilància Ambiental:  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst una sèrie de mesures correctores encaminades a minimitzar els impactes significatius derivats de les accions previstes en el projecte.  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en este tipus d'obres. Estes s'encaminen a previndre, minimitzar, eliminar o compensar els impactes derivats de les accions previstes en el projecte.   
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives.  
- Jalonament previ a l'inici del moviment de terres que permeta delimitar el perímetre d'obra i minimitzar-ne l'àrea d'ocupació.  
  
- Identificació i delimitació d'espècies vegetals singulars al llarg de tot el traçat per un tècnic especialista en botànica, amb anterioritat a l'inici de les obres. En cas de resultar afectades per les obres algunes espècies singulars, es procedirà a trasplantar les esmentades espècies a una àrea pròxima i en condicions adequades.  
- Labors de manteniment del fons de la bassa de laminació a través dels camins de servici projectats, així com la implantació de vegetació pròpia de zones entollades com ara bova (Typha latifolia), canyís (Phragmites australis) i junc comú (Scirpus holoschoenus).  
- Retirada, arreplega, manteniment i reposició de terra vegetal.  
- Mesures d'integració paisatgística i de restauració ambiental encaminades a potenciar el desenrotllament de les comunitats vegetals de ribera, augmentar la retenció de sediments i la infiltració d'aigua, reduir les pèrdues de material per erosió en la base, talussos del canal i en la bassa de laminació.   
- Protecció del patrimoni historicoartístic i arqueològic.   
Arqueologia:  
Excavació amb metodologia arqueològica dels fonaments de la muralla del monestir de Sant Miquel dels Reis.  
Seguiment arqueològic del tram d'horta situat entre la muralla i la tàpia que circula paral·lela a la séquia de Rascanya.   
Seguiment arqueològic dels moviments de terra necessaris per a la construcció de la canalització en l'entorn de l'ermita i el molí de Vera.   
  
Abalisament dels elements següents: pont medieval sobre la séquia de Rascanya en el camí de l'alqueria d'Albors, pou de Sant Llorenç, molí de Farinós, molí de Vera, alqueria de Figueroa per proximitat a les obres que es duran a terme, sobretot este últim element per la gran proximitat que presenta a la bassa de laminació.   
Etnologia:  
Abalisament dels elements següents: pont medieval sobre la séquia de Rascanya en el camí de l'alqueria d'Albors, pou de Sant Llorenç, molí de Farinós i molí de Vera.  
La ubicació de les instal·lacions auxiliars d'obra requerirà assessorament arqueològic i elaboració d'un informe arqueològic en què es verifique la desafecció al patrimoni cultural.  
El Programa de Vigilància Ambiental tindrà per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i el funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els aspectes bàsics següents objecte de control ambiental:  
- Control del soroll i de l'emissió de pols i fums durant la fase d'execució.  
- Seguiment, control i legalització mediambiental d'abocaments.  
- Control de les activitats i instal·lacions auxiliars d'obra.  
- Control de les actuacions arqueològiques definides i seguiment de la fase de moviment de terres.  
- Control de les actuacions per a la integració paisatgística de les obres.  
El Programa de Vigilància Ambiental ha fixat la periodicitat en la realització dels diferents informes, en els quals es donarà compte del compliment del programa, així com dels efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'estos efectes amb què van ser previstos en l'EIA.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament; el projecte es troba inclòs en l'annex I.8.e del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte de construcció d'obres de drenatge sistema Vera-Palmaret (València), promogut per la Direcció General de l'Aigua de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, sempre que este es desenrotlle amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
1. El Programa de Vigilància Ambiental haurà d'incloure entre els aspectes bàsics de control ambiental el control d'olors en la bassa de laminació i implementarà a les labors de manteniment del fons de la bassa mesures de desodoració.   
2. L'abocament del col·lector interceptor al barranc del Carraixet haurà de tramitar i obtindre les autoritzacions preceptives de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
3. Els cultius limítrofs que resulten afectats per les obres hauran de restituir-se al seu estat original una vegada finalitzades estes. De la mateixa manera, les séquies de reg i els camins agrícoles afectats per l'execució del projecte s'hauran de posar de nou després de les obres.   
4. Els excedents de terres que no siguen aptes per a les pràctiques agrícoles i que no s'utilitzen en la formació de talussos i ompliments de rases es gestionaran d'acord amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i ompliment, o amb fins de construcció, els excedents no aprofitats de terres i pedres no contaminades d'excavació i desmunt, codificats d'acord amb la llista europea de residus com LER 17 05 04 i LER 20 02 02, es consideren residus inerts adequats i queden exempts d'aplicació del RD 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador.  
  
No obstant això, d'acord amb l'article 6 del decret indicat, els residus inerts adequats estan sotmesos a declaració administrativa, i el titular del residu que pretenga dur-ne a terme la utilització ha de disposar de la corresponent autorització administrativa de residu inert adequat mitjançant una resolució de la Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. En l'article 7 de l'esmentat decret s'especifica com iniciar i tramitar el procediment per a obtindre l'autorització administrativa dels abocadors a projectar.  
5. Els residus d'obra, així com els materials procedents de les demolicions de les construccions existents en les parcel·les on s'ubica la bassa de laminació, es gestionaran d'acord amb la seua tipologia.   
6. En cas d'afecció a les vies pecuàries carrerada de València-Meliana i assegador d'Albuixech, es complirà al que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.   
7. Si durant l'execució de les obres es produïra qualsevol troballa arqueològica, el fet es comunicarà a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la manera reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 31 de juliol de 2009. - La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno»  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 122/09-AIA.  
Títol: Fàbrica de paviment i revestiment ceràmics.  
Promotor: Cerámica Artia, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Objecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Localització: l'Alcora (Castelló).  
Descripció del projecte  
Cerámicas Artia, SL, és una empresa dedicada a la fabricació de productes ceràmics ubicada en una parcel·la qualificada com a sòl urbà industrial en el camí de Foyes Ferraes del terme municipal de l'Alcora (Castelló).  
El procés industrial s'inicia amb la recepció de l'argila atomitzada i el seu emmagatzematge en sitges de repòs que es carreguen des de la tremuja de recepció per mitjà d'elevador a catúfols i cinta mòbil. El premsatge de l'argila es fa en premses automàtiques d'acció vertical i sistema hidràulic d'actuació. Posteriorment, es realitza l'assecat de peces premsades en assecadors de gas natural amb eixida per línia de transport amb corretges trapezials fins a les línies d'esmaltadura. L'esmaltadura i la serigrafia de les peces es realitza per mitjà de màquines d'aplicació en sec, per via humida i tintes amb vehicles de suport. Posteriorment, les peces esmaltades s'emmagatzemen sobre carros mòbils a l'espera de la seua cocció en forns tipus monoestrat a corrons. Les peces acabades es classifiquen, empaqueten, paletitzen i s'emmagatzemen fins a la seua expedició.   
La matèria primera principal consumida en el procés industrial és la terra atomitzada, amb un consum aproximat de 62.000 t anuals. Altres matèries primeres consumides són esmalts, colors, additius, coles i envasos de cartó i fusta.  
El consum estimat anual de gas natural és de 49.600.000 tèrmies. I un consum d'energia elèctrica de 6.138.000 kWh anuals. A més, es consumix gasoil per al funcionament dels carretons elevadors.  
El consum d'aigua aproximat és de 19.600 m³/any. L'aigua utilitzada en el procés industrial procedix d'un pou propi i d'un pou mancomunat. L'aigua utilitzada en els servicis higiènics procedix de la xarxa d'abastiment del polígon.  
L'empresa compta amb 8 focus d'emissió de contaminants a l'atmosfera, corresponents a les ximeneres dels forns i els assecadors, i als filtres de mànegues per a les seccions de recepció d'argiles, premsatge i esmaltadura.  
Les aigües residuals industrials procedixen de les seccions de molturació i preparació d'esmalts, esmaltadores i laboratoris. Les aigües residuals són arreplegades per canaletes i conduïdes a una bassa d'emmagatzematge de 160 m³ de capacitat, que disposa d'un sistema d'agitació per insuflació d'aire i un grup de sensors per a la posada en marxa de la bomba d'enviament d'aigua residual a un atomitzador extern.   
  
Les aigües procedents dels lavabos i vestidors són depurades per mitjà d'un tractament d'oxidació total i posteriorment són dirigides a la bassa d'emmagatzematge d'aigües residuals industrials.  
Les aigües pluvials precipitades sobre les cobertes de les naus són conduïdes per canalons, baixants i canonades soterrades fins al vial públic, on per escolament superficial, les aigües es dirigixen al pantà de M.ª Cristina.  
Els residus no perillosos s'emmagatzemen i arrepleguen en contenidors específics i senyalitzats fins a la seua retirada per un gestor. La major part dels residus no perillosos són els produïts per la ruptura de peces cuites i rebutjos en la secció de selecció, els rebutjos dels tamisos i filtres, test cru, etc. Concretament, el rebuig dels filtres d'aspiració i el test cru s'emmagatzemen en sitges estanques i periòdicament s'envien a un atomitzador extern per a la seua gestió.   
La procedència dels residus perillosos generats en el procés productiu s'originen durant el manteniment de les instal·lacions i maquinària, i en les seccions de molturació, preparació d'esmalts i esmaltadura. Els diferents residus perillosos s'emmagatzemen en tres punts de l'interior de la planta diferenciats i identificats.   
D'altra banda, els recipients i bidons procedents de les esmalteres es llaven i es tornen al proveïdor per a la seua reutilització. L'esmentada llavada es fa en l'interior de les naus de producció, en una zona amb solera impermeable i canaletes d'arreplega i conducció fins a la bassa d'emmagatzematge d'aigües residuals industrials. En el cas que algun dels recipients i bidons estiga deteriorat, s'ha de gestionar com a residu perillós.  
Els diferents residus perillosos s'emmagatzemen en tres punts de l'interior de la planta. Cada un dels residus generats es disposarà en recipients adequats a les seues característiques fins a la seua retirada pel corresponent gestor autoritzat.  
Consideracions ambientals.  
1. Elements ambientals que poden resultar afectats pel projecte:  
  
Es tracta d'una indústria existent ubicada en un entorn eminentment industrial, en la qual hi ha altres indústries del sector del taulell. La ubicació de la indústria destaca per la seua proximitat amb atomitzador a què es bomben totes les aigües residuals per mitjà de conducció específica per a la seua gestió.  
Les accions amb probable incidència ambiental durant el desenrotllament de l'activitat són les corresponents a l'emissió de contaminants a l'atmosfera, la generació d'aigües residuals, residus, sorolls, vibracions i el consum de matèries primeres, aigua i energia.   
Respecte al sòl i les aigües subterrànies, cal assenyalar que la indústria s'ubica sobre una zona de conglomerats i argiles, on el risc d'accessibilitat d'aqüífers és mitjà i la vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies és baixa. D'altra banda, la parcel·la industrial disposa de tancament perimetral i es troba totalment pavimentada, la qual cosa li conferix un elevat grau d'impermeabilitat.   
  
El risc de contaminació del sòl i de les aigües deriva de la possible existència de fugues en clavills i fissures en conduccions subterrànies i basses d'emmagatzematge, així com per possibles abocaments accidentals i lixiviats.   
El drenatge de l'escolament superficial es realitza per pendent fins a la seua evacuació al vial públic, i hi ha un risc d'arrossegament i dilució de partícules i substàncies en la circulació de les aigües pluvials per la parcel·la industrial.   
Cal destacar la proximitat del polígon industrial amb l'embassament de M.ª Cristina, que constituïx un element susceptible de patir qualsevol contaminació que es produïsca.   
Els residus perillosos, no perillosos i assimilables a urbans s'emmagatzemen, segreguen i caracteritzen de forma independent, etiquetant-ne cada un en recipients adequats. El rebuig de test cru, la pols de les aspiracions, el rebuig de test cuit i les aigües residuals de procés s'envien a atomitzador extern.  
En la secció d'emmagatzematge d'argiles i premses hi ha dos focus contaminants d'emissió a l'atmosfera, que corresponen als filtres de mànegues de les aspiracions de l'ambient pulverulent en el trasbals de l'argila entre les cintes transportadores, tamisos i tremuges, així com per a la neteja per aspiració ràpida dels vessaments produïts.   
  
Hi ha tres focus d'emissió de contaminants a l'atmosfera que corresponen als assecadors (SC-1, SC-2 i SC-3), dos focus que corresponen a l'evacuació dels fums de combustió generats en els forns (H-1 i H-2) i un focus d'emissió a l'atmosfera del filtre de mànegues de l'aspiració dels nebulitzats d'esmaltadura.   
Així mateix, l'estudi presentat avalua l'impacte ambiental en cas de desmantellament de l'activitat i especifica les mesures correctores aplicables per a disminuir els impactes ambientals associats.  
  
2. Valoració d'impactes:  
La ubicació de la indústria en una parcel·la industrial, així com la proximitat a gestors autoritzats i subministradors de matèries primeres, limita considerablement l'impacte ambiental. L'impacte degut a l'ocupació del sòl i la intrusió visual que exercix la indústria en el medi es consideren compatibles, per tractar-se d'un entorn antropitzat que alberga altres indústries del sector.  
Les accions que produïxen major incidència ambiental són inherents a l'activitat industrial. Els impactes ambientals a l'atmosfera, el sòl i les aigües són tots negatius, encara que la majoria són de caràcter temporal, ja que cessarien en cas de tancament de l'activitat.  
Segons les previsions i conclusions de l'estudi, l'impacte ambiental global de la instal·lació serà compatible i admissible en l'entorn en què s'ubica. Si bé es requerix l'adopció de mesures correctores per a minimitzar les afeccions sobre l'atmosfera, el sòl, els residus, els abocaments i els sorolls, i la implementació d'un programa de vigilància ambiental que assegure el funcionament correcte de la indústria.   
  
3. Característiques sobre les mesures correctores:   
Les mesures correctores descrites en el projecte i en l'estudi d'impacte ambiental per a eliminar o reduir els efectes negatius dels impactes produïts són tant de caràcter general, com de caràcter particular. Entre estes últimes cal assenyalar:  
Instal·lació de tres filtres de mànegues, un corresponent a les aspiracions de la zona d'esmaltadura i dos per a les zones de recepció d'argiles i premses.  
Els residus disposen de recipients adequats a les seues característiques.  
Cobriment i estanquitat de les àrees d'emmagatzematge de residus perillosos.  
Gestió d'envasos reutilitzables per mitjà d'un sistema SDDR (sistema de depòsit, devolució i retorn).  
Transport de matèries primeres en camions coberts amb tendal.  
Els ventiladors i els motors estaran dotats d'encapsulament de material acústic per a reduir el nivell sonor, i es realitzarà l'equilibratge dinàmic i estàtic de les màquines rotatives.  
Mesures de control i emergència perquè no es produïsca cap tipus d'abocament d'aigua residual en la bassa: la bassa disposa de sondes de nivell, i en cas de fallada de les bombes, s'origina un senyal acústic i lluminós.  
Tancament i aspiració en les instal·lacions de recepció de terres. Tancament dels sistemes de transport de matèries primeres pulverulentes que es troben en l'exterior. Instal·lació de sistemes d'aspiració en totes les instal·lacions de càrrega, moviment, trituració o descàrrega de matèries primeres a granel.  
Instal·lació de sistemes fixos o utilització d'equips de neteja i aspiració de pols.  
Instal·lació d'arreplega de residus inerts i emmagatzematge en sitja estanca.  
Pavimentació i neteja contínua de les vies de circulació i àrees d'estacionament de vehicles.  
4. Programa de Vigilància Ambiental:  
S'establix un programa de vigilància ambiental basat en el control i seguiment de les condicions d'operació d'acord amb el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental, la gestió ambiental, les mesures correctores proposades i en la generació de residus.  
  
Realització d'inspeccions periòdiques reglamentàries de les emissions a través d'organismes de control autoritzats. Es portarà un llibre de registre d'emissions.  
Tramitació administrativa  
En data 28 de febrer de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta conselleria va remetre el projecte tècnic, l'estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi del projecte d'una fàbrica de paviment i revestiment ceràmic en el terme municipal de l'Alcora, promogut per Cerámicas Artia, SL, a fi d'iniciar el tràmit de suficiència de documentació establit en l'article 26 del Decret 127/2006, de 15 de setembre, que desenrotlla la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental. En data 8 de març de 2007, es va remetre un informe com a resposta a la consulta sobre la suficiència de documentació.  
En data 5 de maig de 2008, l'Àrea de Qualitat Ambiental va remetre un informe on sol·licitava l'emissió d'informe sobre l'adequació de la instal·lació de referència.  
En data 9 de maig de 2009, es va sol·licitar a l'òrgan substantiu una còpia del certificat del resultat del tràmit d'informació pública, tal com establix l'article 21.3 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'Impacte Ambiental, modificat parcialment pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
En data 7 de juliol de 2009, l'òrgan substantiu va remetre una còpia del certificat d'informació pública, que indicava que durant el tràmit d'informació pública no es va produir cap al·legació al projecte.  
Atés que es considera suficient la documentació remesa, es procedix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació, segons el subapartat 3.5 (Indústria per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornat... amb una capacitat de producció superior a 75 t per dia, i/o una capacitat d'enfornat de més de 4 m³ i de més de 300 kg/m³ de densitat de càrrega per forn) de l'annex I. La indústria tramita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General per al Canvi Climàtic, la qual té atribuïdes les competències en matèria de prevenció i control integrats de la contaminació.   
Altres afeccions a considerar són:  
La fabricació de taulellets està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, del Decret 833/1975.  
Queda sotmesa, així mateix, a la legislació en matèria de contaminació acústica i, en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció i gestió de residus i residus d'envasos.  
  
La fabricació de taulellets està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener.  
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga aplicable.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, i concordants del seu reglament. Tal com establix l'epígraf l) del grup 4 de l'annex 1 del RDL 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornat, en particular, teules, rajoles, rajoles refractàries, taulellets, gres o porcellana, amb una capacitat de producció superior a 75 t per dia i/o una capacitat d'enfornat de més de 4 m³ i més de 300 kg/m³ de densitat de càrrega per forn, es troben sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217 2007/, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de fàbrica de paviment i revestiment ceràmic, promogut per l'empresa Ceràmica Artia, SL, ubicada en el camí de Foyes Ferraes del terme municipal de l'Alcora (Castelló), sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada, amb les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants del punt segon d'esta resolució.   
  
  
Segon  
Com a condicionants addicionals a complir s'establixen els següents:  
1. Les operacions de gestió (emmagatzematge temporal i arreplega per un gestor autoritzat) de les partícules capturades pels filtres de mànegues es faran de manera que s'assegure el confinament de les partícules i s'evite la seua dispersió en l'ambient. Els filtres de mànegues estaran dotats de contenidors o saques adequats per a emmagatzemar les partícules i evitar la deposició directa de les partícules sobre el sòl.  
2. El Programa de Vigilància Ambiental garantirà, en el transcurs del temps, la impermeabilitat i l'estanquitat del sistema de canaletes, canonades de bombament, conducte soterrat fins a atomitzador extern i basses d'emmagatzematge de les aigües residuals industrials.  
3. La parcel·la industrial es mantindrà neta i lliure de restes de partícules i substàncies que puguen ser arrossegades per l'aigua de pluja, en la seua circulació per la parcel·la industrial.   
4. Els recipients i bidons trencats o oberts, que puguen contindre restes de matèries primeres o residus, s'emmagatzemaran en l'interior de les naus i en condicions d'emmagatzematge adequades fins a la seua arreplega per un gestor autoritzat.  
5. Les operacions de transport, càrrega i descàrrega de residus perillosos i de productes químics hauran de realitzar-se en zones degudament impermeabilitzades, de manera que s'impedisca la contaminació del sòl per abocament o vessament accidental.  
6. El test cru s'emmagatzemarà en contenidors específics coberts o envelats.  
7. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, haurà de regularitzar-se l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
8. En cas de cessament de l'activitat tots els residus s'entregaran a un gestor autoritzat, es procedirà al buidatge de les basses d'emmagatzematge d'aigües residuals per un gestor autoritzat i els recipients i bidons que continguen restes de matèries primeres es gestionaran convenientment.  
9. Per a l'emmagatzematge de residus líquids i olis es comptarà amb cubetes o sistemes d'arreplega que garantisquen el confinament dels possibles vessaments fins a la seua arreplega, bé amb material absorbent o bé per aspiració, segons siga el cas.  
10. Les accions incloses en el Programa de Vigilància Ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
11. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables.  
12. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 31 de juliol de 2009. La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno»  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 24/09 € AIA.  
Promotor: Mercury Cerámica SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Objecte del projecte: sol·licitud de l'autorització ambiental integrada per a la fabricació de revestiments ceràmics.  
Localització: zona industrial UI-6, en el punt quilomètric 7,9 de la carretera CV-20, municipi d'Onda (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Característiques:  
Les instal·lacions estan constituïdes per tres naus industrials i els respectius espais exteriors, que se situen en el punt quilomètric 7,9 de la carretera CV-20 d'Onda a Vila-real. Les superfícies que ocupen cadascuna són 10.810 m², 4.667 m² i 61.198 m².  
Mercury Cerámica, SL, desenrotlla la seua activitat des de 1996. L'Ajuntament d'Onda certifica que l'activitat és compatible amb la normativa urbanística i les ordenances municipals i es desenrotlla en sòl classificat com a urbà industrial UI-6, l'ús dominant del qual és l'industrial, segons el vigent PGOU.  
La capacitat de producció de paviments ceràmics és de 255 tones diàries; atés que supera les 75 t diàries està sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, perquè l'actuació està catalogada en l'annex I, grup 4, lletra l del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes.   
Les matèries primeres que intervenen en el procés són: aigua, argiles atomitzades a granel, additius, colors, engalbes, esmalts, gravetes, serigrafies i tintes.  
L'aigua per a consum procedix d'un pou propi, del qual s'extrauen 46.737 m³/any (dades de l'any 2006) de les quals s'empren 41.959 m³/any en el procés industrial i 4.778 m³/any per a ús domèstic. El pou està registrat en la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Les instal·lacions consumixen energia elèctrica (10.220,67 MWh anuals) i gas natural (66.387,23 MWh anuals). En menor quantia s'utilitza el gasoil tipus A (38,38 m³ anuals).  
El procés industrial s'inicia amb la descàrrega de l'argila atomitzada en tremuges de recepció per a conduir-les fins unes tremuges d'emmagatzematge. L'argila es tamisa i s'emmagatzema en les tremuges que alimenten les premses, després es comprimixen en motles per a formar els suports o tests, i s'envien a continuació a l'assecador per a reduir-ne la humitat. Els tests s'humitegen prèviament a l'esmaltadura, s'assequen, s'esmalten, es pinten i se serigrafien. Els suports esmaltats passen per l'interior de forns monoestrat on es couen. Els taulells que ixen del forn passen el control de qualitat, s'envasen a continuació i es paletitzen; els palets s'envien al magatzem de productes acabats, a l'espera de la seua expedició als clients.  
Mercury Cerámica, SL, també prepara les tintes, els esmalts i elabora els colors.  
Les aigües residuals industrials es generen en els laboratoris, les línies d'esmaltadura i les àrees de preparació d'esmalts i colors; quan procedixen de la neteja de les naus i envasos es concentren en canaletes situades en la solera i es dirigixen per gravetat cap a la bassa corresponent. Les aigües residuals industrials de les naus 1 i 2 es conduïxen per canonada des de la seua bassa fins a la bassa de la nau 3 situada en l'exterior, des d'on es bomben a Onda Cogeneració, SL, que és el gestor d'este tipus de residus.  
Les aigües residuals domèstiques procedixen dels lavabos i vestidors i es conduïxen fins a la xarxa municipal del mateix tipus.  
Les precipitacions interceptades per les cobertes i superfícies exteriors de les instal·lacions s'aboquen a la xarxa d'arreplega d'aigües pluvials del polígon industrial.  
Les emissions atmosfèriques de gasos i partícules ixen a l'exterior per ximeneres i procedixen de la combustió del gas natural en els forns i assecadors, així com de la depuració pels filtres de mànegues, que actuen sobre les emissions difuses generades en la zona de recepció de les argiles, en les premses i en les línies d'esmaltadura.  
Els residus perillosos que origina l'activitat estan constituïts per oli mineral no clorat, envasos de paper contaminats, envasos de plàstic contaminats, envasos metàl·lics contaminats, reveladors fotogràfics, líquid revelador, líquid fixador, draps i filtres impregnats, tubs fluorescents i llums de descàrrega, bateries de plom; esmalts, engalbes i colors deteriorats i restes de proves realitzades.  
Els residus no perillosos estan compostos per llots aquosos que contenen material ceràmic, suspensions aquoses que contenen material ceràmic, peces en cru trencades, pols, peces cuites trencades, cartó i paper, plàstics diversos, residus metàl·lics, fusta, piles i bateries, cartutxos de tinta i tòners, i residus assimilables a urbans.  
2. Alternatives mediambientals:  
Per tractar-se d'una fàbrica establida en un polígon industrial, no és procedent analitzar les alternatives mediambientals de l'emplaçament actual.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació:   
En data 12 de febrer de 2008, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental i una còpia del projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada; sol·licita que se li informe sobre la idoneïtat de la documentació per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental.  
El 4 de març de 2008, l'Àrea d'Impacte Ambiental remet a l'Àrea de Qualitat Ambiental l'informe sobre la idoneïtat de la documentació.  
L'òrgan substantiu remet al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, el 20 de maig de 2008, la documentació complementària que aporta el promotor.  
El 18 de febrer de 2009, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet els documents següents: còpia de l'anunci publicat en el DOCV per a informació pública de l'actuació, el resultat del tràmit d'informació pública (no hi ha al·legacions), un exemplar de l'annex a l'estudi d'impacte ambiental relatiu a la hidrogeologia local, un certificat d'impermeabilitat i estanquitat de basses d'emmagatzematge d'aigües residuals, una còpia de l'autorització per a abocar les aigües residuals domèstiques a la xarxa de clavegueram municipal, un certificat de l'empresa contractada per a revisar, netejar i desinfectar de Legionella pneumophila les instal·lacions; una còpia de l'auditoria i un annex a l'auditoria acústica. També sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental de l'indicat projecte. Es tanca l'expedient 62/08-CON i s'obri el 24/09-AIA.  
  
2. Informació pública:   
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5706, del 19 de febrer de 2008; certifica que durant el termini de 30 dies hàbils no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària:   
S'han requerit al promotor els aspectes previstos en l'informe d'idoneïtat.  
Informes sectorials   
S'ha sol·licitat un informe al Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, el qual es transcriu a continuació.  
1. Respecte dels càlculs de les alçàries de les ximeneres realitzades seguint la fórmula que apareix en l'Orde de 18 d'octubre de 1976:  
  
a) L'alçària de ximenera haurà de calcular-se per a cada un dels contaminants que emeta un determinat focus i adoptar el valor que resulte major. Així mateix, per a cada un dels càlculs a realitzar, es tindran en compte valors específics de les variables següents presents en la fórmula de càlcul: Q, F i Cm. D'altra banda, els valors n, v, dt es concretaran per a cada focus, mentres que, el paràmetre A serà comú per a tots els càlculs.  
b) Les diferents ximeneres no sols hauran de complir el que establix l'Orde de 18 d'octubre de 1976, sinó que es recomana que la seua alçària siga tal que en una distància equivalent a deu vegades l'alçària del punt d'abocament no hi haja altres estructures d'alçària superior a la del mateix focus, menys 2 m, que produïsquen un apantallament que dificulte la dispersió; s'haurà de justificar tècnicament la influència de l'efecte down-wash (turbulència o rebuf)).  
2. Quant a les mesures correctores que es consideren més adequades:  
a) Les mesures adoptades per a la reducció de les emissions atmosfèriques que s'esmenten en la memòria del projecte bàsic es consideren adequades.  
b) Les mesures correctores complementàries que, si és el cas, hauria d'adoptar l'empresa per a reduir les emissions atmosfèriques es basen, de forma genèrica, en l'eliminació d'emissions difuses i en el compliment dels límits establits per la normativa per part de les emissions canalitzades.   
Per a això, l'empresa hauria de:  
Realitzar totes les operacions d'emmagatzematge, transport i manipulació de materials pulverulents en naus tancades. Les naus hauran d'estar dotades de sistemes d'aspiració amb depuració posterior.  
  
Canalitzar, en la mesura que siga possible, les emissions de tots els focus.  
Instal·lar els equips separadors de pols pertinents en els distints focus prèviament a la seua emissió a l'ambient exterior.  
Utilitzar combustibles amb baix contingut de cendres.  
Afeccions legals mediambientals  
D'acord amb el Sistema d'Informació Geogràfic (SIG) de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, la via pecuària denominada vereda de la Volta del Corral del Sastre passa pels terrenys exteriors pròxims a la nau núm. 3, sense que en l'actualitat es trobe ocupat el seu traçat.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden resultar afectats de manera important pel projecte de l'activitat:  
La fabricació de revestiment ceràmic és una activitat que consumix quantitats importants d'energia i genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera. També es produïxen residus, vibracions i contaminació acústica.  
2. Identificació i valoració dels impactes:   
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de Vigilància Ambiental:   
Mercury Cerámica descarrega les argiles atomitzades en llocs coberts i tancats, proveïts de preses d'aspiració connectats a filtres de mànegues.  
Els residus perillosos se segreguen i emmagatzemen pròxims a l'origen, en diversos tipus de recipients. En la nau 1 s'emmagatzemen a la intempèrie gàbies amb paper i cartó contaminats d'esmalts i colors, així com envasos contaminats.  
Les peces defectuoses sense coure, esmaltades o no, són emmagatzemades en contenidors, que una vegada plens es trauen i es recobrixen, fins a ser arreplegats per un gestor de residus autoritzat. Les peces cuites defectuoses se segreguen en altres contenidors diferents.   
Dins de la nau 3 hi ha tres basses amb aigües residuals industrials; en l'exterior i pròxima a la fatxada nord, hi ha una bassa que arreplega les aigües residuals industrials de les tres naus, des d'ací es bomben a un gestor de residus autoritzat. Els residus també es retiren ocasionalment per mitjà de camió cisterna.   
La fàbrica usa forns monoestrat de gas natural, amb la qual cosa es reduïxen les emissions atmosfèriques de gasos i no hi ha partícules provinents del combustible. La calor dels gasos generats en els forns no s'aprofita en els assecadors, sinó que estos posseïxen els seus propis cremadors de gas natural.  
La generació de residus es reduïx al mínim ajustant òptimament la maquinària al procés i realitzant el manteniment preventiu amb regularitat.  
El Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric comunica que els càlculs de l'alçària de les ximeneres hauran de realitzar-se per a cada un dels contaminants que emeten, i adoptar la major alçària de les resultants; a més, hauran de complir el que establix l'Orde de 18 d'octubre de 1976. També es recomana que l'alçària de cada ximenera siga tal que, en una distància horitzontal equivalent a deu vegades l'alçària del punt d'abocament, no hi haja altres estructures d'alçària superior a la del mateix focus, menys 2 m.  
Les basses que arrepleguen les aigües residuals han sigut acreditades com a impermeables per l'enginyer tècnic industrial Sr. Guillermo Rubert Faulí.  
Mercury Cerámica, SL, disposa de connexions per a les aigües residuals domèstiques i les aigües pluvials que complixen l'ordenança d'abocaments municipal i estan autoritzades per l'Ajuntament d'Onda.  
L'última auditoria sobre emissions atmosfèriques, realitzada per Norcontrol, entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental, amb data de març i maig de 2003, certifica que les instal·lacions complixen els valors límit d'emissió per als diferents contaminants avaluats, prenent com a referència els límits fixats en l'apartat 27 de l'annex IV, del Decret 833 1975/, de 6 de febrer, pel qual es desplega la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
  
Per a depurar les emissions difuses de partícules, les instal·lacions disposen de preses d'aspiració de filtres de mànegues i filtres per via humida en les zones on s'originen.  
El promotor no ha aportat còpia del llibre oficial de registre per a activitats potencialment contaminants, segons establixen l'article 33 i el model de l'annex lV de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial.  
Marsan, entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental, ha efectuat l'últim mesurament dels nivells acústics de recepció externs el dia 30 d'abril de 2008. Els valors obtinguts sobrepassen, tant en horari diürn com nocturn, els nivells de recepció de l'annex II, taula 1, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció Contra la Contaminació Acústica.  
El promotor proposa realitzar les següents mesures correctores dels nivells acústics de recepció externs: instal·lar silenciadors en les ximeneres dels filtres de mànegues, tancar els ventiladors dels filtres de mànegues en caixes aïllants; en la nau 3 projecta instal·lar cortines mòbils i panells insonoritzadors, així com aïllar acústicament els sistemes d'extracció. Si estes mesures no foren suficients, s'insonoritzaria segellant amb panells les obertures laterals de les naus.  
Mercury Cerámica, SL, adjunta un escrit datat el 16 de maig de 2008 i firmat per l'empresa Serviecología y Tratamiento de Aguas, SL, (SERVYECO), per a acreditar que s'encarrega d'analitzar mensualment la presència del bacteri Legionella pneumophila, i desinfectar les xarxes i els depòsits d'aigua. L'última mostra analitzada data del 21 de maig de 2008.  
Consideracions jurídiques   
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'annex I, grup 4, lletra l del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell; segons es desprén de l'article 3.1, de l'esmentat Reial Decret Legislatiu 1/2008.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer   
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte bàsic de la societat Mercury Cerámica, SL, per a la fabricació de revestiments ceràmics, a fi d'obtindre la corresponent autorització ambiental integrada; sense perjuí de les autoritzacions administratives que hi siguen preceptives, sempre que el projecte es desenrotlle segons la documentació presentada i les prescripcions que s'assenyalen a continuació:  
  
1. La fabricació de revestiments ceràmics és una activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, perquè es troba en l'epígraf 2.10.2. de l'annex ll del Decret 833/1975, de 6 de febrer, que desenrotlla la Llei 38/1972, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial. Per tant, una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental (ECMCA) haurà de mesurar les emissions atmosfèriques en cada un dels focus, cada tres anys com a mínim, i realitzar anàlisis d'autocontrol, bé per mitjà d'una ECMCA o bé la mateixa empresa, una vegada cada any (com a mínim), els quals anotarà en el llibre oficial de registre per a activitats potencialment contaminants, segons el model de l'annex lV de l'esmentada orde. Les substàncies objecte d'anàlisi i la freqüència dels mesuraments - si haguera de ser major de l'exposada ací- seran les que determine l'autoritat administrativa substantiva.  
2. El promotor ha d'anotar en el llibre de registre d'emissions les anàlisis de les concentracions de gasos i partícules per a cada un dels focus contaminants, segons el model que apareix en l'annex lV de l'Orde de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera. Les anàlisis han de ser realitzats per una ECMCA.  
3. Mercury Cerámica, SL, no complix allò que s'ha estipulat en els articles 12.1, 36.1, 37.1 i 37.3 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció Contra la Contaminació Acústica, perquè sobrepassa els nivells acústics de recepció externs. Per tant, ha de realitzar les obres d'insonorització que proposa en la documentació i mesurar a continuació els nivells acústics externs en el termini que determine l'òrgan substantiu, i ha de procedir d'esta manera fins que les emissions acústiques se situen per davall de 60 dB(A) durant el període nocturn i 70 dB(A) durant el període diürn. Sense perjuí que l'autoritat administrativa substantiva ordene una freqüència major, el promotor mesurarà els nivells acústics almenys cada cinc anys.  
4. Mercury Cerámica, SA, haurà de remetre a l'òrgan substantiu els càlculs complets de l'alçària d'aquelles ximeneres en què s'aplique l'annex II de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, per a cada un dels contaminants que emeta el focus. Els càlculs han d'adaptar-se a les directrius de l'informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric que figura en l'apartat «informes sectorials» d'esta declaració.   
5. Els residus tòxics i perillosos s'han de segregar i emmagatzemar sota coberta, etiquetats, classificats per tipus i en un lloc ventilat proveït de solera impermeable. Els residus en estat líquid s'han de col·locar sobre cubetes de seguretat, cada cubeta ha de posseir un volum igual o superior al 10 % del recipient de major volum o a la suma de tots els volums, el que resulte major, i/o el recinte disposarà d'una canaleta impermeabilitzada disposada perimetralment dins del recinte i de dimensions adequades per a albergar els possibles vessaments accidentals. Els residus han de ser arreplegats per gestors autoritzats sense que el seu emmagatzematge sobrepasse els sis mesos.  
6. La via pecuària vereda de la Volta del Corral del Sastre passa per l'esplanada exterior de la nau 3. La vereda es troba actualment expedita, però si el promotor necessitara ocupar en el futur el seu traçat, abans hauria d'obtindre la corresponent autorització davant de l'òrgan administratiu competent per raó de la matèria.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 30 de juliol de 2009. La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno»  
  
València, 23 setembre de 2013.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7139, del 25-10-2013 (2013/10050)

RESOLUCIÓN de 23 de septiembre de 2013, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Alboraya, Tavernes Blanques, Valencia, L'Alcora y Onda.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7139

Fecha DOGV
:   25-10-2013

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2013/10050

CVE


Fecha del documento
:   23-09-2013

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Alboraya](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [València](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Tavernes Blanques](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 23 de septiembre de 2013, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Alboraya, Tavernes Blanques, Valencia, L'Alcora y Onda. [2013/10050]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el término señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 138/05 AIA Alboraya, Tavernes Blanques, Valencia; 122/09 AIA L'Alcora y 24/09 AIA Onda.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente:138/05-AIA.  
Título: obras de drenaje del sistema Vera-Palmaret.  
Promotor: Dirección General del Agua de la CMAUV.  
Autoridad sustantiva: Dirección General del Agua de la CMAUV.  
Localización: términos municipales de Alboraya, Tavernes Blanques y Valencia.  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto consiste en la ejecución de las obras e instalaciones necesarias para aumentar la capacidad de drenaje de la red existente en la zona comprendida entre Palmaret Bajo y el mar, en los términos municipales de Alboraya, Tavernes Blanques y Valencia, y así evitar las periódicas inundaciones que se producen en tramos urbanos. Estas obras vienen a complementar las actuaciones acometidas por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el Barranco del Carraixet.  
Las principales actuaciones incluidas en el proyecto son las siguientes:  
- Colector interceptor.  
Este colector tiene su inicio en la arqueta construida en el colector de la avenida Hermanos Machado y finaliza en el barranco del Carraixet en el PK 1+874 de su encauzamiento con una longitud de 2.446,00 metros. El colector se ha diseñado para el periodo de retorno empleado en las obras de saneamiento del Ayuntamiento de Valencia, T=25 años y en sección cerrada por discurrir en un entorno eminentemente urbano.  
- Reposición de la acequia de Palmaret.  
Se diseña en sección abierta de hormigón armado de ancho 1,60 metros y altura variable entre 1,30 y 1,70 metros. Estas dimensiones se proyectan para poder trasegar el máximo caudal para riego que es necesario mantener hacia aguas abajo. El excedente de caudal que pueda traer la acequia aguas arriba se deriva mediante un aliviadero ejecutado sobre el tramo en acueducto de la acequia.  
- Aliviadero de emergencia.  
Con el fin de evitar la entrada en carga del colector-interceptor se proyecta un aliviadero de emergencia que conectará el interceptor (PK 1+143) con el paso existente bajo la estación de metro de Alboraya. El alivio de caudales se realizará hacia el nuevo encauzamiento de la acequia de Vera.   
La sección diseñada para el aliviadero es en sección abierta rectangular de hormigón armado de 6,00 metros de ancho y altura variable entre 2,00 m, desde la conexión con el colector interceptor, y de 1,50 m en la conexión con el tramo existente. La longitud total del canal es de 740,56 m.  
- Adecuación de la acequia de Vera.  
El diseño de la traza de la acequia sigue en la medida de lo posible, el actual trazado de la acequia de Vera, interceptando a lo largo de su recorrido los caudales procedentes de los colectores Ronda Norte de la av. Hermanos Machado, Benimaclet, acequia de Palmaret y colector Universidades así como la escorrentía superficial, para lo que se proyectan acequias paralelas al encauzamiento principal que recojan el drenaje de los campos y conecten con el mismo.   
La longitud de adecuación de la acequia es de 2.745,40 metros, finalizando aguas arriba del cruce con la línea de ferrocarril Valencia - Barcelona. Los caudales de diseño son variables por tramos, lo que origina diferentes secciones tipo a lo largo de su trazado, tanto en sección abierta a su paso por terrenos agrícolas (trapecial mixta de hormigón y geoceldas, con 6,00 m en la base), como en sección cerrada en cruces con otras infraestructuras (rectangular ó múltiples marcos).   
- Balsa de laminación.  
La balsa se proyecta en desmonte en varias parcelas rústicas del polígono 7, en el término municipal de Valencia. Las dimensiones en planta de la instalación son de 350 metros de ancho por 800 metros de largo aproximadamente, siendo la altura desde la base a la cota de coronación de unos 3,00 metros, y los taludes interiores 3H:2V. La coronación de la balsa tiene un ancho de 4,50 metros, en la que se proyecta un camino perimetral de 3 metros de ancho, valla de cerramiento metálica y plantación de especies arbóreas propias de zonas agrícolas.   
La base de la balsa dispondrá de caminos de servicio para labores de conservación y mantenimiento, y estará formada por escollera recebada de tierra vegetal, en la que se realizarán plantaciones de especies herbáceas hidrófilas. Los taludes estarán formados por geoceldas con hidrosiembra y plantaciones de especies arbustivas.   
El dimensionamiento de la misma se ha proyectado para que sea capaz de almacenar 61.000 m³, que permitirá laminar el caudal punta reduciéndolo hasta la capacidad del tramo urbano desaguando a lámina libre.  
El alivio de caudal desde la acequia de Vera hacia la balsa de laminación se materializa mediante 19 sifones de seguridad, con una capacidad para desaguar 1.640 l/s. A la entrada de la balsa se dispone de una reja autolimpiante que impida la introducción a la misma de plásticos u otros elementos no deseados.   
El sistema para la limitación y regulación de caudales desde la balsa hacia aguas abajo esta formado por cuatro clapetas de diámetro 1.000 mm y seis compuertas motorizadas de 1,50 m de ancho por 1,00 m de altura.   
Para el vaciado de la balsa se diseña una estación de bombeo que consta de una caseta de 10,00 x 5,00 m en dos plantas donde se alojan los elementos accesorios y tres bombas capaces de elevar, cada una de ellas, 365 l/s a una altura manométrica de 4,1 mca. El accionamiento de las mismas está previsto mediante la instalación de un centro de transformación de 250 kVA, ubicado en una caseta independiente adosada a la anterior. Además, con el fin de garantizar la operatividad de las compuertas motorizadas se dispondrá en la caseta de bombeo un grupo electrógeno de 12 kVA de potencia.   
De las actuaciones incluidas en el proyecto de referencia, únicamente la balsa de laminación se encuentra en los supuestos contemplados en el anexo I punto 8.e. del Reglamento de Impacto Ambiental, aprobado por el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, que desarrolla la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Evaluación de Impacto Ambiental, al considerarse como una instalación destinada a retener agua y poseer una capacidad de embalse superior a cincuenta mil metros cúbicos.  
2. Alternativas  
El estudio de alternativas incluido en el anejo número 4 del proyecto ha analizado dos soluciones, cuyas características principales son las siguientes:   
Alternativa 1. Desagüe de todo el caudal por la desembocadura de la acequia de Vera en la playa de la Malvarrosa. Con tal fin se ha diseñado una balsa aguas arriba de la V-21 que permita laminar el hidrograma entrante reduciendo la punta a un valor máximo compatible con la capacidad del tramo urbano.  
Alternativa 2. Derivación del caudal que supera la capacidad del tramo a la acequia del Mar, que desemboca en la playa de Alboraya.  
La diferencia entre las dos opciones radica esencialmente en la ejecución de una balsa de laminación de una capacidad aproximada de 60.000 m³ aguas arriba de la V-21 para la alternativa 1. Mientras que la alternativa 2 plantea la construcción de un nuevo encauzamiento que derive el caudal que no admite el tramo urbano de la acequia de Vera, con una longitud aproximada de 2.400 metros, para desaguar a través de la acequia del Mar, siendo además necesario el diseño de una balsa de laminación de menores dimensiones que la anterior.   
Los condicionantes de diseño que se han contemplado para la adopción de la alternativa 1 han sido:  
a) Posibilidad de desaguar en el barranco del Carraixet.  
b) Análisis del sistema de riego de la zona y necesidad de caudales.  
c) Secciones de cruce existentes con las infraestructuras del metro de Alboraya, la carretera V-21 y con la línea de ferrocarril.  
d) Puntos existentes de desagüe al mar a través de la acequia de Vera y de la acequia del Mar.   
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 3 de agosto de 2005, la Dirección General de Obras Públicas de la Consellería de Infraestructuras y Transporte remitió el documento técnico y el estudio de impacto ambiental (EIA), correspondientes al proyecto de construcción obras de drenaje del sistema Vera-Palmaret (Valencia), incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental, como parte integrante del proyecto de Obras de drenaje del sistema Vera-Palmaret (Valencia), ha sido sometido a información mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5.084 de 2 de septiembre de 2005 durante el plazo de 30 días hábiles.   
3. Resumen de alegaciones  
Según el certificado recibido, no se han presentado alegaciones al proyecto de referencia.  
4. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria  
Se solicita informe al Servicio de Ordenación Territorial en relación con el riesgo de inundación en el ámbito del proyecto.   
En contestación con la consulta efectuada, se recibe el informe del Servicio de Ordenación Territorial de la Consellería de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, el cual indica que:   
Las obras que se contemplan en el proyecto se desarrollan en los términos municipales de Valencia, Alboraya y Tavernes Blanques.  
El estudio de inundabilidad, en la situación actual, incluye el barranco de Carraixet desde la A-7 hasta el mar, la acequia de Vera desde aguas arriba de la estación de metro de Alboraya hasta el mar, y la acequia de Palmaret. En la situación futura incorpora los dos encauzamientos incluidos en el proyecto de construcción «Prolongación del encauzamiento del Barranco del Carraixet, tramo entre Bétera y el Sifón de la acequia de Rascaña (Valencia). Fase I». Dichos cauces son: Palmaret alto, Palmaret bajo, colector interceptor, adecuación de la acequia de Vera y balsa de laminación.  
Las obras incluidas en el proyecto reducen el riesgo de inundación en la zona.  
El estudio hidráulico se ha realizado por técnicos competentes y visado por la Consellería de Infraestructuras y Transporte, por lo que hay que suponer que los resultados de la modelización y las conclusiones a las que se llega son correctas.  
En fecha 19 de noviembre de 2005 se recibe copia del informe emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, informando favorablemente el Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto de Construcción Obras de Drenaje del Sistema Vera-Palmaret, a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
En el informe se cita que algunas de las actuaciones contempladas en el proyecto se sitúan en el entorno de protección del Monasterio de San Miguel de los Reyes de Valencia que tiene la condición de Bien de Interés Cultural con la categoría de Monumento, hallándose incoado como tal por Resolución de fecha 8 de junio de 1981 (BOE 29.08.81) con entorno de protección incoado por Resolución de fecha 24 de junio de 1992 (DOGV 24.07.92), por lo que cualesquiera actuaciones que se realicen en el mismo o en su ámbito de afección requieren la autorización preceptiva de esta Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano con carácter previo a su realización y al otorgamiento de licencia municipal cuando esta resulte preceptiva de conformidad con lo establecido en los artículos 35 y 36 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Afecciones legales  
Según los informes recibidos, el estudio de impacto ambiental y de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a:   
Patrimonio cultural  
Consta en el expediente el informe favorable emitido el 14 de noviembre de 2005 por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
En el citado informe se indica que con carácter previo al inicio de las obras, en los tramos en que el proyecto prevé un seguimiento arqueológico o excavación arqueológica, el promotor deberá presentar un proyecto de intervención arqueológica para su pertinente autorización por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
PATRICOVA (Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana): La actuación discurre por zonas que presentan niveles de riesgo 2,3 y 5.   
PATHV (Plan de Acción Territorial de Protección de la Huerta de Valencia): En relación con el instrumento de ordenación, actualmente en tramitación, la balsa de laminación proyectada se encuentra ubicada en un área denominada Reserva de Estudio en el PATH. Estas áreas se caracterizan por su vocación en el planeamiento municipal de ordenar sobre ellas el crecimiento futuro de los actuales suelos urbanos y urbanizables.  
En lo que se refiere a la clasificación y calificación del suelo, existe afección a suelo no urbanizable con protección en el término municipal de Alboraya. El resto de la actuación discurre principalmente sobre suelo no urbanizable común.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
Las actuaciones comprendidas en el proyecto se encuentran enmarcadas en la huerta norte de Valencia, en los términos municipales de Alboraya, Tavernes Blanques y Valencia. La zona presenta una orografía predominantemente llana, lo que dificulta su drenaje al mar. El mismo se realiza mediante una compleja red de acequias, que a su vez se emplean para riego. De la red de acequias existente se destaca que en la acequia de Vera además, desaguan varios colectores de aguas pluviales, o alivio de colectores unitarios, de las zonas de Benimaclet, universidades y Malvarrosa. Esta última acequia desagua, después de discurrir por el límite entre la Malvarrosa y la Patacona, en la estación de bombeo de la Malvarrosa, la cual dispone de un sistema de pretratamiento y vierte al mar a través de emisario submarino.   
Existen en las zonas de cultivos agrícolas algunas edificaciones diseminadas, que se corresponden con antiguas casas de aperos, salvo las que posteriormente se restauraron para ser utilizadas como primera o segunda residencia por sus propietarios.   
La vegetación potencial en la zona objeto de estudio se ha descrito como la correspondiente con la geoserie riparia mediterránea del regadío, habiéndose sustituido debido a la alta actividad antrópica por zonas urbanas, industriales y cultivos agrícolas. Estos últimos presentan gran productividad y configuran el paisaje típico de la zona. Se destacan, entre otros, los cultivos estacionales de regadío para consumo humano como la patata, la chufa y hortalizas.   
El área de estudio se encuentra situada sobre el sistema acuífero del Plan de Valencia. El nivel freático de la cuenca baja del Palmaret se sitúa muy próximo a la superficie. La vulnerabilidad de los acuíferos está clasificada en la totalidad del ámbito del proyecto como media, con valores de permeabilidad altos.   
Los principales efectos ambientales derivados de la ejecución del proyecto, son los referentes a la ocupación de suelo con la consiguiente pérdida de campos de cultivo de muy elevada capacidad de uso agrario clase A, los movimientos de tierra necesarios, el vertido de pluviales y alivios, la ocupación durante las obras de vías pecuarias, caminos agrícolas y la Vía Augusta, y la afección a las acequias de riego presentes.   
Otros efectos previsibles a destacar y que tendrán lugar durante las fases de ejecución y de funcionamiento son los correspondientes al incremento del nivel sonoro, la posibilidad de contaminación del agua superficial y subterránea, y la emisión de malos olores por encharcamientos puntuales en la balsa de laminación que pueden ocasionar molestias a la población.   
El colector-interceptor diseñado efectuará el vertido al barranco de Carraixet, afectando al dominio público hidráulico, por lo que deberá obtener las autorizaciones preceptivas del Organismo de Cuenca.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.  
Así, el EIA ha valorado como significativos los siguientes impactos generados durante la fase de diseño y ejecución:  
Ocupación de terrenos agrícolas de capacidad de uso muy elevada clase A, asociados al paisaje de la huerta valenciana.  
Aumento de los niveles sonoros por el empleo de maquinaria pesada.  
Afección muy puntual a la muralla del Monasterio de San Miguel, al entorno de la misma y al Molí de Vera.   
Contaminación química debida al vertido de residuos no inertes, como aceites de maquinaria, combustibles, productos químicos, etc., derivados del parque de maquinaria e instalaciones auxiliares.  
Interrupciones temporales de caminos rurales y acequias de riego.   
En cuanto a las perturbaciones que se generarán durante la fase de explotación, las más destacables en este caso son las que se enumeran seguidamente:  
Impactos sobre el paisaje. Intrusión visual.  
Pérdida de suelo agrícola.  
Generación de malos olores en determinadas zonas encharcadas del fondo de la balsa de laminación en periodos de escasez pluviométrica.  
Modificación del régimen de flujo de agua que puede originar alteraciones en el aporte de sedimentos a la dinámica litoral.   
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental.  
El estudio de impacto ambiental ha contemplado una serie de medidas correctoras encaminadas a minimizar los impactos significativos derivados de las acciones previstas en el proyecto.   
El estudio de impacto ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en este tipo de obras. Las mismas se encaminan a prevenir, minimizar, eliminar o compensar los impactos derivados de las acciones previstas en el proyecto.   
A continuación, solo se hará referencia a aquellas más significativas.  
- Jalonamiento previo al inicio del movimiento de tierras que permita delimitar el perímetro de obra y minimizar el área de ocupación de la misma.  
- Identificación y delimitación de especies vegetales singulares a lo largo de todo el trazado por técnico especialista en botánica, con anterioridad al inicio de las obras. En caso de resultar afectadas por las obras algunas especies singulares, se procederá a trasplantar dichas especies a un área próxima y en condiciones adecuadas.  
- Labores de mantenimiento del fondo de la balsa de laminación a través de los caminos de servicio proyectados, así como la implantación de vegetación propia de zonas encharcadas como enea (Typha latifolia), carrizo (Phragmites australis) y junco común (Scirpus holoschoenus).  
- Retirada, acopio, mantenimiento y reposición de tierra vegetal.  
- Medidas de integración paisajística y de restauración ambiental encaminadas a potenciar el desarrollo de las comunidades vegetales de ribera, aumentar la retención de sedimentos y la infiltración de agua, reducir las pérdidas de material por erosión en la base, taludes del canal y en la balsa de laminación.   
- Protección del Patrimonio Histórico-Artístico y Arqueológico.   
Arqueología:  
Excavación con metodología arqueológica de los cimientos de la muralla del Monasterio de San Miguel de los Reyes.  
Seguimiento arqueológico del tramo de huerta situado entre la muralla y la tapia que discurre paralela a la acequia de Rascanya.   
Seguimiento arqueológico de los movimientos de tierra necesarios para la construcción de la canalización en el entorno de la Ermita y Molino de Vera.   
Balizamiento de los siguientes elementos: puente medieval sobre la acequia de Rascanya en el camino de la Alquería de Albors, Pozo de San Lorenzo, Molí de Farinós, Molí de Vera, Alquería de Figueroa por proximidad a las obras que se llevarán a cabo, sobre todo este último elemento por la gran proximidad que presenta a la balsa de laminación.   
Etnología:  
Balizamiento de los siguientes elementos: puente medieval sobre la acequía de Rascanya en el camino de la Alquería de Albors, Pozo de San Lorenzo, Molí de Farinós y Molí de Vera.  
La ubicación de las instalaciones auxiliares de obra requerirá de asesoramiento arqueológico y la elaboración de un informe arqueológico en el que se verifique la desafección al patrimonio cultural.  
El programa de vigilancia ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:  
- Control del ruido y de la emisión de polvo y humos durante la fase de ejecución.  
- Seguimiento, control y legalización medioambiental de vertidos.  
- Control de las actividades e instalaciones auxiliares de obra.  
- Control de las actuaciones arqueológicas definidas y seguimiento de la fase de movimiento de tierras.  
- Control de las actuaciones para la integración paisajística de las obras.  
El Programa de Vigilancia Ambiental ha fijado la periodicidad en la realización de los diferentes informes, en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como de los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el EIA.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, encontrándose incluido el proyecto en el anexo I.8.e del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El artículo 16.2 m) del Decreto 131/2007 de 27 de julio del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Consellería de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de construcción de obras de drenaje sistema Vera-Palmaret (Valencia) promovido por la Dirección General del Agua de la Consellería de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. El Programa de Vigilancia Ambiental deberá incluir entre los aspectos básicos de control ambiental el control de olores en la balsa de laminación, implementando a las labores de mantenimiento del fondo de la balsa medidas de desodorización.   
2. El vertido del colector-interceptor al barranco del Carraixet deberá tramitar y obtener las autorizaciones preceptivas de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
3. Los cultivos colindantes que se vean afectados por las obras, deberán restituirse a su estado original una vez finalizadas las mismas. De igual modo las acequias de riego y los caminos agrícolas afectados por la ejecución del proyecto deberán reponerse tras las obras.   
4. Los excedentes de tierras que no sean aptos para las prácticas agrícolas y que no se empleen en la formación de taludes y rellenos de zanjas se gestionarán de acuerdo al Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción, los excedentes no aprovechados de tierras y piedras no contaminadas de excavación y desmonte, codificados de acuerdo con la Lista Europea de Residuos como LER 17 05 04 y LER 20 02 02, se consideran residuos inertes adecuados y quedan exentos de aplicación del RD 1481/2001, de 27 de diciembre, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero.  
No obstante, de acuerdo al artículo 6 del Decreto referido, los residuos inertes adecuados están sometidos a declaración administrativa, debiendo disponer el titular del residuo que pretenda llevar a cabo la utilización del mismo de la correspondiente autorización administrativa de residuo inerte adecuado mediante resolución de la Dirección General para el Cambio Climático de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda. En el artículo 7 del citado Decreto se especifica como iniciar y tramitar el procedimiento para obtener la autorización administrativa de los vertederos a proyectar.  
5. Los residuos de obra, así como los materiales procedentes de las demoliciones de las construcciones existentes en las parcelas donde se ubica la balsa de laminación, se gestionarán de acuerdo con su tipología.   
6. En caso de afección a las vías pecuarias Colada de Valencia-Meliana y Azagador de Albuixech, se dará cumplimiento a lo establecido en la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias.   
7. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Consellería de Cultura y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 31 de julio de 2009. - La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Angeles Centeno Centeno»  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 122/09-AIA.  
Título: fábrica de pavimento y revestimiento cerámicos.  
Promotor: Cerámica Artia, SL.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Objeto: obtención de la autorización ambiental integrada.  
Localización: L'Alcora (Castellón).  
Descripción del proyecto  
Cerámicas Artia, SL, es una empresa dedicada a la fabricación de Productos cerámicos ubicada en una parcela calificada como suelo urbano industrial en el camí Foies Ferrades del término municipal de L'Alcora (Castellón).  
El proceso industrial se inicia con la recepción de la arcilla atomizada y su almacenamiento en silos de reposo que se cargan desde la tolva de recepción mediante elevador a cangilones y cinta móvil. El prensado de la arcilla se realiza en prensas automáticas de acción vertical y sistema hidráulico de actuación. Posteriormente se realiza el secado de piezas prensadas en secaderos a gas natural con salida por línea de transporte con correas trapeciales hasta las líneas de esmaltado. El esmaltado y serigrafiado de las piezas se realiza mediante máquinas de aplicación en seco, por vía húmeda y tintas con vehículos de soporte. Posteriormente las piezas esmaltadas se almacenan sobre carros móviles a la espera de su cocción en hornos tipo monoestrato a rodillos. Las piezas terminadas se clasifican, empaquetan, paletizan y se almacenan hasta su expedición.   
La materia prima principal consumida en el proceso industrial es la tierra atomizada, con un consumo aproximado de 62.000 tm anuales. Otras materias primas consumidas son esmaltes, colores, aditivos, colas y envases de cartón y madera.  
El consumo estimado anual de gas natural 49.600.000 termias. Y un consumo de energía eléctrica de 6.138.000 kWh anuales. Además se consume gasóleo para el funcionamiento de las carretillas elevadoras.  
El consumo de agua aproximado es de 19.600 m³/año. El agua utilizada en el proceso industrial procede de pozo propio y de un pozo mancomunado. El agua utilizada en los servicios higiénicos procede de la red de abastecimiento del polígono.  
La empresa cuenta con 8 focos de emisión de contaminantes a la atmósfera, correspondientes a las chimeneas de los hornos y secaderos, y a los filtros de mangas paras las secciones de recepción de arcillas, prensado y esmaltado.  
Las aguas residuales industriales proceden de las secciones de molturación y preparación de esmaltes, esmaltadoras y laboratorios. Las aguas residuales son recogidas por canaletas y conducidas a una balsa de almacenamiento de 160 m³ de capacidad que dispone de un sistema de agitación por insuflación de aire y un grupo de sensores para la puesta en marcha de la bomba de envío de agua residual a atomizador externo.   
Las aguas procedentes de los aseos y vestuarios son depuradas mediante un tratamiento de oxidación total y posteriormente son dirigidas a la balsa de almacenamiento de aguas residuales industriales.  
Las aguas pluviales precipitadas sobre las cubiertas de las naves son conducidas por canalones, bajantes y tuberías enterradas hasta el vial público, donde por escorrentía superficial, las aguas se dirigen al pantano de M.ª Cristina.  
Los residuos no peligrosos se almacenan y recogen en contenedores específicos y señalizados hasta su retirada por gestor. La mayor parte de los residuos no peligrosos son los producidos por la rotura de piezas cocidas y rechazos en la sección de selección, los rechazos de los tamices y filtros, testillo crudo, etc. Concretamente, el rechazo de los filtros de aspiración y el testillo crudo se almacenan en silos estancos y periódicamente se envían a atomizador externo para su gestión.   
La procedencia de los residuos peligrosos generados en el proceso productivo se originan durante el mantenimiento de las instalaciones y maquinaria, y en las secciones de molturación, preparación de esmaltes y esmaltación. Los diferentes residuos peligrosos se almacenan en tres puntos del interior de la planta diferenciados e identificados.   
Por otra parte, los cocios y bidones procedentes de las esmalteras se lavan y se devuelven al proveedor para su reutilización. Dicho lavado se realiza en el interior de las naves de producción, en una zona con solera impermeable y canaletas de recogida y conducción hasta la balsa de almacenamiento de aguas residuales industriales. En caso de que alguno de los cocios y bidones esté deteriorado, se debe gestionar como residuo peligroso.  
Los diferentes residuos peligrosos se almacenan en tres puntos del interior de la planta. Cada uno de los residuos generados se dispondrá en recipientes adecuados a sus características hasta su retirada por el correspondiente gestor autorizado.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados por el proyecto:  
Se trata de una industria existente ubicada en un entorno eminentemente industrial, en la que existen otras industrias del sector azulejero. La ubicación de la industria destaca por su proximidad con atomizador al que se bombean todas las aguas residuales mediante conducción específica para su gestión.  
Las acciones con probable incidencia ambiental durante el desarrollo de la actividad son las correspondientes a la emisión de contaminantes a la atmósfera, la generación de aguas residuales, residuos, ruidos, vibraciones y el consumo de materias primas, agua y energía.   
Respecto al suelo y las aguas subterráneas, es de señalar que la industria se ubica sobre una zona de conglomerados y arcillas, donde el riesgo de accesibilidad de acuíferos es medio y la vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas es baja. Por otra parte, la parcela industrial dispone de cerramiento perimetral y se encuentra totalmente pavimentada, lo que le confiere un elevado grado de impermeabilidad.   
El riesgo de contaminación del suelo y de las aguas deriva de la posible existencia de fugas en grietas y fisuras en conducciones subterráneas y balsas de almacenamiento, así como por posibles vertidos accidentales y lixiviados.   
El drenaje de la escorrentía superficial se realiza por pendiente hasta su evacuación al vial público, existiendo un riesgo de arrastre y dilución de partículas y sustancias en el discurrir de las aguas pluviales por la parcela industrial.   
Cabe destacar la proximidad del polígono industrial con el embalse de M.ª Cristina, constituyendo un elemento susceptible de sufrir cualquier contaminación que se produzca.   
Los residuos peligrosos, no peligrosos y asimilables a urbanos se almacenan, segregan y caracterizan de forma independiente, etiquetando cada uno en recipientes adecuados. El rechazo de testillo crudo, el polvo de las aspiraciones, el rechazo de testillo cocido y las aguas residuales de proceso se envían a atomizador externo.  
En la sección de almacenamiento de arcillas y prensas existen dos focos contaminantes de emisión a la atmósfera, que corresponden a los filtros de mangas de las aspiraciones del ambiente pulverulento en el trasiego de la arcilla entre las cintas transportadoras, tamices y tolvas, así como para la limpieza por aspiración rápida de los derrames producidos.   
Existen tres focos de emisión de contaminantes a la atmósfera que corresponden a los secaderos (SC-1, SC-2 y SC-3), dos focos que corresponden a la evacuación de los humos de combustión generados en los hornos (H-1 y H-2) y un foco de emisión a la atmósfera del filtro de mangas de la aspiración de los nebulizados de esmaltado.   
Asimismo, el estudio presentado evalúa el impacto ambiental en caso de desmantelamiento de la actividad, especificando las medidas correctoras aplicables para disminuir los impactos ambientales asociados.  
2. Valoración de impactos:  
La ubicación de la industria en una parcela industrial así como la proximidad a gestores autorizados y suministradores de materias primas, limita considerablemente el impacto ambiental. El impacto debido a la ocupación del suelo y la intrusión visual que ejerce la industria en el medio se consideran compatibles, por tratarse de un entorno antropizado que alberga otras industrias del sector.  
Las acciones que producen mayor incidencia ambiental son inherentes a la actividad industrial. Los impactos ambientales a la atmósfera, el suelo y las aguas son todos negativos aunque la mayoría son de carácter temporal, ya que cesarían en caso de cierre de la actividad.  
Según las previsiones y conclusiones del estudio, el impacto ambiental global de la instalación será compatible y admisible en el entorno en el que se ubica. Si bien se requiere la adopción de medidas correctoras para minimizar las afecciones sobre la atmósfera, el suelo, los residuos, vertidos y ruidos, y la implementación de un Programa de Vigilancia Ambiental que asegure el correcto funcionamiento de la industria.   
3. Características sobre las medidas correctoras   
Las medidas correctoras descritas en el proyecto y en el estudio de impacto ambiental para eliminar o reducir los efectos negativos de los impactos producidos son tanto de carácter general, como de carácter particular. Entre estas últimas cabe señalar:  
Instalación de 3 filtros de mangas, uno correspondiente a las aspiraciones de la zona de esmaltación y dos para las zonas de recepción de arcillas y prensas.  
Los residuos disponen de recipientes adecuados a sus características.  
Cubrimiento y estanqueidad de las áreas de almacenamiento de residuos peligrosos.  
Gestión de envases reutilizables mediante un sistema SDDR (Sistema de depósito, devolución y retorno).  
Transporte de materias primas en camiones cubiertos con toldo.  
Los ventiladores y motores estarán dotados de encapsulado de material acústico para reducir el nivel sonoro, y se realizará el equilibrado dinámico y estático de las máquinas rotativas.  
Medidas de control y emergencia para que no se produzca ningún tipo de vertido de agua residual en la balsa: la balsa dispone de sondas de nivel y en caso de fallo de las bombas, se origina una señal acústica y luminosa.  
Cerramiento y aspiración en las instalaciones de recepción de tierras. Cerramiento de los sistemas de transporte de materias primas pulverulentas que se encuentren en el exterior. Instalación de sistemas de aspiración en todas las instalaciones de carga, movimentación, trituración o descarga de materias primas a granel.  
Instalación de sistemas fijos o utilización de equipos de limpieza y aspiración de polvo.  
Instalación de recogida de residuos inertes y almacenamiento en silo estanco.  
Pavimentación y limpieza continua de las vías de circulación y áreas de estacionamiento de vehículos.  
4. Programa de vigilancia ambiental:  
Se establece un programa de vigilancia ambiental basado en el control y seguimiento de las condiciones de operación de acuerdo con el proyecto de actividad y el estudio de impacto ambiental, la gestión ambiental, las medidas correctoras propuestas y en la generación de residuos.  
Realización de inspecciones periódicas reglamentarias de las emisiones a través de organismos de control autorizados. Se llevará un libro de registro de emisiones.  
Tramitación administrativa  
En fecha 28 de febrero de 2007, el Área de Calidad Ambiental de esta Consellería remitió el proyecto técnico, el estudio de impacto ambiental y documento de síntesis del proyecto de una fábrica de pavimento y revestimiento cerámico en el término municipal de L'Alcora promovido por Cerámicas Artia, SL, al objeto de iniciar el trámite de suficiencia de documentación establecido en el artículo 26 del Decreto 127/2006, de 15 de septiembre, que desarrolla la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental. En fecha 8 de marzo de 2007, se remitió informe como respuesta a la consulta sobre la suficiencia de documentación.  
En fecha 5 de mayo de 2008, el Área de Calidad Ambiental remitió informe solicitando la emisión de informe sobre la adecuación de la instalación de referencia.  
En fecha 9 de mayo de 2009, se solicitó al órgano sustantivo copia del certificado del resultado del trámite de información pública, tal y como establece el artículo 21.3 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprobó el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat, de Impacto Ambiental, modificado parcialmente por del Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
En fecha 7 de julio de 2009, el órgano sustantivo remitió copia del certificado de información pública, indicando que durante el trámite de información pública no se produjo ninguna alegación al proyecto.  
Considerando suficiente la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.   
Afecciones legales  
El proyecto está sometido a la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (Industria para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado... con una capacidad de producción superior a 75 tm por día, y/o una capacidad de horneado de más de 4 m³ y de más de 300 kg/m³ de densidad de carga por horno) del anejo I. La industria tramita la autorización ambiental integrada que otorga la Dirección General para el Cambio Climático, la cual tiene atribuidas las competencias en materia de prevención y control integrados de la contaminación.   
Otras afecciones a considerar son:  
La fabricación de azulejos está catalogada como actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera, grupo B, del Decreto 833/1975.  
Queda sometida asimismo a la legislación en materia de contaminación acústica y en particular, al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre.  
La actividad está sometida a la legislación en materia de residuos, en particular, en lo referente a producción y gestión de residuos y residuos de envases.  
La fabricación de azulejos está incluida como actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del RD 9/2005, de 14 de enero.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento. Tal y como establece el epígrafe l del Grupo 4 del Anexo 1 del RDL 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de proyectos, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado, en particular, tejas, ladrillos, ladrillos refractarios, azulejos, gres o porcelana, con una capacidad de producción superior a 75 toneladas por día y/o una capacidad de horneado de más de 4 metros cúbicos y más de 300 kilogramos por metro cúbico de densidad de carga por horno, se encuentran sometidas al trámite de evaluación de impacto ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
El Artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
El Artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de fábrica de pavimento y revestimiento cerámico, promovido por la empresa Cerámica Artia, SL, ubicada en el camí Foies Ferrades del término municipal de L'Alcora (Castellón), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, con las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental y con los condicionantes del punto segundo de la presente resolución.   
  
Segundo  
Como condicionantes adicionales a cumplir se establecen los siguientes:  
1. Las operaciones de gestión (almacenamiento temporal y recogida por gestor autorizado) de las partículas capturadas por los filtros de mangas se realizarán de forma que se asegure el confinamiento de las partículas y se evite su dispersión en el ambiente. Los filtros de mangas estarán dotados de contenedores o sacas adecuados para almacenar las partículas, evitando la deposición directa de las partículas sobre el suelo.  
2. El programa de vigilancia ambiental garantizará, en el transcurso del tiempo, la impermeabilidad y estanqueidad del sistema de canaletas, tuberías de bombeo, conducto enterrado hasta atomizador externo y balsas de almacenamiento de las aguas residuales industriales.  
3. La parcela industrial se mantendrá limpia y libre de restos de partículas y sustancias que puedan ser arrastradas por el agua de lluvia, en su discurrir por la parcela industrial.   
4. Los cocios y bidones rotos o abiertos, que puedan contener restos de materias primas o residuos, se almacenarán en el interior de las naves y en condiciones de almacenamiento adecuadas hasta su recogida por gestor autorizado.  
5. Las operaciones de transporte, carga y descarga de residuos peligrosos y de productos químicos, deberán realizarse en zonas debidamente impermeabilizadas, de manera que se impida la contaminación del suelo por vertido o derrame accidental.  
6. El testillo crudo se almacenará en contenedores específicos cubiertos o entoldados.  
7. Con el fin de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actividad, deberá regularizarse la explotación de acuíferos ante los organismos de cuenca correspondientes de acuerdo con lo establecido en la Ley de Aguas.  
8. En caso de cese de la actividad todos los residuos se entregarán a gestor autorizado, se procederá al vaciado de las balsas de almacenamiento de aguas residuales por gestor autorizado y los cocios y bidones que contengan restos de materias primas se gestionarán convenientemente.  
9. Para el almacenamiento de residuos líquidos y aceites se contará con cubetos o sistemas de recogida que garanticen el confinamiento de los posibles derrames hasta su recogida bien con material absorbente o bien por aspiración, según sea el caso.  
10. Las acciones incluidas en el Programa de Vigilancia Ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
11. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
12. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 31 de julio de 2009. La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 24/09 € AIA.  
Promotor: Mercury Cerámica SL.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático de la Consellería de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Objeto del proyecto: solicitud de la autorización ambiental integrada para la fabricación de revestimientos cerámicos.  
Localización: zona industrial UI-6, en el punto kilométrico 7,9 de la carretera CV-20, Municipio de Onda (Castellón).  
Descripción del proyecto  
1. Características   
Las instalaciones están constituidas por tres naves industriales y sus respectivos espacios exteriores, que se sitúan en el punto kilométrico 7,9 de la carretera CV-20 de Onda a Vila-real. Las superficies que ocupan cada una de ellas son 10.810 m², 4.667 m² y 61.198 m².  
Mercury Cerámica SL desarrolla su actividad desde 1996. El Ayuntamiento de Onda certifica que la actividad es compatible con la normativa urbanística y ordenanzas municipales y se desarrolla en suelo clasificado como urbano industrial UI-6, cuyo uso dominante es el industrial, según el vigente PGOU.  
La capacidad de producción de pavimentos cerámicos es de 255 toneladas diarias, como supera las 75 toneladas diarias, está sometida a evaluación de impacto ambiental, pues la actuación está catalogada en el anexo I, grupo 4, letra «l» del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos.   
Las materias primas que intervienen en el proceso son: agua, arcillas atomizadas a granel, aditivos, colores, engobes, esmaltes, granillas, serigrafías y tintas.  
El agua para consumo procede de un pozo propio, del que se extraen 46.737 m³/año (datos del año 2006), de los cuales se emplean 41.959 m³/año en el proceso industrial y 4.778 m³/año para uso doméstico. El pozo está registrado en la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Las instalaciones consumen energía eléctrica (10.220,67 MWh anuales) y gas natural (66.387,23 MWh anuales). En menor cuantía se emplea el gasóleo tipo A (38,38 m³ anuales).  
El proceso industrial se inicia con la descarga de la arcilla atomizada en tolvas de recepción para conducirlas hasta unas tolvas de almacenamiento. La arcilla se tamiza y se almacena en las tolvas que alimentan las prensas, luego se comprimen en moldes para formar los soportes o testillos, y se envían seguidamente al secadero para reducir la humedad. Los testillos se humedecen previamente al esmaltado, se secan, se esmaltan, se colorean y serigrafían. Los soportes esmaltados pasan por el interior de hornos monoestrato donde se cuecen. Las baldosas que salen del horno pasan el control de calidad, se envasan seguidamente y se paletizan, los palés se envían al almacén de productos acabados, en espera de su expedición a los clientes.  
Mercury Cerámica SL también prepara las tintas, los esmaltes y elabora los colores.  
Las aguas residuales industriales se generan en los laboratorios, las líneas de esmaltado y en las áreas de preparación de esmaltes y colores; cuando proceden de la limpieza de las naves y envases se concentran en canaletas situadas en la solera y se dirigen por gravedad hacia la balsa correspondiente. Las aguas residuales industriales de las naves 1 y 2 se conducen por tubería desde su balsa hasta la balsa de la nave 3 situada en el exterior, desde donde se bombean a Onda Cogeneración SL, que es el gestor de este tipo de residuos.  
Las aguas residuales domésticas proceden de los aseos y vestuarios y se conducen hasta la red municipal del mismo tipo.  
Las precipitaciones interceptadas por las cubiertas y superficies exteriores de las instalaciones se vierten a la red de recogida de aguas pluviales del polígono industrial.  
Las emisiones atmosféricas de gases y partículas salen al exterior por chimeneas y proceden de la combustión del gas natural en los hornos y secaderos, así como de la depuración por los filtros de mangas, que actúan sobre las emisiones difusas generadas en la zona de recepción de las arcillas, en las prensas y en las líneas de esmaltado.  
Los residuos peligrosos que origina la actividad están constituidos por: aceite mineral no clorado, envases de papel contaminados, envases de plástico contaminados, envases metálicos contaminados, reveladores fotográficos, líquido revelador, líquido fijador, trapos y filtros impregnados, tubos fluorescentes y lámparas de descarga, baterías de plomo; esmaltes, engobes y colores deteriorados y restos de pruebas realizadas.  
Los residuos no peligrosos están compuestos por: lodos acuosos que contienen material cerámico, suspensiones acuosas que contienen material cerámico, piezas en crudo rotas, polvo, piezas cocidas rotas, cartón y papel, plásticos varios, residuos metálicos, madera, pilas y baterías, cartuchos de tinta y tóneres, y residuos asimilables a urbanos.  
2. Alternativas medioambientales   
Por tratarse de una fábrica establecida en un polígono industrial, no procede analizar las alternativas medioambientales del emplazamiento actual.  
Tramitación administrativa  
1. Tramitación   
En fecha 12 de febrero de 2008, el Área de Calidad Ambiental remite un ejemplar del estudio de impacto ambiental y una copia del proyecto básico de solicitud de autorización ambiental integrada; solicita que se le informe sobre la idoneidad de la documentación para someterla a evaluación de impacto ambiental.  
El 4 de marzo de 2008 el Área de Impacto Ambiental remite al Área de Calidad Ambiental el informe acerca de la idoneidad de la documentación.  
El órgano sustantivo remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, el 20 de mayo de 2008, la documentación complementaria que aporta el promotor.  
El 18 de febrero de 2009, el Área de Calidad Ambiental remite los documentos siguientes: copia del anuncio publicado en el DOCV para información pública de la actuación, el resultado del trámite de información pública (no hay alegaciones), un ejemplar del anexo al estudio de impacto ambiental relativo a la hidrogeología local, un certificado de impermeabilidad y estanqueidad de balsas de almacenamiento de aguas residuales, copia de la autorización para verter las aguas residuales domésticas a la red de alcantarillado municipal, certificado de la empresa contratada para revisar, limpiar y desinfectar de Legionella pneumophila en las instalaciones; una copia de la auditoría y un anexo a la auditoría acústica. También solicita la evaluación de impacto ambiental del referido proyecto. Se cierra el expediente 62/08-CON y se abre el 24/09-AIA.  
2. Información pública   
La Dirección General para el Cambio Climático sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5706, de 19 de febrero de 2008; certifica que durante el plazo de 30 días hábiles, no se presentaron alegaciones.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria   
Se le han requerido al promotor los aspectos contemplados en el informe de idoneidad.  
Informes sectoriales   
Se ha solicitado un informe al Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, el cual se transcribe seguidamente.  
1. Respecto de los cálculos de las alturas de las chimeneas realizados siguiendo la fórmula que aparece en la Orden de 18 de octubre de 1976:  
a) La altura de chimenea deberá calcularse para cada uno de los contaminantes que emita un determinado foco, adoptándose el valor que resulte mayor. Asimismo, para cada uno de los cálculos a realizar, se tendrán en cuenta valores específicos de las siguientes variables presentes en la fórmula de cálculo: Q, F y Cm. Por otra parte, los valores n, v, dt se concretarán para cada foco, mientras que, el parámetro A será común para todos los cálculos.  
b) Las diferentes chimeneas no solamente deberán cumplir lo establecido en la Orden de 18 de octubre de 1976, sino que se recomienda que su altura sea tal que en una distancia equivalente a diez veces la altura del punto de vertido no existan otras estructuras de altura superior a la del propio foco, menos dos metros, que produzcan un apantallamiento, que dificulte la dispersión, justificando técnicamente la influencia del efecto down-wash (turbulencia o rebufo).  
2. En cuanto a las medidas correctoras que se consideran más adecuadas:  
a) Las medidas adoptadas para la reducción de las emisiones atmosféricas que se citan en la memoria del proyecto básico se consideran adecuadas.  
b) Las medidas correctoras complementarias que, en su caso, debería adoptar la empresa para reducir las emisiones atmosféricas se basan, de forma genérica, en la eliminación de emisiones difusas y en el cumplimiento de los límites establecidos por la normativa por parte de las emisiones canalizadas.   
Para ello, la empresa debería:  
Realizar todas las operaciones de almacenamiento, transporte y manipulación de materiales pulverulentos en naves cerradas. Las naves deberán estar dotadas de sistemas de aspiración con depuración posterior.  
Canalizar, en la medida de lo posible, las emisiones de todos los focos.  
Instalar los equipos separadores de polvo pertinentes en los distintos focos previamente a su emisión al ambiente exterior.  
Utilizar combustibles con bajo contenido de cenizas.  
Afecciones legales medioambientales   
De acuerdo con el Sistema de Información Geográfico (SIG) de la Consellería de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, la vía pecuaria denominada «Vereda de la Vuelta del Corral del Sastre», pasa por los terrenos exteriores próximos a la nave núm. 3, sin que en el presente se encuentre ocupado su trazado.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad   
La fabricación de revestimiento cerámico es una actividad que consume cantidades importantes de energía y genera emisiones de partículas sólidas y gases a la atmósfera. También se producen residuos, vibraciones y contaminación acústica.  
2. Identificación y valoración de los impactos   
Los impactos que causa la actividad sobre el medio ambiente han sido identificados y valorados en el estudio de impacto ambiental.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
Mercury Cerámica descarga las arcillas atomizadas en lugares cubiertos y cerrados, provistos de tomas de aspiración conectados a filtros de mangas.  
Los residuos peligrosos se segregan y almacenan próximos al origen, en diversos tipos de recipientes. En la nave 1 se almacenan a la intemperie jaulas con papel y cartón contaminados de esmaltes y colores, así como envases contaminados.  
Las piezas defectuosas sin cocer, esmaltadas o no, son almacenadas en contenedores, que una vez llenos se sacan y se recubren, hasta ser recogidos por un gestor de residuos autorizado. Las piezas cocidas defectuosas se segregan en otros contenedores diferentes.   
Dentro de la nave 3 existen tres balsas con aguas residuales industriales; en el exterior y próxima a la fachada norte, existe una balsa que recoge las aguas residuales industriales de las tres naves, desde ahí se bombean a un gestor de residuos autorizado. Los residuos también se retiran ocasionalmente mediante camión cisterna.   
La fábrica emplea hornos monoestrato a gas natural, con lo que se reducen las emisiones atmosféricas de gases y no existen partículas provenientes del combustible. El calor de los gases generados en los hornos no se aprovecha en los secaderos, sino que estos poseen sus propios quemadores de gas natural.  
La generación de residuos se reduce al mínimo ajustando óptimamente la maquinaria al proceso y realizando el mantenimiento preventivo con regularidad.  
El Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico comunica que los cálculos de la altura de las chimeneas deberán realizarse para cada uno de los contaminantes que emitan, y adoptar la mayor altura de las resultantes; además, deberán cumplir lo establecido en la Orden de 18 de octubre de 1976. También se recomienda que la altura de cada chimenea sea tal, que en una distancia horizontal equivalente a diez veces la altura del punto de vertido, no existan otras estructuras de altura superior a la del propio foco, menos dos metros.  
Las balsas que recogen las aguas residuales han sido acreditadas como impermeables por el ingeniero técnico industrial D. Guillermo Rubert Faulí.  
Mercury Cerámica SL. dispone de conexiones para las aguas residuales domésticas y las aguas pluviales, que cumplen con la ordenanza de vertidos municipal y están autorizadas por el Ayuntamiento de Onda.  
La última auditoria sobre emisiones atmosféricas, realizada por Norcontrol, entidad colaboradora en materia de calidad ambiental, data de marzo y mayo de 2003, certifica que las instalaciones cumplen con los valores límite de emisión para los diferentes contaminantes evaluados, tomando como referencia los límites fijados en el apartado 27 del anexo IV, del Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de protección del ambiente atmosférico.  
Para depurar las emisiones difusas de partículas, las instalaciones disponen de tomas de aspiración de filtros de mangas y filtros por vía húmeda en las zonas donde se originan.  
El promotor no ha aportado copia del Libro Oficial de Registro para Actividades Potencialmente Contaminadoras, según establece el artículo 33 y el modelo del anexo lV, de la Orden de 18 de octubre de 1976 (Ministerio de Industria), sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica de origen industrial.  
Marsan, entidad colaboradora en materia de calidad ambiental, ha efectuado la última medición de los niveles acústicos de recepción externos el día 30 de abril de 2008. Los valores obtenidos sobrepasan, tanto en horario diurno como nocturno, los niveles de recepción del Anexo II, Tabla 1, de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección Contra la Contaminación Acústica.  
El promotor propone realizar las siguientes medidas correctoras de los niveles acústicos de recepción externos: instalar silenciadores en las chimeneas de los filtros de mangas, encerrar los ventiladores de los filtros de mangas en cajas aislantes; en la nave 3 proyecta instalar cortinas móviles y paneles insonorizantes, así como aislar acústicamente los sistemas de extracción. Si estas medidas no fueran suficientes, insonorizaría sellando con paneles las aberturas laterales de las naves.  
Mercury Cerámica SL. adjunta un escrito fechado el 16 de mayo de 2008 y firmado por la empresa Serviecología y Tratamiento de Aguas SL. (SERVYECO), para acreditar que se encarga de analizar mensualmente la presencia de la bacteria Legionella pneumophila, y desinfectar las redes y depósitos de agua. La última muestra analizada data del 21 de mayo de 2008.  
Consideraciones jurídicas   
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 4, letra «l», del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel; según se desprende del artículo 3.1, del citado Real Decreto Legislativo 1/2008.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
4. El artículo 16, apartado 2, letra m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto básico de la sociedad Mercury Cerámica SL para la fabricación de revestimientos cerámicos, al objeto de obtener la correspondiente autorización ambiental integrada; sin perjuicio de las autorizaciones administrativas que le sean preceptivas, siempre que el proyecto se desarrolle según la documentación presentada y las prescripciones que se señalan a continuación:  
1. La fabricación de revestimientos cerámicos es una actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera, pues se encuentra en el epígrafe 2.10.2. del Anexo ll, del Decreto 833/75, de 6 de febrero, que desarrolla la Ley 38/1972 de protección del ambiente atmosférico de la Orden de 18 de octubre de 1976 (Ministerio de Industria), sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica de origen industrial. Por lo tanto, una entidad colaboradora en materia de calidad ambiental (ECMCA) deberá medir las emisiones atmosféricas en cada uno de los focos, a cada 3 años como mínimo, y realizar análisis de autocontrol, bien mediante una ECMCA o bien la propia empresa, una vez cada año (como mínimo), los cuales anotará en el Libro oficial de Registro para Actividades Potencialmente Contaminadoras, según el modelo del Anexo lV de la citada Orden. Las sustancias objeto de análisis y la frecuencia de las mediciones ?si debiera ser mayor de la aquí expuesta- serán las que determine la autoridad administrativa sustantiva.  
2. El promotor debe anotar en el Libro de Registro de Emisiones los análisis de las concentraciones de gases y partículas para cada uno de los focos contaminantes, según el modelo que aparece en el anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera. Los análisis deben ser realizados por una ECMCA.  
3. Mercury Cerámica SL no cumple lo estipulado por los artículos 12.1, 36.1, 37.1 y 37.3 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de Protección Contra la Contaminación Acústica, pues sobrepasa los niveles acústicos de recepción externos. Por lo tanto, debe realizar las obras de insonorización que propone en la documentación, y medir seguidamente los niveles acústicos externos en el plazo que determine el órgano sustantivo, procediendo de este modo hasta que las emisiones acústicas se sitúen por debajo de 60 dB(A) durante el período nocturno y 70 dB(A) durante el período diurno. Sin perjuicio de que la autoridad administrativa sustantiva ordene una frecuencia mayor, el promotor medirá los niveles acústicos al menos cada 5 años.  
4. Mercury Cerámica SA remitirá al órgano sustantivo los cálculos completos de la altura de aquellas chimeneas en las que sea de aplicación el anexo II de la Orden de 18 de octubre de 1976 (Ministerio de Industria), sobre Prevención y Corrección de la Contaminación Atmosférica de Origen Industrial, para cada uno de los contaminantes que emita el foco. Los cálculos deben de adaptarse a las directrices del informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico que figura en el apartado «informes sectoriales» de esta declaración.   
5. Los residuos tóxicos y peligrosos se deben segregar y almacenar bajo cubierta, etiquetados, clasificados por tipos y en un lugar ventilado provisto de solera impermeable. Los residuos en estado líquido se deben colocar sobre cubetos de seguridad, cada cubeto ha de poseer un volumen igual o superior al 10 % del recipiente de mayor volumen o a la suma de todos los volúmenes, el que resulte mayor, y/o el recinto dispondrá de una canaleta impermeabilizada dispuesta perimetralmente dentro del recinto y de dimensiones adecuadas para albergar los posibles derrames accidentales. Los residuos deben ser recogidos por gestores autorizados sin que su almacenamiento rebase los seis meses.  
6. La vía pecuaria Vereda de la Vuelta del corral del Sastre pasa por la explanada exterior de la nave 3. La vereda se encuentra actualmente expedita, pero si el promotor necesitara ocupar en el futuro su trazado, antes debería obtener la correspondiente autorización ante el órgano administrativo competente por razón de la materia.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 30 de julio de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: María Ángeles Centeno Centeno.»  
  
Valencia, 23 septiembre de 2013.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML