Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6843, del 20-08-2012 (2012/8016)

RESOLUCIÓ de 20 de juny de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Quart de les Valls i Orba. Expedient número 21/2006 AIA i 212/2008 AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6843

Data del DOGV
:   20-08-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/8016

CVE


Data del document
:   20-06-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Orba](javascript:void(0))
    * [Quart de les Valls](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 de juny de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Quart de les Valls i Orba. Expedient número 21/2006 AIA i 212/2008 AIA. [2012/8016]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 31/2006 AIA i 212/2008 AIA.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica:  
Expedient: 31/2006-AIA.  
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana de Quart de les Valls.  
Promotor: Ajuntament de Quart de les Valls.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: Quart de les Valls (València).  
Descripció del projecte.  
Objecte del projecte   
El PGOU de Quart de les Valls substituïx les actuals normes subsidiàries municipals de planejament.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El terme municipal de Quart de les Valls està integrat dins de la comarca del Camp de Morvedre i de la subcomarca de la Vall de Segó, situat en el límit de les províncies de València (a la qual pertany) i Castelló. La Vall de Segó està entre els municipis de Sagunt i Almenara, la integren els municipis de Faura, Benifairó, Quartell, Benavites i Quart de les Valls, que constituïxen la Mancomunitat de les Valls.  
  
- Planejament vigent i proposat  
El terme municipal de Quart de les Valls està regulat per les normes subsidiàries de planejament, aprovades definitivament per la CPU amb data 30 d'abril de 1985, no-homologades globalment a la Llei 6/94, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística.  
El model territorial en què s'articula el terme municipal naix de la realitat física següent: un nucli urbà consolidat sobre un pla en suau pendent, un polígon industrial de nova creació, així com el predomini del sòl no-urbanitzable de protecció agrícola i forestal en un paisatge de transició de la vall al sistema muntanyós que servix de frontera natural a la província de València amb la de Castelló.  
Els canvis substancials del PGOU sobre les anteriors NNSS són:  
  
  
  
  
El Pla General classifica el sòl del terme municipal en:  
a) Sòl urbà: aquell que complint els requisits exigits per la LRAU, s'assenyalen com a adequats per a acollir les activitats i les edificacions característiques de les concentracions urbanes. Dins d'esta classe de sòl s'inclouen el nucli de Quart de les Valls i unes xicotetes parcel·les en el límit amb Quartell.  
b) Sòl urbanitzable: són aquells terrenys aptes, en principi, per a ser urbanitzats. En este cas hi ha:  
- Sòl urbanitzable detallat (surp): per mitjà de dos programes d'actuació integrada, un al nord (PAI la Font) i, un altre a l'oest (PAI l'Ermita).  
- Sòl urbanitzable no-detallat (SURnp): es consoliden les àrees de baixa densitat de la Retoresa i la Corralisa, així com l'àrea proposada com a zona industrial al nord-est del nucli urbà. No obstant això, el sòl industrial ha sigut suprimit en l'última documentació remesa a esta Direcció General.  
c) Sòl no-urbanitzable: s'inclouen diferents categories segons el seu valor agrícola o forestal, valors paisatgístics, històrics o per a conservació de la biodiversitat.   
Alternatives.  
No s'han considerat ja que la ubicació física dels sectors territorialment afectats són idonis respecte del nucli urbà de Quart de les Valls, de la xarxa viària general i, fins i tot, de la xarxa de camins rurals que serviran de base a la instal·lació de nous vials.  
Tramitació administrativa  
Amb data 10 de novembre de 2005, el Ple de l'Ajuntament de Quart de les Valls acorda aprovar provisionalment el PGOU del municipi mencionat, una vegada que s'havia realitzat el tràmit d'informació pública del projecte de Pla General amb impacte ambiental anunciat en el DOGV núm. 5054, de 21 de juliol de 2005 i, en el diari Levante de 26 de juliol de 2005, en el qual es van presentar 4 al·legacions (segons el certificat de la Secretaria Municipal) que van ser desestimades per l'Ajuntament, de les quals dos demanaven la inclusió en el Catàleg de Béns i Espais Protegits del Molí de la Font, i una feia referència que els terrenys que el Pla General classificava com a SNUP forestal passaren a SNUP agrícola.  
Amb data 24 de gener de 2006 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge la documentació remesa per l'Ajuntament de Quart de les Valls, en la qual sol·licita que s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa s'incoa el corresponent expedient.   
Amb data 11 de novembre de 2008 es rep l'última documentació complementària consistent en un annex a l'estudi d'impacte ambiental (referits al capítol III i al document de síntesi) i la documentació gràfica, així com l'informe emés per l'EPSAR.  
Informes de l'expedient  
En l'expedient estan els informes següents:  
- Informe del Servici de Suport Tècnic, de 21 de desembre de 2006, referit a l'estudi de paisatge del Pla General, on s'assenyala que la documentació presentada és insuficient i que s'haurà de presentar un nou document d'estudi de paisatge.  
- Certificat de la secretària-interventora de l'Ajuntament de Quart de les Valls, de 17.07.07, on s'assenyala el següent: «que l'arquitecta redactora del Pla General (Sra. Paula Queralt Queralt) va presentar amb data 6 de juliol de 2007 l'informe sobre la disponibilitat de recursos hidràulics per a usos previstos en el Pla General, com a entitat gestora de l'aigua potable en el municipi esmentat: el nombre total d'habitants previstos en el PGOU, incloent-hi els ja existents, és de 5.100 habitants, i es considera una ràtio de 3 habitants per vivenda. Així doncs, si el consum d'aigua potable per habitant i dia s'estima en 150 litres, en total, s'hauria de certificar la capacitat de subministrar 765.000 l/d. Es deduïx que no hi ha inconvenient per a autoritzar la connexió mencionada, ja que hi ha disponibilitat de subministrament, i que l'increment previst en el Pla és compatible amb els plans hidrològics».  
- Posteriorment, amb data 01.07.08, la secretària-interventora de l'Ajuntament emet un altre certificat assenyalant el següent: «...Que José Ma. Pérez Adelantado, tècnic municipal ha informat que en relació amb l'expedient 2005/1070 AA/ab de la Secció de Planejament, després dels projectes de renovació d'infraestructures hidràuliques fase I, finalitzada el 2001 i, fase II que finalitzarà el 2008, i el nombre total d'habitants previst en el Pla General, incloent-hi els ja existents, és de 3.750 habitants, i es considera una ràtio de 2,1 habitants per vivenda, segons l'article 108 elements fonamentals de la xarxa primària, en referència a l'article 52 de la LUV, Decret 67/06, la capacitat i suficiència de la xarxa de proveïment d'aigua per als usos previstos en el Pla General està garantida».  
- Sol·licituds, subscrites per l'alcalde president de Quart de les Valls, a Egevasa, a la Mancomunitat de les Valls, que els aporta dades sobre el volum d'aigües residuals i de residus sòlids urbans. Els escrits referits anteriorment no incorporen el registre d'entrada en els organismes esmentats.  
- Justificant d'haver sol·licitat el 23 d'octubre de 2007 l'informe la CHJ sobre disponibilitat de recursos hídrics.  
- Justificant d'haver sol·licitat el 24 de gener de 2006 l'informe la Conselleria de Cultura.  
- Certificat de la UTE consorci 2, de 30 de juliol 2007, que certifica la capacitat de gestió dels residus inerts que es generen en el municipi de Quart de les Valls.  
- Compromís, de 25 de juliol de 2007, de l'empresa Reciclados Palancia Belcaire (adjudicatària del projecte de gestió de residus urbans) que els residus urbans generats en el municipi de Quart de els Valls reben un correcte tractament, així com que les instal·lacions plantejades podran tractar els residus sòlids urbans procedents del municipi esmentat i, disposarà de la capacitat de tractament suficient per a assumir la gestió dels RSU del total de 5.100 habitants previstos en el Pla General (incloent-hi els ja existents).  
- Informe de la Direcció General de l'Aigua, de 06 de novembre de 2007, que, resumidament, assenyala el següent: «...El brollador de la Font de Quart s'utilitza regularment per al proveïment de la població de Benavites, segons la base de dades disponibles en esta unitat administrativa, i que les seues aigües tenen unes característiques minerals acceptables i alteracions paramètriques significatives en els aspectes microbiològics, que es corregixen prèviament al proveïment per mitjà d'un sistema de cloració eficaç. El recurs mencionat s'inclou com a font pública que no brolla de xarxa de distribució en el cens de fonts públiques que no brollen de xarxa de la Comunitat Valenciana, i que donen els usos de les seues aigües amb este fi. Com és reconegut, la competència administrativa per a la designació dels perímetres de protecció dels recursos hídrics de les captacions d'aigua, correspon als organismes de conca a través de les seues confederacions hidrogràfiques, en este cas, la CHJ.  
- Justificant, subscrit per la cap del Servici Territorial d'Ordenació del Territori, que ha remés a l'EPSAR el certificat de capacitat i suficiència de la xarxa de proveïment d'aigua.  
- Informe de l'EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Quart de les Valls per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla General, de 4 de novembre de 2008, que informa sobre la viabilitat del tractament de l'EDAR, sempre que es complisquen les condicions assenyalades en l'informe.  
  
Afeccions legals  
A continuació es comenten les diferents afeccions legals que haurien d'estar incloses en l'estudi d'impacte ambiental.  
1. Xarxa Natura 2000 i Espais Naturals Protegits en la Comunitat Valenciana  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000 ni ZEPAS designades per a formar part de la Xarxa Natura 2000.  
2. Forests  
Les forests públiques i privades gestionades per l'administració estan regulades per la Llei 43/2003, de 21 de desembre, de Forests, modificada per la Llei 10/06 i per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
Dins del terme municipal de Quart de les Valls, se situen dos MUP pertanyents a l'Ajuntament, que encara que no apareixen reflectits en l'estudi d'impacte ambiental, el Pla General els classifica com a sòl no-urbanitzable de protecció forestal. Per tant, s'arreplegaran en les normes urbanístiques per als MUP, les mesures de protecció necessàries, de conformitat amb el que establixen els articles 12 i 14 del Decret 98/95, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/93, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
  
3. Domini públic hidràulic  
El terme municipal està travessat per tres barrancs principals amb direcció dominant E-O:  
  
  
  
  
\* \* \* \* \*  
  
  
- Barranc de l'Arquet, situat al nord, entre els termes municipals de Sagunt, Almenara i Quart de les Valls.  
- Barranc de la Font, s'endinsa des del terme de Sagunt i discorre pel nord del nucli urbà fins a la Font de Quart en el terme de Quartell.  
  
- Barranc de Codoval, naix dels relleus de Codoval i circula entre les muntanyes de la Creu i Codoval cap al sud del nucli urbà.  
  
Al nord del nucli urbà està l'aqüífer de la Font de Quart, paratge natural de gran bellesa, format per un gran llac d'aigües cristal·lines provinents del brollador denominat l'Ullal del Poble, així com d'aigües subterrànies que afloren pel fons del llac. És de gran interés perquè constituïx una important aportació hídrica per als cultius i per a la fauna, i hi inclou, al seu torn, arbres de grans dimensions. D'esta sorgixen uns 6-8,5 hm³/any que són dirigits a diferents àrees de regadiu gràcies a un sistema de séquies i distribuïdors que irriga 850 ha. Les aigües de la Font de Quart s'han utilitzat des d'antic per a moure la maquinària de 5 molins hidràulics situats al llarg de les séquies per les quals discorren.  
  
El Pla General classifica la Font de Quart com a sòl no-urbanitzable de protecció del parc de la Font de Quart. En les normes urbanístiques s'indica que en un futur s'integrarà en un paratge natural municipal, i es recorda a l'Ajuntament que el tractament com a espai protegit no pot ser atorgat per un instrument de planejament sinó que ha de ser de conformitat amb la Llei 11/94.  
Quant als usos permesos que les normes urbanístiques proposen per al sòl no-urbanitzable de protecció forestal, es troben la ramaderia extensiva i els magatzems vinculats a l'activitat agrícola, i s'han d'excloure els usos esmentats com a permesos en este tipus de sòl ja que no estan acords amb la protecció que es realitza, tal com s'arreplega en els articles 16 i 17 de la Llei 10/04. No obstant això, la circumstància mencionada ha sigut corregida en l'annex de l'EIA presentat en esta Direcció General l'11 de novembre de 2008.  
4. Camins ramaders  
El municipi està travessat per tres camins ramaders de diferents categories:  
  
Es classifiquen i es qualifiquen com a SNUP camins ramaders.  
5. Patrimoni cultural  
La Conselleria de Cultura té inventariats els béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic o de qualsevol altra naturalesa cultural, regulats per la Llei 4/98, i que tenen la seua protecció, conservació, difusió, foment, investigació i l'acreixement del patrimoni cultural valencià.  
En el municipi s'han catalogat 5 jaciments arqueològics inclosos en l'Inventari de Béns Immobles de la DG de Patrimoni Cultural i que també arreplega l'EIA:  
- Cova de la Collita.  
- Lloma de Codoval.  
- Camí del Racó.  
- Necròpolis de Codoval.  
- Pou de Sangibilitat.  
El sòl on estan els jaciments es qualifica com a SNUP jaciments. Al nord del nucli urbà es troba el molí de la Font, així com un sistema de séquies d'elevat interés etnològic. En el turó denominat Molí de Vent s'ubica un antic molí fariner de vent de notable interés etnològic que es classifica en el Pla General com a SNUP forestal.  
  
No s'ha presentat el catàleg de béns i espais protegits en volum independent, sinó que apareix en les normes urbanístiques on presenten un apartat denominat Fitxes de Béns Protegits que és el Catàleg de Béns i Espais Protegits.  
Hi ha dos al·legacions al Pla General que sol·liciten la incorporació del molí de la Font i unes restes arquitectòniques corresponents a l'antic convent de Servita al Catàleg de Béns i Espais Protegits, i es requerix un informe de la Conselleria de Cultura que done la conformitat a la classificació atorgada als béns mencionats.  
6. Sòl forestal.  
Segons la cartografia de l'Inventari Forestal vigent a la Comunitat Valenciana, una part del terme municipal correspon a terreny classificat com a forestal. Les àrees de la Corralisa i la Retoresa contenen una franja de sòl forestal, i es limita, a més, la Retoresa amb sòl forestal. Les dos estan classificades com a sòl urbanitzable no-detallat. S'ha de mantindre el sòl forestal mencionat i, fins i tot, millorar-lo per mitjà de tractaments selvícoles i control de plagues per a ser incorporat a manera de parc natural en els respectius plans parcials.  
A més, la Retoresa, al limitar amb sòl forestal ha de complir les condicions de les zones edificades, així com en els establiments industrials limítrofs o interiors a àrees forestals, establides en el Decret 36/07 que modifica el Decret 67/06:  
- Ha d'haver-hi una franja de 25 metres d'amplària que separa la zona edificada de la forestal, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'alçària de cada peu, així com un camí perimetral de 5 metres d'amplària.  
- En els establiments industrials de risc mitjà i alt situats en llocs de vent fort s'ha d'augmentar la franja de 25 metres en un 100%, almenys en les direccions dels vents més desfavorables.  
  
- La referida franja de protecció, així com el camí perimetral, que han de separar la zona edificada o industrial de la forestal s'integraran en el planejament urbanístic i no afectaran sòl forestal classificat com a no-urbanitzable.  
- La zona edificada o urbanitzada ha de disposar preferentment de dos vies d'accés alternatives, cada una de les quals ha de complir:  
a) Amplària mínima lliure 5 m.  
b) Alçària mínima lliure o gàlib 4 m.  
c) Capacitat portant del vial 2.000 kp/m².  
d) En els trams corbs, el carril de rodament ha de quedar delimitat per la traça d'una corona circular els radis mínims de la qual han de ser 5,30 m i 12,50 m, amb una amplària lliure per a la circulació de 7,20 m.  
- Quan no es puga disposar de les dos vies alternatives indicades en el paràgraf anterior, l'accés únic ha de finalitzar en un fons de sac de forma circular de 12,50 m de radi.  
- Els vials d'accés i les cunetes hauran de mantindre's lliures de vegetació, i disposaran d'una faixa de protecció de 10 metres, a cada costat del camí, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i, si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'alçària total de cada peu.  
- En el traçat de xarxes de proveïment d'aigua incloses en les actuacions de planejament urbanístic, s'ha de preveure una instal·lació d'hidrants perimetrals. Els hidrants han d'estar situats en el perímetre exterior de la zona edificada, en llocs fàcilment accessibles, fora de llocs destinats a circulació i estacionament de vehicles, degudament senyalitzats d'acord amb la norma UNE 23033 i distribuïts de tal manera que la distància entre estos mesurada per espais públics no siga major de 200 m.  
La xarxa hidràulica que proveïx els hidrants ha de permetre el funcionament simultani de dos hidrants consecutius durant dos hores, cada un d'estos amb un cabal de 1.000 l/min i una pressió mínima de 10 mca.  
  
Si per motius justificats, la instal·lació d'hidrants no poguera connectar-se a una xarxa general de proveïment d'aigua, ha d'haver-hi una reserva d'aigua adequada per a proporcionar el cabal abans indicat.  
- Les zones edificades, així com els establiments industrials, limítrofs o interiors a àrees forestals disposaran dels plans d'autoprotecció d'empresa, nucli de població aïllada o urbanització que arreplega el Pla Especial davant del Risc d'Incendis Forestals de la Comunitat Valenciana (Decret 163/1998, del Consell).   
Els sectors urbanitzables limítrofs amb sòl forestal incorporaran a la seua ordenació les mesures de prevenció de risc d'incendis forestals, d'acord amb l'informe dels Servicis Forestals de la Conselleria competent en matèria de medi ambient.  
7. Incendis forestals  
El canvi d'ús a urbà o urbanitzable d'una superfície que haja patit els efectes d'un incendi forestal, està regulat per la Llei 3/93, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana i, per la Llei 43/03, de 21 de novembre, de Forests, modificada per la Llei 10/06.  
  
La Llei 3/93, en l'article 59.1 assenyala expressament que els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi estan subjectes a les prohibicions de classificació o reclassificació urbanística preceptuades en la Llei de la Generalitat Valenciana 4/1992. La Llei 43/03 (modificada per la Llei 10/06), va més enllà i assenyala que està prohibit el canvi d'ús forestal almenys durant 30 anys a partir de l'incendi.   
  
El terme municipal va patir un gran incendi l'any 1994 que va devastar 114 ha dels termes municipals de Sagunt i Quart de les Valls, i el nou Pla General proposa als terrenys afectats per l'incendi la classificació de sòl no-urbanitzable de protecció erosió, i es limita esta al sud-oest amb l'àrea de la Retoresa.  
També s'ha pogut comprovar que l'any 2001 va haver-hi un incendi de 45 ha, que no apareix reflectit en la documentació aportada, i es proposa la classificació dels terrenys mencionats, en la documentació gràfica del nou Pla General, com a sòl no-urbanitzable de protecció forestal.  
8. Risc d'inundació  
Al sud-est del terme municipal apareix una àrea amb risc d'inundació de nivell 2, que correspon a risc alt, amb calat alt i freqüència mitjana d'inundació.  
El Pla General qualifica esta zona afectada per risc d'inundació com a sòl no-urbanitzable de protecció agrícola, i es qualifica esta com de risc d'inundació i, s'establixen les limitacions del sòl no-urbanitzable afectat pel risc mencionat segons el PATRICOVA per al nivell 2, que són més restrictius que els establits en les normes urbanístiques del Pla General per al Sòl no-Urbanitzable de Protecció Agrícola. Així s'haurà de tindre en compte el que establix l'article 22 del PATRICOVA, que assenyala que el sòl no-urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable, excepte en els municipis amb elevat risc d'inundació, que se subjectaran al que establix l'article 19 d'esta normativa.  
  
Així mateix, s'ha de tindre en compte que en sòl no-urbanitzable afectat per risc d'inundació de nivell 2, 3 o 4, es prohibixen els usos i les activitats següents: habitatges; estables, granges i vivers d'animals; estacions de subministrament de carburants; indústries qualificades o amb risc químic; establiments hotelers i campaments de turisme; centres hípics i parcs zoològics; servicis funeraris i cementeris; depòsits d'emmagatzematge de residus i abocadors; equipaments estratègics com a centres d'emergència, parcs de bombers, quarters, centres escolars i sanitaris i pavellons esportius coberts; infraestructures puntuals estratègiques com ara plantes potabilitzadores i centres de producció, transformació i emmagatzematge d'energia.  
  
En l'annex presentat en este Servici, amb data 11 de novembre de 2008, esta deficiència es resol classificant el sòl afectat com a sòl no-urbanitzable de protecció de risc d'inundació, i s'establix un capítol en les normes urbanístiques sobre este sòl.  
Consideracions ambientals  
Hi ha diversos aspectes fonamentals en l'estudi d'impacte ambiental i el Pla General de Quart de les Valls que poden derivar afeccions notables:  
1. Afeccions ambientals més importants detectades per mitjà de la cartografia temàtica i les visites de camp:  
- Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació.  
Als voltants de la Font de Quart, la vulnerabilitat és molt alta. Són zones del territori especialment sensibles per a les aigües subterrànies per no tindre protecció natural, a causa del reduït o nul gruix de la zona no saturada, per la qual cosa el Pla General haurà de preveure que tots els sectors de sòl urbanitzable disposen en el seu desenrotllament de sistemes de sanejament que impedisquen fugues d'aigües residuals, i de depuració, amb condicions de reutilització, de l'aigua o, si és el cas, amb condicions d'abocament a llit públic o al medi marí amb les característiques de qualitat mínimes establides per la Directiva 80/778/CEE, de 15 de juliol de 1980, relativa a la qualitat de les aigües destinades al consum humà, modificada per la Directiva 98/83/CE, de 3 de novembre de 1998. Així mateix, la implantació d'usos del sòl en el medi rural que puguen tindre incidència en la contaminació de les aigües subterrànies haurà de tindre en compte la relació de les zones vulnerables a la contaminació i s'ha d'exigir la realització d'estudis que acrediten l'absència d'incidència de la implantació dels usos mencionats en la qualitat de les aigües subterrànies  
La major part del territori més pla té vulnerabilitat mitjana i les llomes posseïxen vulnerabilitat baixa.  
- Accessibilitat als recursos hídrics.  
La gran part del municipi posseïx una accessibilitat alta als recursos hídrics. En el barranc de Codoval hi ha una categoria d'accessibilitat mitjana i en la zona central de la vall formada pel barranc de la Font té accessibilitat baixa.  
- Risc de lliscament i despreniment.  
En la zona de la Corralisa està sotmés a risc de lliscament mitjà i al nord i sud d'esta zona té risc de lliscament baix.  
- Risc d'erosió potencial.  
El risc d'erosió potencial cal considerar-lo baix en els relleus plans i ondulats, mentre la resta del territori s'eleva a molt alt.  
2. Vegetació  
En el pla domina el regadiu de cítrics, mentre en els vessants mitjans s'han cultivat tradicionalment secà arbori com són garrofers i oliveres que recentment han sigut transformats en cítrics. Només els relleus més abruptes s'han alliberat de la transformació.  
En els barrancs del municipi també es mantenen els matolls densos, ja que es tracta de llits d'aigua estacionals. No obstant això, la proximitat del nivell freàtic a la superfície permet el desenrotllament de formacions de baladrar, amb espècies com ara el baladre, la canya, l'esbarzer, la rèvola i la flàmula.  
Com a arbres i arbratge d'interés cal destacar l'arbreda desenrotllada a l'interior del paratge de la Font de Quart amb grans exemplars de pi blanc, pi pinyoner, palmeres canària i datilera, araucàries...  
  
3. Fauna  
Segons establix l'EIA la fauna presenta comunitats empobrides i simplificades a causa de la degradació i la pèrdua d'hàbitats naturals a causa de la forta pressió d'usos antròpics i la consegüent ocupació i transformació del territori.  
4. Explotació dels recursos naturals  
a) Proveïment d'aigua potable:  
El servici públic municipal de proveïment d'aigua potable és gestionat en el terme municipal pel mateix Ajuntament i per Egevasa. L'aigua prové d'un pou situat dins del terme municipal, en la partida del Molí de Vent i, és conduïda al depòsit regulador del que naix un ramal per a proveïment d'aigua potable al municipi.  
El pou s'ha de classificar i qualificar com a sòl no-urbanitzable de protecció de pous i fonts que comprén una àrea al voltant de pous i fonts amb un radi mínim de 300 metres, i es limiten en estos les actuacions, a fi d'evitar-ne la contaminació i la sobreexplotació. Esta circumstància ha sigut corregida al presentar l'Ajuntament l'annex a l'EIA en què suprimix l'àrea industrial projectada en un principi i, traça una àrea de protecció al voltant del pou de 300 m de radi.  
En l'EIA només al·ludix al tema de l'aigua en l'apartat de mesures correctores, en les condicions d'obres d'urbanització. No realitza l'increment de consum d'aigua potable a causa del creixement de la població, tampoc aporta dades dels consums d'aigua potable en els últims anys, ni la procedència de l'aigua potable, per la qual cosa s'hauria de fer una estimació del consum de la població sostre que s'aconseguiria com a conseqüència del desenrotllament del Pla General i sol·licitar informe l'organisme de conca competent en atenció al que establix l'article 19 de la Llei 4/04. En l'expedient està el certificat de la secretària-interventora de l'Ajuntament que assenyala el següent: «...Que José Ma. Pérez Adelantado, tècnic municipal ha informat que en relació amb l'expedient 2005/1070 AA/ab de la Secció de Planejament, després dels projectes de renovació d'infraestructures hidràuliques fase I, finalitzada el 2001 i, fase II que finalitzarà el 2008, i el nombre total d'habitants previst en el Pla General, incloent-hi els ja existents, és de 3.750 habitants, i es considera una ràtio de 2,1 habitants per vivenda, segons l'article 108 elements fonamentals de la xarxa primària, en referència a l'article 52 de la LUV, Decret 67/06, la capacitat i suficiència de la xarxa de proveïment d'aigua per als usos previstos en el Pla General està garantida».  
També s'aporta justificant d'haver sol·licitat, el 23 d'octubre de 2007, l'informe a la CHJ sobre disponibilitat de recursos hídrics.  
b) Aigües residuals:  
El sistema és unitari per a pluvials i residuals, encara que l'arreplega d'aigües pluvials és només parcial i limitada exclusivament a dos punts. Segons l'EIA la població de Quart de les Vallls tracta les seues aigües residuals en l'EDAR de la Mancomunitat de les Valls amb un cabal de depuració de 1.752 m3/dia. Esta depuradora complix la depuració de les aigües residuals dels cinc municipis de les Valls.  
En l'expedient està l'informe de l'EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Quart de les Valls per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla General, de 4 de novembre de 2008, en què informa sobre la viabilitat del tractament de l'EDAR, sempre que es complisquen les condicions assenyalades en l'informe.  
  
Serà obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o vivendes unifamiliars aïllades no-connectades a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i es prohibix l'ocupació de fosses sèptiques i pous cegos.  
c) Residus sòlids urbans:  
En la memòria del Pla General s'establix que el municipi produïx al voltant de 200 t/any de residus sòlids urbans, que són arreplegats per l'empresa GIRSA que els transporta i els tracta amb una mera incineració periòdica en la planta del pic dels Corbs, a punt de ser traslladat per saturació.  
L'arreplega i el tractament de fems i vidres funciona de forma mancomunada per als cinc municipis de les Valls. Es depositen en contenidors especials situats al carrer, i s'efectua l'arreplega diàriament, excepte dissabtes i festius, amb un vehicle preparat a l'efecte. S'establix una ordenança per al tractament de residus inclosos en les normes urbanístiques del Pla General. En l'EIA no es fa cap referència als residus sòlids urbans.  
En l'expedient estan els documents següents:  
- Certificat de la UTE consorci 2, de 30 de juliol de 2007, en què certifica la capacitat de gestió dels residus inerts que es generen en el municipi de Quart de les Valls.  
- Compromís, de 25 de juliol de 2007, de l'empresa Reciclados Palancia Belcaire (adjudicatària del projecte de gestió de residus urbans) que els residus urbans generats en el municipi de Quart de les Valls reben un correcte tractament, com també les instal·lacions plantejades podran tractar els residus sòlids urbans procedents del municipi esmentat i, disposarà de la capacitat de tractament suficient per a assumir la gestió dels RSU del total de 5.100 habitants previstos en el Pla General (incloent-hi els ja existents).  
d) Ecoparc:  
Hi ha en el terme municipal un abocador controlat de gestió mancomunada, anomenat Ecoparc, que està dibuixat en els plans.  
  
5. Ocupació del sòl  
Les noves zones de sòl urbanitzable són:  
SUD detallat, la Font: es tracta d'una actuació situada al nord del nucli urbà, entre la carretera que va a la Font de Quart i el límit municipal amb Quartell. Encara que este sector residencial limita amb el brollador de la Font de Quart no li és aplicable el perímetre de protecció de 300 m de l'article 18,d) de la LOTPP ja que no està destinada la massa d'aigua mencionada al consum humà, segons assenyala l'estudi d'impacte ambiental presentat, ja que, segons l'estudi esmentat, l'aigua potable procedix d'un pou situat en la partida del Molí de Vent. No obstant això, el desenrotllament urbanístic i la implantació d'usos sobre el territori haurà d'adoptar les mesures per a eliminar els abocaments de substàncies contaminants als llits i garantir la qualitat de les aigües subterrànies i evitar-ne la contaminació. A estos efectes, el Pla General haurà de preveure que tots els sectors de sòl urbanitzable disposen en el seu desenrotllament de sistemes de sanejament que impedisquen fugues d'aigües residuals, i de depuració, amb condicions de reutilització, de l'aigua o, si és el cas, amb condicions d'abocament a llit públic o al medi marí amb les característiques de qualitat mínimes establides per la Directiva 80/778/CEE, de 15 de juliol de 1980, relativa a la qualitat de les aigües destinades al consum humà, modificada per la Directiva 98/83/CE, de 3 de novembre de 1998.  
Així mateix, la implantació d'usos del sòl en el medi rural que puguen tindre incidència en la contaminació de les aigües subterrànies haurà de tindre en compte la relació de les zones vulnerables a la contaminació i s'ha d'exigir la realització d'estudis que acrediten l'absència d'incidència de la implantació dels usos mencionats en la qualitat de les aigües subterrànies.  
SUD detallat l'Ermita: una part del sector (l'oest) està en la zona de policia del barranc de la Font per la qual cosa prèviament al seu desenrotllament haurà d'obtindre's l'autorització de la CHJ. Pel que fa a la proximitat amb la Font de Quart, es realitzen les mateixes consideracions realitzades per al sector de la Font.  
Zona industrial sòl urbanitzable no-detallat: en les actuals NNSS hi ha falta de sòl industrial ja que no es permeten els usos industrials en el nucli urbà i no hi ha en el planejament vigent una zona industrial.  
  
Segons establix la memòria informativa del nou Pla General, l'ús dominant és l'industrial fins al grau 3 de qualificació d'activitats, amb tolerància d'ús terciari, en les seues diverses modalitats (comercial, d'oficines, dotacional públic i privat i semblants); s'admet l'ús de magatzems, i es prohibix el residencial, excepte per a la guarda i custòdia de les instal·lacions.  
Este sòl industrial en les vigents normes subsidiàries estava classificat com a SNU d'especial protecció agrícola, i està en este el límit de la franja de protecció de 100 m de la zona de vulnerabilitat molt alt, i està molt pròxim a la nova ampliació del nucli urbà, per la qual cosa, o bé, hauria de preveure's la possibilitat d'ubicar-lo en altres zones alternatives, o bé, s'hauria d'arreplegar en la normativa urbanística que es prohibira que en este s'instal·len activitats o indústries no compatibles amb l'ús residencial.   
El sòl industrial està en el límit de la franja de protecció de 100 metres de la zona de vulnerabilitat molt alt, per la qual cosa s'hauria d'ubicar a l'altre costat de la carretera on la vulnerabilitat és baixa. No obstant això, l'Ajuntament, amb data 11.11.08, presenta un annex a l'EIA en el qual s'indica que se suprimix l'àrea industrial.  
Sòl urbanitzable no-detallat, la Retoresa: les principals condicions ambientals d'esta àrea són que en este es conté una franja de sòl forestal que s'haurà de mantindre i conservar, i afrontar, a més, amb una àrea forestal incendiada el 1994. Ha de tindre solucionat el tractament de les aigües residuals i la xarxa de sanejament haurà de ser separativa.  
  
Sòl urbanitzable no-detallat, la Corralisa: esta àrea també conté una franja de sòl forestal que s'haurà de mantindre i conservar, i es limita al sud amb sòl forestal, i s'haurà de tindre solucionat el tractament de les seues aigües residuals i la xarxa de sanejament ha de ser separativa.  
  
6. Contaminació acústica:  
Segons l'article 22 de la Llei 7/02 el municipi de Quart de les Valls no està obligat a l'elaboració i l'aprovació d'un pla acústic municipal, no obstant això, l'article 25 de la Llei 7/02 assenyala que els instruments de planejament urbanístic o territorial incorporaran un estudi acústic en el seu àmbit d'ordenació per mitjà de la utilització de models matemàtics predictius que permeten avaluar el seu impacte acústic i adoptar les mesures adequades per a la seua reducció, per la qual cosa és necessari aportar l'estudi esmentat. A més, segons el que establix l'article 6 del Decret 162/90, l'avaluació d'impacte ambiental ha de comprendre, almenys, la consideració dels efectes directes i indirectes de l'execució d'un determinat projecte, pla o programa, obra o activitat sobre la població humana, la fauna, la flora, la vegetació, la GEA, el sòl, l'aigua, l'aire, el clima, el paisatge i l'estructura i funció dels ecosistemes presents en l'àrea previsiblement afectada i la interacció entre estos factors, així com també ha de considerar la incidència que el projecte, pla o programa, obra o activitat té sobre els elements que componen el patrimoni històric, artístic i arqueològic, sobre les relacions socials i les condicions d'assossec públic, com ara soroll, vibracions, olors i emissions lluminoses, i qualsevol altra incidència ambiental derivada de la seua execució.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, es conclou que no és possible realitzar l'avaluació ambiental en matèria acústica del projecte fins que no es presente la documentació requerida, llevat que per part dels òrgans competents en la matèria hi haja un pronunciament exprés sobre la necessitat o no d'aportar el document referit. Per tant, per a l'aprovació definitiva del Pla General haurà d'aportar-se la documentació referida acompanyada de l'informe favorable del Servici competent en la matèria.  
7. Estudi de paisatge  
La qualitat del paisatge pot considerar-se alta ja que les vistes que presenten una integració entre els usos tradicionals i el medi forestal, en alguns punts, és de notable interés mediambiental, i s'establixen en l'EIA set unitats paisatgístiques: àrea periurbana, pla litoral, vall del barranc de Codoval, vall de la Vora Junta, l'Ombria-les Guerretes, la Retoresa i Fontanelles.   
La Llei 4/04, en l'article 11, establix l'obligatorietat de presentar un estudi de paisatge junt amb els plans generals, entre altres instruments, document que no ha sigut presentat ni remés per cap organisme a este Servici, per la qual cosa, per a l'aprovació de l'instrument de planejament haurà d'existir pronunciament del servici competent en matèria de paisatge respecte d'això.   
8. Mesures correctores   
L'EIA les agrupa en generals i en funció de l'externalitat que es pretén corregir, per la qual cosa seran les següents: a) Condicions generals i b) Condicions de les obres d'urbanització.  
Consideracions jurídiques  
1. L'objecte del projecte és la planificació del terme i l'ordenació del seu nucli urbà, per mitjà de la figura del Pla General, i, havent acceptat l'autoritat competent substantiva la tramitació esmentada, procedix l'aplicació del que establix la DT 2a de la LOTPP. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 106/08, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
  
Per tant, i a la vista de tot el que s'ha exposat anteriorment, es formula la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de Pla General del municipi de Quart de les Valls, i es té en compte que per a l'aprovació de l'esmentat instrument haurà d'existir pronunciament exprés del servici corresponent en matèria de contaminació acústica i del servici competent en matèria de paisatge, així com de camins ramaders respecte al tractament d'estos.   
  
  
Segon  
Es condiciona esta declaració al fet que per al segellat del document definitiu del Pla General per part de la CTU, es presente un document refós en el qual es reflectisquen els canvis operats en l'annex a l'EIA presentats en esta Direcció General l'11.11.08, que consistixen, fonamentalment, en:  
1. Supressió de l'àrea industrial proposada en l'annex de l'EIA.  
2. Incorporar al document la zona classificada com a sòl no-urbanitzable protecció agrícola que està afectada per risc d'inundació nivell 2 segons el PATRICOVA i, classificar-la com a sòl no-urbanitzable d'especial protecció risc d'inundació, i s'establixen les limitacions del sòl no-urbanitzable afectat pel dit risc segons el PATRICOVA per al nivell 2, que són més restrictives que els establits en les normes urbanístiques del Pla General per al Sòl No Urbanitzable de Protecció Agrícola. Així haurà d'arreplegar-se en les normes urbanístiques el que establix l'article 22 del PATRICOVA, que assenyala que el sòl no-urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable, excepte en els municipis amb elevat risc d'inundació, que se subjectaran al que establix l'article 19 d'esta normativa. També haurà de plasmar-se en la normativa urbanística que en sòl no-urbanitzable afectat per risc d'inundació de nivell 2, 3 o 4, es prohibixen els usos i les activitats següents: vivendes; estables, granges i vivers d'animals; estacions de subministrament de carburants; indústries qualificades o amb risc químic; establiments hotelers i campaments de turisme; centres hípics i parcs zoològics; servicis funeraris i cementeris; depòsits d'emmagatzematge de residus i abocadors; equipaments estratègics com a centres d'emergència, parcs de bombers, quarters, centres escolars i sanitaris i pavellons esportius coberts; infraestructures puntuals estratègiques com a plantes potabilitzadores i centres de producció, transformació i emmagatzematge d'energia.  
  
  
3. S'arreplegaran en les normes urbanístiques del Pla General, per als MUP, les mesures de protecció necessàries de conformitat amb els articles 12 i 14 del Decret 98/95, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/93 arreplegades en l'annex presentat de l'EIA, així com es tindrà en consideració el que establix la Llei 43/03 de Forests.  
4. S'incorporaran per a les àrees de la Retoresa i la Corralisa les condicions establides en l'annex de l'EIA relatives al manteniment del sòl forestal i a les mesures correctores per a previndre el risc d'incendis forestals.  
5. Es disposarà en les fitxes de planejament i gestió dels sòls urbanitzables, tant els detallats com els no-detallats, que prèviament a l'inici de les obres d'urbanització es presentarà davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme la documentació següent:  
- Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, d'acord amb el que preceptua l'art.icle 11 de la Llei 4/98.  
- Justificació de la disponibilitat de recursos hídrics necessaris per a proveir totes les necessitats que es plantegen amb el Pla General de Quart de les Valls proposat, i es complix la legislació vigent.  
6. S'incorporarà en la normativa del Pla General el següent:  
- Com a condicions relatives als sectors la Font i l'Ermita que el desenrotllament urbanístic i la implantació d'usos sobre el territori haurà d'adoptar les mesures per a eliminar els abocaments de substàncies contaminants als llits i garantir la qualitat de les aigües subterrànies i evitar-ne la contaminació.   
- El Pla General haurà de preveure que tots els sectors de sòl urbanitzable disposen en el seu desenrotllament de sistemes de sanejament que impedisquen fugues d'aigües residuals, i de depuració, amb condicions de reutilització, de l'aigua o, si és el cas, amb condicions d'abocament a llit públic o al medi marí amb les característiques de qualitat mínimes establides per la Directiva 80/778/CEE, de 15 de juliol de 1980, relativa a la qualitat de les aigües destinades al consum humà, modificada per la Directiva 98/83/CE, de 3 de novembre de 1998. Així mateix, la implantació d'usos del sòl en el medi rural que puguen tindre incidència en la contaminació de les aigües subterrànies haurà de tindre en compte la relació de les zones vulnerables a la contaminació i s'ha d'exigir la realització d'estudis que acrediten l'absència d'incidència de la implantació dels usos esmentats en la qualitat de les aigües subterrànies.  
- S'haurà d'obtindre autorització administrativa de la CHJ per a l'abocament de les aigües pluvials a llits públics, d'acord amb l'article 9 del text refós de la Llei d'Aigües i autorització administrativa de la CHJ per a l'actuació en les zones de policia dels barrancs que travessen els sectors.  
- Assegurar la continuïtat i la idoneïtat d'itineraris, amb la seua amplària legal, de tots els camins ramaders que travessen terrenys qualificats com a urbanitzables en els termes que establix la Llei 3/95, de 23 de març, de Camins Ramaders.  
- Serà obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o vivendes familiars aïllades no-connectades a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i es prohibix l'ocupació de sistemes individuals d'eliminació com són els pous cegos i, fins i tot, les fosses sèptiques, així com prohibir l'abocament de les aigües residuals sobre el terreny o en les rambles i els barrancs adjacents.  
- Els residus sòlids inerts, procedents de les activitats extractives o del desenrotllament del sòl urbanitzable, hauran de traslladar-se a abocador o a gestor autoritzat, i l'Ajuntament exigirà als productors d'este tipus de residus els documents d'entrega corresponents.  
  
Tercer  
D'acord amb l'article 35 del Decret 162 90/, la vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades en la declaració d'impacte ambiental correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals.  
  
Quart  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quint  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
València, 9 de febrer de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Ma. Ángeles Centeno Centeno».  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 212/2008 AIA.  
Títol: modificació de les normes subsidiàries urbanització l'Edén.  
  
Promotor: Ajuntament d'Orba.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Orba i CTU.  
Localització: Orba (Alacant).  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objecte de la modificació és la reclassificació de sòl no-urbanitzable comú per a dotar d'accés rodat a una àrea de sòl urbà residencial que basant-se en l'ordenació continguda en les normes subsidiàries no té possibilitat de tindre'l.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El terme municipal d'Orba se situa en la comarca de la Marina Alta, província d'Alacant.  
L'instrument de planejament vigent són les normes subsidiàries d'Orba, que es van aprovar definitivament per la Comissió Provincial d'Urbanisme en la sessió de 29 de gener de 1987.   
L'àmbit de l'actuació se situa al sud de la urbanització l'Edén limítrof, amb el sòl urbà, i la extensió és de 648,74 m², destinats íntegrament a sòl dotacional de xarxa viària. S'emplaça en l'espai delimitat per:  
  
Nord i oest: sòl urbà urbanització l'Edén.  
Sud i est: sòl no-urbanitzable comú.  
La xarxa viària proposada es basa en la disposició d'un vial de connexió amb el vial de la urbanització de 7,00 m. d'amplària de manera que permeta la implantació de calçada i voreres en proporció a les existents en la urbanització.  
Es tracta d'una àrea periurbana ocupada per terrenys dedicats actualment a l'ús agrari.  
3. Alternatives.  
L'estudi d'impacte ambiental preveu dos possibles alternatives:  
  
- Alternativa 0: la no-actuació no permetria l'accés rodat a la parcel·la urbana.  
- Alternativa 1: la implantació d'un vial d'accés per l'únic punt a què es pot connectar amb la xarxa viària de la urbanització sense passar per l'interior de parcel·les ja edificades.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit.  
Amb data 17 de juny de 2008, la Direcció Territorial d'Alacant va remetre la documentació relativa a la modificació de les normes subsidiàries urbanització l'Edén a Orba. La documentació esmentada consistia en una còpia de l'estudi d'impacte ambiental, el document de síntesi i l'expedient administratiu municipal, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental, amb número 212/2008-AIA.  
  
2. Informació pública.  
L'expedient es va exposar al públic segons els anuncis publicats en el diari Las Provincias, de 18 de maig de 2007, i en el DOCV núm. 5515, de la mateixa data.  
Durant el període d'informació pública es va presentar una al·legació, segons consta en el certificat de la Secretaria de l'Ajuntament d'Orba, emés amb data 29 de gener de 2008. L'al·legació efectuada no és de caràcter ambiental.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària.  
Amb data 4 de febrer de 2009 es realitza el requeriment de la documentació al Servici Territorial d'Ordenació del Territori, i s'adjunta una còpia a l'Ajuntament d'Orba. La petició mencionada es va referir a la carència del document tècnic de la modificació puntual.  
Consultes. Informes sectorials i participació  
El projecte disposa d'un informe favorable, en compliment del que establix la LOTPP i el RPJECV, elaborat pel Servici de Suport Tècnic de la Direcció General de Territori i Paisatge amb data 6 de febrer de 2009.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i els estudis integrants dels sistemes d'informació territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, publicada per la COPUT, s'observa que l'actuació no és incongruent amb cap d'estos. No es detecten afeccions sobre l'àrea d'estudi ni s'afecta de manera directa els espais protegits per una legislació sectorial pròpia en matèria ambiental.  
No hi ha planejament especial o directriu que imposen limitacions a la requalificació de l'àmbit d'actuació basant-se en raons de protecció d'espais naturals, forests d'utilitat pública i jaciments arqueològics. Els camins ramaders que creuen el municipi estan fora de l'àmbit de la modificació puntual.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, els jaciments arqueològics, els elements etnològics i els béns d'interés cultural presents en el terme municipal d'Orba no es localitzen en l'àmbit de l'actuació. No s'han proposat mesures preventives per a evitar l'afecció de béns patrimonials desconeguts que pogueren aparéixer durant l'execució de les actuacions proposades. En tot cas, no consta en l'expedient l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Consideracions ambientals  
1. Els terrenys objecte de requalificació estan situats al costat de les àrees de sòl urbà residencial pràcticament consolidades per l'edificació.  
No s'han observat riscos ambientals associats a la localització proposada a part del risc sísmic comú a la província d'Alacant.  
Al tractar-se d'un reduït àmbit situat al costat de sòl urbà, l'àrea ja té les infraestructures de connexió amb els distints servicis urbans existents en el municipi.  
2. L'àrea d'estudi pertany a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i dins d'esta, al sistema d'explotació Marina Alta. La vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers és baixa en l'àrea d'actuació.  
  
3. La capacitat agrícola del sòl és moderada. El risc d'erosió actual i potencial és baix i moderat, respectivament.  
4. La zona d'actuació s'ubica en un terreny de bosc baix, en el qual apareixen espècies típiques de cultiu de secà, com són les oliveres o els ametlers.  
La fauna present és l'associada al cultiu de secà i zones de bosc baix.  
5. La zona objecte d'actuació està orientada cap al nord-oest i els pendents són suaus, amb valors inferiors al 10%.  
Al tractar-se d'una ampliació de xarxa viària, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no es modificaran els consums d'aigua potable, ni la producció d'aigües residuals o residus sòlids urbans.   
6. El clima de la comarca és mediterrani, caracteritzat per estius secs i calorosos, hiverns suaus i tardors molt plujosos. La mitjana tèrmica se situa en els 18 ºC i la pluviomètrica per damunt dels 600 mm, a pesar del dèficit hídric dels mesos centrals de l'estiu.  
Segons el PATRICOVA no hi ha risc d'inundació en esta zona.   
  
7. Respecte a l'afecció al paisatge, l'estudi d'impacte ambiental proposa l'adopció de mesures d'integració de l'actuació en el medi relacionat amb el disseny de les zones verdes i l'elecció de les espècies vegetals.  
S'ha redactat un estudi d'integració paisatgística, que va ser informat favorablement pel Servici de Suport Tècnic de la Direcció General de Territori i Paisatge. De l'informe mencionat s'extrau el contingut següent:  
«...tenint en compte que l'objecte de la modificació respon a una reclassificació d'una superfície reduïda de sòl no-urbanitzable comú per a executar un vial que done servici a una porció de sòl que seria inaccessible segons l'ordenació vigent de les NNSS, i que en situacions de semblant incidència en el paisatge de l'actuació proposada el Reglament de Paisatge establix en l'article 48.4 l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística, es considera que en este cas específic, este instrument s'adequa millor a la valoració de la incidència en el paisatge de la modificació a escometre...».  
«...l'estudi d'integració paisatgística definix una sèrie de mesures d'integració en el paisatge que es consideren adequades per a la configuració del viari, i s'hauran d'incloure en la normativa urbanística de la modificació de les NNSS...».   
«...l'estudi entregat aporta un programa d'implementació adequat a les mesures d'integració en el paisatge proposades...».  
«...analitzada la documentació aportada i tenint en compte l'objecte de l'actuació, es considera que l'estudi d'integració paisatgística analitza la incidència de la actuació esmentada en el paisatge, i conté expressament mesures d'integració paisatgística amb eficàcia normativa que hauran de establir-se en l'execució del projecte, la materialització del qual s'assumirà en el desenrotllament de les instal·lacions...».  
8. L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els possibles impactes ambientals que poden derivar-se de l'actuació proposada.  
Les principals mesures correctores es basen en el control de l'impacte derivat de l'execució del projecte en fase de construcció, i s'apliquen totes i cada una de les mesures proposades, sempre que no entren en contradicció amb la present declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això que s'ha exposat anteriorment, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritats sectorials que se li apliquen, el projecte sobre la modificació de les normes subsidiàries urbanització l'Edén a Orba, promogut pel mateix Ajuntament d'Orba, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb les condicions establides a continuació, tenint en compte que per a l'aprovació del projecte hauran d'obtindre l'informe de la Direcció General de Territori i Paisatge.  
  
  
Segon  
Condicions per al desenrotllament del projecte:  
- Abans de l'inici de les obres d'obertura del vial, haurà d'obtindre's l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'informe mencionat fóra desfavorable, així s'haurà d'entendre també la present declaració d'impacte ambiental.  
  
- S'apunten diverses consideracions per a minimitzar els impactes ambientals derivats de l'actuació projectada:  
- L'Ajuntament exigirà a les empreses que, finalitzades les obres, presenten els certificats de recepció de residus sòlids inerts emesos per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
- En el cas que els cultius limítrofs s'hagen vist afectats durant les obres d'urbanització, s'hauran de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'estos.  
- Els residus que es generen en fase de funcionament; tant perillosos com no-perillosos, hauran de ser gestionats a través de gestor autoritzat d'acord amb la seua legislació sectorial.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
Cosa que li notifique per al seu coneixement i efectes oportuns.  
  
València, 9 de febrer de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Ma. Ángeles Centeno Centeno».  
  
València, 20 de juny de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6843, del 20-08-2012 (2012/8016)

RESOLUCIÓN de 20 de junio del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Quart de les Valls y Orba. Expedient número 21/2006 AIA i 212/2008 AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6843

Fecha DOGV
:   20-08-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/8016

CVE


Fecha del documento
:   20-06-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Orba](javascript:void(0))
    * [Quart de les Valls](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de junio del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Quart de les Valls y Orba. Expedient número 21/2006 AIA i 212/2008 AIA. [2012/8016]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes: 31/2006 AIA y 212/2008 AIA.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica:  
Expediente: 31/2006-AIA.  
Título: Plan General de Ordenación Urbana de Quart de les Valls.  
Promotor: Ayuntamiento de Quart de les Valls.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Localización: Quart de les Valls (Valencia).  
Descripción del proyecto.  
Objeto del Proyecto   
El PGOU de Quart de les Valls sustituye a las actuales Normas Subsidiarias Municipales de Planeamiento.   
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
- Localización  
El término municipal de Quart de les Valls está integrado dentro de la comarca del Camp de Morvedre y subcomarca de la Vall de Segó, sito en el límite de las provincias de Valencia (a la que pertenece) y Castellón. La Vall de Segó se encuentra entre los municipios de Sagunt y Almenara, la integran los municipios de Faura, Benifairó, Quartell, Benavites y Quart de les Valls, que constituyen la Mancomunidad de les Valls.  
- Planeamiento vigente y propuesto  
El término municipal de Quart de les Valls está regulado por las Normas Subsidiarias de Planeamiento, aprobadas definitivamente por la CPU en fecha 30 de abril de 1985, no homologadas globalmente a la Ley 6/94, de 15 de noviembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de la Actividad Urbanística.  
El modelo territorial en el que se articula el término municipal parte de la siguiente realidad física: un núcleo urbano consolidado sobre un plano en suave pendiente, un polígono industrial de nueva creación, así como el predominio del suelo no urbanizable de protección agrícola y forestal en un paisaje de transición del valle al sistema montañoso que sirve de frontera natural a la provincia de Valencia con la de Castellón.  
Los cambios sustanciales del PGOU sobre las anteriores NNSS vienen dados por:  
  
  
  
El plan general clasifica el suelo del término municipal en:  
a) Suelo urbano: aquel que cumpliendo los requisitos exigidos por la LRAU, se señalan como adecuados para acoger las actividades y edificaciones características de las concentraciones urbanas. Dentro de esta clase de suelo se incluye el núcleo de Quart de les Valls y unas pequeñas parcelas en el límite con Quartell.  
b) Suelo urbanizable: son aquellos terrenos aptos, en principio, para ser urbanizados. En este caso existen:  
- Suelo urbanizable pormenorizado (surp): mediante dos programas de actuación integrada, uno al norte (PAI La Font) y, otro al oeste (PAI La Ermita).  
- Suelo urbanizable no pormenorizado (SURnp): se consolidan las áreas de baja densidad de La Retoresa y La Corralisa, así como el área propuesta como zona industrial al noreste del núcleo urbano. No obstante, el suelo industrial ha sido suprimido en la última documentación remitida a esta Dirección General.  
c) Suelo no urbanizable: se incluyen diferentes categorías según su valor agrícola o forestal, valores paisajísticos, históricos o para conservación de la biodiversidad.   
Alternativas.  
No se han considerado dado que la ubicación física de los sectores territorialmente afectados son idóneos respecto del núcleo urbano de Quart de les Valls, de la red viaria general e, incluso, de la red de caminos rurales que servirán de base a la instalación de nuevos viales.  
Tramitación administrativa  
En fecha 10 de noviembre de 2005, el Pleno del Ayuntamiento de Quart de les Valls acuerda aprobar provisionalmente el PGOU de dicho municipio, una vez que se había realizado el trámite de información pública del proyecto de plan general con impacto ambiental anunciado en el DOGV núm. 5054, de fecha 21 de julio de 2005 y, en el Diario Levante de 26 de julio de 2005, en el que se presentaron 4 alegaciones (según certificado de la Secretaría Municipal) que fueron desestimadas por el Ayuntamiento, de las que dos pedían la inclusión en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos del Molí de la Font y, una hacía referencia a que unos terrenos que el plan general clasificaba como SNUP forestal pasasen a SNUP agrícola.  
En fecha 24 de enero de 2006 se recibe en la Conselleria de Territorio y Vivienda la documentación remitida por el Ayuntamiento de Quart de les Valls, solicitando que se emita la preceptiva declaración de impacto ambiental, por lo que se incoa el correspondiente expediente.   
En fecha 11 de noviembre de 2008 se recibe la última documentación complementaria consistente en un anexo al estudio de impacto ambiental (referidos al capítulo III y al documento de síntesis) y documentación gráfica, así como el informe emitido por la EPSAR.  
Informes obrantes en el expediente  
En el expediente obran los siguientes informes:  
- Informe del Servicio de Apoyo Técnico, de fecha 21 de diciembre der 2006, referido al estudio de paisaje del plan general, señalando que la documentación presentada es insuficiente y que se deberá presentar un nuevo documento de estudio de paisaje.  
- Certificado de la secretaria-Interventora del Ayuntamiento de Quart de les Valls, de fecha 17.07.07, señalando lo siguiente: «que la arquitecto redactora del plan general (Dª Paula Queralt Queralt) presentó en fecha 06 de julio de 2007 informe sobre la disponibilidad de recursos hidráulicos para usos previstos en el plan general, como entidad gestora del agua potable en dicho municipio: el número total de habitantes previstos en el PGOU, incluyendo los ya existentes, es de 5.100 habitantes, considerando una ratio de 3 habitantes por vivienda. Así pues, si el consumo de agua potable por habitante y día se estima en 150 litros, en total, se tendría que certificar la capacidad de suministrar 765.000 l/d. Se deduce que no existe inconveniente para autorizar dicha conexión, ya que existe disponibilidad de suministro y, que el incremento previsto en el plan es compatible con los planes hidrológicos»  
- Posteriormente, en fecha 01.07.08, la secretaria-Interventora del Ayuntamiento emite otro certificado señalando lo siguiente: ...» Que José Mª Pérez Adelantado, técnico municipal ha informado que en relación con el expediente 2005/1070 AA/ab de la Sección de Planeamiento, tras los proyectos de renovación de infraestructuras hidráulicas fase I, finalizada en 2001 y, fase II que finalizará en el 2008, siendo el número total de habitantes previsto en el plan general, incluyendo los ya existentes, de 3.750 habitantes, considerando un ratio de 2,1 habitantes por vivienda, según el art. 108 elementos fundamentales de la red primaria, en referencia al art 52 de la LUV, Decreto 67/06, la capacidad y suficiencia de la red de abastecimiento de agua para los usos previstos en el plan general está garantizada».  
- Solicitudes, suscritas por el alcalde-presidente de Quart de les Valls, a Egevasa, a la Mancomunidad de Les Valls, aportándoles datos sobre el volumen de aguas residuales y de residuos sólidos urbanos. Los escritos referidos anteriormente no incorporan el registro de entrada en dichos organismos.  
- Justificante de haber solicitado el 23 de octubre de 2007 informe a la CHJ sobre disponibilidad de recursos hídricos.  
- Justificante de haber solicitado el 24 de enero de 2006 informe a la Conselleria de Cultura.  
- Certificado de la UTE Consorcio 2, de 30 de julio 2007, certificando la capacidad de gestión de los residuos inertes que se generen en el municipio de Quart de les Valls.  
- Compromiso, de 25 de julio de 2007, de la empresa Reciclados Palancia Belcaire (adjudicataria del proyecto de gestión de residuos urbanos)de que los residuos urbanos generados en el municipio de Quart de les Valls reciban un correcto tratamiento, así como que las instalaciones planteadas podrán tratar los residuos sólidos urbanos procedentes del citado municipio y, dispondrá de la capacidad de tratamiento suficiente para asumir la gestión de los RSU del total de 5.100 habitantes previstos en el plan general (incluyendo los ya existentes).  
- Informe de la Dirección General del Agua, de fecha 06 de noviembre de 2007, que, resumidamente, señala lo siguiente: ...» El manantial Font de Quart se viene utilizando regularmente para el abastecimiento de la población de Benavites, según la base de datos disponible en esta unidad administrativa, presentando sus aguas unas características minerales aceptables y alteraciones paramétricas significativas en los aspectos microbiológicos, que se corrigen previamente al abastecimiento mediante un sistema de cloración eficaz. El mencionado recurso se incluye como fuente pública que no mana de red de distribución en el Censo de Fuentes Públicas que no manan de red de la Comunitat Valenciana, dando los usos de sus aguas con este fin. Como es reconocido, la competencia administrativa para la designación de los perímetros de protección de los recursos hídricos de las captaciones de agua, corresponde a los organismos de cuenca a través de sus confederaciones hidrográficas, en este caso, la CHJ.  
- Justificante, suscrito por la jefe del Servicio Territorial de Ordenación del Territorio, de haber remitido a la EPSAR certificado de capacidad y suficiencia de la red de abastecimiento de agua.  
- Informe de la EPSAR sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Quart de les Valls para admitir los caudales de aguas residuales generados por el plan general, de fecha 04 de noviembre de 2008, informando la viabilidad del tratamiento de la EDAR, siempre y cuando se cumplan los condicionantes señalados en el informe.  
Afecciones legales  
A continuación se comentan las diferentes afecciones legales que deberían estar incluidas en el estudio de impacto ambiental.  
1. Red Natura 2000 y Espacios Naturales Protegidos en la Comunitat Valenciana  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de interés comunitario denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 ni ZEPAS designadas para formar parte de la Red Natura 2000.  
2. Montes  
Los montes públicos y privados gestionados por la Administración, se encuentran regulados por la Ley 43/2003, de 21 de diciembre, de Montes, modificada por la Ley 10/06 y por la Ley 3/1993 de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana.  
Dentro del término municipal de Quart de les Valls, se sitúan dos MUP pertenecientes al Ayuntamiento, que aunque no aparecen reflejados en el Estudio de Impacto Ambiental, el Plan General los clasifica como Suelo No Urbanizable de Protección Forestal. Por lo tanto, se recogerán en las Normas Urbanísticas para los MUP, las medidas de protección necesarias, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 12 y 14 del Decreto 98/95 del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/93, Forestal de la Comunidad Valenciana.  
3. Dominio público hidráulico  
El término municipal se encuentra atravesado por tres barrancos principales con dirección dominante E-O:  
  
  
  
  
\* \* \* \* \*  
  
  
- Barranc de L'Arquet, sito al norte, entre los términos municipales de Sagunto, Almenara y Quart de les Valls.  
- Barranc de La Font, se adentra desde el término de Sagunto y discurre por el norte del núcleo urbano hasta La Font de Quart en el término de Quartell.  
- Barranc de Codoval, nace de los relieves de Codoval y circula entre los montes de La Creu y el Codoval hacia el sur del núcleo urbano.  
Al norte del casco urbano se encuentra el acuífero de La Font de Quart, paraje natural de gran belleza, formado por un gran lago de aguas cristalinas provenientes del manantial denominado L'Ullal del Poble, así como de aguas subterráneas que afloran por el fondo del lago. Resulta de gran interés pues constituye un importante aporte hídrico para los cultivos y para la fauna, albergando a su vez, árboles de grandes dimensiones. De ella surgen unos 6-8,5 hm³/año que son dirigidos a diferentes áreas de regadío gracias a un sistema de acequias y distribuidores que irriga 850 Ha. Las aguas de La Font de Quart se han utilizado desde antiguo para mover la maquinaria de 5 molinos hidráulicos sitos a lo largo de las acequias por las que discurren.  
El plan general clasifica La Font de Quart como suelo no urbanizable Protección Parque Font de Quart. En las Normas Urbanísticas indica que en un futuro se integrará en un paraje natural municipal, recordando al Ayuntamiento que el tratamiento como espacio protegido no puede ser otorgado por un instrumento de planeamiento sino que debe ser conformado a la Ley 11/94.  
En cuanto a los usos permitidos que las Normas Urbanísticas proponen para el suelo no urbanizable de protección forestal, se encuentran la ganadería extensiva y los almacenes vinculados a la actividad agrícola, debiendo excluirse dichos usos como permitidos en este tipo de suelo por no ser acordes con la protección que se realiza, tal y como se recoge en los artículos 16 y 17 de la Ley 10/04. No obstante, dicha circunstancia ha sido corregida en el anexo del EIA presentado en esta Dirección general el 11 de noviembre de 2008  
4. Vías pecuarias  
El municipio se encuentra atravesado por tres vías pecuarias de diferentes categorías:  
  
Se clasifican y califican como SNUP Vías Pecuarias.  
5. Patrimonio Cultural  
La Conselleria de Cultura tiene inventariados los bienes muebles e inmuebles de valor histórico, artístico, arquitectónico, arqueológico, paleontológico, etnológico, documental, bibliográfico, científico, técnico o de cualquier otra naturaleza cultural, regulados por la Ley 4/98, y que tienen su protección, conservación, difusión, fomento, investigación y el acrecentamiento del patrimonio cultural valenciano.  
En el municipio se han catalogado 5 yacimientos arqueológicos incluidos en el Inventario de Bienes Inmuebles de la D.G de Patrimonio Cultural y que también recoge el EIA:  
- Cova de la Collita.  
- Lloma de Codoval.  
- Camí del Racó.  
- Necrópolis del Codoval.  
- Pou de Sangibilidad.  
El suelo donde están los yacimientos se califica como SNUP yacimientos. Al norte del caso urbano se encuentra el Molí de la Font así como un sistema de acequias de elevado interés etnológico. En el cerro denominado Molí de Vent se ubica un antiguo molino harinero de viento de notable interés etnológico que se clasifica en el plan general como SNUP forestal.  
No se ha presentado el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos en volumen independiente, sino que aparece en la Normas Urbanísticas donde presentan un apartado denominado Fichas de Bienes Protegidos que es el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos.  
Existen dos alegaciones al plan general que solicitan la incorporación del Molí de la Font y unos restos arquitectónicos correspondientes al antiguo convento de Servita al Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos, debiendo requerirse un informe de la Conselleria de Cultura que de su conformidad a la clasificación otorgada a dichos bienes   
6. Suelo forestal.  
Según la cartografía del Inventario Forestal vigente en la Comunitat Valenciana, parte del término municipal corresponde a terreno clasificado como forestal. Las áreas de La Corraliza y La Retoresa contienen una franja de suelo forestal, limitando, además, La Retoresa con suelo forestal. Ambas están clasificadas como suelo urbanizable no pormenorizado. Se debe mantener dicho suelo forestal e, incluso, mejorarlo mediante tratamientos selvícolas y control de plagas para ser incorporado a modo de parque natural en los respectivos planes parciales.  
Además, La Retoresa, al limitar con suelo forestal debe cumplir las condiciones de las zonas edificadas, así como en los establecimientos industriales limítrofes o interiores a áreas forestales, establecidas en el Decreto 36/07 que modifica el Decreto 67/06:  
- Debe haber una franja de 25 metros de anchura separando la zona edificada de la forestal, permanentemente libre de vegetación baja y arbustiva, y en su caso, con el estrato arbóreo fuertemente aclarado y podado hasta 2/3 de la altura total de cada pie, así como un camino perimetral de 5 metros de anchura.  
- En los establecimientos industriales de riesgo medio y alto situados en lugares de viento fuerte se ha de aumentar la franja de 25 metros en un 100%, al menos en las direcciones de los vientos más desfavorables.  
- La referida franja de protección, así como el camino perimetral, que han de separar la zona edificada o industrial de la forestal se integrarán en el planeamiento urbanístico y no afectarán a suelo forestal clasificado como no urbanizable.  
- La zona edificada o urbanizada debe disponer preferentemente de dos vías de acceso alternativas, cada una de las cuales debe cumplir:  
a) Anchura mínima libre 5 m  
b) Altura mínima libre o gálibo 4 m  
c) Capacidad portante del vial 2.000 kp/m²  
d) En los tramos curvos, el carril de rodadura debe quedar delimitado por la traza de una corona circular cuyos radios mínimos deben ser 5,30 m y 12,50 m, con una anchura libre para la circulación de 7,20 m.  
  
- Cuando no se pueda disponer de las dos vías alternativas indicadas en el párrafo anterior, el acceso único debe finalizar en un fondo de saco de forma circular de 12,50 m de radio.  
- Los viales de acceso y sus cunetas deberán mantenerse libres de vegetación, y dispondrán de una faja de protección de 10 metros, a cada lado del camino, permanentemente libre de vegetación baja y arbustiva, y en su caso, con el estrato arbóreo fuertemente aclarado y podado hasta 2/3 de la altura total de cada pie.  
- En el trazado de redes de abastecimiento de agua incluidas en las actuaciones de planeamiento urbanístico, debe contemplarse una instalación de hidrantes perimetrales. Los hidrantes deben estar situados en el perímetro exterior de la zona edificada, en lugares fácilmente accesibles, fuera de lugares destinados a circulación y estacionamiento de vehículos, debidamente señalizados conforme a la Norma UNE 23033 y distribuidos de tal manera que la distancia entre ellos medida por espacios públicos no sea mayor de 200 m.  
La red hidráulica que abastece a los hidrantes debe permitir el funcionamiento simultáneo de dos hidrantes consecutivos durante dos horas, cada uno de ellos con un caudal de 1.000 l/min y una presión mínima de 10 m.c.a.  
Si por motivos justificados, la instalación de hidrantes no pudiera conectarse a una red general de abastecimiento de agua, debe haber una reserva de agua adecuada para proporcionar el caudal antes indicado.  
- Las zonas edificadas, así como los establecimientos industriales, limítrofes o interiores a áreas forestales dispondrán de los planes de autoprotección de empresa, núcleo de población aislada o urbanización que recoge el Plan Especial Frente al Riesgo de Incendios Forestales de la Comunitat Valenciana (Decreto 163/1998, del Consell).   
Los sectores urbanizables colindantes con suelo forestal incorporarán a su ordenación las medidas de prevención de riesgo de incendios forestales, de acuerdo con el informe de los Servicios Forestales de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.  
7. Incendios forestales  
El cambio de uso a urbano o urbanizable de una superficie que haya sufrido los efectos de un incendio forestal, se encuentra regulado por la Ley 3/93, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana y, por la Ley 43/03 de 21 de noviembre, de Montes, modificada por la Ley 10/06.  
La Ley 3/93, en su artículo 59.1 señala expresamente que los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio quedan sujetos a las prohibiciones de clasificación o reclasificación urbanística preceptuadas en la Ley de la Generalitat Valenciana 4/1992. LA ley 43/03 (modificada por la Ley 10/06), va más allá señalando que queda prohibido el cambio de uso forestal al menos durante 30 años a partir del incendio.   
El término municipal sufrió un gran incendio en el año 1994 que devastó 114 ha de los términos municipales de Sagunto y Quart de les Valls, proponiendo el nuevo Plan General, a los terrenos afectados por el incendio, la clasificación de suelo no urbanizable de protección erosión, limitando la misma al suroeste con el área de La Retoresa.  
También se ha podido comprobar que en el año 2001 hubo un incendio de 45 ha, que no aparece reflejado en la documentación aportada, proponiendo la clasificación de dichos terrenos, en la documentación gráfica del nuevo plan general, como suelo no urbanizable de protección forestal.  
8. Riesgo de inundación  
Al sureste del término municipal aparece un área con riesgo de inundación de nivel 2, que corresponde a riesgo alto, con calado alto y frecuencia media de inundación.  
El plan general califica esta zona afectada por riesgo de inundación como suelo no urbanizable de protección agrícola, debiendo calificarse la misma como de riesgo de inundación y, establecerse las limitaciones del suelo no urbanizable afectado por dicho riesgo según el PATRICOVA para el nivel 2, que son más restrictivos que los establecidos en las Normas Urbanísticas del Plan General para el Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola. Así deberá tenerse en cuenta lo dispuesto en el art. 22 del PATRICOVA, que señala que el suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación no podrá ser objeto de reclasificación como suelo urbano o urbanizable, excepto en los municipios con elevado riesgo de inundación, que se sujetarán a lo dispuesto en el artículo 19 de esta normativa.   
Asimismo, debe tenerse en cuenta que en suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación de nivel 2, 3 o 4, se prohíben los siguientes usos y actividades: viviendas; establos, granjas y criaderos de animales; estaciones de suministro de carburantes; industrias calificadas o con riesgo químico; establecimientos hoteleros y campamentos de turismo; centros hípicos y parques zoológicos; servicios funerarios y cementerios; depósitos de almacenamiento de residuos y vertederos; equipamientos estratégicos como centros de emergencia, parques de bomberos, cuarteles, centros escolares y sanitarios y pabellones deportivos cubiertos; infraestructuras puntuales estratégicas como plantas potabilizadoras y centros de producción, transformación y almacenamiento de energía.  
En el Anexo presentado en este Servicio, en fecha 11 de noviembre de 2008, esta deficiencia se resuelve clasificando el suelo afectado como suelo no urbanizable de protección de riesgo de inundación, estableciendo un capítulo en las Normas Urbanísticas sobre este suelo.  
Consideraciones ambientales  
Existen varios aspectos fundamentales en el estudio de impacto ambiental y el Plan General de Quart de les Valls que pueden derivar afecciones notables:  
1. Afecciones ambientales más importantes detectadas mediante la cartografía temática y las visitas de campo:  
- Vulnerabilidad de acuíferos a la contaminación.  
En las inmediaciones de la Font de Quart, la vulnerabilidad es muy alta. Son zonas del territorio especialmente sensibles para las aguas subterráneas por carecer de protección natural, debido al reducido o nulo espesor de zona no saturada, por lo que el plan general deberá prever que todos los sectores de suelo urbanizable dispongan en su desarrollo de sistemas de saneamiento que impidan fugas de aguas residuales, y de depuración, con condiciones de reutilización, del agua o, en su caso, con condiciones de vertido a cauce público o al medio marino con las características de calidad mínimas establecidas por la Directiva 80/778/CEE, de 15 de julio de 1980, relativa a la calidad de las aguas destinadas al consumo humano, modificada por la Directiva 98/83/CE, de 3 de noviembre de 1998. Asimismo, la implantación de usos del suelo en el medio rural que puedan tener incidencia en la contaminación de las aguas subterráneas deberá tener en cuenta la relación de las zonas vulnerables a la contaminación y se debe exigir la realización de estudios que acrediten la ausencia de incidencia de la implantación de dichos usos en la calidad de las aguas subterráneas  
La mayor parte del territorio más llano tiene vulnerabilidad media y las lomas poseen vulnerabilidad baja.  
- Accesibilidad a los recursos hídricos.  
La gran parte del municipio posee una accesibilidad alta a los recursos hídricos. En el barranc de Codoval existe una categoría de accesibilidad media y en la zona central del valle formado por el Barranc de la Font, tiene accesibilidad baja.  
- Riesgo de deslizamiento y desprendimiento.  
En la zona de la Corralisa está sometido a riesgo de deslizamiento medio y, al norte y sur de esta zona tiene riesgo de deslizamiento bajo.  
- Riesgo de erosión potencial.  
El riesgo de erosión potencial cabe considerarlo bajo en los relieves llanos y ondulados, mientras el resto del territorio se eleva a muy alto.  
2. Vegetación.  
En el llano domina el regadío de cítricos, mientras en las medias laderas se han cultivado tradicionalmente secano arbóreo como algarrobos y olivos que recientemente han sido transformados en cítricos. Solo los relieves más abruptos se han liberado de la transformación.  
En los barrancos del municipio también se mantienen los matorrales densos, ya que se trata de cauces de agua estacionales. Sin embargo, la proximidad del nivel freático a la superficie permite el desarrollo de formaciones de adelfar, con especies como la adelfa, caña, zarzamora, rubia y flámula.  
Como árboles y arbolado de interés cabe destacar la arboleda desarrollada en el interior del paraje Font de Quart con grandes ejemplares de pino Carrasco, pino piñonero, palmeras canaria y datilera, araucarias...  
3. Fauna  
Según establece el EIA la fauna presenta comunidades empobrecidas y simplificadas a causa de la degradación y pérdida de hábitats naturales a causa de la fuerte presión de usos antrópicos y la consiguiente ocupación y transformación del territorio.  
4. Explotación de los recursos naturales  
a) Abastecimiento de agua potable:  
El servicio público municipal de abastecimiento de agua potable es gestionado en el término municipal por el propio Ayuntamiento y por Egevasa. El agua proviene de un pozo sito dentro del término municipal, en la partida Molí del Vent y, es conducida a depósito regulador del que parte un ramal para abastecimiento de agua potable al municipio.  
El pozo se debe clasificar y calificar como suelo no urbanizable de protección de pozos y fuentes que comprende un área entorno a pozos y fuentes con un radio mínimo de 300 metros, limitando en ellos las actuaciones, con el fin de evitar su contaminación y sobreexplotación. Esta circunstancia ha sido corregida al presentar el Ayuntamiento el Anexo al EIA en que suprime el área industrial proyectada en un principio y, traza un área de protección en torno al pozo de 300 m de radio.   
En el EIA solo alude al tema del agua en el apartado de medidas correctoras, en las condiciones de obras de urbanización. No realiza el incremento de consumo de agua potable debido al crecimiento de la población, tampoco aporta datos de los consumos de agua potable en los últimos años, ni la procedencia del agua potable, por lo que se debería hacer una estimación del consumo de la población techo que se alcanzaría como consecuencia del desarrollo del plan general y solicitar informe al organismo de cuenca competente en atención a lo dispuesto en el art. 19 de la Ley 4/04. En el expediente se encuentra certificado de la secretaria-interventora del Ayuntamiento señalando lo siguiente: ...» Que José Mª Pérez Adelantado, técnico municipal ha informado que en relación con el expediente 2005/1070 AA/ab de la Sección de Planeamiento, tras los proyectos de renovación de infraestructuras hidráulicas fase I, finalizada en 2001 y, fase II que finalizará en el 2008, siendo el número total de habitantes previsto en el plan general, incluyendo los ya existentes, de 3.750 habitantes, considerando un ratio de 2,1 habitantes por vivienda, según el art. 108 elementos fundamentales de la red primaria, en referencia al art 52 de la LUV, Decreto 67/06, la capacidad y suficiencia de la red de abastecimiento de agua para los usos previstos en el plan general está garantizada».  
También se aporta justificante de haber solicitado, el 23 de octubre de 2007, informe a la CHJ sobre disponibilidad de recursos hídricos.  
b) Aguas residuales:  
El sistema es unitario para pluviales y residuales, aunque la recogida de aguas pluviales es solo parcial y limitada exclusivamente a dos puntos. Según el EIA la población de Quart de les Vallls trata sus aguas residuales en la EDAR de la Mancomunitat de les Valls con un caudal de depuración de 1.752 m3/día. Esta depuradora cumple con la depuración de las aguas residuales de los cinco municipios de Les Valls.  
En el expediente se encuentra informe de la EPSAR sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de quart de les valls para admitir los caudales de aguas residuales generados por el plan General, de fecha 4 de noviembre de 2008, informando la viabilidad del tratamiento de la EDAR, siempre y cuando se cumplan los condicionantes señalados en el informe.  
Será obligatorio instalar en aquellas actividades aisladas o viviendas unifamiliares aisladas no conectadas a redes de saneamiento, para los nuevos usos, sistemas de oxidación total, prohibiéndose el empleo de fosas sépticas y pozos ciegos.  
c) Residuos sólidos urbanos:  
En la memoria del plan general se establece que el municipio produce alrededor de 200 Tn/año de residuos sólidos urbanos, que son recogidos por la empresa GIRSA que los transporta y trata con una mera incineración periódica en su planta del Pic dels Corbs, a punto de su traslado por saturación.  
La recogida y tratamiento de basuras y vidrios funciona de forma mancomunada para los cinco municipios de Les Valls. Se depositan en contenedores especiales sitos en la calle, efectuándose la recogida diariamente, excepto sábados y festivos, con un vehículo preparado al efecto. Se establece una Ordenanza para el tratamiento de residuos incluidas en las Normas Urbanísticas del plan general. En el EIA no se hace ninguna referencia a los residuos sólidos urbanos.  
En el expediente se encuentran los siguientes documentos:  
- Certificado de la UTE Consorcio 2, de 30 de julio de 2007, certificando la capacidad de gestión de los residuos inertes que se generen en el municipio de Quart de les Valls.  
- Compromiso, de 25 de julio de 2007, de la empresa Reciclados Palancia Belcaire (adjudicataria del proyecto de gestión de residuos urbanos)de que los residuos urbanos generados en el municipio de Quart de les Valls reciban un correcto tratamiento, así como que las instalaciones planteadas podrán tratar los residuos sólidos urbanos procedentes del citado municipio y, dispondrá de la capacidad de tratamiento suficiente para asumir la gestión de los RSU del total de 5.100 habitantes previstos en el plan general (incluyendo los ya existentes).  
d) Ecoparque:  
Existe en el término municipal un vertedero controlado de gestión mancomunada, llamado Ecoparque, que se encuentra grafiado en los planos.  
5. Ocupación del suelo  
Las nuevas zonas de suelo urbanizable son:  
SUR pormenorizado, La Font: se trata de una actuación sita al norte del casco urbano, entre la carretera que va a la Font de Quart y el límite municipal con Quartell. Aunque este sector residencial limita con el manantial de la Font de Quart no le es aplicable el perímetro de protección de 300 m del art. 18,d) de la LOTPP al no estar destinada dicha masa de agua al consumo humano, según señala el estudio de impacto ambiental presentado, puesto que, según dicho estudio, el agua potable procede de un pozo sito en la partida del Molí del Vent. No obstante, el desarrollo urbanístico y la implantación de usos sobre el territorio deberá adoptar las medidas para eliminar los vertidos de sustancias contaminantes a los cauces y garantizar la calidad de las aguas subterráneas evitando su contaminación. A estos efectos, el plan general deberá prever que todos los sectores de suelo urbanizable dispongan en su desarrollo de sistemas de saneamiento que impidan fugas de aguas residuales, y de depuración, con condiciones de reutilización, del agua o, en su caso, con condiciones de vertido a cauce público o al medio marino con las características de calidad mínimas establecidas por la Directiva 80/778/CEE, de 15 de julio de 1980, relativa a la calidad de las aguas destinadas al consumo humano, modificada por la Directiva 98/83/CE, de 3 de noviembre de 1998.  
Asimismo, la implantación de usos del suelo en el medio rural que puedan tener incidencia en la contaminación de las aguas subterráneas deberá tener en cuenta la relación de las zonas vulnerables a la contaminación y se debe exigir la realización de estudios que acrediten la ausencia de incidencia de la implantación de dichos usos en la calidad de las aguas subterráneas.  
SUR pormenorizado, L'Ermita:una parte del sector (la oeste) se encuentra en la zona da policía del Barranc de la Font por lo que previo a su desarrollo deberá obtenerse autorización de la CHJ. Por lo que respecta a su proximidad con la Font de Quart, se realizan las mismas consideraciones realizadas para el sector La Font.  
Zona industrial suelo urbanizable no pormenorizado: en las actuales NNSS hay falta de suelo industrial por no permitirse los usos industriales en el casco urbano y no existir en el planeamiento vigente una zona industrial.  
Según establece la memoria informativa del nuevo plan general, el uso dominante es el industrial hasta el grado 3 de calificación de actividades, con tolerancia de uso terciario, en sus diversas modalidades (comercial, de oficinas, dotacional público y privado y similares); se admite el uso de almacenes, prohibiéndose el residencial, salvo para la guarda y custodia de las instalaciones.  
Este suelo industrial, en las vigentes Normas Subsidiarias estaba clasificado como SNU de especial protección agrícola, encontrándose en él el límite de la franja de protección de 100 m de la zona de vulnerabilidad muy alto, estando muy cercano a la nueva ampliación del casco urbano, por lo que, o bien, debería contemplarse la posibilidad de ubicarlo en otras zonas alternativas, o bien, debería recogerse en la normativa urbanística que se prohibirá que en el mismo se instalen actividades o industrias no compatibles con el uso residencial.   
El suelo industrial se encuentra en el límite de la franja de protección de 100 metros de la zona de vulnerabilidad muy alto, por lo que se debería de ubicar al otro lado de la carretera donde la vulnerabilidad es baja. No obstante, el Ayuntamiento, en fecha 11.11.08, presenta un Anexo al EIA en el que se indica que se suprime el área industrial.  
Suelo urbanizable no pormenorizado, La Retoresa: los principales condicionantes ambientales de esta área son que en él se contienen una franja de suelo forestal que se deberá mantener y conservar, lindando, además, con un área forestal incendiada en 1994. Debe tener solucionado el tratamiento de sus aguas residuales y la red de saneamiento deberá ser separativa.  
Suelo urbanizable no pormenorizado, La Corralisa: Esta área también contiene una franja de suelo forestal que se deberá mantener y conservar, limitando al sur con suelo forestal, debiendo tener solucionado el tratamiento de sus aguas residuales y la red de saneamiento debe ser separativa.  
6. Contaminación acústica:  
A tenor del art. 22 de la Ley 7/02 el municipio de Quart de les Valls no está obligado a la elaboración y aprobación de un plan acústico municipal, no obstante, el art 25 de la Ley 7/02 señala que los instrumentos de planeamiento urbanístico o territorial incorporarán un estudio acústico en su ámbito de ordenación mediante la utilización de modelos matemáticos predictivos que permitan evaluar su impacto acústico y adoptar las medidas adecuadas para su reducción, por lo que es necesario aportar dicho estudio. Además, según lo dispuesto en el art.6 del Decreto 162/90, la evaluación de impacto ambiental debe comprender, al menos, la consideración de los efectos directos e indirectos de la ejecución de un determinado proyecto, plan o programa, obra o actividad sobre la población humana, la fauna, la flora, la vegetación, la GEA, el suelo, el agua, el aire, el clima, el paisaje y la estructura y función de los ecosistemas presentes en el área previsiblemente afectada y la interacción entre estos factores, así como también debe considerar la incidencia que el proyecto, plan o programa, obra o actividad tiene sobre los elementos que componen el patrimonio histórico, artístico y arqueológico, sobre las relaciones sociales y las condiciones de sosiego público, tales como ruido, vibraciones, olores y emisiones luminosas, y cualquier otra incidencia ambiental derivada de su ejecución.  
Por todo lo expuesto anteriormente, se concluye que no es posible realizar la evaluación ambiental en materia acústica del proyecto hasta que no se presente la documentación requerida, a no ser que por parte de los órganos competentes en la materia exista un pronunciamiento expreso sobre la necesidad o no de aportar el documento referido. Por lo tanto, para la aprobación definitiva del Plan General deberá aportarse la documentación referida acompañada del informe favorable del Servicio competente en la materia.  
7. Estudio de paisaje  
La calidad del paisaje puede considerarse alta ya que las vistas que presentan una integración entre los usos tradicionales y el medio forestal, en algunos puntos, es de notable interés medioambiental, estableciendo el EIA siete unidades paisajísticas: área periurbana, llano litoral, valle Barranc del Codoval, valle Vora Junta, L'Ombría-Les Guerretes, La Retoresa y Fontanelles.   
La Ley 4/04, en su artículo 11, establece la obligatoriedad de presentar un estudio de paisaje junto a los planes generales, entre otros instrumentos, documento que no ha sido presentado ni remitido por organismo alguno a este Servicio, por lo que, para la aprobación del instrumento de planeamiento deberá existir pronunciamiento del servicio competente en materia de paisaje al respecto.   
8. Medidas correctoras  
El EIA las agrupa en generales y en función de la externalidad que se pretende corregir, por lo que serán las siguientes: a) condiciones generales y, b) condiciones de las obras de urbanización.  
Consideraciones jurídicas  
1. El objeto del proyecto es la planificación del término y ordenación de su núcleo urbano, mediante la figura del plan general, y, habiendo aceptado la autoridad competente sustantiva dicha tramitación, procede la aplicación de lo dispuesto en la D.T. 2ª de la LOTPP. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2.006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1.989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2 m), del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, modificado por el Decreto 106/08, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.   
Por tanto y a la vista de todo lo anterior se formula la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Plan General del municipio de Quart de les Valls, teniendo en cuenta que para la aprobación del citado instrumento deberá existir pronunciamiento expreso del servicio correspondiente en materia de contaminación acústica y del servicio competente en materia de paisaje, así como de vías pecuarias respecto al tratamiento de las mismas.   
  
Segundo  
Se condiciona esta declaración a que para el sellado del documento definitivo del plan general por parte de la CTU, se presente un documento refundido en el que se reflejen los cambios operados en el Anexo al EIA presentados en esta Dirección General el 11.11.08, que consisten, fundamentalmente, en:  
1. Supresión del área industrial propuesta en el Anexo del EIA.  
2. Incorporar al documento la zona clasificada como suelo no urbanizable protección agrícola que se encuentra afectada por riesgo de inundación nivel 2 según el PATRICOVA y, clasificarla como suelo no urbanizable de especial protección riesgo de inundación, estableciéndose las limitaciones del suelo no urbanizable afectado por dicho riesgo según el PATRICOVA para el nivel 2, que son más restrictivas que los establecidos en las Normas Urbanísticas del Plan General para el Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola. Así deberá recogerse en las normas urbanísticas lo dispuesto en el art. 22 del PATRICOVA, que señala que el suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación no podrá ser objeto de reclasificación como suelo urbano o urbanizable, excepto en los municipios con elevado riesgo de inundación, que se sujetarán a lo dispuesto en el artículo 19 de esta normativa. También deberá plasmarse en la normativa urbanística que en suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación de nivel 2, 3 o 4, se prohíben los siguientes usos y actividades: viviendas; establos, granjas y criaderos de animales; estaciones de suministro de carburantes; industrias calificadas o con riesgo químico; establecimientos hoteleros y campamentos de turismo; centros hípicos y parques zoológicos; servicios funerarios y cementerios; depósitos de almacenamiento de residuos y vertederos; equipamientos estratégicos como centros de emergencia, parques de bomberos, cuarteles, centros escolares y sanitarios y pabellones deportivos cubiertos; infraestructuras puntuales estratégicas como plantas potabilizadoras y centros de producción, transformación y almacenamiento de energía.  
3. Se recogerán en las normas urbanísticas del plan general, para los MUP, las medidas de protección necesarias de conformidad con los artículos 12 y 14 del Decreto 98/95 por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/93 recogidas en el Anexo presentado del EIA, así como se tendrá en consideración lo dispuesto en la Ley 43/03 de Montes.  
4. Se incorporarán para las áreas de La Retoresa y La Corraliza los condicionantes establecidos en el Anexo del EIA relativo al mantenimiento del suelo forestal y a las medidas correctoras para prevenir el riesgo de incendios forestales.  
5. Se dispondrá en las fichas de planeamiento y gestión de los suelos urbanizables, tanto los pormenorizados como los no pormenorizados, que previo al inicio de las obras de urbanización se presentará ante la Comisión Territorial de Urbanismo la siguiente documentación:  
- Informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, de acuerdo con lo preceptuado en el art. 11 de la Ley 4/98.  
- Justificación de la disponibilidad de recursos hídricos necesarios para abastecer todas las necesidades que se plantean con el Plan General de Quart de les Valls propuesto, cumpliendo con la legislación vigente.  
6. Se incorporará en la normativa del plan general lo siguiente:  
- Como condicionantes relativos a los sectores La Font y La Ermita que el desarrollo urbanístico y la implantación de usos sobre el territorio deberá adoptar las medidas para eliminar los vertidos de sustancias contaminantes a los cauces y garantizar la calidad de las aguas subterráneas evitando su contaminación.   
- El plan general deberá prever que todos los sectores de suelo urbanizable dispongan en su desarrollo de sistemas de saneamiento que impidan fugas de aguas residuales, y de depuración, con condiciones de reutilización, del agua o, en su caso, con condiciones de vertido a cauce público o al medio marino con las características de calidad mínimas establecidas por la Directiva 80/778/CEE, de 15 de julio de 1980, relativa a la calidad de las aguas destinadas al consumo humano, modificada por la Directiva 98/83/CE, de 3 de noviembre de 1998. Asimismo, la implantación de usos del suelo en el medio rural que puedan tener incidencia en la contaminación de las aguas subterráneas deberá tener en cuenta la relación de las zonas vulnerables a la contaminación y se debe exigir la realización de estudios que acrediten la ausencia de incidencia de la implantación de dichos usos en la calidad de las aguas subterráneas.  
- Se deberá obtener autorización administrativa de la CHJ para el vertido de las aguas pluviales a cauces públicos, de acuerdo con el artículo 9 del Texto Refundido de la Ley de Aguas y autorización administrativa de la CHJ para la actuación en las zonas de policía de los barrancos que atraviesen los sectores.  
- Asegurar la continuidad e idoneidad de itinerarios, con su anchura legal, de todas las vías pecuarias que atraviesan terrenos calificados como Urbanizables en los términos previstos en la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
- Será obligatorio instalar en aquellas actividades aisladas o viviendas familiares aisladas no conectadas a redes de saneamiento, para los nuevos usos, sistemas de oxidación total, prohibiéndose el empleo de sistemas individuales de eliminación como son los pozos ciegos e incluso las fosas sépticas, así como prohibir el vertido de las aguas residuales sobre el terreno o en las ramblas y barrancos adyacentes.  
- Los residuos sólidos inertes, procedentes de las actividades extractivas o del desarrollo del suelo urbanizable, deberán trasladarse a vertedero o a gestor autorizado, exigiendo el Ayuntamiento a los productores de este tipo de residuos, los documentos de entrega correspondientes.  
  
Tercero  
De acuerdo con el art. 35 del Decreto 162/90, la vigilancia del cumplimiento por parte del titular del proyecto de las condiciones impuestas en la declaración de impacto ambiental corresponde al órgano con competencia sustantiva y a las Corporaciones Locales en el ejercicio de sus atribuciones legales.  
  
Cuarto  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Quinto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diario Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
  
Valencia, 9 de febrero de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.»  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 212/2008 AIA.  
Título: Modificación de las Normas Subsidiarias Urbanización El Edén.  
Promotor: Ayuntamiento de Orba.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Orba y CTU.  
Localización: Orba (Alicante).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto.  
El objeto de la modificación es la reclasificación de suelo no urbanizable común para dotar de acceso rodado a un área de suelo urbano residencial que en base a la ordenación contenida en las normas subsidiarias no tiene posibilidad de tenerlo.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El término municipal de Orba se sitúa en la comarca de La Marina Alta, provincia de Alicante.  
El instrumento de planeamiento vigente son las Normas Subsidiarias de Orba, que fueron aprobadas definitivamente por la Comisión Provincial de Urbanismo en sesión de 29 de enero de 1987.  
El ámbito de la actuación se sitúa al sur de la urbanización «El Edén», colindante con el suelo urbano, siendo su extensión de 648,74 m², destinados íntegramente a suelo dotacional de red viaria. Se emplaza en el espacio delimitado por:  
Norte y oeste: suelo urbano urbanización El Edén.  
Sur y este: suelo no urbanizable común.  
La red viaria propuesta se basa en la disposición de un vial de conexión con el vial de la urbanización de 7,00 m. de anchura de forma que permita la implantación de calzada y aceras en proporción a las existentes en la urbanización.  
Se trata de un área periurbana ocupada por terrenos dedicados actualmente al uso agrario.  
3. Alternativas.  
El estudio de impacto ambiental contempla dos posibles alternativas:  
- Alternativa 0: la no actuación no permitiría el acceso rodado a la parcela urbana.  
- Alternativa 1: la implantación de un vial de acceso por el único punto al que se puede conectar con la red viaria de la urbanización sin pasar por el interior de parcelas ya edificadas.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite.  
En fecha 17 de junio de 2008, la Dirección Territorial de Alicante remitió documentación relativa a la modificación de las normas subsidiarias urbanización El Edén en Orba. Dicha documentación consistía en copia del estudio de impacto ambiental, documento de síntesis y expediente administrativo municipal, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental, con número 212/2008-AIA.  
2. Información pública.  
El expediente se expuso al público según los anuncios publicados en el diario Las Provincias, de fecha 18 de mayo de 2007, y en el DOCV núm. 5515, de la misma fecha.  
Durante el periodo de información pública se presentó una alegación, según consta en el certificado de secretaría del Ayuntamiento de Orba, emitido en fecha 29 de enero de 2008. La alegación efectuada no es de carácter ambiental.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria.  
En fecha 4 de febrero de 2009 se realiza requerimiento de documentación al Servicio Territorial de Ordenación del Territorio, adjuntando copia al Ayuntamiento de Orba. Dicha petición se refirió a la carencia del documento técnico de la modificación puntual.  
Consultas. Informes sectoriales y participación  
El proyecto dispone de informe favorable, en cumplimiento de lo establecido en la LOTPP y el RPJECV, elaborado por el Servicio de Apoyo Técnico de la Dirección General de Territorio y Paisaje en fecha 6 de febrero de 2009.  
Afecciones legales  
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, publicada por la COPUT, se observa que la actuación no resulta incongruente con ninguno de ellos. No se detectan afecciones sobre el área de estudio ni se afecta de manera directa a espacios protegidos por una legislación sectorial propia en materia ambiental.  
No existe planeamiento especial o directriz que impongan limitaciones a la recalificación del ámbito de actuación basándose en razones de protección de espacios naturales, montes de utilidad pública y yacimientos arqueológicos. Las vías pecuarias que cruzan el municipio se encuentran fuera del ámbito de la modificación puntual.  
Según el estudio de impacto ambiental, los yacimientos arqueológicos, elementos etnológicos y bienes de interés cultural presentes en el término municipal de Orba no se localizan en el ámbito de la actuación. No se han propuesto medidas preventivas para evitar la afección de bienes patrimoniales desconocidos que pudieran aparecer durante la ejecución de las actuaciones propuestas. En cualquier caso, no consta en el expediente informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales  
1 Los terrenos objeto de recalificación se encuentran situados junto a áreas de suelo urbano residencial prácticamente consolidadas por la edificación.  
No se han observado riesgos ambientales asociados a la localización propuesta aparte del riesgo sísmico común a la provincia de Alicante.  
Al tratarse de un reducido ámbito situado junto a suelo urbano, el área ya cuenta con las infraestructuras de conexión con los distintos servicios urbanos existentes en el municipio.  
2 El área de estudio pertenece a la Confederación Hidrográfica del Júcar, y dentro de ésta, al sistema de explotación Marina Alta. La vulnerabilidad a la contaminación de los acuíferos es baja en el área de actuación.  
3 La capacidad agrícola del suelo es moderada. Los riesgos de erosión actual y potencial son bajo y moderado, respectivamente.  
4 La zona de actuación se ubica en un terreno de monte bajo, en el que aparecen especies típicas de cultivo de secano, como los olivos o almendros.  
La fauna presente es la asociada al cultivo de secano y zonas de monte bajo.  
5 La zona objeto de actuación se encuentra orientada hacia el noroeste y las pendientes son suaves, con valores inferiores al 10%.  
Al tratarse de una ampliación de red viaria, donde no se prevé un incremento de la población residente ni estacional, no se modificarán los consumos de agua potable, ni la producción de aguas residuales o residuos sólidos urbanos.   
6 El clima de la comarca es mediterráneo, caracterizado por veranos secos y calurosos, inviernos suaves y otoños muy lluviosos. La media térmica se sitúa en los 18 ºC y la pluviométrica por encima de los 600 mm., a pesar del déficit hídrico de los meses centrales del verano.  
Según el PATRICOVA no existe riesgo de inundación en esta zona.   
7 Respecto a la afección al paisaje, el estudio de impacto ambiental propone la adopción de medidas de integración de la actuación en el medio relacionado con el diseño de las zonas verdes y la elección de las especies vegetales.  
Se ha redactado un estudio de integración paisajística, que fue informado favorablemente por el Servicio de Apoyo Técnico de la Dirección General de Territorio y Paisaje. De dicho informe se extrae el siguiente contenido:  
...»teniendo en cuenta que el objeto de la modificación responde a una reclasificación de una superficie reducida de suelo no urbanizable común para ejecutar un vial que dé servicio a una porción de suelo que sería inaccesible según ordenación vigente de las NNSS, y que en situaciones de similar incidencia en el paisaje de la actuación propuesta el Reglamento de Paisaje contempla en su artículo 48.4 la elaboración de un estudio de integración paisajística, se considera que en este caso específico, este instrumento se adecua mejor a la valoración de la incidencia en el paisaje de la modificación a acometer.»...  
...»El estudio de integración paisajística define una serie de medidas de integración en el paisaje que se consideran adecuadas para la configuración del viario, debiendo incluirlas en la normativa urbanística de la modificación de las NNSS.»...   
...»El estudio entregado aporta un programa de implementación adecuado a las medidas de integración en el paisaje propuestas.»...  
...«Analizada la documentación aportada y teniendo en cuenta el objeto de la actuación, se considera que el estudio de integración paisajística analiza la incidencia de dicha actuación en el paisaje, conteniendo expresamente medidas de integración paisajística con eficacia normativa que deberán contemplarse en la ejecución del proyecto, cuya materialización se asumirá en el desarrollo de las instalaciones.»...  
8 El estudio de impacto ambiental identifica y valora los posibles impactos ambientales que pueden derivarse de la actuación propuesta.  
Las principales medidas correctoras se apoyan en el control del impacto derivado de la ejecución del proyecto en fase de construcción, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas, siempre que no entren en contradicción con la presente declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1 El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2 En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3 El artículo 16.2 m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autoridades sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre la modificación de las Normas Subsidiarias Urbanización El Edén en Orba, promovido por el propio Ayuntamiento de Orba, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación, teniendo en cuenta que para la aprobación del proyecto deberán obtener el informe de la Dirección General de Territorio y Paisaje.  
  
Segundo  
Condicionantes para el desarrollo del proyecto:  
- Antes del inicio de las obras de apertura del vial, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
- Se apuntan diversas consideraciones para minimizar los impactos ambientales derivados de la actuación proyectada:  
- El Ayuntamiento exigirá a las empresas que, finalizadas las obras, presenten los certificados de recepción de residuos sólidos inertes emitidos por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
- En caso de que los cultivos colindantes se hayan visto afectados durante las obras de urbanización, se deberán realizar los trabajos de restitución de la situación original de los mismos.  
- Los residuos que se generen en fase de funcionamiento; tanto peligrosos como no peligrosos, deberán ser gestionados a través de gestor autorizado de acuerdo a su legislación sectorial.  
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diario Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Valencia, 9 de febrero de 2009.- la directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.»  
  
Valencia, 20 de junio de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML