Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8350, del 30-07-2018 (2018/6946)

RESOLUCIÓ de 28 de juny de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 173/15-EAE Altea.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8350

Data del DOGV
:   30-07-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/6946

CVE


Data del document
:   28-06-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Altea](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 28 de juny de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 173/15-EAE Altea. [2018/6946]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental i territorial estratègica, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 173/15-EAE d'Altea.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Tràmit: Avaluació ambiental de Pla  
Promotor: Direcció General de Medi natural i Avaluació Ambiental (servei d'ordenació i gestió forestal)  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
Localització: Demarcació forestal d'Altea  
Expedient: 173 € 2015 € EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 31 de m institutor de 2018, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla d'Ordenació dels Recursos Forestals (PORF) de la demarcació forestal d'Altea, en els següents termes:  
L'objecte de la declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària conformement amb la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP). Per a això ha de verificar tot el procediment seguit i analitzar els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, i establir, si escau, les condicions finals que s'hagen d'incorporar en aquest abans de l'aprovació.  
El 18 d'octubre de 2017 l'Ajuntament remet la proposta del PORF i el seu expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
En format de paper:  
- Estudi ambiental i territorial estratègic (EATE).  
- PORF - Memòria.  
- PORF - Cartografia.  
En format digital:  
- DVD 1: Expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica:  
  
1. Inici d'expedient ambiental:  
· Esborrador PORF.  
· Document inicial estratègic i plans.  
· Escrits sol·licitud d'inici.  
2. Informes rebuts fase consulta DA.  
3. Document d'abast.  
4. Pla de participació pública.  
5. Versió preliminar PORF i EATE, sotmesos a informació pública i consultes:  
· EATE  
· Versió preliminar PORF i plans  
· Estudi de paisatge i plans.  
6. Consultes i participació pública:  
· Escrits consulta a ajuntaments i altres administracions públiques.  
· Al·legacions rebudes.  
· Anuncis publicació.  
7. Proposta Final PORF:  
· EATE setembre 2017.  
· Annex I:  
· Integració en el PORF dels aspectes ambientals, funcionals i territorials continguts en el DA.  
· Integració en el PORF de les consultes realitzades per les administracions consultades.  
· Integració en el PORF del pla de participació pública.  
· PORF setembre 2017. Inclou pla de seguiment.  
· Estudi de paisatge. Gener 2017.  
· Plans PORF i estudi de paisatge.   
- DVD 2: Cartografia final.  
  
El 16 de novembre de 2017 pel servei d'ordenació i gestió forestal es va remetre la següent documentació:  
- Certificat d'informació pública.  
- Compliment dels paràmetres, determinacions, i documents exigits per la normativa sectorial aplicable.  
A) Anàlisi del procés d'avaluació  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici 14/09/15  
Emissió del Document d'Abast (DA) 25/05/16  
Participació pública i consultes de la versió preliminar del pla, de l'EATE i resta documentació exigible, durant un període de 45 dies.  
Data de publicació en el DOGV: 19/10/16  
Remissió de la documentació per a emetre DATE pel subdirector general de Medi Natural. Document amb diligència del cap de servei d'Ordenació i Gestió Forestal que es tracta de documentació original que se sotmet a DATE. 18/10/17  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
B.1) Determinacions a tindre en consideració assenyalades en el document d'abast.  
Cal indicar que s'han tingut en compte gran part de les consideracions ambientals o directrius indicades en el document d'abast, i aquelles que no ho han sigut s'analitzen més endavant per a la seua incorporació.  
  
Les consideracions efectuades en el document d'abast respecte a la metodologia de l'avaluació i de la planificació, diagnòstic del mitjà, zonificació, objectius i usos, avaluació, seguiment, etc., s'han seguit parcialment. Encara que aquest fet fa perdre certa eficàcia al pla i dificulta la seua anàlisi, s'estima que es compta amb elements de judici suficients per a la seua anàlisi, i s'han incorporat almenys les determinacions que s'estimen necessàries per a evitar efectes significatius negatius a nivell de pla, com més endavant s'argumenta.  
A continuació s'efectuen algunes consideracions respecte a aquestes qüestions:  
- En la descripció de les zones de gestió, no s'indica la numeració al fet que la zonificació es refereix. Es tracta, pel que sembla, de referències a la zonificació de la demarcació efectuada en el document consultiu, i en conseqüència han de modificar-se aquestes, en haver-se abandonat aqueixa zonificació general, i adaptar-se a la nova zonificació general.  
- L'anàlisi dels efectes no s'ha realitzat a nivell de zones o unitats ambientals sinó de forma genèrica per a la demarcació.  
- El pla descriu els elements del patrimoni cultural de la demarcació, indicant-se en l'EATE que no afecten terreny forestal. No obstant això, s'estima necessari que la conselleria de cultura informe prèviament a l'aprovació del PORF sobre aquest tema.  
En la fase de document d'abast es va obtindre informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni de 15 de gener de 2016 en el qual s'indicava que a nivell de patrimoni arqueològic, arquitectònic i etnològic el pla hauria de recollir la normativa sectorial corresponent.  
Des del punt de vista paleontològic s'indica que existeixen diversos jaciments paleontològics i que la seua presència haurà de ser tinguda en compte en l'execució d'accions en el seu entorn. Es recorda igualment la necessitat d'autorització d'aqueixa direcció general per a intervencions que tinguen lloc en els àmbits on es conega o es presumisca l'existència de restes d'aqueix tipus.  
Es recorda igualment que els estudis d'impacte ambiental que es tramiten de projectes de desenvolupament del present pla han de comptar amb l'informe vinculant de la Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
- En l'EATE s'analitzen succintament la relació amb altres plans i programes. S'indica que s'ha tingut en compte el planejament urbanístic per a la cartografia del sòl forestal.  
En relació amb les limitacions que pot suposar el pla eòlic en la zona 14, l'anàlisi efectuada és genèrica. En conseqüència, s'estima necessari que aquelles actuacions que hagen de realitzar-se dins d'aquesta zona eòlica analitzen prèviament a la seua aprovació les limitacions que pot suposar aquesta per a aqueixes actuacions.  
- No s'han efectuat els estudis de les característiques dels matolls existents, les propostes d'àrees tallafocs, etc., d'acord amb l'indicat en el DA, establint aquesta DATE una sèrie de determinacions per a esmenar-ho, com més endavant s'argumentarà.  
- La cartografia utilitzada és a escala 1.225.000, no havent-se descendit a major detall, la qual cosa pot restar eficàcia al pla.  
- La zonificació general efectuada és la utilitzada en el pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR) aprovat mitjançant Decret 58/2013, de 3 de maig, i es descarta la zonificació plantejada en el document consultiu. Es du a terme una anàlisi de cadascuna de les zones i s'indica per a cadascuna d'aquestes els usos primordials i els objectius i accions més específics.  
- En la fase de document d'abast es va obtindre un informe del servei d'ordenació del territori de 26 d'octubre de 2015 en el qual s'indicava el següent: el pla està afectat parcialment per risc d'inundació de diferents nivells i es considera compatible amb el compliment de les consideracions finals, segons el PATRICOVA. S'estableix l'obligació de sotmetre a informe les accions a desenvolupar en zones afectades per risc d'inundació.  
B.2) Continguts que concorden amb el document d'abast  
En l'annex núm. 1 de l'EATE s'indica com s'han integrat les consideracions ambientals, funcionals i territorials contingudes en el document d'abast, fent referència a diversos aspectes: zonificació, objectius ambientals, infraestructures, paisatge, etc.  
En el PORF igualment s'indica, en les seues conclusions, que s'han incorporat les indicacions realitzades pel document d'abast.  
Respecte a l'EATE, aquest ha seguit en part les indicacions efectuades en el document d'abast.  
La documentació presentada permet efectuar una avaluació del pla i establir, com més endavant s'argumentarà les determinacions que hauran d'incorporar-se al pla prèviament a la seua aprovació.  
B.3) Continguts que concorden amb l'annex VII de la LOTUP  
El contingut de l'EATE s'ajusta, en línies generals, al que s'estableix en l'annex VII de la LOTUP, i s'estima suficient per a dur a terme l'avaluació ambiental del pla.  
D'acord amb l'EATE i els resultats de l'avaluació, no es considera necessari adoptar mesures correctores. No obstant això, s'indica que s'empraran els instruments de gestió forestal que el PORF planteja, per a comprovar que les actuacions s'adeqüen al pla i per a seguir-ne l'execució, i igualment per a previndre i evitar la realització d'aquelles actuacions que puguen donar lloc a afectacions ambientals negatives.  
  
En relació al seguiment, en l'EATE, s'efectua una valoració dels diferents indicadors proposats en el document d'abast respecte dels objectius ambientals, però no es detalla com s'ha de fer aqueix seguiment, circumstància que s'aborda en el pla.  
B.4) Informació territorial  
L'àmbit d'actuació és la demarcació forestal d'Altea que se situa al nord-est de la província d'Alacant i inclou les comarques de la Marina Alta, la Marina Baixa i l'Alacantí.  
La relació de municipis, 60, és la següent: l'Atzúbia, Alcalalí, Beniarbeig, Benidoleig, Benigembla, Benimeli, Benissa, el Poble Nou de Benitatxell, Calp, Castell de Castells, Dénia, Gata de Gorgos, Xàbia, Llíber, Murla, Ondara, Parcent, Pedreguer, Pego, els Poblets, el Ràfol d'Almunia, Sagra, Sanet i Negrals, Senija, Teulada, Tormos, Vall de Gallinera, la Vall de Laguar, la Vall d'Ebo, el Verger i Xaló de la comarca de la Marina Alta; l'Alfàs del Pi, Altea, Beniardà, Benidorm, Benifato, Benimagrell, Bolulla, Callosa d'en Sarrià, el Castell de Guadalest, Confrides, Finestrat, la Nucia, Orxeta, Polop, Relleu, Sella, Tàrbena i la Vila Joiosa de la comarca de la Marina Baixa; i Agost, Aigües, Alacant, Busot, El Campello, Xixona, Mutxamel, Sant Vicent del Raspeig, Sant Joan d'Alacant i la Torre de les Maçanes de l'Alacantí.  
La demarcació limita a l'est amb el Mediterrani, al nord amb la comarca de la Safor (València), a l'oest amb el Comtat, l'Alcoià i el Vinalopó Mitjà (Alacant) i al sud amb el Baix Vinalopó (Alacant).  
La superfície de la demarcació és de 198.910 ha, on un 53 % és forestal. La superfície forestal d'utilitat pública és de 22.983 ha. En el període 1995-2004, es van produir 671 incendis, dels quals un 36 % van ser intencionats i van afectar el 57 % de la superfície (en la seua majoria menors d'una hectàrea cadascun).  
Respecte al cultiu, predomina el secà entre els relleus muntanyencs, i els cítrics dominen fonamentalment en l'extrem nord costaner.  
B.5) Descripció de l'alternativa triada: Proposta de pla.  
En l'EATE s'analitzen 4 alternatives d'escenaris: no gestió; aplicació del PORF amb un enfocament local, aplicació del PORF amb la zonificació del document consultiu i l'alternativa 3, triada.  
Com a objectius ambientals del pla es reflecteixen els que es van indicar en el document d'abast:  
1. Manteniment, conservació i millora de la biodiversitat dels ecosistemes forestals.  
2. Protegir l'estructura i funcionament dels sistemes naturals i detindre la pèrdua de la biodiversitat.  
3. Manteniment i millora de la funció protectora dels boscos.  
4. Paisatge:  
1) Delimitar la infraestructura verda a escala de la demarcació, identificant els paisatges de major valor i les connexions entre ells.  
2) Protegir i posar en valor els paisatges de major valor ecològic, cultural i visual.  
3) Afavorir l'ús, accés i gaudi públic del paisatge a partir d'una ordenació integral amb la nova zonificació.  
4) Millorar i restaurar els paisatges deteriorats.  
5) Preservar el caràcter visual dels diferents paisatges de la demarcació establint criteris i directrius per a la protecció de les principals vistes cap als paisatges de major valor.  
Una vegada realitzats el diagnòstic i establits els objectius de qualitat ambiental, s'estableixen els següents objectius de l'ordenació:  
Com a objectiu general (O.0) s'estableix: millorar l'estat general dels terrenys forestals de la demarcació sobre la base d'una gestió forestal sostenible, buscant la multifuncionalitat de les muntanyes, la conservació de la diversitat biològica i paisatgística i el desenvolupament rural.  
Per a la consecució d'aquest es formulen objectius específics que, al seu torn, donen lloc a estratègies. Aquests objectius es concretaran en accions que combaten les amenaces, corregisquen les febleses, milloren les capacitats per a mantindre les fortaleses i aprofitar les oportunitats.  
Objectius específics proposats (5):  
O.1. Gestionar i promoure la gestió del territori forestal de forma sostenible i planificada contemplant la multifuncionalitat d'aquest mateix.  
O.2. Mantindre i millorar la capacitat dels terrenys forestals per a la provisió de serveis ambientals.  
O.3. Compatibilitzar l'ús i gaudi dels serveis ambientals.  
O.4. Aclarir, simplificar i promoure l'aprofitament de serveis de producció i culturals  
O.5. Conservar i millorar els valors naturals que contribueixen a la biodiversitat específica i dels ecosistemes i hàbitats i també del paisatge.  
Respecte a la zonificació, s'ha seguit l'establida pel PATFOR (2013) que dividia el territori en les següents tres grans zones:  
1. Zona d'alta productivitat: 77.333 has.  
Els usos primordials en l'actualitat són el protector i l'ambiental, als quals no han d'estar supeditats altres usos com el recreatiu i el productor. En aquesta zona es podria augmentar el potencial productiu de diferents serveis com el fuster i la biomassa forestal.  
Els objectius primordials per a aquesta zona són la conservació i la millora dels valors naturals que contribueixen a la riquesa biològica i el manteniment i millora de la capacitat dels terrenys forestals per a la provisió dels serveis ambientals.  
S'estableixen com a rellevants les següents actuacions concretes:  
- Control de flora al·lòctona (E.5.2) en l'àmbit del Parc Natural del Montgó i formacions forestals pròximes a la costa.  
- Accions de restauració hidrològic - forestal (E.4.4) en les capçaleres de conca Girona i Girona - Gorgos: MUP Ombria o Pla d'Alcalà, Pla del Corralet, Pla d'Alcalà i Foia Llarga, terrenys forestals propietat privada situats en el Seguili i la Serra del Castell d'Aixà i els pertanyents a ajuntaments de Pedreguer, Alcalalí i Beniarbeig.  
2. Zona serres i valls de transició: 49.970 ha.  
Els usos principals que es donen en l'actualitat són el productor i el recreatiu.  
En general, no és objectiu directe d'aquesta zona augmentar la producció de fusta o biomassa, donat el caràcter abrupte del seu fisiografia i la importància dels serveis de regulació. No obstant això, aquesta podria veure's augmentada si les superfícies objecte d'aprofitament augmentaren. I per a això, seria beneficiós l'associacionisme entre propietaris forestals, que com s'ha comentat anteriorment, són en la seua majoria privats i minifundistes.  
Els objectius principals són el manteniment i la millora dels serveis de producció compatibles amb la conservació de la biodiversitat i la planificació de l'ús públic.  
Per a aconseguir-ho es plantegen com a accions més rellevants:  
- El foment de l'associacionisme de propietaris forestals privats (I7.1) que permeta un aprofitament dels recursos forestals amb finalitats econòmics rendibles i ordenat mitjançant la redacció d'Instruments de Gestió,  
- La redacció de plans d'ordenació de l'ús públic (I1.3) en els MUP: Puig Campana, Serra de Bèrnia, Serrella i Serra d'Aitana. I en altres muntanyes com el Ponotx, la resta de Serra de Bèrnia en mans privades o públiques (ajuntaments de Polop, Callosa d'en Sarrià).  
- Les accions proposades per a la simplificació i millora de la gestió administrativa de la muntanya afavoriran la consecució d'aquests objectius principals.  
3. Zona del semiàrid: 70.069 ha.  
El principal ús d'aquesta zona és el protector, i les actuacions a realitzar-hi han d'estar encaminades a minimitzar els riscos ambientals i a millorar les condicions dels ecosistemes forestals per a augmentar el seu efecte de regulació. Sense prejudici del desenvolupament d'altres usos actuals com el productor i el recreatiu, sempre que siguen prioritaris amb el protector.  
L'objectiu prioritari és el de manteniment i millora de la capacitat del territori forestal per a la provisió dels serveis ambientals, principalment en relació amb els serveis de regulació. Per a això l'acció preferent és la restauració forestal (E4.5) en MUP on es concentren més riscos alts (les de Criteri 1, d'acord amb l'E4.1.).  
Imatge I. Zonificació general demarcació d'Altea. En verd, zona d'alta productivitat, en taronja zona de transició i en groc zona semiàrida.  
S'ha realitzat una zonificació per a la gestió, 12 zones, per a facilitar aquesta, a escala 1:225.000. S'ha partit en general de la cartografia del PATFOR.  
1. Zones amb necessitat urgent de tractaments silvícoles per a dosificar la competència: suposarà un millor desenvolupament de les masses forestals, disminuint la biomassa i el risc d'incendi i també el risc de plagues.  
Superfície: 5.291,87 has. En les masses de pineda en estat de perxada o fustal amb fracció cabuda coberta superior al 70 % (les que es troben agrupades en l'estrat núm. 1 del IFN3).  
2. Zones amb masses arbrades a densificar: l'objectiu és la densificació de les masses però també l'augment de la diversitat botànica. Les actuacions es dirigiran a les zones cobertes per masses d'escassa densitat o per arbrat poc espés i dispers. Es corresponen amb l'estrat 3 del IFN3 (de perxada i fustals de pi blanc amb fracció cabuda coberta (Fcc) entre el 20 % i el 40 %) i amb els estrats 6 i 8 del IFN3 (superfícies arbrades poc espesses, amb Fcc menor del 40 %, tant de pi blanc com d'alzina).  
S'estableixen tres tipus de repoblació:  
1. Amb pi blanc com a espècie principal.  
2. Amb pi blanc en mescla amb alzina, ullastre, garrofera i unes altres.  
3. Amb pi blanc en mescla amb alzina, acompanyada en ombries, tàlvegs, sòls profunds, etc. amb roures valencians, freixes, aurons, moixeres, etc.  
La superfície de repoblació serà en total 9.101,36 ha.  
3. Zones amb potencialitat per a augmentar el servei de producció de fusta i biocombustible: masses de pineda en estat de perxada o fustal existents en la demarcació (estrats 1 i 3 del IFN3) que presenten una possibilitat superior a 0,5 m³/ha/any segons els càlculs realitzats pel PATFOR (2013).  
En una d'aquestes s'estima una possibilitat fustera d'1-1,5 m³/ha/any, ocupant una superfície de 2.749,63 ha. L'altra tindria una possibilitat fustera menor, de 0,5-1 m³/ha/any, i abastaria 874,71 ha en la demarcació.  
4. Zones amb potencialitat per a l'aprofitament de pastures, de bolets i per a l'apicultura.  
Zones amb aprofitament de pastures: zones amb arbrat i matoll amb capacitat per a suportar càrrega ramadera. D'elles, 52.362,15 ha són capaços de sostindre més de 2 UGM / 100 ha.  
Zones d'aprofitament micològic, centrat fonamentalment en el gènere Lactarius: les zones amb productivitat mitjana de Lactarius en la demarcació es concentren en les pinedes dels municipis de Xixona, Benimantell, Castell de Castells, Benigembla, Parcent, Murla i la Vall d'Ebo.  
La superfície de la demarcació susceptible de generar recursos per a la producció apícola és de 38.688,46 ha.  
5. Zones amb possibilitat de plantació d'espècies de fustes nobles: podrien ser la noguera (Juglans regia) i el cirerer (Prunus avium), i es recomana el primer. No existeix cap zona útil sense necessitat de regs addicionals. Les zones s'han delimitat a partir del PATFOR, excloent zones urbanes, urbanitzables i parcs naturals.  
Es requereixen regs estivals o d'emergència, i es distingeixen dues grans zones: apta amb reg (> 100 mm) i apta amb reg d'emergència (< 100 mm).  
6. Zones prioritàries d'actuació enfront del risc d'erosió i desertificació. En zones delimitades en el PATFOR amb el risc de desertificació alt o molt alt, distingint si es tracta de terreny forestal estratègic o no. Es prioritzaran els terrenys forestals estratègics.  
Aquesta superfície suposaria un 35.780,71 ha.  
Respecte a l'erosió es consideraran prioritàries les zones del semiàrid que presenten una taxa d'erosió actual superior a les 10 t/ha/any i una intensitat bioclimàtica (IBL) > 1,7.  
7. Zones de restauració per a la recàrrega d'aqüífers. Els treballs de restauració se centraran en aquells terrenys forestals arbrats situats sobre aqüífers sobreexplotats o en risc d'estar-ho, amb Fcc baixes o excessivament elevades (Fcc<50 % o Fcc70 %), ja que s'estima que per a la Comunitat Valenciana, les densitats mitjanes (FCC pròximes al 60 %) són les que minimitzen les pèrdues hídriques del sistema (PATFOR, 2013) augmentant la taxa d'infiltració.  
La superfície en aquestes condicions seria: 9.122 ha. La delimitació de les zones s'ha efectuat a partir del PATFOR.  
8. Zones d'actuació per a la regulació del cicle hidrològic i la mitigació del risc d'avingudes.  
El PATRICOVA va establir una prioritat en les conques en funció de l'impacte territorial associat al risc d'inundació.  
El PATFOR (2013), atenent als criteris establits en el PATRICOVA, estableix que la restauració forestal consisteix en la reforestació de les àrees no arbrades que presenten erosió alta o molt alta, recolzada amb actuacions de conservació de sòls com a fixació de vessants i de retenció d'àrids mitjançant parets seques i dics.  
En les zones arborades es realitzarà una silvicultura orientada a millorar la infiltració i reduir el vessament, afavorint la protecció de sòl, mantenint sempre que siga possible una Fcc igual o superior al 60 %.  
  
9. Zones prioritàries de defensa contra incendis.  
La demarcació d'Altea compta amb un Pla de Prevenció d'Incendis Forestals aprovat per la Resolució de 2 de juliol de 2013, del conseller de Governació i Justícia; en aquest es realitza una zonificació del risc basant-se en tres aspectes fonamentals: el risc estadístic, la perillositat i la demanda de protecció.  
Si prioritzarà la realització de tractaments silvícoles per a reduir la combustibilitat en les masses de pinedes joves regulars en estat de muntanya brava o repoblada d'elevada espessor d'arbrat o alta continuïtat de combustible (Fcc arbrat > 40 % i Fcc total > 70 %), i també en les muntanyes joves de plantes del gènere Quercus que presenten un elevat risc d'incendis forestals a causa de la seua combustibilitat (PATFOR, 2013).  
  
La realització de tractaments que minimitzen el risc d'incendis no es realitzarà en la totalitat de la superfície ocupada per aquestes masses, sinó que es prioritzarà la seua realització en les zones que a més tinguen associat un risc alt o molt alt d'incendis forestals, la qual cosa ocorre en 7.926,21 ha de terreny forestal.  
10. Zones prioritàries per risc de plagues i malalties.  
Les zones que es consideren prioritàries per a realitzar tractaments silvícoles tendents a reduir el risc d'aparició o proliferació de plagues de processionària i perforadors, són aquelles en les quals el risc potencial és alt.  
11. Zones amb masses arborades en les quals realitzar plantacions d'enriquiment.  
S'actuarà en les masses monoespecífiques de pi blanc adultes (de perxada o fustal) de més de 100 ha, amb una fracció cabuda coberta superior al 40 % i que es troben en comarques amb una menor diversitat d'ecosistemes (índex de Shannon per a ecosistemes per comarca < 24, la qual cosa ocorre en les tres comarques que formen la demarcació d'Altea) (PATFOR, 2013).  
La diversificació no té per què suposar la intervenció sobre la totalitat de les masses; serà suficient realitzar plantacions d'enriquiment o tractaments silvícoles que òbriguen buits i permeten l'establiment de forma natural de noves espècies.  
12. Zonificació en funció de la sensibilitat ambiental. En la demarcació d'Altea es troben diversos tipus d'Espais Naturals Protegits (LIC, ZEPA, hàbitats d'interés comunitari, microreserves, paisatges protegits, paratges naturals municipals i parcs naturals).  
  
Per a la consecució dels diferents objectius específics s'estableixen set estratègies diferents, que a vegades abasten el compliment de diversos objectius. Dins de cada estratègia s'emmarquen directrius i línies d'actuació. La major part de les accions són aplicables en tot l'àmbit de la demarcació forestal, encara que algunes tenen major incidència en determinades zones, i deriven directament de l'anàlisi i del diagnòstic territorial.  
Estratègia 1. Augment de la Gestió Forestal Sostenible en la demarcació d'Altea.  
Acció 1.1: Directrius en la redacció d'Instruments tècnics de gestió forestal en la demarcació d'Altea.  
Acció 1.2: Priorització de redacció d'Instruments tècnics de gestió forestal en les muntanyes gestionades per la Conselleria de Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Acció 1.3: Redacció d'Instruments de gestió forestal en muntanyes incloses en el Catàleg de Muntanyes d'Utilitat Pública.  
Acció 1.4.: Promoure de la Gestió Forestal Sostenible (GFS) entre els propietaris privats.  
Estratègia 2. Simplificació de la gestió.  
Acció 2.1: Actualització de la cartografia de sòl forestal.  
Acció 2.2: Partió i amollonament dels MUP.  
Acció 2.3: Directrius generals de silvicultura.  
Acció 2.4. Directrius silvícoles per a restauració d'àrees degradades.  
  
Acció 2.5. Directrius per a la gestió de les masses arborades.  
Acció 2.6. Directrius per a l'execució de tractaments de defensa contra incendis forestals.  
Acció 2.7. Directrius per a l'aprofitament de les pastures.  
Acció 2.8. Directrius de gestió fitosanitària de les muntanyes.  
Acció 2.9. Directriu d'instal·lacions recreatives.  
Acció 2.10. Directrius de restauració d'explotacions mineres.  
Estratègia 3. Millora de la gestió administrativa de la muntanya.  
Acció 3.1: Millora dels sistemes de gestió d'expedients.  
Acció 3.2: Creació d'oficines comarcals.  
Acció 3.3: Agilitar el canvi d'ús forestal a agricultura de muntanya.  
  
Estratègia 4: Millora del sòl forestal i les seues infraestructures.  
Acció 4.1: Programa d'actuacions silvícoles en els ecosistemes forestals de la demarcació.  
Acció 4.2: Inventari de la xarxa viària.  
Acció 4.3: Inventari d'altres infraestructures forestals adscrites a la Conselleria competent en matèria forestal.  
Acció 4.4: Restauració hidrològic forestal en les capçaleres de conca del Girona i Girona- Gorgos.  
Acció 4.5: Restauració d'àrees degradades en la Zona del semiàrid.  
  
Acció 4.6: Estudi i investigació de l'efecte del canvi climàtic sobre d'hàbitats i taxons presents en la demarcació d'Altea.  
Estratègia 5. Manteniment i millora de valors d'especial interés per la seua importància per a la conservació de la biodiversitat, els ecosistemes i el paisatge.  
Acció 5.1: Implementació de la cartografia d'hàbitats.  
Acció 5.2: Control de flora al·lòctona.  
Estratègia 6. Compatibilitzar l'ús i gaudi dels serveis ambientals.  
  
Acció 6.1: Directriu de planificació de l'ús públic. Planes d'Ordenació de l'Ús Públic.  
Acció 6.2: Elaborar guies de gestió i de bones pràctiques en la realització d'activitats esportives en espais naturals.  
Acció 6.3: Difusió de guies de gestió i de bones pràctiques en la realització d'activitats esportives en espais naturals.  
Acció 6.4: Establiment de rutes per a circuits deportivos.  
Estratègia 7. Governança.  
Acció 7.1: Elaborar una guia de propietaris forestals.  
Acció 7.2: Crear una xarxa de propietaris, gestors i usuaris forestals.  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
En l'EATE en el seu annex I s'indica com s'han integrat en el PORF tant les consultes realitzades a les administracions públiques com el pla de participació pública.  
Entre els documents presentats hi ha els corresponents al pla de participació pública. Es va desenvolupar en diverses fases: fase inicial de presentació, presentació de la versió preliminar del PORF d'Altea, taller de participació, etc.  
S'adjunten els escrits de sol·licitud de consulta efectuats, i també les al·legacions del període d'informació pública i els informes de resposta a les consultes rebuts. Consta informació pública en DOGV núm. 7899 de 19 d'octubre de 2016 i també en el periòdic diari Información.  
  
C.1) Fase de posada a la disposició del públic  
D'acord amb la informació proporcionada es van rebre les següents al·legacions:  
- UTE Agrupació -EXUP-BITLA i Baldomero, SL: sol·licita la revisió del sòl forestal en l'àmbit del sòl industrial Montahud en tramitació en el municipi d'Altea. Respecte d'aquesta es respon que la modificació del sòl forestal està per fer.  
- Los Almendros de Alicante, SA: sol·licita es reconsidere la condició de sòl forestal dels terrenys de la finca l'Almiserà a la Vila Joiosa, d'acord amb el document d'anàlisi dels terrenys forestals de la finca l'Almiserà. Respecte a aquesta es respon que la modificació del sòl forestal està per fer.  
- La Societat Industrial Camporrosso, SLU, sol·licita que es reculla en les parcel·les del polígon 5, 54, 55, 60, 80 i 98 els aprofitaments existents, rectificant-se la delimitació de sòl forestal. Respecte a aquesta es respon que la modificació del sòl forestal està per fer.  
C.2) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor  
Una vegada emés el document d'abast per a elaborar la versió del pla es va sotmetre a consulta de les administracions afectades d'acord amb l'indicat en aquest. I s'ha rebut resposta de les següents administracions:  
  
Data Informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
21.11.2016 Ajuntament de Benidoleig  
13.12.2016 Ajuntament de Benidorm  
22.12.2016 Ajuntament d'Altea  
15.12.2016 Ajuntament de Callosa d'en Sarrià  
22-12- 2016 Ajuntament de Pego  
20.12.2016 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
16.12.2016 Diputació d'Alacant  
07.11.2016 Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
09.11.2017 Servei de Vida Silvestre  
15.12.2016 Servei Territorial d'Indústria i Energia  
07.05.2018 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
  
  
En la documentació presentada s'adjunten els informes i al·legacions presentats, i també la resposta aquests. Dels informes rebuts es destaca el següent:  
- Ajuntament de Benidorm: sol·licita la modificació del sòl forestal en determinades zones.  
Respecte a aquesta es respon que la modificació del sòl forestal està per fer.  
- Ajuntament d'Altea: sol·licita es revise la delimitació de sòl forestal de determinades zones afectades per sòls amb diferent classificació urbanística. Es respon que els errors en la classificació urbanística han de motivar una modificació de la cartografia de sòl forestal.  
  
- Ajuntament de Callosa d'en Sarrià: sol·licita que es corregisquen determinats errors i indeterminacions observats en els diagnòstics, valoracions i zonificacions, i que es contemple l'ús agrícola com a prioritari per al municipi de Callosa d'en Sarrià.  
Per part del promotor es respon a les al·legacions en el sentit d'indicar que s'ha efectuat l'estudi tenint en compte que abasta tota una demarcació, i que no es pot tindre el detall d'un sol municipi.  
Per part del DATE es considera, tal com s'argumenta més endavant, que serà necessari determinar en els instruments de gestió que desenvolupen el PORF l'ús principal per a la zona d'actuació concreta, tenint en compte que les zones establides no són completament homogènies.  
  
Respecte al canvi d'ús forestal a agrícola de muntanya, igualment s'argumenta més endavant, es considera que pot ser positiu amb una sèrie de condicions.  
- Ajuntament de Pego: se sol·licita el següent:  
· Que les seues muntanyes s'emmarquen en la classificació de ruralitat 1 igual que l'Atzúbia, la Vall d'Ebo i Vall de Gallinera.  
· Que en el seu municipi sí que existeix aprofitament apícola.  
· Que és important establir mesures protectores en les 1.987 hectàrees de la capçalera de la conca de la vall de Pego i l'Atzúbia amb l'objectiu d'augmentar la recàrrega del sobreexplotat aqüífer Oliva-Pego.  
  
· Que s'incloga la capçalera de la conca hidrogràfica de Pego-l'Atzubia com a capçalera amb prioritat alta d'actuació.  
· Que es remarque l'existència de senderes PR i, SL.  
· S'hauria d'exposar de manera clara i concisa la importància i necessitat de preservar el patrimoni de maçoneria en sec dels bancals abandonats de l'agricultura de secà.  
· Incloure dins de l'objectiu 2 un nou punt:  
«Recuperació i manteniment de les zones abancalades de cultius de secà abandonats per a la correcció hidrològica per a la disminució de les avingudes, d'erosió i desertització.»  
I respecte a les actuacions dins d'aquest objectiu 2 corresponents a la conservació i millora d'infraestructures existents incloure els murs de maçoneria.  
· Mapificació de les zones de bancals de secà abandonat i l'establiment d'un ordre de prioritat del seu manteniment segons la seua contribució a la conservació del sòl, la seua posició estratègica preventiva d'incendis, la seua regulació d'avingudes, el seu accés i la generació de nous hàbitats.  
· Inclusió en l'annex de llocs per a la pràctica d'activitats esportives una sèrie de senderes.  
· Inclusió de determinades entitats relacionades amb el mitjà forestal.  
Se li respon que l'al·legació és aquesta que es va efectuar en la fase d'esborrany, havent-hi en l'EATE una justificació de com es van tindre en compte. La resposta és la següent, en síntesi:  
· Es fa referència als murs de maçoneria en sec en els serveis culturals.  
· La qüestió de la ruralitat es descarta en tractar-se d'una classificació basada en el Pla de desenvolupament rural de la Comunitat Valenciana no sent competència del PORF.  
· Es indica que els tractaments en les masses forestals de la conca del Serpis-Girona en la qual està inclosa l'aqüífer Pego-Oliva, poden millorar la recàrrega del mateix.  
· Respecte a les senderes s'han inclòs aquells recorreguts inclosos en el registre de senderes de la Comunitat Valenciana.  
En relació als murs de maçoneria en sec, en la versió preliminar s'ha inclòs dins de l'estratègia 2, acció 2.4, treballs de conservació i estabilització de vessants, el següent criteri: de gran importància principalment en la zona d'alta productivitat i en les serres i valls de transició, el manteniment i conservació dels murs de maçoneria en sec d'antics bancals i terrasses agrícoles.  
  
- Diputació d'Alacant: es realitzen una sèrie d'observacions i suggeriments respecte de diferents accions plantejades en el PORF: acció 2.3 directrius silvicultura; acció 2.4 directrius silvícoles per a restauració d'àrees degradades; acció 2.5 directrius per a la gestió de les masses arborades; acció 4.5 restauració d'àrees degradades en la zona del semiàrid.  
En la resposta s'indica que s'adopten algunes de les recomanacions efectuades.  
  
- Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant: s'indica que seria necessari que la cartografia del PORF recollira les tres categories de sòl expressades en la memòria a una escala suficient (forestal, no forestal i no forestal afectat legalment per incendis i plagues). Hauria de distingir-se entre plans de naturalesa informativa i amb caràcter vinculant.  
  
S'haurien d'actualitzar els procediments administratius continguts en els annexos eliminant referències a normes derogades.  
Es fa referència als sectors Ponts del Algar a Altea i les Llacunes de Rabassa les homologacions i plans parcials de les quals van ser declarats nuls per sentències i es recullen com a sectors urbanitzables.  
En la resposta s'indica:  
· Respecte a les tres categories de sòl s'incorpora plànol a escala 1.225.000.  
· Tota la cartografia generada pel PORF és orientativa, i pot ser vinculant la cartografia de sòl forestal una vegada s'aprove el pla, però prevaldrà sempre la definició de terreny forestal inclosa en la normativa vigent.  
· Respecte als sectors referits i la seua declaració com a nuls per sentència, s'indica que es procedeix a la sol·licitud de la cartografia disponible actualitzada del planejament urbanístic per a procedir a l'esmena d'errors respecte a la cartografia del sòl forestal.  
- Servei de vida silvestre: en l'informe rebut després de la remissió de la documentació per a la DATE, s'indica el següent que els objectius ambientals del PORF, i també les estratègies, directrius i propostes d'actuació que es plantegen per zones són concordants amb els objectius de la Xarxa Natura 2000.  
S'indica que el PORF ofereix directrius en la redacció d'instruments tècnics de gestió forestal i que aquests estan sotmesos a avaluació de repercussions en favor de la idònia concertació amb els objectius de conservació en estat favorable dels hàbitats i espècies pròpies de cada espai natural inclòs en la Xarxa Natura 2000.  
Tenint en compte això últim es considera necessari incloure entre els criteris de redacció dels instruments de gestió la necessitat de dur a terme prèviament a la seua aprovació una avaluació de repercussions d'aquests quan afecten espais de la Xarxa Natura 2000.  
- Servei d'infraestructura verda i paisatge: l'informe indica una sèrie de determinacions finals que han d'incorporar-se al PORF en matèria d'infraestructura verda i paisatge.  
En algunes al·legacions se sol·licita la modificació del terreny forestal en la cartografia PATFOR, indicant-se en la documentació presentada que aqueixa modificació està per fer. Es considera en aquests casos que està acceptada i haurà de procedir-se a la correcció sol·licitada.  
C.3) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan ambiental  
Una vegada rebuda la documentació per a l'emissió de la DATE, es van efectuar dues consultes per part de l'òrgan ambiental, al no haver-se tingut constància de la seua realització per part del promotor del pla (Plataforma forestal Valenciana i Ajuntament de la Torre de les Maçanes) sense haver-se rebut resposta.  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
l'EATE realitza una avaluació de la compatibilitat de les estratègies i directrius plantejades amb els objectius ambientals indicant per què són compatibles. S'efectua d'una manera general, sense particularitzar en les diferents directrius.  
l'EATE ressalta els efectes positius del pla proposat. Respecte als efectes negatius es realitza una avaluació genèrica sobre tota la demarcació en relació a les diferents accions plantejades, agrupades segons les seues característiques, sobre els tres elements estratègics inherents al territori: paisatge, biodiversitat i recursos hídrics. S'efectua aquesta avaluació igualment respecte a les accions que inclou cadascuna de les estratègies plantejades.  
S'analitzen els grups d'actuacions o usos agrupats de la següent manera: actuacions de gestió o planificació (governança i zonificació), usos forestals (cinegètic i recreatiu), usos no forestals (parcs eòlics, pedreres, etc.) i actuacions directes sobre el medi natural (silvicultura, repoblació i infraestructures).  
S'analitzen els efectes sobre els elements estratègics amb delimitació superficial (espais protegits) i intrínsecs al mitjà (paisatge, recursos hídrics i biodiversitat). Igualment s'analitzen els efectes sobre altres elements d'interés: fauna i flora, sòl, atmosfera, etc.  
L'avaluació conclou de forma positiva en la majoria dels casos, sent en la resta acceptable. Es conclou la no necessitat de plantejar mesures correctores al no preveure's efectes negatius sobre aquest tema.  
L'avaluació i anàlisi realitzada s'ha efectuat per a tota la demarcació sense diferenciar en les zones generals plantejades, i fent una valoració genèrica sense entrar en els detalls o particularitats tant de les accions com dels elements sobre els quals es podria impactar.  
S'han delimitat tres zones generals, indicant per a elles uns usos principals, però no s'han definit, per la qual cosa aquest òrgan ambiental, estima necessària una definició, almenys genèrica, com la següent:  
  
· Ús productor: amb aprofitaments forestals respectant els valors ambientals.  
· Ús protector: funcions de protecció enfront d'erosió, aridesa, avingudes, incendis, etc. compatibilitzant-ho amb el respecte als valors ambientals.  
· Ús ambiental: funció de conservació i millora de la biodiversitat, que pot ser compatible amb la resta d'usos.  
· Ús recreatiu: clara aptitud per a ús social amb respecte als valors ambientals.  
Respecte a les diferents accions de gestió, s'han delimitat zones de gestió a escala 1.225.000, i per a delimitar-les s'ha partit de la cartografia existent en el PATFOR. L'escala no permet valorar amb detall les actuacions, i en conseqüència es considera que ha de ser en els diferents instruments de gestió que es desenvolupen del PORF on siga possible determinar si són zones en les quals no ha d'actuar-se o, en cas de fer-ho, les condicions ambientals a establir-se amb detall.  
Les delimitacions de gestió efectuades es deuen prendre, en conseqüència, només a títol informatiu, ja que existeix incertesa sobre l'absència d'efectes i haurà de ser a través dels diferents instruments de gestió o les diferents actuacions plantejades, quan es determine amb precisió si han d'existir restriccions o condicions ambientals per a la seua realització, o si fins i tot no han de dur-se a terme.  
Per exemple, no s'han avaluat les zones a repoblar amb detall, havent-se realitzat una avaluació genèrica. És a dir, si hi ha zones en les quals no caldria fer-ho per algun motiu ambiental, ni quines restriccions seria necessari establir. En principi, les actuacions de repoblació es considera que seran positives depenent de les condicions d'aquestes, no obstant, s'estima necessari que en la fase d'aprovació dels diferents instruments de gestió que desenvolupen el PORF, es realitze una anàlisi de major detall en aquest sentit.  
Les actuacions que requereixen una avaluació detallada, per la seua possible repercussió ambiental, són: repoblacions forestals, aprofitaments per a producció de fusta i biocombustible, plantació de fustes nobles, aprofitament de pastures, i obres de correcció hidrològic forestal.  
Es considera que ha de realitzar-se aquesta anàlisi per part del promotor de l'actuació i valorar-se aquests extrems per l'administració que autoritze en tractar-se del tipus d'actuacions que podrien provocar efectes negatius significatius, i al no haver-se efectuat una anàlisi de major detall a nivell del PORF, i, si escau, mitjançant un procediment reglat d'avaluació d'impacte ambiental (EAI).  
Per a determinar l'ús de les zones d'actuació i en quines condicions es duran a terme, s'utilitzaran criteris per a la valoració de la flora, fauna i vegetació basats en els diferents graus de protecció establits en la legislació sectorial, i també criteris cientificotècnics de general acceptació tenint en compte l'àmbit de referència (demarcació). S'indiquen alguns, que són específics per a vegetació i ecosistemes, i uns altres poden aplicar-se també a espècies:  
- Grau de raresa i amenaça.  
- Diversitat.  
- Fragilitat i reversibilitat.  
- Representativitat.  
- Grau de conservació o naturalitat (alteració humana).  
- Grau de maduresa.  
- Presència d'exemplars singulars pel seu desenvolupament.  
- Importància per a la fauna, per a l'aprofitament humà (fusta, pastures, etc.) i per a la protecció enfront de l'erosió.  
Respecte a les zones prioritàries enfront del risc d'erosió i desertificació no s'especifica quin tipus d'actuacions es duran a terme, cosa que dificulta la seua anàlisi. Les zones semiàrides presenten, d'una banda, singularitats en la vegetació en alguns casos (per exemple vegetació gipsícola) i, d'altra banda, es tracta de zones en les quals la vegetació potencial no és arborada, i en conseqüència s'estima necessari que prèviament a l'aprovació de les actuacions o instruments de gestió, de les actuacions abans indicades, s'efectuen anàlisis per a evitar efectes negatius significatius, en particular en relació amb la vegetació que es veurà afectada, la necessitat i conveniència d'implantació de vegetació arborada, afectació a espècies i hàbitats d'interés, etc. I que es realitzen en el tipus d'actuacions abans indicades.  
Respecto a les actuacions de plantació de fustes nobles i la seua zona de gestió, s'estima necessari establir criteris generals per a evitar efectes negatius significatius, tenint en compte que la finalitat d'aquestes no és la recuperació dels ecosistemes. Els criteris han de basar-se en la determinació del tipus de zones adequades per a aquest ús i en la necessitat d'efectuar regs d'ajuda però evitant afectacions negatives sobre els recursos hídrics, tenint en compte la disponibilitat d'aquests pel canvi climàtic.  
En relació a l'enriquiment o diversificació mitjançant plantacions de masses arborades es considera un tipus d'actuacions positives en general, no obstant això, s'estima necessari establir criteris generals que garantisquen l'ús d'espècies autòctones pròpies de la zona, per a evitar efectes negatius significatius.  
Respecte a la zonificació en funció de la sensibilitat ambiental. En la demarcació d'Altea es troben diversos tipus d'Espais Naturals Protegits (LIC, ZEPA, hàbitats d'interés comunitari, microreserves, paisatges protegits, paratges naturals municipals i parcs naturals), no obstant això poden existir altres àrees d'interés ambiental que no es troben emparades per figures de protecció. Al no haver-se efectuat una anàlisi més detallada en aquest sentit, s'estima necessari tal com abans s'ha indicat efectuar una anàlisi prèviament a l'aprovació de determinats instruments de gestió i actuacions per a evitar generar efectes negatius significatius.  
A més, en realitzar qualsevol tipus d'actuació en terreny forestal afectat per alguna figura de protecció haurà de tindre's en compte les característiques d'aquesta, i també les limitacions existents, màximament quan el terreny es veu afectat per diverses figures de protecció. Serà necessari consultar els documents de gestió de cadascuna de les figures de protecció afectades en cada cas, per a tindre-les en compte a l'hora de dissenyar qualsevol tipus d'actuació.  
D'acord amb el que s'estableix en el DA (ja establit en la memòria ambiental del PATFOR) s'ha d'incloure el següent criteri ambiental per a les actuacions silvícoles: «El programa d'actuacions silvícoles es realitzarà prevalent el concepte de sostenibilitat enfront del de productivitat, assegurant el manteniment de la biodiversitat i garantint la recuperació de les interaccions ecològiques.»  
En relació a les estratègies plantejades, accions compreses en aquestes i criteris, s'indica el següent:  
Estratègia 1. Augment de la gestió forestal sostenible en la demarcació d'Altea.  
Acció 1.1. Directrius en la redacció d'instruments tècnics de gestió forestal en la demarcació d'Altea:  
El següent criteri que s'ha inclòs es considera fonamental i encertat: «L'aprofitament dels recursos s'ha de planificar perquè es realitze de forma ordenada i sempre que siga compatible amb la conservació i protecció dels ecosistemes presents i en equilibri amb els objectius ambientals detallats en l'apartat 3.1. de la present memòria, i també amb els objectius de qualitat paisatgística establits en l'apartat 7 de l'Estudi de Paisatge, adaptats a l'àmbit que comprenga la zona de l'aprofitament».  
  
Com a criteri per als instruments de gestió s'estableix que els objectius de la gestió hauran d'estar enfocats a preservar i millorar l'ús principal definit per a cada zona. No obstant això, tenint en compte que les zones generals definides en el PORF no tenen perquè ser homogènies, i de fet no ho són, i que a més en alguna s'han definit diversos usos principals, s'estima necessari, d'acord amb l'indicat en el document d'abast, determinar, prèviament a l'aprovació o autorització de l'actuació, per a cada zona d'actuació concreta l'ús tenint en compte l'àmbit de referència en el qual s'enquadra aquesta, justificant el criteri general establit en el PORF.  
Es considera que en la redacció dels instruments tècnics de gestió, la consulta de la web d'aquesta Conselleria en relació a les figures de protecció i al banc de dades de biodiversitat, no deu ser una mera recomanació, sinó una obligació, incloent si escau en el document el compliment de les normes que regisquen cada figura de protecció i també les mesures de protecció i millora de les espècies i hàbitats d'especial interés (sense perjudici del compliment de la seua legislació sectorial sobre aquest tema).  
Les indicacions efectuades en el document d'abast respecte a l'aprofitament de la biomassa amb finalitats energètics i a l'aprofitament de producció de fusta amb altres finalitats no han sigut incorporades íntegrament, estimant-se necessari realitzar-ho per a evitar efectes negatius significatius a nivell de pla.  
Altre increment d'aquest tipus d'aprofitaments ha de quedar supeditat a la seua compatibilitat amb la conservació de la biodiversitat, el manteniment dels ecosistemes forestals, i per tant requereix una anàlisi detallada en cada instrument tècnic de gestió amb la finalitat de determinar si és compatible o no amb aquest aprofitament des d'un punt de vista ambiental, i ajustar la intensitat d'ús als seus valors ambientals. Aquest criteri és necessari establir-ho per a evitar efectes negatius significatius sobre els ecosistemes.  
Els ecosistemes presents en la demarcació presenten, amb caràcter majoritari, condicions ecològiques que dificulten l'elevada productivitat (precipitacions en moltes ocasions escasses o irregulars en freqüència, sòls escassos, pendents elevades, etc.), presentant a més en bastants ocasions elevat valor ambiental o funcions de rellevància com la protecció del sòl enfront de l'erosió, regulació d'avingudes, etc., per la qual cosa amb caràcter general s'estima que els aprofitaments de fusta, amb finalitats energètics o no, en principi haurien de procedir de biomassa residual o d'actuacions que pretenguen l'evolució de les formacions vegetals a etapes més madures per a la protecció del sòl, etc. (restes de podes, tractaments silvícoles, etc.). No obstant això, existeixen múltiples circumstàncies que poden permetre aprofitaments amb una altra orientació, com per exemple terrenys forestals amb escàs valor ambiental, antics cultius abandonats amb escàs valor, zones de major productivitat, etc., i s'estima que aquest tipus d'aprofitaments es justifiquen prèviament la seua conveniència i la seua compatibilitat amb els valors ambientals de la zona i la seua possible funció protectora.  
  
Estratègia 2. Simplificació de la gestió.  
Acció 2.3. Directrius generals de silvicultura.  
En aquest apartat s'han tingut en compte les consideracions efectuades en el document d'abast, incloent-les com a criteris.  
En relació a l'ús en la restauració en zones de baixa productivitat (àrid o semiàrid alacantí) d'espècies al·lòctones, de forma molt justificada, com Tetraclinis articulata, Ziziphus jujuba i Argania spinosa, i també en terrenys d'algeps Eleagnus angustifolia o Populus euphratica, es considera que Ziziphus jujuba no és adequada a aqueixes condicions àrides. D'altra banda, Eleagnus angustifolia té un caràcter exòtic i com a mesura preventiva per a evitar la seua possible dispersió, ha de descartar-se. Respecte a la resta d'espècies indicades, s'estima que pel caràcter al·lòcton el seu ús ha de ser excepcional i experimental, i cal, com a mesura preventiva, sol·licitar un informe previ del servei de vida silvestre en relació a la conveniència de l'ús en cada cas, en els instruments tècnics de gestió.  
Igualment l'elecció d'espècies per a la repoblació, haurà de realitzar-se amb la col·laboració del servei de vida silvestre, a fi de triar aquelles espècies autòctones presents en la zona i millor adaptades ecològicament.  
Acció 2.6. Directrius per a l'execució de tractaments de defensa contra incendis forestals. S'han inclòs parcialment las directrius que referent a això es van indicar en el DA.  
No obstant això, tal com s'indicava en el DA és necessari que respecte les propostes de gestió de les àrees tallafocs s'efectuen anàlisis d'aquestes i la seua repercussió ambiental, i igual respecte als usos no forestals en les zones d'interfície (zones agrícoles), amb la finalitat d'evitar efectes ambientals negatius.  
Acció 2.7. Directrius per a l'aprofitament de les pastures. La millora de pastures temporals en antics bancals abandonats mitjançant esmenes adequades a Busot requerirà l'anàlisi de composició de les pastures existents per a evitar afeccions negatives a espècies d'interés com a mesura preventiva.  
En relació amb les actuacions de restauració i repoblació forestal es considera necessari tal com es va indicar en el DA la determinació dels mètodes i tècniques a emprar per la seua repercussió ambiental. En aquest sentit s'estima necessari introduir uns criteris generals que permeten a nivell de pla evitar afeccions negatives significatives posteriorment en els projectes a desenvolupar.  
Respecte als ecosistemes fluvials i a les correccions hidrològic forestals, s'estima necessari establir unes directrius generals que eviten afeccions negatives i permeten en la mesura que siga possible la conservació dels ecosistemes forestals.  
Estratègia 3. Millora de la gestió administrativa de la muntanya.  
Acció 3.3. Agilitar el canvi d'ús forestal a agricultura de muntanya.  
  
El canvi d'ús forestal a ús de muntanya es considera que pot tindre efectes molt positius des del punt de vista paisatgístic i també de la diversitat de fauna i flora, per als ecosistemes. En la proposta del PORF s'estableixen una sèrie de consideracions ambientals a tindre en compte, no obstant això s'estima necessari complementar aquestes en el sentit que el pas de terreny forestal a l'agricultura siga a partir de terrenys d'escàs valor ambiental, bàsicament a partir d'antics terrenys de cultiu, que prèviament s'analitze la vegetació i fauna existent per a determinar la seua conveniència donat el seu escàs valor i que no ocasione efectes negatius significatius, i també el compliment de la legislació sectorial que els afecte, especialment la legislació d'avaluació ambiental i el planejament urbanístic.  
Estratègia 4. Millora del sòl forestal i les seues infraestructures.  
Acció 4.1. Programa d'actuacions silvícoles en els ecosistemes forestals de la demarcació.  
Dins d'aquesta acció s'estableixen criteris apara prioritzar les actuacions silvícoles depenent del risc d'erosió, avingudes, incendis forestals, etc.  
Acció 4.2. Inventari de la xarxa viària.  
A nivell de pla no s'ha analitzat la necessitat de noves vies, ni s'ha valorat a nivell de pla, la qual cosa reduirà l'eficàcia del pla referent a això.  
Si considera necessari establir els següents criteris a nivell de pla, d'acord amb l'indicat en el DA, per a evitar efectes negatius significatius.  
- Respecte a l'inventari de la xarxa viària, haurà d'aportar-se, almenys, la següent informació:  
· Camins forestals: s'hauran de precisar les seues tipologies (característiques físiques, si seran d'una o dues sendes, etc.), les necessitats de manteniment i també el tipus de vehicles, si seran principals o secundaris, i també si es tracta de condicionament de camins existents o de nova obertura.  
És necessari que respecte a aquests es delimiten restriccions segons zones i valors d'aquestes (paisatge, fauna, vegetació, etc.).  
- Criteris ambientals respecte de camins forestals públics:  
1. Es maximitzarà el seu ús amb la finalitat de disminuir la proliferació d'infraestructures del mateix tipus en terrenys forestals.  
2. En les finalitats concretes que es proposen es tindrà en compte les possibles molèsties a fauna d'interés, la possibilitat de restringir l'accés als ecosistemes de major valor.  
- Si com a conseqüència de l'inventari es concloguera la necessitat d'obertura de nous camins, s'hauria de justificar la seua necessitat i analitzar la seua repercussió ambiental per a adoptar decisions, sense perjudici que els projectes que els desenvolupen requerisquen una avaluació ambiental d'acord amb la legislació ambiental vigent.  
Acció 4.6. Estudi i investigació de l'efecte del canvi climàtic sobre d'hàbitats i taxons presents en la demarcació d'Altea.  
Es considera que ha de col·laborar també el servei de vida silvestre en l'avaluació del grau de vulnerabilitat d'espècies autòctones i ecosistemes enfront del canvi climàtic.  
Estratègia 5. Manteniment i millora de valors d'especial interés per la seua importància per a la conservació de la biodiversitat, els ecosistemes i el paisatge.  
Acció 5.1. Implementació de la cartografia d'hàbitats. Es fa referència a la cartografia d'hàbitats que està elaborant el servei de vida silvestre d'aquesta Conselleria, indicant que dels 32 fulls cartogràfics s'ha elaborat cartografia d'hàbitats en 16.  
Tenint en compte l'indicat en el document d'abast respecte a l'estudi de les característiques dels matolls existents i la necessitat de treballar a una escala de més detall, i al no haver-se efectuat aquest estudi i estar la cartografia hàbitats parcialment desenvolupada, es considera que per a evitar efectes negatius significatius a nivell de projecte s'establisca la necessitat d'efectuar una anàlisi de les característiques (raresa, diversitat, funció per a la fauna, funció protectora del sòl, etc.) dels matolls en la zona d'actuació de l'instrument de gestió, prèviament a la seua aprovació, per a poder determinar si és necessari adoptar mesures preventives o correctores.  
Estratègia 6. Compatibilitzar l'ús i gaudi dels serveis ambientals.  
  
Acció 6.1. Directriu de planificació de l'ús públic. Plans d'Ordenació de l'Ús Públic.  
En relació a l'ús públic es considera que en els espais naturals amb figures de protecció haurà de complir-se la normativa vigent en aqueixos espais i amb el pla d'ús públic d'aquests, si escau.  
Respecte a la resta d'espais naturals i el seu ús públic es considera necessari per a evitar efectes negatius en el medi que s'incloga en el contingut dels plans d'ordenació d'ús públic de desenvolupament del PORF que aquests analitzen la capacitat d'acolliment del medi respecte als diferents usos públics per a determinar la seua adequació, i si escau, les mesures preventives i correctores a adoptar.  
- Es considera necessari per a evitar efectes negatius sobre fauna i flora l'establiment de directrius relatives a la regulació de l'escalada, d'acord amb l'informe que el servei de vida silvestre va emetre en la fase de document consultiu per al PORF de la Demarcació forestal de Xàtiva, i que s'entén aplicable al present pla: distingint entre zones amb flora catalogada, amb avifauna catalogada criant en paret rocosa i resta de zones.  
- Altres directrius:  
Si considera necessari establir criteris que permeten evitar efectes negatius significatius a nivell de la conservació i millora dels boscos, relatius a la introducció d'espècies rebrotadores i productores de fruits carnosos en la mesura que siga possible allí on no n'hi haja o siguen escassos per a potenciar la fauna i la capacitat de regeneració després d'incendis; a mesures de gestió específiques per a espècies estranyes, endèmiques i amenaçades; a procurar, en la mesura que siga possible, la salvaguarda de boscos madurs i vells com a reserva de biodiversitat; a la conservació de microhàbitats i ecosistemes especialitzats valuosos; a la conservació d'arbres monumentals; i a la consideració de les àrees que pertanyen al catàleg valencià de base.  
Igualment s'estima necessari establir criteris per als aprofitament de fusta de pinedes en relació amb la necessitat d'establir limitacions en zones amb pendent elevat i en espais amb fonts o brolladors i en les conques de recàrrega d'aqüífers per a protegir els recursos hídrics i la biodiversitat per a evitar efectes negatius.  
- En relació a l'estratègia valenciana per al canvi climàtic i tenint en compte l'informe (21.10.2015) que va emetre en la fase de consultes del document d'abast el servei de lluita contra el canvi climàtic i prevenció del control contra la contaminació, s'estima que diverses accions plantejades en la proposta del pla poden ser concordants amb les mesures plantejades en la referida estratègia.  
- En l'EATE s'indica que s'ha modificat la informació sobre les explotacions mineres, actualitzant-la amb les dades del cadastre miner disponibles en l'actualitat. A més s'indica que a l'efecte d'afectació d'aquestes al sòl forestal i de la correcta restauració de l'espai natural, els límits exactes dels terrenys que han de ser restaurats són els determinats en el Pla de Restauració Integral.  
- Dins dels treballs de conservació de sòls i estabilització de vessants, i per a la regulació d'avingudes ha d'incloure's la conservació i el manteniment dels bancals de pedra de cultius abandonats, que cal potenciar en la mesura que siga possible.  
- En el Pla s'indica que s'ha realitzat la cartografia de sòl forestal d'acord amb els criteris que estableix la normativa sectorial.  
- Diferents actuacions i projectes que desenvoluparan el PORF es troben sotmesos a avaluació d'impacte ambiental d'acord amb la legislació sectorial en la matèria. L'avaluació ambiental del PORF no exclou l'avaluació d'impacte ambiental d'aquells projectes o actuacions subjectes a avaluació d'impacte ambiental d'acord amb la legislació sectorial en la matèria. S'haurà d'incloure una directriu que recorde aquesta circumstància.  
E) Acciones de seguiment de l'aplicació del planejament.  
En relació al seguiment, en l'EATE, s'efectua una valoració dels diferents indicadors proposats en el document d'abast respecte als objectius ambientals, però no es detalla com s'ha de fer el seguiment.  
  
En la proposta de pla s'estableix un pla de seguiment, indicant-se que la vigència del pla és de 15 anys. S'aporten una sèrie d'indicadors comuns i altres específics, i també uns indicadors ambientals coincidents amb els de el document d'abast. La informació s'ha elaborat a partir dels inventaris forestals nacionals i del banc de dades de biodiversitat.  
La informació del banc de dades de biodiversitat s'actualitza per a espècies invasores cada 5 anys i per a espècies en general l'actualització és contínua. Respecte a la resta d'indicadors depenen dels inventaris forestals nacionals i la seua periodicitat de realització, igual que l'escala de treball i el detall de la formacions vegetals que distingeix. Això pot restar eficàcia a aquests indicadors. Hauria sigut molt més eficaç que s'haguera elaborat una cartografia més detallada a nivell de demarcació.  
  
El pla preveu un seguiment que ha d'incloure l'actualització dels indicadors cada 5 anys.   
En relació amb els indicadors ambientals s'indica el següent:  
- Respecte a l'indicador de superfície forestal protegida d'àrees forestals (arborades o no) s'han tingut en compte exclusivament les figures d'espais naturals protegits; no obstant això el planejament urbanístic estableix amb diferents tipologies de protecció relatives a ecosistemes forestals i paisatge: protecció forestal, ecològica, paisatgística, etc. que cal en conseqüència incloure's també.  
- Respecte a l'actualització dels indicadors ambientals cada 5 anys, en aquells casos en els quals es parteix d'informació o cartografia que no s'actualitze amb aqueixa periodicitat (per exemple l'inventari forestal), cal, en la mesura que siga possible, fer una actualització d'aquests a nivell de la demarcació.  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
De conformitat amb el que es disposa en l'art. 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que han exposat, es proposa emetre la present Declaració Ambiental i Territorial Estratègica del Pla d'ordenació dels recursos forestals de Demarcació forestal d'Altea presentada per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental (servei d'ordenació i gestió forestal), havent-se d'incorporar en aquest, abans de la seua aprovació definitiva, les següents determinacions:  
  
A. Els usos genèrics de les zones generals seran:  
- Ús productor: amb aprofitaments forestals respectant els valors ambientals.  
- Ús protector: funcions de protecció enfront d'erosió, aridesa, avingudes, incendis, etc. compatibilitzant-ho amb el respecte als valors ambientals.  
- Ús ambiental: funció de conservació i millora de la biodiversitat, podent ser compatible si escau amb la resta d'usos.  
- Ús recreatiu: clara aptitud per a ús social amb respecte als valors ambientals.  
B. En la descripció de les diferents zones de gestió que s'efectua en el pla, es modificaran les referències que es fan a zones de la zonificació general del document consultiu perquè es corresponguen a la nova zonificació general.  
C. S'han d'establir els següents criteris a seguir en les plantacions de fustes nobles:  
- S'han d'implantar preferentment en terrenys de cultiu.  
- En cas de plantejar-se en terrenys forestals, hauran de ser d'escàs valor ambiental, fonamentalment antics terrenys de cultiu amb caràcter forestal i d'escàs valor ambiental.  
- En qualsevol cas ha de justificar-se la disponibilitat d'aigua, i la no afectació negativa als aqüífers de la zona.  
D. S'ha d'establir com a criteri general per a l'enriquiment o diversificació de les masses forestals: «La elecció d'espècies s'ha de basar en la vegetació autòctona potencial de la zona, adaptada a les condicions ecològiques d'aquesta. Es recomana la col·laboració amb el servei de vida silvestre d'aquesta Conselleria, sense perjudici que justificadament es podrà usar de manera puntual espècies de cultiu que enriquisquen puntualment la zona per a la fauna i excepcional i puntualment espècies no autòctones potencials de la zona.»  
E. S'han d'establir els següents criteris en relació amb l'aprofitament forestal per a fusta i de biomassa forestal amb finalitats energètics:  
  
- L'increment d'aquest tipus d'aprofitaments ha de supeditar-se a la seua compatibilitat amb la conservació de la biodiversitat, el manteniment general dels ecosistemes forestals, i haurà d'analitzar-se amb detall en cada instrument de gestió si la zona és compatible o no amb aquest aprofitament des d'un punt de vista ambiental, ajustant, si escau, la intensitat de l'ús als valors ambientals.  
- Prèviament a l'aprovació de cada instrument tècnic de gestió s'ha d'analitzar amb detall els valors naturals de la zona d'actuació determinant si es poden aplicar aquests aprofitaments i sota quines condicions, prevalent els criteris ambientals de conservació de la biodiversitat i paisatge, enfront de criteris de productivitat i beneficis econòmics. Haurà de justificar-se igualment la compatibilitat de l'aprofitament amb la possible funció protectora de les formacions vegetals.  
  
- Abans de l'aprovació de l'instrument de gestió, s'ha d'analitzar la decisió de l'aprofitament, d'una banda, amb la contribució al canvi climàtic (emissió-fixació CO2), i per una altra, amb la pèrdua de material vegetal necessari per a la formació de sòl, establint mesures preventives que minimitzen els efectes negatius com per exemple deixar en la zona les porcions més fàcilment descomponibles (fullaraca i branques xicotetes).  
- Es coordinarà la planificació de l'aprofitament de la biomassa forestal amb la planificació de la biomassa agrícola en la zona.  
F. Les actuacions que afecten zones amb figures de protecció hauran de respectar les normes que les regeixen, i han de justificar-se prèviament a la seua aprovació. En cas d'afectar-se a microreserves vegetals haurà d'obtindre's prèviament informe del servei de vida silvestre sobre els condicionants i limitacions a observar.  
G. Prèviament a l'aprovació del PORF s'ha d'obtindre un informe de la Conselleria de Cultura respecte a l'afectació al patrimoni cultural, amb l'adopció de les mesures que s'indiquen, si escau.  
H. En aquelles actuacions que hagen de fer-se dins d'aquesta zona eòlica 14 haurà d'analitzar-se prèviament a la seua aprovació les limitacions que pot suposar aquesta.  
I. S'ha d'incloure la conservació i manteniment dels bancals de pedra de cultius abandonats, que han de potenciar-se en la mesura que siga possible, entre els treballs de conservació de sòls i estabilització de vessants, i per a la regulació d'avingudes.  
J. Directrius per a la conservació i la millora dels boscos, s'inclouran:  
- Es potenciarà, en la mesura que siga possible, les repoblacions amb espècies rebrotadores i productores de fruits carnosos, en els llocs on escassegen o estiguen absents.  
- Es procuraran mesures de gestió que no tinguen una incidència desfavorable en la conservació d'elements singulars (espècies estranyes, endèmiques i amenaçades).  
- En els instruments tècnics de gestió s'identificaran els rodals de boscos madurs i vells, sobre la base de criteris de naturalitat i complexitat estructural, i es procurarà, en la mesura que siga possible i sempre que siga convenient, la seua salvaguarda com a reserves de biodiversitat.  
- En els instruments de gestió s'assenyalaran els elements arboris monumentals que actualment formen part del catàleg valencià d'arbres monumentals i caracteritzaran uns altres que potencialment puguen ser inclosos.  
- Els instruments de gestió hauran de considerar les àrees que pertanyen al catàleg valencià de materials de base (fonts de llavors, rodals selectes, poblacions de conservació de recursos genètics). S'haurà de recaptar en aquests casos informe de la secció de conservació de recursos genètics forestals, que establirà les limitacions amb la finalitat de preservar la seua funció com a reserva de recursos genètics.  
- Els instruments de gestió hauran de considerar l'heterogeneïtat territorial i proposar mesures de conservació i gestió, en cas de ser valuosos, dels microhàbitats o ecosistemes locals especialitzats existents en el seu àmbit com a llocs molt pedregosos o rocosos, rocams, brolladors, llacunes temporals, etc.).  
K. En relació als aprofitaments de fusta de les pinedes:  
- Amb la finalitat de conservar els sòls s'ha d'estudiar la necessitat d'establir limitacions als aprofitaments de fusta i als treballs silvícoles en les àrees amb pendent elevat.  
- S'ha d'estudiar la necessitat d'establir limitacions als aprofitaments de fusta i als treballs silvícoles en els espais de fonts o brolladors i en la conca de recàrrega dels aqüífers per a protegir els recursos hídrics i la biodiversitat.  
L. S'ha d'incloure la següent directriu: totes les accions i actuacions que es desenvolupen en zones afectades per risc d'inundació hauran de sotmetre's a informe d'afectació de risc d'inundació, i per tant, a la valoració de compatibilitat, del servei competent en aquesta matèria (actualment el servei d'ordenació del territori de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori).  
M. S'han d'incloure en el PORF les determinacions de l'informe del servei d'infraestructura verda i paisatge:  
A) Les mesures i accions necessàries per al compliment dels objectius de qualitat paisatgística definides en l'estudi de paisatge s'integraran en les estratègies, directrius i propostes d'actuació (apartat 10 del referit estudi).  
B) S'han d'incloure com a part de la infraestructura verda del territori delimitada pel Pla el següent:  
- Les superfícies representades gràficament com a «Terreny forestal» en el pla núm. 5 «Infraestructura verda».  
- Les zones prioritàries d'actuació enfront de riscos alts: erosió, desertificació, risc d'avingudes, incendis forestals i recàrrega d'aqüífers.  
  
C) Els plans (en la mesura que zonifiquen o regulen usos) i projectes que es duguen a terme en el marc del PORF deuran ser avaluats (per l'òrgan substantiu) amb la finalitat de determinar la seua incidència concreta en el paisatge i la infraestructura verda i, en el cas d'alterar significativament el caràcter o la percepció del paisatge o estar sotmesos a avaluació ambiental, elaborar un estudi d'integració paisatgística i obtindre informe del servei d'infraestructura verda i paisatge.  
N. Es corregiran las estratègies, accions i directrius proposades en el següent sentit:  
Estratègia 1. Augment de la gestió forestal sostenible en la demarcació d'Altea.  
Acció 1.1: Directrius en la redacció d'instruments tècnics de gestió forestal en la demarcació d'Altea:  
- Prèviament a l'aprovació de l'instrument tècnic de gestió s'ha de concretar l'ús principal específic de la zona d'actuació, tenint en compte l'ús o els usos principals definits en les zones generals, que hauran de revisar-se per a cada zona d'actuació, i l'àmbit de referència en què s'enquadra aquesta, i cal sempre complir-se el criteri següent, i cal justificar-ne el compliment. L'aprofitament dels recursos s'ha de planificar perquè es realitze de forma ordenada i sempre que siga compatible amb la conservació i protecció dels ecosistemes presents i en equilibri amb els objectius ambientals detallats en l'apartat 3.1. de la present memòria, i també amb els objectius de qualitat paisatgística establits en l'apartat 7 de l'Estudi de Paisatge, adaptats a l'àmbit que comprenga la zona de l'aprofitament. S'ha de determinar en cada cas el servei ambiental prioritari però sempre respectant el que abans s'ha indicat.  
  
S'ha de determinar si hi ha zones en les quals no caldria actuar per algun motiu ambiental, i en cas d'actuar-se, sota quines condicions ambientals ha de fer-se, si escau.  
- Prèviament a l'aprovació de l'actuació o de l'instrument tècnic de gestió, s'haurà d'efectuar el següent:  
1. Estudi de la vegetació i fauna de la zona en la qual s'ha intervenir, i una valoració d'aquesta. S'ha d'analitzar detalladament els matolls i herbassars (raresa, diversitat, funció per a la fauna, funció protectora del sòl, etc.).  
En la mesura que siga possible i segons el tipus d'actuació, s'ha d'analitzar la complexitat i composició dels diferents estrats presents, en aspectes relatius al grau de naturalitat i maduresa i la singularitat i diversitat d'espècies, amb la finalitat de poder establir mesures per a la seua conservació i gestió.  
En relació amb l'estrat arbustiu serà d'important rellevància per a la gestió conéixer l'abundància i grau de cobertura d'espècies d'estratègia rebrotadora i de les productores de fruits carnosos, espècies que són la clau per a la resiliència de l'ecosistema i de l'abundància d'interaccions mutualistes planta-animal en els boscos mediterranis.  
  
2. S'ha de determinar i justificarà si pel valor de la zona i el tipus d'actuació, la intervenció plantejada ha de dur-se a terme o no, i en cas afirmatiu, sota quines condicions.  
3. Es consultarà per l'òrgan substantiu prèviament al servei de vida silvestre o el competent en matèria de biodiversitat en relació a espècies de fauna i flora i hàbitats d'interés, que determinarà si escau les mesures a adoptar en cas de ser acceptable la intervenció.  
El tipus d'actuacions sobre les quals es considera necessari aquest procés, per la seua possible repercussió ambiental, són: repoblacions forestals, aprofitaments per a producció de fusta i biocombustible, plantació de fustes nobles, aprofitament de pastures, i obres de correcció hidrològic forestal.  
Aquesta anàlisi, l'ha de fer el promotor de l'actuació i hauran de valorar-se aquests extrems per part de l'administració que l'autoritze, després de l'avaluació d'impacte ambiental per a aquells supòsits establits en la legislació sectorial en la matèria.  
Per a determinar l'ús de les zones d'actuació i sota quines condicions es duran a terme, hom ha de fer servir criteris per a la valoració de la flora, fauna i vegetació basats en els diferents graus de protecció establits en la legislació sectorial, i també criteris científic - tècnics de general acceptació tenint en compte l'àmbit de referència (demarcació). S'indiquen alguns, que són específics per a vegetació i ecosistemes, i uns altres poden aplicar-se també a espècies:  
- Grau de raresa i amenaça.  
- Diversitat.  
- Fragilitat i reversibilitat.  
- Representativitat.  
- Grau de conservació o naturalitat (alteració humana).  
- Grau de maduresa.  
- Presència d'exemplars singulars pel seu desenvolupament.  
- Importància per a la fauna, per a l'aprofitament humà (fusta, pastures, etc.) i per a la protecció enfront de l'erosió.  
Quan es tracte de zones semiàrides l'estudi previ a les actuacions abans indicades ha d'incloure:  
1. Estudi de la vegetació i fauna de la zona en la qual s'ha intervenir, duent a terme una valoració d'aquesta. S'ha d'analitzar detalladament els matolls i herbassars.  
2. S'ha de determinar i justificarà si pel valor de la zona i el tipus d'actuació, la intervenció plantejada ha de dur-se a terme o no, i en cas afirmatiu, sota quines condicions.  
3. S'obtindrà informe favorable previ del servei de vida silvestre o el competent en biodiversitat en aquelles zones en les quals hagen hàbitats protegits del catàleg valencià de flora protegida que determinarà si escau les mesures a adoptar en cas de ser acceptable la intervenció.  
  
4. En cas de plantejar-se la implantació de vegetació arborada, haurà de justificar-se adequadament la seua conveniència, i és prioritària en principi la consecució de la vegetació potencial de la zona, que majoritàriament és de formacions arbustives.  
- En la redacció dels instruments de gestió, les recomanacions que s'estableixen en els criteris de consulta de la web d'aquesta Conselleria en relació a les figures de protecció i al banc de dades de biodiversitat, han de ser obligatòries i justificar-se en el document el compliment de les normes que regisquen cada figura de protecció, i també les mesures de protecció i millora de les espècies i hàbitats d'especial interés, sense perjudici del compliment de la seua legislació sectorial sobre aquest tema.  
- Prèviament a l'aprovació dels instruments tècnics de gestió forestal que es desenvolupen a partir del PORF, es durà a terme en cas d'afectació a espai inclòs en la Xarxa Natura 2000, una avaluació de repercussions sobre aquesta d'acord amb el que s'estableix en la legislació sectorial.  
Estratègia 2. Simplificació de la gestió.  
Acció 2.3. Directrius generals de silvicultura.  
S'ha d'incloure com a criteri ambiental per a les actuacions silvícoles el següent: El programa d'actuacions silvícoles es realitzarà prevalent el concepte de sostenibilitat enfront del de productivitat, assegurant el manteniment de la biodiversitat i garantint la recuperació de les interaccions ecològiques.  
Acció 2.4. Directrius silvícoles per a restauració d'àrees degradades.  
  
- En relació amb l'ús en la restauració en zones de baixa productivitat (àrid o semiàrid alacantí) d'espècies al·lòctones, de forma molt justificada, com Tetraclinis articulata, Ziziphus jujuba i Argania spinosa, i també en terrenys d'algeps Eleagnus angustifolia o Populus euphratica, es considera que Ziziphus jujuba i Eleagnus angustifolia han de descartar-se. Respecte de la resta d'espècies indicades, el seu ús ha de ser excepcional (caràcter experimental, etc.), i cal obtindre prèviament a l'aprovació de l'instrument tècnic de gestió un informe favorable del servei de vida silvestre d'aquesta conselleria.  
- L'elecció d'espècies per a la repoblació s'ha de fer en col·laboració amb el servei de vida silvestre o servei amb competència en biodiversitat, a fi de triar aquelles espècies autòctones potencials de la zona i millor adaptades ecològicament. La selecció d'espècies haurà de basar-se també en el coneixement de la vegetació potencial de cada zona (associacions vegetals) i de la realitat de la demarcació forestal, tant a nivell de vegetació com de flora.  
Acció 2.6. Directrius per a l'execució de tractaments de defensa contra incendis forestals: s'han d'analitzar prèviament a l'aprovació les propostes de gestió de les àrees tallafocs (tals com ús de bestiar, espècies a mantindre, intensitat, funcionalitat com a via d'accés contra incendis, etc.), les repercussions ambientals des del punt de vista de l'ecosistema: fauna, flora d'interés, etc., per a adoptar mesures correctores, si cal.  
Prèviament a l'aprovació dels instruments de gestió han d'analitzar-se la funció de les zones agrícoles existents en la zona en el seu paper de lluita contra incendis i també en la seua funció paisatgística i per a la fauna, per a adoptar mesures sobre aquest tema.  
Acció 2.7. Directrius per a l'aprofitament de les pastures. En relació a la millora de pastures temporals en antics bancals abandonats mitjançant esmenes adequades a Busot, s'ha d'analitzar la composició florística de les pastures prèviament per a evitar afeccions negatives a espècies d'interés com a mesura preventiva.  
Unes altres:  
- Si inclouran com a criteris generals de restauració i repoblació respecte de l'ús de mètodes o tècniques els següents:  
· En relació als criteris de preparació del sòl, com a norma general els tractaments per a la preparació dels sòls tindran un caràcter puntual, excepte justificació.  
· Respecte de les tècniques: s'han de fer servir amb caràcter general tècniques de preparació del sòl puntuals com són els aclotats, i només justificadament tècniques que suposen un trencament continu i profund del perfil del sòl com a tècniques de subpaviment profund per corbes de nivell i el de cavallonat amb desfonament en profunditat.  
- S'han d'incloure les següents directrius en relació a la restauració dels ecosistemes fluvials i les correccions hidrològic forestals:  
· Directrius de restauració ecosistemes de ribera:  
1. Es considera fonamental l'adequació morfològica de les riberes quan siga necessari.  
2. És molt important disposar de superfície suficient per a la restauració dels ecosistemes de ribera, havent de valorar-se la possibilitat d'adquisició de nous terrens.  
3. Ocupació en aquelles situacions que ho permeten de tècniques de bioenginyeria.  
4. Adequada elecció d'espècies basada en el coneixement previ de la vegetació de la zona i enfocada també a la restauració de l'ecosistema (funcionalitat per a la fauna).  
· Directrius correccions hidrològic forestals:  
1. Ús en la mesura que siga possible de tècniques de bioenginyeria en els llits.  
2. Buscar, en la mesura que siga possible, la compatibilitat de les diferents estructures que poden plantejar-se amb la vegetació per a millorar la integració paisatgística i la funcionalitat per als ecosistemes.  
Estratègia 3. Millora de la gestió administrativa de la muntanya.  
Acció 3.3. Agilitar el canvi d'ús forestal a agricultura de muntanya.  
  
- S'han d'incloure com a consideracions ambientals a seguir respecte a aquest canvi d'ús també les següents:  
· Aquest canvi d'ús s'ha de fer fonamentalment a costa de terrenys forestals en antics cultius abandonats.  
· Prèviament al canvi, i sense perjudici que aquest complisca el que s'estableix en la legislació sectorial d'avaluació ambiental i en el planejament urbanístic, haurà d'analitzar-se la vegetació i fauna existent per a determinar la conveniència del canvi d'ús donat el seu escàs valor i que no ocasione efectes negatius significatius.  
Estratègia 4. Millora del sòl forestal i els seus infraestructures.  
Acció 4.2. Inventari de la xarxa viària.  
- Respecte a l'inventari de la xarxa viària, haurà d'aportar-se, almenys, la següent informació:  
· Camins forestals: s'hauran de precisar les seues tipologies (característiques físiques, si seran d'una o dues sendes, etc.), les necessitats de manteniment i també el tipus de vehicles, si seran principals o secundaris, i també si es tracta de condicionament de camins existents o de nova obertura.  
És necessari que respecte a aquests es delimiten restriccions segons zones i valors d'aquestes (paisatge, fauna, vegetació, etc.).  
- Criteris ambientals respecte a camins forestals públics:  
1. Si maximitzarà el seu ús amb la finalitat de disminuir la proliferació d'infraestructures del mateix tipus en terrenys forestals.  
2. En les finalitats concretes que es proposa es tindrà en compte les possibles molèsties a fauna d'interés, la possibilitat de restringir l'accés als ecosistemes de major valor.  
- Si com a conseqüència de l'inventari es concloguera la necessitat d'obertura de nous camins, s'haurà de justificar la seua necessitat i analitzar la seua repercussió ambiental per a adoptar decisions, sense perjudici de la necessitat de ser sotmesos a avaluació ambiental d'acord amb la legislació ambiental vigent.  
Acció 4.6. Estudi i investigació de l'efecte del canvi climàtic sobre d'hàbitats i taxons presents en la demarcació d'Altea.  
Es considera que ha de col·laborar també el servei de vida silvestre o el servei amb competència en matèria de biodiversitat en l'avaluació del grau de vulnerabilitat d'espècies autòctones i ecosistemes enfront del canvi climàtic.  
Estratègia 6. Compatibilitzar l'ús i gaudi dels serveis ambientals.  
  
Acció 6.1. Directriu de planificació de l'ús públic. Plans d'Ordenació de l'Ús Públic.  
- En els espais naturals amb figures de protecció complirà la normativa vigent en aqueixos espais i el pla d'ús públic d'aquests.  
  
- Respecte a la resta d'espais naturals es considera necessari per a evitar efectes negatius en el mitjà que els plans d'ordenació d'ús públic que aquests s'elaboren en funció de la capacitat d'acolliment del mitjà respecte als diferents usos públics per a determinar la seua adequació, i si escau, les mesures preventives i correctores a adoptar.  
  
Si inclouran les següents directrius relatives a la regulació de l'escalada:  
1. Zones amb flora catalogada: prohibició d'instal·lar vies noves i prohibició d'escalar en vies existents.  
2. Zones amb avifauna catalogada criant en la paret rocosa:  
2.1. Vies d'escalada instal·lades. Zona amb restricció temporal (prohibit d'escalar entre gener-juny).  
2.2. Prohibició d'instal·lar vies noves.  
3. En la resta de zones:  
3.1. Si hi ha vies d'escalada ja existents, no hi ha cap restricció.  
3.2. Si es pretenguera instal·lar vies noves i estigueren en Xarxa Natura 2000 o hi haguera fauna o flora protegida haurà de ser avaluat per l'òrgan competent.  
O. En algunes al·legacions se sol·licita la modificació del terreny forestal en la cartografia PATFOR, indicant-se en la documentació presentada que aqueixa modificació està per fer. Es considera en aquests casos que s'estima l'al·legació i que es procedirà a la correcció sol·licitada.  
P. L'avaluació ambiental del PORF no exclou l'avaluació d'impacte ambiental d'aquells projectes o actuacions que els desenvolupen subjectes a avaluació d'impacte ambiental d'acord amb la legislació sectorial en la matèria.  
Q. Seguiment del pla:  
- Indicadors ambientals:  
· En aquells indicadors en els quals es parteix d'informació o cartografia de l'inventari forestal nacional que no s'actualitze amb la periodicitat de 5 anys, s'ha de fer, en la mesura que siga possible, una actualització d'aquests a nivell de la demarcació.  
· S'haurà de comptabilitzar en la informació de l'indicador de superfície forestal protegida d'àrees forestals (arborades o no) aquells sòls que compten en el planejament urbanístic amb diferents tipologies de protecció relatives a ecosistemes forestals i paisatge: protecció forestal, ecològica, paisatgística, etc.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels quals, si escau, procedisquen en via judicial contenciosa administrativa enfront de la disposició de caràcter general que haguera aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici dels quals procedisquen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, si escau, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la seua pròrroga en els termes establits en el art 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Generalitat. Es donarà trasllat d'aquesta a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica al fet que es refereix l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot això, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: Emetre la Declaració Ambiental i Territorial Estratègica del Pla d'Ordenació dels Recursos Forestals (PORF) de la Demarcació Forestal d'Altea, i cal incorporar al Pla les determinacions finals assenyalades.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte de definitiu en via administrativa, no caben recursos; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 6 de juny de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 28 de juny de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8350, del 30-07-2018 (2018/6946)

RESOLUCIÓN de 28 de junio de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 173/15-EAE Altea.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8350

Fecha DOGV
:   30-07-2018

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2018/6946

CVE


Fecha del documento
:   28-06-2018

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Altea](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 28 de junio de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 173/15-EAE Altea. [2018/6946]  
De conformidad con el artículo 54.8 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica correspondiente al expediente 173/15-EAE Altea.  
  
«Declaración ambiental y territorial estratégica  
Trámite: evaluación ambiental de Plan  
Promotor: Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental (servicio de ordenación y gestión forestal)  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural  
Localización: Demarcación forestal de Altea  
Expediente: 173 € 2015 € EAE  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 31 de mayo de 2018, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de declaración ambiental y territorial estratégica del Plan de Ordenación de los Recursos Forestales (PORF) de la demarcación forestal de Altea, en los siguientes términos:  
El objeto de la declaración ambiental estratégica y territorial es evaluar la integración de los aspectos ambientales en la propuesta de plan o programa sujeto a evaluación ambiental estratégica ordinaria conforme a la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (LOTUP). Para ello verificará todo el procedimiento seguido y analizará los impactos que se deriven por la aplicación del plan, estableciendo en su caso, las condiciones finales que se deban incorporar en el mismo previamente a su aprobación.  
El 18 de octubre de 2017 el Ayuntamiento remite la propuesta del PORF y su expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica.  
En formato papel:  
- Estudio ambiental y territorial estratégico (EATE).  
- PORF - Memoria.  
- PORF - Cartografía.  
En formato digital:  
- DVD 1: Expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica:  
1. Inicio de expediente ambiental:  
· Borrador PORF.  
· Documento inicial estratégico y planos.  
· Escritos solicitud de inicio  
2. Informes recibidos fase consulta DA.  
3. Documento de alcance.  
4. Plan de participación pública.  
5. Versión preliminar PORF y EATE, sometidos a información pública y consultas:  
· EATE  
· Versión preliminar PORF y planos  
· Estudio de paisaje y planos.  
6. Consultas y participación pública:  
· Escritos consulta a Aytos. y otras admin. públicas.  
· Alegaciones recibidas.  
· Anuncios publicación.  
7. Propuesta Final PORF:  
· EATE septiembre 2017.  
· Anejo I:  
· Integración en el PORF de los aspectos ambientales, funcionales y territoriales contenidos en el DA.  
· Integración en el PORF de las consultas realizadas por las administraciones consultadas.  
· Integración en el PORF del plan de participación pública.  
· PORF septiembre 2017. Incluye Plan de seguimiento.  
· Estudio de paisaje. Enero 2017.  
· Planos PORF y estudio de paisaje.  
- DVD 2: Cartografía final.  
  
El 16 de noviembre de 2017 por el servicio de ordenación y gestión forestal se remitió la siguiente documentación:  
- Certificado de información pública.  
- Cumplimiento de los parámetros, determinaciones, y documentos exigidos por la normativa sectorial de aplicación.  
A) Análisis del proceso de evaluación.  
Las fechas más relevantes del proceso de evaluación ambiental seguido han sido:  
  
Presentación de la solicitud de inicio 14/09/15  
Emisión del Documento de Alcance (DA) 25/05/16  
Participación pública y consultas de la versión preliminar del plan, del EATE y resto documentación exigible, durante un periodo de 45 días.  
Fecha de publicación en el DOGV: 19/10/16  
Remisión de la documentación para emitir DATE por subdirector general de Medio Natural. Documento con diligencia del jefe de servicio de Ordenación y Gestión Forestal que se trata de documentación original que se somete a DATE. 18/10/17  
  
  
B) Análisis del estudio ambiental y territorial estratégico.  
B.1) Determinaciones a tener en consideración señaladas en el documento de alcance.  
Hay que indicar que se han tenido en cuenta gran parte de las consideraciones ambientales o directrices indicadas en el documento de alcance, y aquellas que no lo han sido se analizan más adelante para su incorporación.  
Las consideraciones efectuadas en el documento de alcance respecto a la metodología de la evaluación y de la planificación, diagnóstico del medio, zonificación, objetivos y usos, evaluación, seguimiento, etc., se han seguido parcialmente. Aunque este hecho hace perder cierta eficacia al plan y dificulta su análisis, se estima que se cuenta con elementos de juicio suficientes para su análisis, y se han incorporado al menos las determinaciones que se estiman necesarias para evitar efectos significativos negativos a nivel de plan, como más adelante se argumenta.  
A continuación se efectúan algunas consideraciones respecto a estas cuestiones:  
- En la descripción de las zonas de gestión, no se indica la numeración a que la zonificación se refiere. Se trata, al parecer, de referencias a la zonificación de la demarcación efectuada en el documento consultivo, y en consecuencia deben modificarse las mismas, al haberse abandonado esa zonificación general, y adaptarse a la nueva zonificación general.  
- El análisis de los efectos no se ha realizado a nivel de zonas o unidades ambientales sino de forma genérica para la demarcación.  
- El plan describe los elementos del patrimonio cultural de la demarcación, indicándose en el EATE que no afectan a terreno forestal. No obstante, se estima necesario que la conselleria de cultura informe previamente a la aprobación del PORF al respecto.  
En la fase de documento de alcance se obtuvo informe de la Dirección general de cultura y patrimonio de 15 de enero de 2016 en el que se indicaba que a nivel de patrimonio arqueológico, arquitectónico y etnológico el plan debería recoger la normativa sectorial correspondiente.  
Desde el punto de vista paleontológico se indica que existen diversos yacimientos paleontológicos y que su presencia habrá de ser tenida en cuenta en la ejecución de acciones en su entorno. Se recuerda igualmente la necesidad de autorización de esa dirección General para intervenciones que tengan lugar en los ámbitos donde se conozca o se presuma la existencia de restos de ese tipo.  
Se recuerda igualmente que los estudios de impacto ambiental que se tramiten de proyectos de desarrollo del presente plan deberán contar con el informe vinculante de la Dirección general de cultura y patrimonio.  
- En el EATE se analizan sucintamente la relación con otros planes y programas. Se indica que se ha tenido en cuenta el planeamiento urbanístico para la cartografía del suelo forestal.  
En relación con las limitaciones que puede suponer el plan eólico en la zona 14, el análisis efectuado es genérico. En consecuencia, se estima necesario que aquellas actuaciones que vayan a realizarse dentro de esta zona eólica analicen previamente a su aprobación las limitaciones que puede suponer la misma para esas actuaciones.  
- No se han efectuado los estudios de las características de los matorrales existentes, las propuestas de áreas cortafuegos, etc., de acuerdo con lo indicado en el DA, estableciendo esta DATE una serie de determinaciones para subsanarlo, como más adelante se argumentará.  
- La cartografía utilizada es a escala 1:225.000, no habiéndose descendido a mayor detalle, lo que puede restar eficacia al plan.  
- La zonificación general efectuada es la empleada en el plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR) aprobado mediante Decreto 58/2013, de 3 de mayo, descartándose la zonificación planteada en el documento consultivo. Se lleva a cabo un análisis de cada una de las zonas y se indica para cada una de ellas los usos primordiales y los objetivos y acciones más específicos.  
- En la fase de documento de alcance se obtuvo informe del servicio de ordenación del territorio de 26 de octubre de 2015 en el que se indicaba lo siguiente: el plan está afectado parcialmente por riesgo de inundación de diferentes niveles y se considera compatible con el cumplimiento de las consideraciones finales, según el PATRICOVA. Se establece la obligación de someter a informe las acciones a desarrollar en zonas afectadas por riesgo de inundación.  
B.2) Contenidos acordes con el documento de alcance  
En el anejo núm. 1 del EATE se indica cómo se han integrado las consideraciones ambientales, funcionales y territoriales contenidos en el documento de alcance, haciendo referencia a diversos aspectos: zonificación, objetivos ambientales, infraestructuras, paisaje, etc.  
En el PORF igualmente se indica, en sus conclusiones, que se han incorporado las indicaciones realizadas por el documento de alcance.  
Respecto al EATE, el mismo ha seguido en parte las indicaciones efectuadas en el documento de alcance.  
La documentación presentada permite efectuar una evaluación del plan y establecer, como más adelante se argumentará las determinaciones que deberán incorporarse al plan previamente a su aprobación.  
B.3) Contenidos acordes con el anexo VII de la LOTUP  
El contenido del EATE se ajusta, en líneas generales, a lo establecido en el anexo VII de la LOTUP, estimándose suficiente para llevar a cabo la evaluación ambiental del plan.  
De acuerdo con el EATE y los resultados de la evaluación, no se considera necesario adoptar medidas correctoras. No obstante, se indica que se emplearán los instrumentos de gestión forestal que el PORF plantea, para comprobar que las actuaciones se adecuan al plan y para seguir la ejecución del mismo, e igualmente para prevenir y evitar la realización de aquellas actuaciones que puedan dar lugar a afecciones ambientales negativas.  
En relación al seguimiento, en el EATE, se efectúa una valoración de los diferentes indicadores propuestos en el documento de alcance respecto a los objetivos ambientales, pero no se detalla cómo se efectuará ese seguimiento, circunstancia que se aborda en el plan.  
B.4) Información territorial  
El ámbito de actuación es la demarcación forestal de Altea que se ubica al Noreste de la provincia de Alicante e incluye las comarcas de La Marina Alta, La Marina Baixa y L'Alacantí.  
La relación de municipios, 60, es la siguiente: Atzúbia, Alcalalí, Beniarbeig, Benidoleig, Benigembla, Benimeli, Benissa, Benitachell, Calp, Castell de Castells, Dénia, Gata de Gorgos, Jávea, Llíber, Murla, Ondara, Parcent, Pedreguer, Pego, Els Poblets, El Ràfol d'Almunia, Sagra, Sanet i Negrals, Senija, Teulada, Tormos, Vall de Gallinera, La Vall de Laguar, La Vall d'Ebo, El Verger y Xaló de la comarca de La Marina Alta; L'Alfàs del Pi, Altea, Beniardà, Benidorm, Benifato, Benimagrell, Bolulla, Callosa d'en Sarrià, El Castell de Guadalest, Confrides, Finestrat, La Nucia, Orxeta, Polop, Relleu, Sella, Tàrbena y Villajoyosa de la Comarca de La Marina Baixa; y Agost, Aigües, Alicante, Busot, El Campello, Jijona, Mutxamel, San Vicente del Raspeig, Sant Joan d'Alacant y Torremanzanas de L'Alacantí.  
La demarcación limita al este con el Mediterráneo, al norte con la comarca de La Safor (Valencia), al oeste con El Comtat, L'Alcoià y El Vinalopó Mitjà (Alicante) y al sur con El Baix Vinalopó (Alicante).  
La superficie de la demarcación es de 198.910 ha, siendo un 53 % forestal. La superficie forestal de utilidad pública es de 22.983 ha. En el período 1995-2004, se produjeron 671 incendios, de los que un 36 % fueron intencionados y afectaron al 57 % de la superficie (en su mayoría menores de 1 hectárea cada uno).  
Respecto al cultivo, predomina el secano entre los relieves montañosos, y los cítricos dominan fundamentalmente en el extremo norte costero.  
B.5) Descripción de la alternativa elegida: propuesta de plan.  
En el EATE se analizan 4 alternativas de escenarios: no gestión; aplicación del PORF con un enfoque local, aplicación del PORF con la zonificación del documento consultivo y la alternativa 3, elegida.  
Como objetivos ambientales del plan se reflejan los que se indicaron en el documento de alcance:  
1. Mantenimiento, conservación y mejora de la biodiversidad de los ecosistemas forestales.  
2. Proteger la estructura y funcionamiento de los sistemas naturales y detener la pérdida de la biodiversidad.  
3. Mantenimiento y mejora de la función protectora de los bosques.  
4. Paisaje:  
1) Delimitar la infraestructura verde a escala de la demarcación, identificando los paisajes de mayor valor y las conexiones entre ellos.  
2) Proteger y poner en valor los paisajes de mayor valor ecológico, cultural y visual.  
3) Favorecer el uso, acceso y disfrute público del paisaje a partir de una ordenación integral con la nueva zonificación.  
4) Mejorar y restaurar los paisajes deteriorados.  
5) Preservar el carácter visual de los diferentes paisajes de la demarcación estableciendo criterios y directrices para la protección de las principales vistas hacia los paisajes de mayor valor.  
Una vez realizados el diagnóstico y establecidos los objetivos de calidad ambiental, se establecen los siguientes objetivos de la ordenación:  
Como objetivo general (O.0) se establece: mejorar el estado general de los terrenos forestales de la demarcación en base a una gestión forestal sostenible, buscando la multifuncionalidad de los montes, la conservación de la diversidad biológica y paisajística y el desarrollo rural.  
Para la consecución del mismo se formulan objetivos específicos que, a su vez, dan lugar a estrategias. Estos objetivos se concretarán en acciones que combatan las amenazas, corrijan las debilidades, mejoren las capacidades para mantener las fortalezas y aprovechar las oportunidades.  
Objetivos específicos propuestos (5):  
O.1. Gestionar y promover la gestión del territorio forestal de forma sostenible y planificada contemplando la multifuncionalidad del mismo.  
O.2. Mantener y mejorar la capacidad de los terrenos forestales para la provisión de servicios ambientales.  
O.3. Compatibilizar el uso y disfrute de los servicios ambientales.  
O.4. Clarificar, simplificar y promover el aprovechamiento de servicios de producción y culturales  
O.5. Conservar y mejorar los valores naturales que contribuyen a la biodiversidad específica y de los ecosistemas y hábitats así como del paisaje.  
Respecto a la zonificación, se ha seguido la establecida por el PATFOR (2013) que dividía el territorio en las siguientes tres grandes zonas:  
1. Zona de alta productividad: 77.333 ha.  
Los usos primordiales en la actualidad son el protector y el ambiental, a los cuales no deben estar supeditados otros usos como el recreativo y el productor. En esta zona se podría aumentar el potencial productivo de diferentes servicios como el maderero y la biomasa forestal.  
Los objetivos primordiales para esta zona son la conservación y la mejora de los valores naturales que contribuyen a la riqueza biológica y el mantenimiento y mejora de la capacidad de los terrenos forestales para la provisión de los servicios ambientales.  
Se establecen como relevantes las siguientes actuaciones concretas:  
- Control de flora alóctona (E.5.2) en el ámbito del Parque Natural del Montgó y formaciones forestales próximas a la costa.  
- Acciones de restauración hidrológico - forestal (E.4.4) en las cabeceras de cuenca Girona y Girona - Gorgos: MUP's Ombria o Pla d'Alcalà, Pla del Corralet, Pla d'Alcalà y Foia Llarga, terrenos forestales propiedad privada sitos en El Seguili y la Serra del Castell d'Aixà y los pertenecientes a ayuntamientos de Pedreguer, Alcalalí y Beniarbeig.  
2. Zona sierras y valles de transición: 49.970 ha.  
Los usos principales que se dan en la actualidad son el productor y el recreativo.  
En general, no es objetivo directo de esta zona aumentar la producción de madera o biomasa, dado el carácter abrupto de su fisiografía y la importancia de los servicios de regulación. No obstante, esta podría verse aumentada si las superficies objeto de aprovechamiento aumentasen. Y para ello, sería beneficioso el asociacionismo entre propietarios forestales, que como se ha comentado anteriormente, son en su mayoría privados y minifundistas.  
Los objetivos principales son el mantenimiento y mejora de los servicios de producción compatibles con la conservación de la biodiversidad y la planificación del uso público.  
Para conseguirlo se plantean como acciones más relevantes:  
- El fomento del asociacionismo de propietarios forestales privados (E7.1) que permita un aprovechamiento de los recursos forestales con fines económicos rentables y ordenado mediante la redacción de Instrumentos de Gestión,  
- La redacción de Planes de Ordenación del Uso Público (E1.3) en los MUP: Puig Campana, Serra de Bèrnia y Serrella Aitana. Y en otros montes como el Ponotx, el resto de Serra de Bèrnia en manos privadas o públicas (Ayuntamientos de Polop, Callosa d'en Sarrià).  
- Las acciones propuestas para la simplificación y mejora de la gestión administrativa del monte van a favorecer la consecución de estos objetivos principales.  
3. Zona del semiárido:70.069 has.  
El principal uso de esta zona es el protector, y las actuaciones a realizar en ella deben estar encaminadas a minimizar los riesgos ambientales y a mejorar las condiciones de los ecosistemas forestales para aumentar su efecto de regulación. Sin prejuicio del desarrollo de otros usos actuales como el productor y el recreativo, siempre y cuando sean prioritarios con el protector.  
El objetivo prioritario es el de mantenimiento y mejora de la capacidad del territorio forestal para la provisión de los servicios ambientales, principalmente en relación con los servicios de regulación. Para lo cual la acción preferente es la restauración forestal (E4.5) en MUP's donde se concentren más riesgos altos (las de Criterio 1 de acuerdo con la E4.1.).  
Imagen I. Zonificación general Demarcación de Altea. En verde zona de alta productividad, en naranja zona de transición y en amarillo zona semiárida.  
Se ha realizado una zonificación para la gestión, 12 zonas, para facilitar la misma, a escala 1:225.000. Se ha partido en general de la cartografía del PATFOR.  
1. Zonas con necesidad urgente de tratamientos silvícolas para dosificar la competencia: supondrá un mejor desarrollo de las masas forestales, disminuyendo la biomasa y el riesgo de incendio así como el riesgo de plagas.  
Superficie: 5.291,87 ha. En las masas de pinar en estado de latizal o fustal con fracción cabida cubierta superior al 70 % (las que se encuentran agrupadas en el estrato núm. 1 del IFN3).  
2. Zonas con masas arboladas a densificar: el objetivo es la densificación de las masas pero también aumentar la diversidad botánica. Las actuaciones se dirigirán a las zonas cubiertas por masas de escasa densidad o por arbolado ralo y disperso. Se corresponden con el estrato 3 del IFN3 (latizales y fustales de pino carrasco con fracción cabida cubierta (Fcc) entre el 20 % y el 40 %) y con los estratos 6 y 8 del IFN3 (superficies ralamente arboladas, con Fcc menor del 40 %, tanto de pino carrasco como de encina).  
Se establecen tres tipos de repoblación:  
1. Con pino carrasco como especie principal.  
2. Con pino carrasco en mezcla con encina, acebuche, algarrobo y otras.  
3. Con pino carrasco en mezcla con encina, acompañada en umbrías, vaguadas, suelos profundos, etc. con quejigos, fresnos, arces, mostajos, etc.  
La superficie de repoblación será en total 9.101,36 has.  
3. Zonas con potencialidad para aumentar el servicio de producción de madera y biocombustible: masas de pinar en estado de latizal o fustal existentes en la demarcación (estratos 1 y 3 del IFN3) que presentan una posibilidad superior a 0,5 m³/ha/año según los cálculos realizados por el PATFOR (2013).  
En una de ellas se estima una posibilidad maderera de entre 1-1,5 m³/ha/año, ocupando una superficie de 2.749,63 ha. La otra tendría una posibilidad maderera menor, de entre 0,5-1 m³/ha/año, y abarcaría 874,71 ha en la demarcación.  
4. Zonas con potencialidad para el aprovechamiento de pastos, de setas y para la apicultura.  
Zonas con aprovechamiento de pastos: zonas con arbolado y matorral con capacidad para soportar carga ganadera. De entre ellas, 52.362,15 ha son capaces de sostener más de 2 UGM / 100 ha.  
Zonas de aprovechamiento micológico, centrado fundamentalmente en el género Lactarius: las zonas con productividad media de Lactarius en la demarcación se concentran en los pinares de los municipios de Jijona, Benimantell, Castell de Castells, Benigembla, Parcent, Murla y La Vall d'Ebo.  
La superficie de la demarcación susceptible de generar recursos para la producción apícola es de 38.688,46 ha.  
5. Zonas con posibilidad de plantación de especies de maderas nobles: podrían ser el nogal (Juglans regia) y el cerezo (Prunus avium), recomendándose el primero. No existe ninguna zona útil sin necesidad de riegos adicionales. Las zonas se han delimitado a partir del PATFOR, excluyendo zonas urbanas, urbanizables y parques naturales.  
Se requieren riegos estivales o de emergencia, y se distinguen dos grandes zonas: apto con riego (> 100 mm) y apto con riego de emergencia (< 100 mm).  
6. Zonas prioritarias de actuación frente al riesgo de erosión y desertificación. En zonas delimitadas en el PATFOR con riesgo de desertificación alto o muy alto, distinguiendo si se trata de terreno forestal estratégico o no. Se priorizarán los terrenos forestales estratégicos.  
Esta superficie supondría un 35.780,71 has.  
Respecto a la erosión se considerarán prioritarias las zonas del semiárido que presentan una tasa de erosión actual superior a las 10 t/ha./año y una intensidad bioclimática (IBL) > 1,7.  
7. Zonas de restauración para la recarga de acuíferos. Los trabajos de restauración se centrarán en aquellos terrenos forestales arbolados situados sobre acuíferos sobreexplotados o en riesgo de estarlo, con Fcc bajas o excesivamente elevadas (Fcc<50 % o Fcc70 %), ya que se estima que para la Comunitat Valenciana, las densidades medias (FCC próximas al 60 %) son las que minimizan las pérdidas hídricas del sistema (PATFOR, 2013) aumentando la tasa de infiltración.  
La superficie en estas condiciones sería: 9.122 has. La delimitación de las zonas se ha efectuado a partir del PATFOR.  
8. Zonas de actuación para la regulación del ciclo hidrológico y la mitigación del riesgo de avenidas.  
El PATRICOVA estableció una prioridad en las cuencas en función del impacto territorial asociado al riesgo de inundación.  
El PATFOR (2013), atendiendo a los criterios establecidos en el PATRICOVA, establece que la restauración forestal consistirá en la reforestación de las áreas no arboladas que presenten erosión alta o muy alta, apoyada con actuaciones de conservación de suelos como fijación de laderas y de retención de áridos mediante albarradas y diques.  
En las zonas arboladas se realizará una selvicultura orientada a mejorar la infiltración y reducir la escorrentía, favoreciendo la protección de suelo, manteniendo siempre que sea posible una Fcc igual o superior al 60 %.  
9. Zonas prioritarias de defensa contra incendios.  
La demarcación de Altea cuenta con un Plan de Prevención de Incendios Forestales aprobado por la Resolución de 2 de julio de 2013, del conseller de Gobernación y Justicia; en él se realiza una zonificación del riesgo basándose en tres aspectos fundamentales: el riesgo estadístico, la peligrosidad y la demanda de protección.  
Se priorizará la realización de tratamientos selvícolas para reducir la combustibilidad en las masas de pinares jóvenes regulares en estado de monte bravo o repoblado de elevada espesura de arbolado o alta continuidad de combustible (Fcc arbolado > 40 % y Fcc total > 70 %), así como en los montes jóvenes de quercíneas que presentan un elevado riesgo de incendios forestales debido a su combustibilidad (PATFOR, 2013).  
La realización de tratamientos que minimicen el riesgo de incendios no se realizará en la totalidad de la superficie ocupada por dichas masas, sino que se priorizará su realización en las zonas que además tengan asociado un riesgo alto o muy alto de incendios forestales, lo que ocurre en 7.926,21 ha de terreno forestal.  
10. Zonas prioritarias por riesgo de plagas y enfermedades.  
Las zonas que se consideran prioritarias para realizar tratamientos selvícolas tendentes a reducir el riesgo de aparición o proliferación de plagas de procesionaria y perforadores, son aquellas en las que el riesgo potencial es alto.  
11. Zonas con masas arboladas en las que realizar plantaciones de enriquecimiento.  
Se actuará en las masas monoespecíficas de pino carrasco adultas (latizal o fustal) de más de 100 ha, con una fracción cabida cubierta superior al 40 % y que se encuentren en comarcas con una menor diversidad de ecosistemas (índice de Shannon para ecosistemas por comarca < 24, lo que ocurre en las tres comarcas que forman la demarcación de Altea) (PATFOR, 2013).  
La diversificación no tiene por qué suponer la intervención sobre la totalidad de las masas; será suficiente realizar plantaciones de enriquecimiento o tratamientos selvícolas que abran huecos y permitan el establecimiento de forma natural de nuevas especies.  
12. Zonificación en función de la sensibilidad ambiental. En la demarcación de Altea se encuentran diversos tipos de Espacios Naturales Protegidos (LICs, ZEPAs, hábitats de interés comunitario, microrreservas, paisajes protegidos, parajes naturales municipales y parques naturales).  
Para la consecución de los diferentes objetivos específicos se establecen siete estrategias diferentes, que en ocasiones abarcan el cumplimiento de varios objetivos. Dentro de cada estrategia se enmarcan directrices y líneas de actuación. La mayor parte de las acciones son de aplicación en todo el ámbito de la demarcación forestal, aunque algunas tienen mayor incidencia en determinadas zonas, y derivan directamente del análisis y diagnóstico territorial.  
Estrategia 1. Aumento de la Gestión Forestal Sostenible en la demarcación de Altea.  
Acción 1.1: Directrices en la redacción de Instrumentos técnicos de gestión forestal en la demarcación de Altea.  
Acción 1.2: Priorización de redacción de Instrumentos técnicos de gestión forestal en los montes gestionados por la Conselleria de Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Acción 1.3: Redacción de Instrumentos de gestión forestal en montes incluidos en el Catálogo de Montes de Utilidad Pública.  
Acción 1.4: Promover de la Gestión Forestal Sostenible (GFS) entre los propietarios privados.  
Estrategia 2. Simplificación de la gestión.  
Acción 2.1: Actualización de la cartografía de suelo forestal.  
Acción 2.2: Deslinde y amojonamiento de los MUP.  
Acción 2.3: Directrices generales de selvicultura.  
Acción 2.4: Directrices selvícolas para restauración de áreas degradadas.  
Acción 2.5: Directrices para la gestión de las masas arboladas.  
Acción 2.6: Directrices para la ejecución de tratamientos de defensa contra incendios forestales.  
Acción 2.7: Directrices para el aprovechamiento de los pastos.  
Acción 2.8: Directrices de gestión fitosanitaria de los montes.  
Acción 2.9: Directriz de instalaciones recreativas.  
Acción 2.10: Directrices de restauración de explotaciones mineras.  
Estrategia 3. Mejora de la gestión administrativa del monte.  
Acción 3.1: Mejora de los sistemas de gestión de expedientes.  
Acción 3.2: Creación de oficinas comarcales.  
Acción 3.3: Agilizar el cambio de uso forestal a agricultura de montaña.  
Estrategia 4. Mejora del suelo forestal y sus infraestucturas.  
Acción 4.1: Programa de actuaciones selvícolas en los ecosistemas forestales de la demarcación.  
Acción 4.2: Inventario de la red viaria.  
Acción 4.3: Inventario de otras infraestructuras forestales adscritas a la conselleria competente en materia forestal.  
Acción 4.4: Restauración hidrológico forestal en las cabeceras de cuenca del Girona y Girona - Gorgos.  
Acción 4.5: Restauración de áreas degradadas en la Zona del semiárido.  
Acción 4.6: Estudio e investigación del efecto del cambio climático sobre de hábitats y taxones presentes en la demarcación de Altea.  
Estrategia 5. Mantenimiento y mejora de valores de especial interés por su importancia para la conservación de la biodiversidad, los ecosistemas y el paisaje.  
Acción 5.1: Implementación de la cartografía de hábitats.  
Acción 5.2: Control de flora alóctona.  
Estrategia 6. Compatibilizar el uso y disfrute de los servicios ambientales.  
Acción 6.1: Directriz de planificación del uso público. Planes de Ordenación del Uso Público.  
Acción 6.2: Elaborar guías de gestión y de buenas prácticas en la realización de actividades deportivas en espacios naturales.  
Acción 6.3: Difusión de guías de gestión y de buenas prácticas en la realización de actividades deportivas en espacios naturales.  
Acción 6.4: Establecimiento de rutas para circuitos deportivos.  
Estrategia 7. Gobernanza.  
Acción 7.1: Elaborar una guía de propietarios forestales.  
Acción 7.2: Crear una red de propietarios, gestores y usuarios forestales.  
C) Evaluación del resultado de las consultas realizadas y cómo se han tomado en consideración.  
En el EATE en su anejo I se indica cómo se han integrado en el PORF tanto las consultas realizadas a las administraciones públicas como el plan de participación pública.  
Entre los documentos presentados están los correspondientes al plan de participación pública. Se desarrolló en diversas fases: fase incial de presentación, presentación de la versión preliminar del PORF de Altea, taller de participación, etc.  
Se adjuntan los escritos de solicitud de consulta efectuados, así como las alegaciones del período de información pública y los informes de respuesta a las consultas recibidos. Consta información pública en DOGV núm. 7899 de 19 de octubre de 2016 así como en el periódico, diario Información.  
C.1) Fase de puesta a disposición del público  
De acuerdo con la información proporcionada se recibieron las siguientes alegaciones:  
- UTE Agrupación -EXUP-BOLO y Baldomero, SL: solicita la revisión del suelo forestal en el ámbito del suelo industrial Montahud en tramitación en el municipio de Altea. Respecto a la misma se responde que la modificación del suelo forestal será a realizar.  
- Los Almendros de Alicante, SA: solicita se reconsidere la condición de suelo forestal de los terrenos de la finca L'Almisserà en Villajoyosa de acuerdo con el documento de análisis de los terrenos forestales de la finca L'Almisserà. Respecto a la misma se responde que la modificación del suelo forestal será a realizar.  
- La Sociedad Industrial Camporrosso, SLU, solicita que se recoja en las parcelas del polígono 5, 54, 55, 60, 80 y 98 los aprovechamientos existentes, rectificándose la delimitación de suelo forestal. Respecto a la misma se responde que la modificación del suelo forestal será a realizar.  
C.2) Fase de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano promotor  
Una vez emitido el Documento de Alcance para elaborar la versión del Plan se sometió a consulta de las administraciones afectadas de acuerdo con lo indicado en el mismo. Habiéndose recibido respuesta de las siguientes administraciones:  
  
Fecha Informe ADMINISTRACIÓN PÚBLICA CONSULTADA  
21.11.2016 Ayuntamiento de Benidoleig  
13.12.2016 Ayuntamiento de Benidorm  
22.12.2016 Ayuntamiento de Altea  
15.12.2016 Ayuntamiento de Callosa d'en Sarrià  
22-12- 2016 Ayuntamiento de Pego  
20.12.2016 Confederación Hidrográfica del Júcar  
16.12.2016 Diputación de Alicante  
07.11.2016 Servicio territorial de urbanismo de Alicante  
09.11.2017 Servicio de vida silvestre  
15.12.2016 Servicio territorial de industria y energía  
07.05.2018 Servicio de infraestructura verde y paisaje  
  
  
En la documentación presentada se adjuntan los informes y alegaciones presentados, así como la respuesta los mismos. De los informes recibidos se destaca lo siguiente:  
- Ayuntamiento de Benidorm: solicita la modificación del suelo forestal en determinadas zonas.  
Respecto a la misma se responde que la modificación del suelo forestal será a realizar.  
- Ayuntamiento de Altea: solicita se revise la delimitación de suelo forestal de determinadas zonas afectadas por suelos con diferente clasificación urbanística. Se responde que los errores en la clasificación urbanística deben motivar una modificación de la cartografía de suelo forestal.  
- Ayuntamiento de Callosa d'en Sarrià: solicita se corrijan determinados errores e indeterminaciones observados en los diagnósticos, valoraciones y zonificaciones, y que se contemple el uso agrícola como prioritario para el municipio de Callosa d'en Sarrià.  
Por parte del promotor se responde a las alegaciones en el sentido de indicar que se ha efectuado el estudio teniendo en cuenta que abarca toda una demarcación, no pudiendo tener el detalle de un solo municipio.  
Por parte del DATE se considera, tal y como se argumenta más adelante, que será necesario determinar en los instrumentos de gestión que desarrollen el PORF el uso principal para la zona de actuación concreta, teniendo en cuenta que las zonas establecidas no son completamente homogéneas.  
Respecto al cambio de uso forestal a agrícola de montaña, igualmente se argumenta más adelante, se considera que puede ser positivo con una serie de condiciones.  
- Ayuntamiento de Pego: se solicita lo siguiente:  
· Que sus montes se enmarquen en la clasificación de ruralidad 1 al igual que L'Atzubia, La Vall d'Ebo y Vall de Gallinera.  
· Que en su municipio sí existe aprovechamiento apícola.  
· Que es importante establecer medidas protectoras en las 1.987 hectáreas de la cabecera de la cuenca del valle de Pego i L'Atzubia con el objetivo de aumentar la recarga del sobreexplotado acuífero Oliva-Pego.  
· Que se incluya la cabecera de la cuenca hidrográfica de Pego-L'Atzubia como cabecera con prioridad alta de actuación.  
· Se remarque la existencia de senderos PR y, SL.  
· Se debería exponer de manera clara y concisa la importancia y necesidad de preservar el patrimonio de mampostería en seco de los bancales abandonados de la agricultura de secano.  
· Incluir dentro del objetivo 2 un nuevo punto:  
«Recuperación y mantenimiento de las zonas abancaladas de cultivos de secano abandonados para la corrección hidrológica para la disminución de las avenidas, de erosión y desertización.»  
Y respecto a las actuaciones dentro de este objetivo 2 correspondientes a la conservación y mejora de infraestructuras existentes incluir los muros de mampostería.  
· Mapificación de las zonas de bancales de secano abandonado y el establecimiento de un orden de prioridad de su mantenimiento según su contribución a la conservación del suelo, su posición estratégica preventiva de incendios, su regulación de avenidas, su acceso y su generación de nuevos hábitats.  
· Inclusión en el anejo de lugares para la práctica de actividades deportivas una serie de senderos.  
· Inclusión de determinadas entidades relacionadas con el medio forestal.  
Se le responde que la alegación es la misma que se efectuó en la fase de borrador, habiendo en el EATE una justificación de cómo se tuvieron en cuenta. La respuesta es la siguiente, en síntesis:  
· Se hace referencia a los muros de mampostería en seco en los servicios culturales.  
· La cuestión de la ruralidad se descarta al tratarse de una clasificación basada en el Plan de desarrollo rural de la Comunitat Valenciana no siendo competencia del PORF.  
· Se indica que los tratamientos en las masas forestales de la cuenca del Serpis-Girona en la que está incluida el acuífero Pego-Oliva, pueden mejorar la recarga del mismo.  
· Respecto a los senderos se han incluido aquellos recorridos incluidos en el registro de senderos de la Comunitat Valenciana.  
En relación a los muros de mampostería en seco, en la versión preliminar se ha incluido dentro de la estrategia 2, acción 2.4, trabajos de conservación y estabilización de laderas, el siguiente criterio: de gran importancia principalmente en la zona de alta productividad y en las sierras y valles de transición, el mantenimiento y conservación de los muros de mampostería en seco de antiguos bancales y terrazas agrícolas.  
- Diputación de Alicante: se realizan una serie de observaciones y sugerencias respecto a diferentes acciones planteadas en el PORF: acción 2.3 directrices selvicultura; acción 2.4 directrices selvícolas para restauración de áreas degradadas; acción 2.5 directrices para la gestión de las masas arboladas; acción 4.5 restauración de áreas degradadas en la zona del semiárido.  
En la respuesta se indica que se adoptan algunas de las recomendaciones efectuadas.  
  
- Servicio Territorial de Urbanismo de Alicante: se indica que sería necesario que la cartografía del PORF recogiera las tres categorías de suelo expresadas en la memoria a una escala suficiente (forestal, no forestal y no forestal afectado legalmente por incendios y plagas). Debería distinguirse entre planos de naturaleza informativa y con carácter vinculante.  
Se deberían actualizar los procedimientos administrativos contenidos en los anejos eliminando referencias a normas derogadas.  
Se hace referencia a los sectores Puentes del Algar en Altea y Las Lagunas de Rabasa cuyas homologaciones y planes parciales fueron declarados nulos por sentencias y se recogen como sectores urbanizables.  
En la respuesta se indica:  
· Respecto a las tres categorías de suelo se incorpora plano a escala 1:225.000.  
· Toda la cartografía generada por el PORF es orientativa, pudiendo ser vinculante la cartografía de suelo forestal una vez se apruebe el plan, pero prevalecerá siempre la definición de terreno forestal incluida en la normativa vigente.  
· Respecto a los sectores referidos y su declaración como nulos por sentencia, se indica que se procede a la solicitud de la cartografía disponible actualizada del planeamiento urbanístico para proceder a la subsanación de errores respecto a la cartografía del suelo forestal.  
- Servicio de vida silvestre: en el informe recibido después de la remisión de la documentación para la DATE, se indica lo siguiente que los objetivos ambientales del PORF, así como las estrategias, directrices y propuestas de actuación que se plantean por zonas son concordantes con los objetivos de la Red Natura 2000.  
Se indica que el PORF ofrece directrices en la redacción de instrumentos técnicos de gestión forestal y que los mismos están sometidos a evaluación de repercusiones en favor de la idónea concertación con los objetivos de conservación en estado favorable de los hábitats y especies propias de cada espacio natural incluido en la Red natura 2000.  
Teniendo en cuenta esto último se considera necesario incluir entre los criterios de redacción de los instrumentos de gestión la necesidad de llevar a cabo previamente a su aprobación una evaluación de repercusiones de los mismos cuando afecten a espacios de la Red Natura 2000.  
- Servicio de infraestructura verde y paisaje: el informe indica una serie de determinaciones finales que deben incorporarse al PORF en materia de infraestructura verde y paisaje.  
En algunas alegaciones se solicita la modificación del terreno forestal en la cartografía PATFOR, indicándose en la documentación presentada que esa modificación será a realizar. Se considera en estos casos que la misma está aceptada y deberá procederse a la corrección solicitada.  
C.3) Fase de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano ambiental  
Una vez recibida la documentación para la emisión de la DATE, se efectuaron dos consultas por parte del órgano ambiental, al no haberse tenido constancia de su realización por parte del promotor del plan (Plataforma forestal Valenciana y Ayuntamiento de Torremanzanas) sin haberse recibido respuesta.  
D) Análisis de la previsión de los impactos significativos por la aplicación del plan  
El EATE realiza una evaluación de la compatibilidad de las estrategias y directrices planteadas con los objetivos ambientales indicando por qué son compatibles. Se efectúa de una manera general, sin particularizar en las diferentes directrices.  
El EATE resalta los efectos positivos del plan propuesto. Respecto a los efectos negativos se realiza una evaluación genérica sobre toda la demarcación en relación a las diferentes acciones plantedas, agrupadas según sus características, sobre los tres elementos estratégicos inherentes al territorio: paisaje, biodiversidad y recursos hídricos. Se efectúa esta evaluación igualmente respecto a las acciones que incluye cada una de las estrategias planteadas.  
Se analizan los grupos de actuaciones o usos agrupadas de la siguiente manera: actuaciones de gestión o planificación (gobernanza y zonificación), usos forestales (cinegético y recreativo), usos no forestales (parques eólicos, canteras, etc.) y actuaciones directas sobre el medio natural (selvicultura, repoblación e infraestructuras).  
Se analizan los efectos sobre los elementos estratégicos con delimitación superficial (espacios protegidos) e intrínsecos al medio (paisaje, recursos hídricos y biodiversidad). Igualmente se analizan los efectos sobre otros elementos de interés: fauna y flora, suelo, atmósfera, etc.  
La evaluación concluye de forma positiva en la mayoría de los casos, siendo en el resto aceptable. Se concluye la no necesidad de plantear medidas correctoras al no preverse efectos negativos al respecto.  
La evaluación y análisis realizado se ha efectuado para toda la demarcación sin diferenciar en las zonas generales planteadas, y haciendo una valoración genérica sin entrar en detalles o particularidades tanto de las acciones como de los elementos sobre los que se podría impactar.  
Se han delimitado tres zonas generales, indicando para ellas unos usos principales, pero no se han definido, por lo que este órgano ambiental, estima necesario una definición, al menos genérica como la siguiente:  
· Uso productor: con aprovechamientos forestales respetando los valores ambientales.  
· Uso protector: funciones de protección frente a erosión, aridez, avenidas, incendios, etc. compatibilizándolo con el respeto a los valores ambientales.  
· Uso ambiental: función de conservación y mejora de la biodiversidad, pudiendo ser compatible en su caso con el resto de usos.  
· Uso recreativo: clara aptitud para uso social con respeto a los valores ambientales.  
Respecto a las diferentes acciones de gestión, se han delimitado zonas de gestión a escala 1:225.000, y para delimitarlas se ha partido de la cartografía existente en el PATFOR. La escala no permite valorar con detalle las actuaciones, y en consecuencia se considera que será en los diferentes instrumentos de gestión que se desarrollen del PORF donde será posible determinar si son zonas en las que no debe actuarse o, en caso de hacerlo, las condiciones ambientales a establecerse con detalle.  
Las delimitaciones de gestión efectuadas se deben, en consecuencia, tomar solo a título informativo, ya que existe incertidumbre sobre la ausencia de efectos y deberá ser a través de los diferentes instrumentos de gestión o las diferentes actuaciones planteadas, cuando se determine con precisión si deben existir restricciones o condiciones ambientales para su realización, o si incluso no deben llevarse a cabo.  
Por ejemplo, no se han evaluado las zonas a repoblar con detalle, habiéndose realizado una evaluación genérica. Es decir, si hay zonas en las que no habría que hacerlo por algún motivo ambiental, ni qué restricciones sería necesario establecer. En principio, las actuaciones de repoblación se considera que serán positivas dependiendo de las condiciones de las mismas, no obstante, se estima necesario que en la fase de aprobación de los diferentes instrumentos de gestión que desarrollen el PORF, se realice un análisis de mayor detalle en este sentido.  
Las actuaciones que requieren una evaluación detallada, por su posible repercusión ambiental, son:repoblaciones forestales, aprovechamientos para producción de madera y biocombustible, plantación de maderas nobles, aprovechamiento de pastos, y obras de corrección hidrológico forestal.  
Se considera que debe realizarse este análisis por parte del promotor de la actuación y valorarse estos extremos por la administración que autorice al tratarse del tipo de actuaciones que podrían provocar efectos negativos significativos, y al no haberse efectuado un análisis de mayor detalle a nivel del PORF, y en su caso mediante un procedimiento reglado de evaluación de impacto ambiental (EAI).  
Para determinar el uso de las zonas de actuación y en qué condiciones se llevarán a cabo, se utilizarán criterios para la valoración de la flora, fauna y vegetación basados en los diferentes grados de protección establecidos en la legislación sectorial, así como también criterios científico-técnicos de general aceptación teniendo en cuenta el ámbito de referencia (demarcación). Se indican algunos, que son específicos para vegetación y ecosistemas, y otros pueden aplicarse también a especies:  
- Grado de rareza y amenaza.  
- Diversidad.  
- Fragilidad y reversibilidad.  
- Representatividad.  
- Grado de conservación o naturalidad (alteración humana).  
- Grado de madurez.  
- Presencia de ejemplares singulares por su desarrollo.  
- Importancia para la fauna, para el aprovechamiento humano (madera, pastos, etc.) y para la protección frente a la erosión.  
Respecto a las zonas prioritarias frente al riesgo de erosión y desertificación no se especifica qué tipo de actuaciones se llevarán a cabo lo que dificulta su análisis. Las zonas semiáridas presentan, por una parte, singularidades en la vegetación en algunos casos (por ejemplo vegetación gipsícola) y, por otra parte, se trata de zonas en las que la vegetación potencial no es arbolada, y en consecuencia se estima necesario que previamente a la aprobación de las actuaciones o instrumentos de gestión, de las actuaciones antes indicadas, se efectúen análisis para evitar efectos negativos significativos, en particular en relación con la vegetación que se verá afectada, la necesidad y conveniencia de implantación de vegetación arbolada, afección a especies y hábitats de interés, etc. Y que se realicen en el tipo de actuaciones antes indicadas.  
Respecto a las actuaciones de plantación de maderas nobles y su zona de gestión, se estima necesario establecer criterios generales para evitar efectos negativos significativos, teniendo en cuenta que la finalidad de las mismas no es la recuperación de los ecosistemas. Los criterios deben basarse en la determinación del tipo de zonas adecuadas para este uso y en la necesidad de efectuar riegos de ayuda evitando afecciones negativas sobre los recursos hídricos, teniendo en cuenta la disponibilidad de los mismos por el cambio climático.  
En relación al enriquecimiento o diversificación mediante plantaciones de masas arboladas se considera un tipo de actuaciones positivas en general, no obstante, se estima necesario establecer criterios generales que garanticen el uso de especies autóctonas propias de la zona, para evitar efectos negativos significativos.  
Respecto a la zonificación en función de la sensibilidad ambiental. En la demarcación de Altea se encuentran diversos tipos de Espacios Naturales Protegidos (LICs, ZEPAs, hábitats de interés comunitario, microrreservas, paisajes protegidos, parajes naturales municipales y parques naturales), no obstante pueden existir otras áreas de interés ambiental que no se encuentren amparados por figuras de protección. Al no haberse efectuado un análisis más detallado en este sentido, se estima necesario tal y como antes se ha indicado efectuar un análisis previamente a la aprobación de determinados instrumentos de gestión y actuaciones para evitar generar efectos negativos significativos.  
Además, al realizar cualquier tipo de actuación en terreno forestal afectado por alguna figura de protección habrá de tenerse en cuenta las características de esta, así como las limitaciones existentes, máxime cuando dicho terreno se ve afectado por varias figuras de protección. Será necesario consultar los documentos de gestión de cada una de las figuras de protección afectadas en cada caso, para tenerlos en cuenta a la hora de diseñar cualquier tipo de actuación.  
De acuerdo con lo establecido en el DA (ya establecido en la memoria ambiental del PATFOR) se incluirá el siguiente criterio ambiental para las actuaciones selvícolas: «El programa de actuaciones selvícolas se realizará primando el concepto de sostenibilidad frente al de productividad, asegurando el mantenimiento de la biodiversidad y garantizando la recuperación de las interacciones ecológicas.»  
En relación a las estrategias planteadas, acciones comprendidas en ellas y criterios se indica lo siguiente:  
Estrategia 1. Aumento de la gestión forestal sostenible en la demarcación de Altea.  
Acción 1.1. Directrices en la redacción de instrumentos técnicos de gestión forestal en la demarcación de Altea:  
El siguiente criterio que se ha incluido, se considera fundamental, y acertado: «El aprovechamiento de los recursos se planificará para que se realice de forma ordenada y siempre y cuando sea compatible con la conservación y protección de los ecosistemas presentes y en equilibrio con los objetivos ambientales detallados en el apartado 3.1. de la presente memoria, así como con los objetivos de calidad paisajística establecidos en el apartado 7 del Estudio de Paisaje, adaptados al ámbito que comprenda la zona del aprovechamiento».  
Como criterio para los instrumentos de gestión se establece que los objetivos de la gestión deberán estar enfocados a preservar y mejorar el uso principal definido para cada zona. No obstante, teniendo en cuenta que las zonas generales definidas en el PORF no tienen porqué ser homogéneas, y de hecho no lo son, y que además en alguna se han definido varios usos principales, se estima necesario, de acuerdo con lo indicado en el documento de alcance, determinar, previamente a la aprobación o autorización de la actuación, para cada zona de actuación concreta el uso teniendo en cuenta el ámbito de referencia en el cual se encuadra la misma, justificando el criterio general establecido en el PORF.  
Se considera que en la redacción de los instrumentos técnicos de gestión, la consulta de la web de esta Conselleria en relación a las figuras de protección y al banco de datos de biodiversidad, no debe ser una mera recomendación, sino una obligación, incluyendo en su caso en el documento el cumplimiento de las normas que rijan cada figura de protección así como las medidas de protección y mejora de las especies y hábitats de especial interés (sin perjuicio del cumplimiento de su legislación sectorial al respecto).  
Las indicaciones efectuadas en el documento de alcance respecto al aprovechamiento de la biomasa con fines energéticos y al aprovechamiento de producción de madera con otros fines no han sido incorporadas en su totalidad, estimándose necesario realizarlo para evitar efectos negativos significativos a nivel de plan.  
Además el incremento de este tipo de aprovechamientos debe quedar supeditado a su compatibilidad con la conservación de la biodiversidad, el mantenimiento de los ecosistemas forestales, y por tanto requiere un análisis detallado en cada instrumento técnico de gestión con el fin de determinar si es compatible o no con este aprovechamiento desde un punto de vista ambiental, y ajustar la intensidad de uso a sus valores ambientales. Este criterio es necesario establecerlo para evitar efectos negativos significativos sobre los ecosistemas.  
Los ecosistemas presentes en la demarcación presentan, con carácter mayoritario, condiciones ecológicas que dificultan la elevada productividad (precipitaciones en muchas ocasiones escasas o irregulares en frecuencia, suelos escasos, pendientes elevadas, etc.), presentando además en bastantes ocasiones elevado valor ambiental o funciones de relevancia como la protección del suelo frente a la erosión, regulación de avenidas, etc., por lo que con carácter general se estima que los aprovechamientos de madera, con fines energéticos o no, en principio deberían proceder de biomasa residual o de actuaciones que pretendan la evolución de las formaciones vegetales a etapas más maduras para la protección del suelo, etc. (restos de podas, tratamientos selvícolas, etc.). No obstante, existen múltiples circunstancias que pueden permitir aprovechamientos con otra orientación, como por ejemplo terrenos forestales con escaso valor ambiental, antiguos cultivos abandonados con escaso valor, zonas de mayor productividad, etc., estimándose que este tipo de aprovechamientos se justifiquen previamente su conveniencia y su compatibilidad con los valores ambientales de la zona y su posible función protectora.  
Estrategia 2. Simplificación de la gestión.  
Acción 2.3. Directrices generales de selvicultura.  
En este apartado se han tenido en cuenta las consideraciones efectuadas en el documento de alcance, incluyéndolos como criterios.  
En relación al uso en la restauración en zonas de baja productividad (árido o semiárido alicantino) de especies alóctonas, de forma muy justificada, como Tetraclinis articulata, Ziziphus jujuba y Argania spinosa, así como en terrenos yesosos Eleagnus angustifolia o Populus euphratica, se considera que Ziziphus jujuba no es adecuada a esas condiciones áridas. Por otra parte, Eleagnus angustifolia tiene un carácter exótico y como medida preventiva para evitar su posible dispersión, debe descartarse. Respecto al resto de especies indicadas, se estima que por su carácter alóctono su uso debe ser excepcional y experimental, siendo necesario como medida preventiva solicitar informe previo del servicio de vida silvestre en relación a la conveniencia de uso uso en cada caso. En los instrumentos técnicos de gestión.  
Igualmente la elección de especies para la repoblación, deberá realizarse con la colaboración del servicio de vida silvestre, con el objeto de elegir aquellas especies autóctonas presentes en la zona y mejor adaptadas ecológicamente.  
Acción 2.6. Directrices para la ejecución de tratamientos de defensa contra incendios forestales. Se han incluido parcialmente las directrices que a este respecto se indicaron en el DA.  
No obstante, tal y como se indicaba en el DA es necesario que respecto a las propuestas de gestión de las áreas cortafuegos se efectúen análisis de las mismas y su repercusión ambiental, e igual respecto a los usos no forestales en las zonas de interfaz (zonas agrícolas), con la finalidad de evitar efectos ambientales negativos.  
Acción 2.7. Directrices para el aprovechamiento de los pastos. La mejora de pastos temporales en antiguos bancales abandonados mediante enmiendas adecuadas en Busot, se requerirá el análisis de composición de los pastos existentes para evitar afecciones negativas a especies de interés como medida preventiva.  
En relación con las actuaciones de restauración y repoblación forestal se considera necesario tal y como se indicó en el DA la determinación de los métodos y técnicas a emplear por su repercusión ambiental. En este sentido se estima necesario introducir unos criterios generales que permitan a nivel de plan evitar afecciones negativas significativas posteriormente en los proyectos a desarrollar.  
Respecto a los ecosistemas fluviales y a las correcciones hidrológico forestales, se estima necesario establecer unas directrices generales que eviten afecciones negativas y permitan en lo posible la conservación de los ecosistemas forestales.  
Estrategia 3. Mejora de la gestión administrativa del monte.  
Acción 3.3. Agilizar el cambio de uso forestal a agricultura de montaña.  
El cambio de uso forestal a uso de montaña se considera que puede tener efectos muy positivos desde el punto de vista paisajístico y también de la diversidad de fauna y flora, para los ecosistemas. En la propuesta del PORF se establecen una serie de consideraciones ambientales a tener en cuenta, no obstante se estima necesario complementar las mismas en el sentido de que el paso de terreno forestal a la agricultura sea a partir de terrenos de escaso valor ambiental, básicamente a partir de antiguos terrenos de cultivo, que previamente se analice la vegetación y fauna existente para determinar su conveniencia dado su escaso valor y que no ocasione efectos negativos significativos, así como el cumplimiento de la legislación sectorial que les afecte, en especial la legislación de evaluación ambiental y el planeamiento urbanístico.  
Estrategia 4. Mejora del suelo forestal y sus infraestucturas.  
Acción 4.1. Programa de actuaciones selvícolas en los ecosistemas forestales de la demarcación.  
Dentro de esta acción se establecen criterios apara priorizar las actuaciones selvícolas dependiendo del riesgo de erosión, avenidas, incendios forestales, etc.  
Acción 4.2. Inventario de la red viaria.  
A nivel de plan no se ha analizado la necesidad de nuevas vías, ni se ha valorado a nivel de plan, lo que reducirá la eficacia del plan a este respecto.  
Se considera necesario establecer los siguientes criterios a nivel de plan, de acuerdo con lo indicado en el DA, para evitar efectos negativos significativos.  
- Respecto al inventario de la red viaria, deberá aportarse, al menos, la siguiente información:  
· Caminos forestales: se deberán precisar sus tipologías (características físicas, si serán de una o dos sendas, etc.), las necesidades de mantenimiento así como el tipo de vehículos, si serán principales o secundarios, así como si se trata de acondicionamiento de caminos existentes o de nueva apertura.  
Es necesario que respecto a los mismos se delimiten restricciones según zonas y valores de las mismas (paisaje, fauna, vegetación, etc.).  
- Criterios ambientales respecto a caminos forestales públicos:  
1. Se maximizará su uso con el fin de disminuir la proliferación de infraestructuras del mismo tipo en terrenos forestales.  
2. En los fines concretos que se propone se tendrá en cuenta las posibles molestias a fauna de interés, la posibilidad de restringir el acceso a los ecosistemas de mayor valor.  
- Si como consecuencia del inventario se concluyese la necesidad de apertura de nuevos caminos, se deberá justificar su necesidad y analizar su repercusión ambiental para adoptar decisiones, sin perjuicio de que los proyectos que los desarrollen requieran una evaluación ambiental de acuerdo con la legislación ambiental vigente.  
Acción 4.6. Estudio e investigación del efecto del cambio climático sobre de hábitats y taxones presentes en la demarcación de Altea.  
Se considera que debe colaborar también el servicio de vida silvestre en la evaluación del grado de vulnerabilidad de especies autóctonas y ecosistemas frente al cambio climático.  
Estrategia 5. Mantenimiento y mejora de valores de especial interés por su importancia para la conservación de la biodiversidad, los ecosistemas y el paisaje.  
Acción 5.1. Implementación de la cartografía de hábitats. Se hace referencia a la cartografía de hábitats que está elaborando el servicio de vida silvestre de esta Conselleria, indicando que de las 32 hojas cartográficas se ha elaborado cartografía de hábitats en 16.  
Teniendo en cuenta lo indicado en el documento de alcance respecto al estudio de las características de los matorrales existentes y la necesidad de trabajar a una escala de más detalle, y al no haberse efectuado este estudio y estar la cartografía hábitats parcialmente desarrollada, se considera que para evitar efectos negativos significativos a nivel de proyecto se establezca la necesidad de efectuar un análisis de las características (rareza, diversidad, función para la fauna, función protectora del suelo, etc.) de los matorrales en la zona de actuación del instrumento de gestión, previamente a su aprobación, para poder determinar si es necesario adoptar medidas preventivas o correctoras.  
Estrategia 6. Compatibilizar el uso y disfrute de los servicios ambientales.  
Acción 6.1. Directriz de planificación del uso público. Planes de Ordenación del Uso Público.  
En relación al uso público se considera que en los espacios naturales con figuras de protección deberá cumplirse la normativa vigente en esos espacios y con el plan de uso público de los mismos en su caso.  
Respecto al resto de espacios naturales y su uso público se considera necesario para evitar efectos negativos en el medio que se incluya en el contenido de los planes de ordenación de uso público de desarrollo del PORF que los mismos analicen la capacidad de acogida del medio respecto a los diferentes usos públicos para determinar su adecuación, y en su caso, las medidas preventivas y correctoras a adoptar.  
- Se considera necesario para evitar efectos negativos sobre fauna y flora el establecimiento de directrices relativas a la regulación de la escalada, de acuerdo con el informe que el servicio de vida silvestre emitió en la fase de documento consultivo para el PORF de la Demarcación forestal de Xàtiva, y que se entiende aplicable al presente plan: distinguiendo entre zonas con flora catalogada, con avifauna catalogada criando en pared rocosa y resto de zonas.  
- Otras directrices:  
Se considera necesario establecer criterios que permitan evitar efectos negativos significativos a nivel de la conservación y mejora de los bosques, relativos a la introducción de especies rebrotadoras y productoras de frutos carnosos en lo posible allí donde no hayan o sean escasos para potenciar la fauna y la capacidad de regeneración tras incendio; a medidas de gestión específicas para especies raras, endémicas y amenazadas; a procurar, en lo posible, la salvaguarda de bosques maduros y viejos como reserva de biodiversidad; a la conservación de microhábitats y ecosistemas especializados valiosos; a la conservación de árboles monumentales; y a la consideración de las áreas que pertenecen al catálogo valenciano de base.  
Igualmente se estima necesario establecer criterios para los aprovechamiento de madera de pinares en relación con la necesidad de establecer limitaciones en zonas con pendiente elevada y en espacios con fuentes o manantiales y en las cuencas de recarga de acuíferos para proteger los recursos hídricos y la biodiversidad para evitar efectos negativos.  
- En relación a la estrategia valenciana para el cambio climático y teniendo en cuenta el informe (21.10.2015) que emitió en la fase de consultas del documento de alcance el servicio de lucha contra el cambio climático y prevención del control contra la contaminación, se estima que diversas acciones planteadas en la propuesta del plan pueden ser concordantes con las medidas planteadas en la referida estrategia.  
- En el EATE se indica que se ha modificado la información sobre las explotaciones mineras, actualizándola con los datos del catastro minero disponibles en la actualidad. Además se indica que a efectos de afección de las mismas al suelo forestal y de la correcta restauración del espacio natural, los límites exactos de los terrenos que deben ser restaurados son los determinados en el Plan de Restauración Integral.  
- Dentro de los trabajos de conservación de suelos y estabilización de laderas, y para la regulación de avenidas debe incluirse la conservación y mantenimiento de los bancales de piedra de cultivos abandonados, debiendo potenciarse en la medida de lo posible.   
- En el Plan se indica que se ha realizado la cartografía de suelo forestal de acuerdo con los criterios que establece la normativa sectorial.  
- Diferentes actuaciones y proyectos que desarrollarán el PORF se encuentran sometidos a evaluación de impacto ambiental de acuerdo con la legislación sectorial en la materia. La evaluación ambiental del PORF no excluye la evaluación de impacto ambiental de aquellos proyectos o actuaciones sujetas a evaluación de impacto ambiental de acuerdo con la legislación sectorial en la materia. Se deberá incluir una directriz que recuerde esta circunstancia.  
E) Acciones de seguimiento de la aplicación del planeamiento.  
En relación al seguimiento, en el EATE, se efectúa una valoración de los diferentes indicadores propuestos en el documento de alcance respecto a los objetivos ambientales, pero no se detalla cómo se efectuará el seguimiento.  
En la propuesta de plan se establece un plan de seguimiento, indicándose que la vigencia del plan es de 15 años. Se aportan una serie de indicadores comunes y otros específicos, así como unos indicadores ambientales coincidentes con los del documento de alcance. La información se ha elaborado a partir de los inventarios forestales nacionales y del banco de datos de biodiversidad.  
La información del banco de datos de biodiversidad se actualiza para especies invasoras cada 5 años y para especies en general la actualización es continua. Respecto al resto de indicadores dependen de los inventarios forestales nacionales y su periodicidad de realización, al igual que la escala de trabajo y el detalle de la formaciones vegetales que distingue. Esto puede restar eficacia a estos indicadores. Habría sido mucho más eficaz que se hubiera elaborado una cartografía más detallada a nivel de demarcación.  
El plan prevé un seguimiento que incluirá la actualización de los indicadores cada 5 años.  
En relación con los indicadores ambientales se indica lo siguiente:  
- Respecto al indicador de superficie forestal protegida de áreas forestales (arboladas o no) se han tenido en cuenta exclusivamente las figuras de espacios naturales protegidos, sin embargo el planeamiento urbanístico establece con diferentes tipologías de protección relativas a ecosistemas forestales y paisaje: protección forestal, ecológica, paisajística, etc. que deberán en consecuencia incluirse también.  
- Respecto a la actualización de los indicadores ambientales cada 5 años, en aquellos casos en los que se parte de información o cartografía que no se actualice con esa periodicidad (por ejemplo el inventario forestal), se deberá, en la medida de lo posible, hacer una actualización de los mismos a nivel de la demarcación.  
F) Acuerdo de emisión. Determinaciones finales.  
De conformidad con lo dispuesto en el art. 54 de la LOTUP, de acuerdo con los fundamentos que han expuesto, se propone emitir la presente Declaración Ambiental y Territorial Estratégica del Plan de ordenación de los recursos forestales de Demarcación forestal de Altea presentada por la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental (servicio de ordenación y gestión forestal), debiéndose incorporar en el mismo, antes de su aprobación definitiva, las siguientes determinaciones:  
A. Los usos genéricos de las zonas generales serán:  
- Uso productor: con aprovechamientos forestales respetando los valores ambientales.  
- Uso protector: funciones de protección frente a erosión, aridez, avenidas, incendios, etc. compatibilizándolo con el respeto a los valores ambientales.  
- Uso ambiental: función de conservación y mejora de la biodiversidad, pudiendo ser compatible en su caso con el resto de usos.  
- Uso recreativo: clara aptitud para uso social con respeto a los valores ambientales.  
B. En la descripción de las diferentes zonas de gestión que se efectúa en el plan, se modificarán las referencias que se hacen a zonas de la zonificación general del documento consultivo para que se correspondan a la nueva zonificación general.  
C. Se establecerán los siguientes criterios a seguir en las plantaciones de maderas nobles:  
- Deberán implantarse preferentemente en terrenos de cultivo.  
- Caso de plantearse en terrenos forestales, deberán ser de escaso valor ambiental, fundamentalmente antiguos terrenos de cultivo con carácter forestal y de escaso valor ambiental.  
- En cualquier caso deberá justificarse la disponibilidad de agua, y la no afectación negativa a los acuíferos de la zona.  
D. Se establecerá como criterio general para el enriquecimiento o diversificación de las masas forestales: «La elección de especies se debe basar en la vegetación autóctona potencial de la zona, adaptada a las condiciones ecológicas de la misma. Se recomienda la colaboración con el servicio de vida silvestre de esta Conselleria, sin perjuicio de que justificadamente se podrá usar de manera puntual especies de cultivo que enriquezcan puntualmente la zona para la fauna y excepcional y puntualmente especies no autóctonas potenciales de la zona.»  
E. Se establecerán los siguientes criterios en relación con el aprovechamiento forestal para madera y de biomasa forestal con fines energéticos:  
- El incremento de este tipo de aprovechamientos debe supeditarse a su compatibilidad con la conservación de la biodiversidad, el mantenimiento general de los ecosistemas forestales, y deberá analizarse con detalle en cada instrumento de gestión si la zona es compatible o no con este aprovechamiento desde un punto de vista ambiental, ajustando, en su caso, la intensidad del uso a los valores ambientales.  
- Previamente a la aprobación de cada instrumento técnico de gestión se analizará con detalle los valores naturales de la zona de actuación determinando si se pueden aplicar estos aprovechamientos y bajo qué condiciones, prevaleciendo los criterios ambientales de conservación de la biodiversidad y paisaje, frente a criterios de productividad y beneficios económicos. Deberá justificarse igualmente la compatibilidad del aprovechamiento con la posible función protectora de las formaciones vegetales.  
- Previamente a la aprobación del instrumento de gestión, se analizará la decisión del aprovechamiento, por una parte, con la contribución al cambio climático (emisión-fijación CO2), y por otra, con la pérdida de material vegetal necesario para la formación de suelo, estableciendo medidas preventivas que minimicen los efectos negativos como por ejemplo dejar en la zona las porciones más fácilmente descomponibles (hojarasca y ramas pequeñas).  
- Se coordinará la planificación del aprovechamiento de la biomasa forestal con la planificación de la biomasa agrícola en la zona.  
F. Las actuaciones que afecten a zonas con figuras de protección deberán respetar las normas que las rigen, debiendo justificarse previamente a su aprobación. En caso de afectarse a microreservas vegetales deberá obtenerse previamente informe del servicio de vida silvestre sobre los condicionantes y limitaciones a observar.  
G. Previamente a la aprobación del PORF se obtendrá informe de la Conselleria de Cultura respecto a la afección al patrimonio cultural, adoptándose las medidas que se indiquen, en su caso.  
H. En aquellas actuaciones que vayan a realizarse dentro de esta zona eólica 14 deberá analizarse previamente a su aprobación las limitaciones que puede suponer la misma.  
I. Se incluirá la conservación y mantenimiento de los bancales de piedra de cultivos abandonados, debiendo potenciarse en la medida de lo posible, entre los trabajos de conservación de suelos y estabilización de laderas, y para la regulación de avenidas.  
J. Directrices para la conservación y la mejora de los bosques, se incluirán:  
- Se potenciará, en lo posible, las repoblaciones con especies rebrotadoras y productoras de frutos carnosos, en los lugares donde escaseen o estén ausentes.  
- Se procurarán medidas de gestión que no tengan una incidencia desfavorable en la conservación de elementos singulares (especies raras, endémicas y amenazadas).  
- En los instrumentos técnicos de gestión se identificarán los rodales de bosques maduros y viejos, en base a criterios de naturalidad y complejidad estructural, y se procurará, en lo posible y siempre que sea conveniente, su salvaguarda como reservas de biodiversidad.  
  
- En los instrumentos de gestión se señalarán los elementos arbóreos monumentales que actualmente forman parte del catálogo valenciano de árboles monumentales y caracterizarán otros que potencialmente puedan ser incluidos.  
- Los instrumentos de gestión deberán considerar las áreas que pertenecen al catálogo valenciano de materiales de base (fuentes de semillas, rodales selectos, poblaciones de conservación de recursos genéticos). Se deberá recabar en estos casos informe de la sección de conservación de recursos genéticos forestales, que establecerá las limitaciones con el fin de preservar su función como reserva de recursos genéticos.  
- Los instrumentos de gestión deberán considerar la heterogeneidad territorial y proponer medidas de conservación y gestión, en caso de ser valiosos, de los microhábitats o ecosistemas locales especializados existentes en su ámbito como lugares muy pedregosos o rocosos, roquedos, manantiales, lagunas temporales, etc.).  
K. En relación a los aprovechamientos de madera de los pinares:  
- Con la finalidad de conservar los suelos se deberán estudiar la necesidad de establecer limitaciones a los aprovechamientos de madera y a los trabajos silvícolas en las áreas con pendiente elevada.  
- Se deberá estudiar la necesidad de establecer limitaciones a los aprovechamientos de madera y a los trabajos silvícolas en los espacios de fuentes o manantiales y en la cuenca de recarga de los acuíferos para proteger los recursos hídricos y la biodiversidad.  
L. Se incluirá la siguiente directriz: todas las acciones y actuaciones que se desarrollen en zonas afectadas por riesgo de inundación deberán someterse a informe de afección de riesgo de inundación, y por tanto, a la valoración de compatibilidad, del servicio competente en dicha materia (actualmente el servicio de ordenación del territorio de la Conselleria de vivienda, obras públicas y vertebración del territorio).  
M. Se incluirán en el PORF las determinaciones del informe del servicio de infraestructura verde y paisaje:  
A) Las medidas y acciones necesarias para el cumplimiento de los objetivos de calidad paisajística definidas en el estudio de paisaje se integrarán en las estrategias, directrices y propuestas de actuación (apartado 10 del referido estudio).  
B) Se incluirán como parte de la infraestructura verde del territorio delimitada por el Plan lo siguiente:  
- Las superficies grafiadas como «Terreno forestal» en el plano núm. 5 «Infraestructura verde».  
- Las zonas prioritarias de actuación frente a riesgos altos: erosión, desertificación, riesgo de avenidas, incendios forestales y recarga de acuíferos.  
C) Los planes (en la medida que zonifiquen o regulen usos) y proyectos que se lleven a cabo en el marco del PORF deberán ser evaluados (por el órgano sustantivo) con el fin de determinar su incidencia concreta en el paisaje y la infraestructura verde y, en el caso de alterar significativamente el carácter o la percepción del paisaje o estar sometidos a evaluación ambiental, elaborar un estudio de integración paisajística y obtener informe del servicio de infraestructura verde y paisaje.  
N. Se corregirán las estrategias, acciones y directrices propuestas en el siguiente sentido:  
Estrategia 1. Aumento de la gestión forestal sostenible en la demarcación de Altea.  
Acción 1.1: Directrices en la redacción de instrumentos técnicos de gestión forestal en la demarcación de Altea:  
- Previamente a la aprobación del instrumento técnico de gestión se concretará el uso principal específico de la zona de actuación, teniendo en cuenta el uso o usos principales definidos en las zonas generales, que deberán revisarse para cada zona de actuación, y el ámbito de referencia en el cual se encuadra la misma, debiendo siempre cumplirse el criterio siguiente, debiendo justificarse su cumplimiento. El aprovechamiento de los recursos se planificará para que se realice de forma ordenada y siempre y cuando sea compatible con la conservación y protección de los ecosistemas presentes y en equilibrio con los objetivos ambientales detallados en el apartado 3.1. de la presente memoria, así como con los objetivos de calidad paisajística establecidos en el apartado 7 del Estudio de Paisaje, adaptados al ámbito que comprenda la zona del aprovechamiento. Se determinará en cada caso el servicio ambiental prioritario pero siempre respetando lo antes indicado.  
Se determinará si hay zonas en las que no habría que actuar por algún motivo ambiental, y en caso de actuarse, bajo qué condiciones ambientales debe hacerse, en su caso.  
- Previamente a la aprobación de la actuación o del instrumento técnico de gestión, se deberá efectuar lo siguiente:  
1. Estudio de la vegetación y fauna de la zona en la que se va a intervenir, llevando a cabo una valoración de la misma. Se analizará en detalle los matorrales y herbazales (rareza, diversidad, función para la fauna, función protectora del suelo, etc.).  
En la medida de lo posible y según el tipo de actuación, se analizará la complejidad y composición de los diferentes estratos presentes, en aspectos relativos al grado de naturalidad y madurez y la singularidad y diversidad de especies, con el fin de poder establecer medidas para su conservación y gestión.  
En relación con el estrato arbustivo será de importante relevancia para la gestión conocer la abundancia y grado de cobertura de especies de estrategia rebrotadora y de las productoras de frutos carnosos, especies que son la clave para la resiliencia del ecosistema y de la abundancia de interacciones mutualistas planta-animal en los bosques mediterráneos.  
2. Se determinará y justificará si por el valor de la zona y el tipo de actuación, la intervención planteada debe llevarse a cabo o no, y en caso afirmativo, bajo qué condiciones.  
3. Se consultará por el órgano sustantivo previamente al servicio de vida silvestre o el competente en materia de biodiversidad en relación a especies de fauna y flora y hábitats de interés, que determinará en su caso las medidas a adoptar en caso de ser aceptable la intervención.  
El tipo de actuaciones sobre las que se considera necesario este proceso, por su posible repercusión ambiental, son: repoblaciones forestales, aprovechamientos para producción de madera y biocombustible, plantación de maderas nobles, aprovechamiento de pastos, y obras de corrección hidrológico forestal.  
Este análisis se realizará por parte del promotor de la actuación y deberán valorarse estos extremos por la administración que la autorice, previa evaluación de impacto ambiental para aquellos supuestos establecidos en la legislación sectorial en la materia.  
Para determinar el uso de las zonas de actuación y bajo qué condiciones se llevarán a cabo, se utilizarán criterios para la valoración de la flora, fauna y vegetación basados en los diferentes grados de protección establecidos en la legislación sectorial, así como también criterios científico - técnicos de general aceptación teniendo en cuenta el ámbito de referencia (demarcación). Se indican algunos, que son específicos para vegetación y ecosistemas, y otros pueden aplicarse también a especies:  
- Grado de rareza y amenaza.  
- Diversidad.  
- Fragilidad y reversibilidad.  
- Representatividad.  
- Grado de conservación o naturalidad (alteración humana).  
- Grado de madurez.  
- Presencia de ejemplares singulares por su desarrollo.  
- Importancia para la fauna, para el aprovechamiento humano (madera, pastos, etc.) y para la protección frente a la erosión.  
Cuando se trate de zonas semiáridas el estudio previo a las actuaciones antes indicadas incluirá:  
1. Estudio de la vegetación y fauna de la zona en la que se va a intervenir, llevando a cabo una valoración de la misma. Se analizará en detalle los matorrales y herbazales.  
2. Se determinará y justificará si por el valor de la zona y el tipo de actuación, la intervención planteada debe llevarse a cabo o no, y en caso afirmativo, bajo qué condiciones.  
3. Se obtendrá informe favorable previo del servicio de vida silvestre o el competente en biodiversidad en aquellas zonas en las que hayan hábitats protegidos del catálogo valenciano de flora protegida que determinará en su caso las medidas a adoptar en caso de ser aceptable la intervención.  
4. En caso de plantearse la implantación de vegetación arbolada, deberá justificarse adecuadamente su conveniencia, siendo prioritaria en principio la consecución de la vegetación potencial de la zona, que mayoritariamente serán formaciones arbustivas.  
- En la redacción de los instrumentos de gestión, las recomendaciones que se establecen en los criterios de consulta de la web de esta Conselleria en relación a las figuras de protección y al banco de datos de biodiversidad, deben ser obligatorias, debiendo justificarse en el documento el cumplimiento de las normas que rijan cada figura de protección, así como las medidas de protección y mejora de las especies y hábitats de especial interés, sin perjuicio del cumplimiento de su legislación sectorial al respecto.  
- Previamente a la aprobación de los instrumentos técnicos de gestión forestal que se desarrollen a partir del PORF, se llevará a cabo en caso de afección a espacio incluido en la Red Natura 2000, una evaluación de repercusiones sobre la misma de acuerdo con lo establecido en la legislación sectorial.  
Estrategia 2. Simplificación de la gestión.  
Acción 2.3. Directrices generales de selvicultura.  
Se incluirá como criterio ambiental para las actuaciones selvícolas el siguiente: El programa de actuaciones selvícolas se realizará primando el concepto de sostenibilidad frente al de productividad, asegurando el mantenimiento de la biodiversidad y garantizando la recuperación de las interacciones ecológicas.  
Acción 2.4. Directrices selvícolas para restauración de áreas degradadas.  
- En relación al uso en la restauración en zonas de baja productividad (árido o semiárido alicantino) de especies alóctonas, de forma muy justificada, como Tetraclinis articulata, Ziziphus jujuba y Argania spinosa, así como en terrenos yesosos Eleagnus angustifolia o Populus euphratica, se considera que Ziziphus jujuba y Eleagnus angustifolia deben descartarse. Respecto al resto de especies indicadas, su uso debe ser excepcional (carácter experimental, etc.), debiendo obtenerse previamente a la aprobación del instrumento técnico de gestión informe favorable del servicio de vida silvestre de esta Conselleria.  
- La elección de especies para la repoblación, se realizará en colaboración con el servicio de vida silvestre o servicio con competencia en biodiversidad, con el objeto de elegir aquellas especies autóctonas potenciales de la zona y mejor adaptadas ecológicamente. La selección de especies deberá basarse también en el conocimiento de la vegetación potencial de cada zona (asociaciones vegetales) y de la realidad de la demarcación forestal, tanto a nivel de vegetación como de flora.  
Acción 2.6. Directrices para la ejecución de tratamientos de defensa contra incendios forestales: se analizarán previamente a la aprobación las propuestas de gestión de las áreas cortafuegos (tales como uso de ganado, especies a mantener, intensidad, funcionalidad como vía de acceso contraincendios, etc.), las repercusiones ambientales desde el punto de vista del ecosistema: fauna, flora de interés, etc., para adoptar en su caso medidas correctoras.  
Previamente a la aprobación de los instrumentos de gestión deberán analizarse la función de las zonas agrícolas existentes en la zona en su papel de lucha contraincendios y también en su función paisajística y para la fauna, para adoptar medidas al respecto.  
Acción 2.7. Directrices para el aprovechamiento de los pastos. En relación a la mejora de pastos temporales en antiguos bancales abandonados mediante enmiendas adecuadas en Busot, se analizará la composición florística de los pastos previamente para evitar afecciones negativas a especies de interés como medida preventiva.  
Otras:  
- Se incluirán como criterios generales de restauración y repoblación respecto al uso de métodos o técnicas los siguientes:  
· En relación a los criterios de preparación del suelo, como norma general los tratamientos para la preparación de los suelos tendrán un carácter puntual, salvo justificación.  
· Respecto a las técnicas a utilizar: deben utilizarse con carácter general técnicas de preparación del suelo puntuales como son los ahoyados, y solo justificadamente técnicas que supongan una rotura continua y profunda del perfil del suelo como técnicas de subsolado profundo por curvas de nivel y el de acaballonado con desfonde en profundidad.  
- Se incluirán las siguientes directrices en relación a la restauración de los ecosistemas fluviales y las correcciones hidrológico forestales:  
· Directrices de restauración ecosistemas de ribera:  
1. Se considera fundamental la adecuación morfológica de las riberas cuando sea necesario.  
2. Es muy importante disponer de superficie suficiente para la restauración de los ecosistemas de ribera, debiendo valorarse la posibilidad de adquisición de nuevos terrenos.  
3. Empleo en aquellas situaciones que lo permitan de técnicas de bioingeniería.  
4. Adecuada elección de especies basada en el conocimiento previo de la vegetación de la zona y enfocada también a la restauración del ecosistema (funcionalidad para la fauna).  
· Directrices correcciones hidrológico forestales:  
1. Uso en la medida de lo posible de técnicas de bioingeniería en los cauces.  
2. Buscar, en la medida de lo posible, la compatibilidad de las diferentes estructuras que pueden plantearse con la vegetación para mejorar la integración paisajística y la funcionalidad para los ecosistemas.  
Estrategia 3. Mejora de la gestión administrativa del monte.  
Acción 3.3. Agilizar el cambio de uso forestal a agricultura de montaña.  
- Se incluirán como consideraciones ambientales a seguir respecto a este cambio de uso también las siguientes:  
· Este cambio de uso se efectuará fundamentalmente a costa de terrenos forestales en antiguos cultivos abandonados.  
· Previamente al cambio, y sin perjuicio de que el mismo cumpla lo establecido en la legislación sectorial de evaluación ambiental y en el planeamiento urbanístico, deberá analizarse la vegetación y fauna existente para determinar la conveniencia del cambio de uso dado su escaso valor y que no ocasione efectos negativos significativos.  
Estrategia 4. Mejora del suelo forestal y sus infraestucturas.  
Acción 4.2. Inventario de la red viaria.  
- Respecto al inventario de la red viaria, deberá aportarse, al menos, la siguiente información:  
· Caminos forestales: se deberán precisar sus tipologías (características físicas, si serán de una o dos sendas, etc.), las necesidades de mantenimiento así como el tipo de vehículos, si serán principales o secundarios, así como si se trata de acondicionamiento de caminos existentes o de nueva apertura.  
Es necesario que respecto a los mismos se delimiten restricciones según zonas y valores de las mismas (paisaje, fauna, vegetación, etc.).  
- Criterios ambientales respecto a caminos forestales públicos:  
1. Se maximizará su uso con el fin de disminuir la proliferación de infraestructuras del mismo tipo en terrenos forestales.  
2. En los fines concretos que se propone se tendrá en cuenta las posibles molestias a fauna de interés, la posibilidad de restringir el acceso a los ecosistemas de mayor valor.  
- Si como consecuencia del inventario se concluyese la necesidad de apertura de nuevos caminos, se deberá justificar su necesidad y analizar su repercusión ambiental para adoptar decisiones, sin perjuicio de la necesidad de ser sometidos a evaluación ambiental de acuerdo con la legislación ambiental vigente.  
Acción 4.6. Estudio e investigación del efecto del cambio climático sobre de hábitats y taxones presentes en la demarcación de Altea.  
Se considera que debe colaborar también el servicio de vida silvestre o el servicio con competencia en materia de biodiversidad en la evaluación del grado de vulnerabilidad de especies autóctonas y ecosistemas frente al cambio climático.  
Estrategia 6. Compatibilizar el uso y disfrute de los servicios ambientales.  
Acción 6.1. Directriz de planificación del uso público. Planes de Ordenación del Uso Público.  
- En los espacios naturales con figuras de protección cumplirá la normativa vigente en esos espacios y el plan de uso público de los mismos.  
- Respecto al resto de espacios naturales se considera necesario para evitar efectos negativos en el medio que los planes de ordenación de uso público que los mismos se elaboren en función de la capacidad de acogida del medio respecto a los diferentes usos públicos para determinar su adecuación, y en su caso, las medidas preventivas y correctoras a adoptar.  
Se incluirán las siguientes directrices relativas a la regulación de la escalada:  
1. Zonas con flora catalogada: prohibición de instalar vías nuevas y prohibición de escalar en vías existentes.  
2. Zonas con avifauna catalogada criando en la pared rocosa:  
2.1. Vías de escalada instaladas. Zona con restricción temporal (prohibido escalar entre enero-junio).  
2.2. Prohibición de instalar vías nuevas.  
3. En el resto de zonas:  
3.1. Si hay vías de escalada ya existentes no hay restricción alguna.  
3.2. Si se pretendiera instalar vías nuevas y estuviesen en Red Natura 2000 o hubiese fauna o flora protegida deberá ser evaluado por el órgano competente.  
O. En algunas alegaciones se solicita la modificación del terreno forestal en la cartografía PATFOR, indicándose en la documentación presentada que esa modificación será a realizar. Se considera en estos casos que se estima la alegación y que se procederá a la corrección solicitada.  
P. La evaluación ambiental del PORF no excluye la evaluación de impacto ambiental de aquellos proyectos o actuaciones desarrollo del mismo sujetas a evaluación de impacto ambiental de acuerdo con la legislación sectorial en la materia.  
Q. Seguimiento del plan:  
- Indicadores ambientales:  
· En aquellos indicadores en los que se parte de información o cartografía del inventario forestal nacional que no se actualice con la periodicidad de 5 años, se efectuará, en la medida de lo posible, una actualización de los mismos a nivel de la demarcación.  
· Se deberá contabilizar en la información del indicador de superficie forestal protegida de áreas forestales (arboladas o no) aquellos suelos que cuentan en el planeamiento urbanístico con diferentes tipologías de protección relativas a ecosistemas forestales y paisaje: protección forestal, ecológica, paisajística, etc.  
La declaración ambiental y territorial estratégica tiene naturaleza de informe preceptivo y determinante y no es susceptible de recurso alguno, sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía judicial contencioso-administrativa frente a la disposición de carácter general que hubiese aprobado el plan o programa, o bien, sin perjuicio de los que procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de aprobación del plan o programa.  
La declaración ambiental y territorial estratégica perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la adopción o aprobación del plan o programa en el plazo máximo de dos años desde su publicación, salvo que se acuerde su prórroga en los términos establecidos en el art 56 de la LOTUP.  
Esta declaración ambiental y territorial estratégica será publicada en el DOGV y puesta a disposición del público en la página web de la Generalitat. Se dará traslado de la misma al órgano promotor y al órgano sustantivo.  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir la declaración ambiental y territorial estratégica a que se refiere el artículo 54.6 de la 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.1 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, Acuerda: emitir la declaración ambiental y territorial estratégica del Plan de Ordenación de los Recursos Forestales (PORF) de la demarcación forestal de Altea, debiendo incorporarse al Plan las determinaciones finales señaladas.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto de definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
València, 6 de junio de 2018.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 28 de junio de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML