Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5817, del 30-07-2008 (2008/9401)

RESOLUCIÓ de 26 de juny de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de la Pobla de Vallbona, Cheste, Chiva, Benafigos, Vilamarxant, Utiel, Benifaió, Almussafes, Sollana i Gata de Gorgos.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5817

Data del DOGV
:   30-07-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/9401

CVE


Data del document
:   26-06-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Chiva](javascript:void(0))
    * [Vilamarxant](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [Benifaió](javascript:void(0))
    * [Sollana](javascript:void(0))
    * [Gata de Gorgos](javascript:void(0))
    * [Almussafes](javascript:void(0))
    * [Pobla de Vallbona, la](javascript:void(0))
    * [Cheste](javascript:void(0))
    * [Benafigos](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 26 de juny de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de la Pobla de Vallbona, Cheste, Chiva, Benafigos, Vilamarxant, Utiel, Benifaió, Almussafes, Sollana i Gata de Gorgos. [2008/9401]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 159/06-AIA la Pobla de Vallbona, 089/06-AIA Cheste, Chiva, 286/06-AIA Benafigos, 328/06-AIA Vilamarxant, 240/06-AIA Utiel, 227/06-AIA Benifaió, Almussafes, Sollana, i 123/05-AIA Gata de Gorgos.  
València, 26 de juny de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 159/2006-AIA  
Títol: Centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU)  
Promotor: UVI del Automóvil, SL  
Autoritat substantiva: El Servei de Residus Industrials de la Direcció General de Qualitat Ambiental i la Comissió Provincial d'Activitats Qualificades de la Direcció Territorial de València   
Localització: c/ París, parcel·la 11, GP2 del sector II-1 del polígon industrial Mas de Tous al municipi de la Pobla de Vallbona (València)  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
El projecte té com a objecte la instal·lació d'una activitat destinada al desballestament de vehicles com a centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús al final de la seua vida útil (CAT-VFU).  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
L'emplaçament de l'activitat es localitza al c. París, parcel·la 11-GP2 del sector II-1 del polígon industrial del Mas de Tous, al terme municipal de la Pobla de Vallbona (València).   
D'acord amb la documentació tècnica presentada, el centre autoritzat de tractament (CAT-VFU) es projecta situar en una parcel·la de 1.257,05 m² amb 1.221,05 m² de superfície útil. L'edificació la integren 3 naus industrials adossades ja existents, de geometria rectangular i superfície semblant i, comunicades entre elles mitjançant obertura practicada en la paret de tancament cada dues naus. Les naus presenten, en la part davantera d'aquestes, un reculada de 6 m destinada a pati exterior i disposen en cadascuna d'un accés amb porta metàl·lica abatible i d'un accés de vianants.  
Les superfícies útils de les diverses estances i zones de treball es distribueixen de la manera següent:  
- Àrea de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús de 341,97 m², situada a la nau central.  
- Zona de vehicles descontaminats que inclou una àrea destinada a la neteja de peces mitjançant aigua a pressió de 339,43 m², localitzades en una de les naus laterals.  
- Àrea d'oficines i atenció a clients, lavabos i vestidors, i un entresolat d'emmagatzemament de peces recuperades amb un total de 385,40 m², situats en l'altra de les naus laterals.  
- Pati exterior, constituït per la zona de reculada de la part davantera de les tres naus, amb una superfície total de 199,95 m².  
La nau on se situa la zona de recepció i descontaminació de vehicles presenta sòl impermeable. El subministrament d'aigua potable procedirà de la xarxa municipal d'aigua potable del polígon. L'aireig s'assegura mitjançant ventilació natural a través de les portes d'accés a les naus i els buits de pas entre naus.   
Es disposa de reixetes cegues de recollida de vessaments que se situaran en la porta d'accés de nau central i en els dos accessos interiors que comuniquen la nau central amb les respectives naus laterals. La zona de neteja de peces, situada en la nau lateral destinada a l'emmagatzemament de vehicles descontaminats, disposa d'un albelló per a l'evacuació de les aigües residuals de la llavada de peces que desemboca en un separador d'hidrocarburs, abans de l'abocament definitiu d'aquests a la xarxa de sanejament del polígon. Pel que fa a l'evacuació d'aigües sanitàries dels lavabos i vestidors, situats en la nau lateral destinada a oficines i recepció, es realitza mitjançant abocament directe a la xarxa de clavegueram del polígon. Aquesta xarxa d'aigües sanitàries és independent de la xarxa de drenatge de recollida de vessaments i de la canalització de les aigües residuals del llavador de peces de les altres dues naus.  
Els residus generats en l'activitat són, bàsicament, els derivats de la descontaminació de vehicles. Es disposarà de contenidors adequats per als residus perillosos generats i es dotarà la zona d'emmagatzemament d'aquests de cubeta de contenció de vessaments accidentals.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada. Les naus on se situarà l'activitat estan ja construïdes, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de l'alçament de l'edificació, sinó únicament els generats per l'activitat i els que puguen generar-se durant el futur desmantellament d'aquestes.   
Afeccions legals  
D'acord a l'informe de l'arquitecte municipal de l'Ajuntament de la Pobla de Vallbona, de 7 d'abril de 2006, l'emplaçament de l'activitat es qualifica urbanísticament com a urbà industrial amb un règim d'ús permés industrial en qualsevol situació.  
L'activitat projectada és, conforme la Llei 10/1998, de residus, i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, de gestió de residus perillosos, i queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la conselleria competent al medi ambient.  
L'emmagatzemament de pneumàtics fora d'ús requereix la seua inscripció en el Registre de productors de residus de la Comunitat Valenciana, d'acord al Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la producció, possessió i gestió de pneumàtics fora d'ús.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigeix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació del seu annex I segons CNAE, remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de l'esmentada reglamentació.  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, exigeix en l'article 18, la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes ambientals  
La llista dels principals impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental, com a conseqüència de l'execució del projecte i del funcionament de l'activitat del centre de descontaminació de vehicles fora d'ús, són els següents:  
- Possibles vessaments de residus o productes perillosos que afecten el sòl   
- Impacte sobre la qualitat de les aigües tant subterrànies com superficials derivades de l'emmagatzemament de residus i dels abocaments a clavegueram municipal.  
- Pel que fa a l'impacte acústic no s'espera afecció als veïns limítrofs i a l'ambient exterior.  
- Els riscs per contaminació de l'atmosfèrica seran els derivats dels gasos de combustió produïts pel moviment de vehicles.  
- La incidència sobre la vegetació i sobre la fauna serà mínima, en localitzar-se en polígon industrial.  
- Pel que fa a l'impacte sobre el paisatge, l'edificació i l'activitat s'integren perfectament en l'entorn del polígon industrial, pel fet de trobar-se envoltades d'altres edificacions i activitats industrials.  
2. Consideracions sobre les mesures protectores i correctores  
Les principals mesures protectores o correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental són:  
- Les portes d'accés a la nau central on es realitza la recepció i descontaminació de VFU, disposaran de canaletes de recollida de vessaments. Aquesta xarxa serà cega amb una capacitat de fins a 2 m³. També se situaran canaletes de recollida de vessaments en les portes d'accés a les naus laterals des de la nau central.  
- Per a la recollida de xicotets vessaments accidentals es disposarà d'absorbent no inflamable (sepiolita o equivalent) en quantitat suficient.  
- La nau de recepció i descontaminació de VFU disposa de sòl impermeable de formigó per a prevenir les possibles infiltracions i se li aplicarà una capa de pintura impermeable. Així mateix, se segellaran les juntes d'unió entre els panells de formigó laterals de les parets i el sòl de la nau.  
- La zona de magatzem de residus perillosos que se situa en la nau central haurà de disposar de cubeta de contenció per a possibles vessaments accidentals, amb una capacitat de retenció del 100% del volum del recipient d'emmagatzemament de major capacitat.  
- La zona de neteja de peces haurà de disposar d'una xarxa de recollida d'aigües residuals amb separador d'hidrocarburs previ a la connexió d'aquesta a la xarxa de clavegueram municipal.  
- Els abocaments sanitaris es realitzaran cap al clavegueram públic del polígon industrial.  
3. Consideracions sobre el programa de vigilància ambiental  
El programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental recull:  
- Neteja i ordre de les naus i dels exteriors, amb atenció especial a taques de vessaments i a l'emmagatzemament dels residus.  
- Manteniment preventiu de maquines i equips  
- Manteniment anual de l'equip d'aire comprimit per una empresa autoritzada.  
- Revisió mensual de les xarxes i sistemes de recollida de vessaments de la nau i funcionament del separador d'hidrocarburs de la zona de neteja de peces.  
Tramitació administrativa  
El 5 de maig de 2006 es rep sol·licitud de declaració d'impacte ambiental des del Servei de Residus Industrials de la Direcció General de Qualitat Ambiental, referent al projecte d'obertura d'una activitat per a un centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús, promogut per l'empresa UVI del Automóvil, SL al terme municipal de la Pobla de Vallbona (València), amb l'objecte d'obtenir l'autorització com a gestor de residus. Així mateix, el 27 de juliol de 2006, es rep, complementàriament, nova sol·licitud de declaració d'impacte ambiental per a l'autorització de l'activitat des de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València.   
La documentació continguda en l'expedient d'impacte ambiental la constitueixen, entre altres:   
- Projecte tècnic d'activitat.  
- Projecte tècnic econòmic d'inscripció en el registre industrial  
- Estudi d'impacte ambiental, de desembre de 2005.  
- Expedient administratiu de llicència d'activitat instruït per l'Ajuntament de la Pobla de Vallbona, que inclou el resultat de la informació pública de no-al·legacions al projecte.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 6.C.1) Centres de tractament de vehicles al final de la seua vida útil del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i concordants del Reglament d'aquesta.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana; i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan ambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre un centre autoritzat de descontaminació de vehicles fora d'ús, promogut per UVI del Automóvil, SL, i situat al C/ París, parc. 11, GP2 del sector II-1 del polígon industrial Mas de Tous al municipi de la Pobla de Vallbona (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental i en la documentació presentada.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Els contenidors i dipòsits d'emmagatzemament temporal de residus perillosos hauran de ser sòlids i resistents al tipus de residu contingut. Seran etiquetats reglamentàriament i, quan siguen de naturalesa líquida, hauran de disposar de cubetes de retenció de vessaments o, si no n'hi ha, els dipòsits hauran de ser de doble paret.  
2. S'haurà de disposar d'un producte comercial, absorbent i no inflamable, en quantitat suficient per a assegurar la recollida de possibles vessaments accidentals i evitar-ne, en tots els casos, la neteja per aigualeig.  
3. La instal·lació haurà de disposar d'equips per a la recuperació dels gasos refrigerants de l'aire condicionat dels vehicles descontaminats, regulats pel Reglament CE 2037/2000, de 29 de juny de 2000.  
4. En el pati exterior, format per la zona de reculada de les naus que dóna accés a la instal·lació, no es podran estacionar vehicles fora d'ús relacionats amb l'activitat mentrestant, en aquest, no es dispose d'equips de recollida i tractament d'aigües incloses les pluvials, de conformitat amb la reglamentació ambiental aplicable.  
5. S'hauran de realitzar les auditories acústiques exigides pel Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, que s'inclouran dins del programa de vigilància ambiental.  
6. S'haurà de complir amb totes les mesures protectores i correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, com també, en el programa de vigilància ambiental proposat en l'apartat de manteniment preventiu.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si escau, la incorporació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 2 d'octubre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 089/2006-AIA  
Títol: Projecte bàsic de nova carretera CV-50. Tram: variant de Cheste i Chiva   
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Localització: Termes municipals de Cheste i Chiva  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte d'aquest projecte és definir una autovia de nou traçat, dins del Pla d'infraestructures estratègiques (PEU), de manera que la CV-50 assumisca el paper de connexió nord-sud dels nuclis urbans situats en la corona de la perifèria de l'àrea metropolitana de València.  
   
L'actuació planteja la conversió en autovia del tram actual de carretera CV-50 entre el situat immediatament al sud de l'autovia A-3, que dóna accés a la població de Chiva, i l'enllaç d'accés nord a la població de Cheste. Les característiques geomètriques del traçat són les corresponents a una velocitat específica de 120 km/h i una velocitat de 80 km/h en el ramal d'eixida.   
La longitud del tram és de 9.002 m, i discorre pels termes municipals de Cheste i Chiva. Els radis mínims adoptats en el tronc de l'autovia són de 700 m i el pendent màxim adoptat en el tronc és del 3,7%. El traçat d'aquest s'ha dissenyat mitjançant quinze estructures, entre marcs de formigó, viaductes i passos superiors.   
La secció transversal tipus del tronc té dos calçades de 7,00 m d'amplària, amb vorals interiors d'1,5 m i exteriors de 2,5 m, separats per una mitjana de 13 m d'amplària, comptabilitzant-se en aquestes els dos vorals d'1,5 m.  
L'esplanada de la variant estarà formada per 75 cm de grossària de sòl seleccionat, on el sòl està classificat com a sòl tolerable, i 55 cm de grossària de sòl seleccionat, on ho està com a adequat.   
Per al ferm es distingeixen dos tipus de seccions tipus:  
Ramals unidireccionals:  
3 cm de microaglomerat M-10  
5 cm de mescla bituminosa S-20  
5 cm de mescla bituminosa G-20  
20 cm de llast artificial  
Rotondes i ramals bidireccionals:   
5 cm mescla bituminosa S-20  
8 cm mescla bituminosa G-20  
20 cm llast artificial  
2. Alternatives  
Es va decidir no aprofitar l'estructura actual sobre l'autovia A-3, perquè per a adequar-la a la velocitat de projecte de 120 km/h, implicaria la pròpia demolició d'aquesta.   
Es va plantejar, doncs, una possible solució que resolia els moviments entre ambdues autovies mitjançant una rotonda lateral situada a l'est de la CV-50 i una altra auxiliar sobre vella CV-50, mitjançant l'anomenat enllaç de pesos. Aquesta alternativa es va descartar per allò que tenien de complicat els moviments.   
Es va plantejar una tercera solució més senzilla, en la qual la rotonda de major diàmetre es projectava inferior a l'autovia. Aquesta solució es va rebutjar per la falta de capacitat i de nivell de servei.   
Arribats aquest punt, es va optar per dissenyar ramals directes per als moviments entre CV-50 i A-3, aprofitant la infraestructura existent, com a via col·lectora i carretera local.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 15 de març de 2006, la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents al Projecte bàsic de nova carretera CV-50. Tram: variant de Cheste i Chiva.  
L'estudi d'impacte ambiental, com també el projecte, va ser sotmés a informació pública mitjançant anuncis publicats en el Boletín Oficial del Estado núm. 68, de data 21 de març de 2006, i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5221, de data 17 de març de 2006.   
2. Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació pública es van presentar 17 al·legacions, ni cap d'aquestes presentava caràcter ambiental, segons consta en el certificat emés pel cap de la Divisió de Carreteres de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.   
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
El projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental va ser remés a diverses institucions:   
- Conselleria de Territori i Habitatge  
- Conselleria de Cultura, Educació i Esport  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
- Ministeri de Foment  
- Ajuntament de Cheste  
- Ajuntament de Chiva  
- Diputació de València  
- Servei Territorial de València  
En data 19 de maig de 2006 es va sol·licitar ampliació del contingut de l'estudi d'impacte ambiental, en concret:   
1. Certificat del resultat del tràmit d'informació pública.   
2. Justificació de la impossibilitat de millorar l'estructura actual sobre l'autovia A-3 per a adequar-la a la velocitat de projecte de 120 km/h.   
3. Llistats de desmunts i terraplens.  
4. Localització de les instal·lacions auxiliars.  
5. Explicació de la mesura correctora proposada de connexió a les xarxes de reg en distints punts.  
6. Informe emés per les tres comunitats de regants afectades.  
7. Informe, emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, exigit per la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, d'acord amb l'article 11 d'aquesta.  
8. Procedència dels materials de construcció i destinació dels materials a abocadors d'inerts.  
9. Establiment de mesures protectores o correctores destinades a reduir els nivells acústics durant la fase d'explotació de la via.   
Afeccions legals  
1. Camins ramaders: Hi ha en l'àmbit de les obres dos camins ramaders classificats al terme municipal de Chiva i una a Cheste:  
- Assagador Reial de Gestalgar a Godelleta: Aquest assagador procedeix del terme municipal de Gestalgar i penetra al terme municipal de Chiva, pel paratge anomenat la Paralela, deixant a la seua esquerra la font del mateix nom, creua el camí de Siete Aguas i deixa a la seua esquerra el paratge de Girona. Aquest camí ramader creua una forest municipal consorciada amb l'Ajuntament de Chiva, però conserva lliure el pas de bestiar. L'amplària legal d'aquest camí és de 75,22 m en tot el seu recorregut, d'una longitud aproximada de 30 quilòmetres i en direcció d'oest a sud. Va ser tallat per la A-3 i desviat per un camí de servei fins a la CV-50 per a aprofitar l'estructura existent de la CV-50 sobre la A-3, recorre al voltant d'1 km per la CV-50 i reprén el seu traçat antic.  
- Assagador Vell: Inicia el seu recorregut en l'assagador reial descrit anteriorment que amb direcció oest segueix el trànsit de l'anomenat assagador Vell de València. Coincideix en el seu traçat en pocs metres amb la carretera de Llíria, acabant el recorregut d'aquest en el nucli de població de Chiva en la part sud d'aquesta. L'amplària legal del camí ramader és de 20,98 m i té una longitud aproximada de 3 km i una orientació de nord a oest.   
- Assagador de Castilla: Procedent del terme municipal de Pedralba penetra en Cheste després d'assagador Vensa, pel paratge conegut com a assagador Llarg. L'amplària legal és de 37,61 m i la seua amplària necessària de 15 m. La longitud aproximada és de 15.700 m i el ramal d'assagador que uneix a l'assagador a Chiva té un recorregut aproximat de 1.000 m.   
2. Espais naturals: La traça de la carretera objecte d'estudi, no afecta directament cap espai natural d'interés ambiental, ni figura de protecció, segons la legislació vigent.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
- Geomorfologia, geologia i edafologia  
La zona corresponent a la variant es localitza parcialment en la depressió de Llíria i travessa el riu Túria i la rambla de Chiva. Especialment desenvolupades es troben les terrasses quaternàries lligades als cursos fluvials, sedimentats pels diversos estadis erosius del riu, La depressió està farcida de materials neogens (terciaris) i quaternaris i està delimitada per una sèrie de fractures d'orientació NNE-SSO i NO-SE. Aquest últim grup de fractures defineix el relleu, mentre que el primer sembla el responsable del pendent cap a la costa actual.   
Estratigràficament la zona d'actuació està formada per dipòsits que comprenen del triàsic al quaternari. Hi ha dues unitats hidrogeològiques pertanyents a la conca del Xúquer i són les de Llíria-Casinos i Buñol-Cheste.   
- Clima  
Es tracta d'un clima mediterrani, caracteritzat per un període de sequera i de temperatures màximes durant els mesos de juliol i agost.   
- Hidrografia  
Per la zona on es preveu realitzar les actuacions discorren: el barranc de Chiva, de la Canaleta, de la Cueva, Grande i Hondo. Tots ells desemboquen en la rambla de Poyo, que després de successives etapes, ja amb el nom de barranc de Torrent, desemboquen a l'Albufera. L'àmbit d'estudi es correspon amb l'aqüífer Buñol-Cheste. En ell les calcàries pontianes del sostre de la formació miocena constitueixen un nivell d'aqüífer discontinu sovint drenat.  
- Sismicitat  
D'acord amb la norma de construcció sismoresistent, la zona d'estudi es troba en la seua totalitat inclosa en la zona sísmica primera, per la qual cosa no són necessàries accions especials per criteris sísmics.  
- Vegetació  
La vegetació ha patit una degradació de caràcter antròpic, de manera que la vegetació primitiva s'ha anat substituint per etapes degradades d'aquests boscos. Pràcticament en tota la superfície es troben camps de cultiu. Així, es pot distingir:  
. Zones predominantment agrícoles de cultius llenyosos, sent els més abundants la vinya, la garrofera i els cítrics com ara el taronger o mandariner. Juntament amb els cultius de tarongers i mandariners, apareixen altres espècies associades com ara l'agret, la xicòria silvestre i la fumària.  
. Zones urbanitzades on es troben espècies en parcel·les sense edificacions, enderrocs i vores de camí, com ara el margall boig i cebollí, entre altres espècies, i espècies per a ornamentar, com ara el xiprer, la mimosa, la buganvíl·lia...  
. Zones on es troben formacions regressives incompletes de la vegetació potencial, a causa dels incendis produïts de manera reiterada. S'observa una garriga acompanyada amb coscoll, romer, ginebre, bruc, espart, argelaga, llentiscle...   
. Zones de cultiu de secà en abandó o en guaret, on es troben olivarda, albaida o fenàs.  
. Zones de bosc de pi, sobretot pi blanc.  
. Zones de rambles i barrancs, on la vegetació ripària, es troba molt degradada o destruïda a causa de l'acció de l'home i a les periòdiques avingudes, com a conseqüència de les pluges torrencials. Es tracta d'espècies com ara el baladre, la canya comuna, els esbarzers, la figuera...   
- Fauna  
En la zona d'estudi, hi ha diverses zones:   
. Zones predominantment agrícoles:   
. Aus com el xoriguer, el mussol comú, la puput, la merla, el verderol, el cruixidell, la cadernera...  
. Xicotets mamífers com el conill, la rata negra o de camp, la rata comuna, el ratolí de camp, el ratolí comú i l'eriçó comú o europeu.   
. Rèptils com la sargantana ibèrica i la serp verda.  
. Amfibis com el gripau comú, el gripau corredor i la granota comuna.  
. Zones de matoll, segons el grau de cobertura vegetal que hi haja en una determinada zona l'ornitofauna presenta determinada variació:   
. Zones de matoll baix i escassa coberta: predominen les aus que nidifiquen en el sòl o sobre el matoll com ara l'alosa, la merla, el còlit ros, el bitxac comú...  
. Zones on predomina el matoll: hi ha major diversitat, i hi destaca l'òliba, el cucut, la busquereta cuallarga, la busquereta cap negra, el bitxac... Entre els mamífers més representatius estan el ratolí de camp, l'eriçó europeu, el conill comú i la llebre. També poden trobar-s'hi la serp blanca, la sargantana cendrosa i el fardatxo.   
. Zones de pineda: com a au associada estrictament a zones de pineda està la mallerenga petita, mentre que la resta d'aus, generalment poden trobar-se en qualsevol altre tipus d'espècies arbòries, com el xot, la mallerenga carbonera, el bitxac comú, la merla, el capellanet de cresta, la cucut, l'esparver vulgar, el mussol comú, la busquereta cap negra, la cornella, tórtora comuna i la puput. Els mamífers més representatius són l'esquirol, el ratolí mediterrani, l'eriçó, el porc senglar i la rabosa. Entre els rèptils abunda la serp blanca i el fardatxo.   
. Zones residencials i pobles: destaquen les aus típicament urbanes com el verderol, l'oroneta cuablanca, el xoriguer, l'oroneta comuna, el teuladí, el gafarró, la falcia, l'estornell negre i la merla. Entre els mamífers, la rata comuna i el ratolí domèstic. També destaquen el gripau comú, el gripau corredor, la granota comuna, la sargantana ibèrica i el dragó comú.  
- Paisatge  
Hi ha tres unitats paisatgístiques que el componen: el natural, l'agrícola i les poblacions. Es tracta d'un paisatge fortament antropitzat, majoritàriament agrícola, sense que hi haja elements singulars o unitats paisatgístiques d'especial importància.   
- Patrimoni cultural  
L'estudi d'impacte ambiental disposa de l'autorització administrativa per part de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència per a la realització de la prospecció arqueològica de la zona afectada pel projecte bàsic i la memòria corresponent a aquesta. En ella es conclou que en els jaciments d'El Mojón i de Puente Royo hauran de prendre's mesures correctores adequades, que minimitzaren l'impacte de les obres que s'han de desenvolupar sobre els elements documentats.   
Així mateix, disposa de les fitxes i plans d'ubicació dels jaciments arqueològics, paleontològics i etnològics dels municipis de Cheste i Chiva.   
- Medi socioeconòmic  
En ambdós municipis s'ha incrementat en els últims anys la població, sobretot al municipi de Chiva, i destaca la que se situa en un rang d'edat comprés entre els 25 i 40 anys. La demanda de serveis ha anat en augment i es preveu que continue augmentant. Aquest sector és el de major ocupació, després l'industrial i, finalment, el sector agrari. Aquesta ocupació s'ha anat convertint en una ocupació a temps parcial. En els últims anys, el sector industrial i el de la construcció han crescut al municipi, adquirint més importància. Cap dels dos municipis és especialitzat en turisme.   
- Riscs  
L'estudi ha omés els riscs d'erosió i lliscament i despreniment. No obstant això, aquests no tenen rellevància, prenent únicament les qualificacions de molt baixa i inexistent, respectivament.   
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Sota aquest epígraf es pretén remarcar en l'efecte generat per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'estudi d'impacte ambiental, presenten major rellevància. L'estudi d'impacte ambiental distingeix entre: pertorbacions sobre el medi abiòtic, sobre el medi biòtic, sobre el paisatge, sobre els camins ramaders, sobre el patrimoni historicoartístic i arqueològic i sobre el medi socioeconòmic.  
Entre els impactes es destaquen:   
- En la fase de funcionament, es preveu una lleugera variació microclimàtica, per l'augment de la humitat de manera puntual, com a conseqüència de l'acumulació d'aigua de reg als talussos i la resta de zones objecte de revegetació, a causa de l'augment en la freqüència de reg. I al contrari, es produirà una disminució de la humitat en la superfície ocupada.   
- Durant la fase de funcionament, segons els resultats obtinguts mitjançant una predicció teòrica dels nivells de soroll, es preveu el compliment dels nivells màxims permesos sense necessitat de mesures especials a partir dels 10,4 m de la vora de la carretera per al límit diürn i 15,1 m per al límit nocturn. Atés que no hi ha edificacions a menys de 10,4 m de la traça, no està prevista l'adopció de mesures correctores.   
- Durant la fase de construcció, contaminació per lixiviats per ús en excés de fertilitzants i pesticides en les àrees de revegetació.   
- Deposició de partícules sòlides en suspensió en la superfície de la coberta vegetal, com a conseqüència del moviment de terres i de l'arrossegament de materials solts abassegats, poden arribar a interferir en les funcions fotosintètiques. Les mesures preventives proposades, regs periòdics, reduiran les esmentades partícules.   
- Atés que durant la prospecció arqueològica realitzada s'han trobat dos jaciments arqueològics afectats per les obres: El Mojón i El Puente Royo, es considera necessari que personal qualificat realitze les labors de control i seguiment arqueològic de l'obra mentre duren els treballs de desmunt en les dues zones.  
- Com a conseqüència de l'execució de les obres, serà necessari interrupcions de trànsit, afeccions a la xarxa elèctrica i xarxes de reg locals que hauran de ser objecte de reposició.  
Consideracions sobre les mesures correctores i protectores  
Es detallen a continuació aquelles mesures correctores que per la importància o originalitat d'aquestes, cal destacar. Així, es constata:  
- És molt important controlar la dosificació total de nutrients en les zones objecte de revegetació, per a evitar la contaminació de l'aqüífer. Amb aquest fi, s'establirà un programa d'adobament on s'aplique només la quantitat necessària de nutrients.   
- Com a norma general, no es realitzaran treballs nocturns en les zones més pròximes a punts habitats.   
- Els moviments de terra no es realitzaran fins que no hagen passat quatre dies des de les últimes precipitacions i que el contingut en humitat d'aquesta siga inferior al 75%.  
- En cas de realitzar talls de trànsit rodat, aquests es realitzaran en el moment en què siga menor la intensitat circulatòria.  
- Les revegetacions, els trasplantaments i les sembres hauran de realitzar-se amb la major brevetat possible, però realitzant-se en els períodes que siguen més adequats per a cada espècie.   
Consideracions sobre el programa de vigilància ambiental  
S'estableix que el contractista nomenarà la persona responsable en medi ambient que s'encarregarà de l'execució de les mesures correctores proposades i de proporcionar a la direcció d'obres, la informació i els mitjans necessaris per al correcte compliment del programa de vigilància ambiental.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.   
L'expedient han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte bàsic de nova carretera CV-50. Tram: variant de Cheste i Chiva, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. S'haurà de presentar l'informe redactat per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, conforme a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.   
2. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte de construcció s'haurà d'obtenir autorització de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, de modificació o reposició de pas de camins ramaders.   
3. Si durant la fase d'execució de les obres apareixen coves, avencs o altres cavitats subterrànies, aquestes s'hauran de paralitzar en el seu l'entorn, i se n'haurà d'informar de manera immediata a la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge a València, i el promotor haurà d'encarregar a personal especialitzat la realització d'un estudi geològic i biològic de la cavitat per a determinar-ne l'interés i avaluar les mesures necessàries per a evitar l'afecció a aquestes.  
4. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'haurà d'informar a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i s'hauran d'adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
5. En la redacció del projecte constructiu s'haurà de determinar la localització de totes les instal·lacions auxiliars, evitant les àrees arborades, franges ocupades per camins ramaders, sòl no urbanitzable protegit i zona de domini públic hidràulic.  
6. S'haurà de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquest en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'hauran d'abassegar al llarg de la traça en muntons de manera que es garantisca el manteniment de les propietats naturals d'aquests. En cap cas aquests abassegaments temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents. De la mateixa manera, en finalitzar els treballs, s'haurà de procedir a la descompactació per subsolat de tots els terrenys s'haguen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquestes.  
7. Els materials de farciment i les llasts que calguen per a l'execució del projecte s'hauran d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures, aquestes s'hauran de sotmetre, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.   
8. La direcció d'obra haurà d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta d'elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocaments o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres projectades. Si no es tractar d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental. No obstant això, d'acord al Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, si es tractara de residus inerts adequats, els abocadors quedaran exempts del procediment d'estimació d'impacte ambiental. No obstant això, s'haurà d'obtenir una autorització administrativa de residu inert adequat mitjançant una resolució de la conselleria competent en medi ambient.   
9. La direcció d'obra haurà d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
10. S'haurà de realitzar un estudi acústic de l'entorn de la traça, d'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i el Decret 104/2006, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica. S'haurà d'incloure cartografia, a escala adequada, en la qual se situen les isofones llindar assenyalades per l'esmentada legislació, i establir en conseqüència, i si és el cas, les mesures correctores oportunes. En aquest sentit, s'estableix que sempre seran preferibles els dics de terra vegetats a les pantalles rígides (absorbents o reflectors). Es pressupostarà la campanya acústica que es duga a terme durant la fase d'explotació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 d'octubre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 286/06-AIA  
Títol: Granja porcina d'engreixament  
Promotor: Herrero Bernuz SL   
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benafigos (Castelló)  
Objecte del projecte: Sol·licitud de llicència d'activitat per a explotació porcina d'engreixament   
Localització: Partida Serradetes, polígon 13, parcel·les 206 i 207, del terme municipal de Benafigos (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'inici d'activitat, d'una granja porcina d'engreixament (grup segon), les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
Actualment, sobre una parcel·la de 39.232 ha, s'emplaça l'explotació porcina de producció de porcells, amb capacitat per a 80 mares, 4 mascles i 1.440 places de porcells (fins a 18 kg). Es pretén realitzar un canvi d'orientació de l'activitat, consistent en l'engreixament de porcí, juntament amb la realització d'una ampliació que elevaria el total de la capacitat de l'explotació fins a un total de 2.990 animals (sent l'equivalència de 294 UGM).  
Es construiran dues naus, de 1.234 m² cadascuna, sent la superfície total coberta derivada de l'ampliació de 2.468 m².   
S'hi adjunta sol·licitud de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, referent a la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.   
En totes les naus, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, es dotarà els animals d'espai suficient, tal com s'estableix en el Decret 1048/1994, sobre benestar animal, i s'hi compliran els requisits sobre espais mínims i condicions de cria.   
La granja es dedicarà a l'engreixament de porcs, des de la seua entrada en l'explotació, amb un pes de 18-20 kg, fins que obtenen aproximadament un pes de 90-100 kg, moment en el qual seran traslladats a l'escorxador. La duració aproximada de cada lot és d'uns 126 - 140 dies, i hi haurà entre cadascun d'ells, un període de buit sanitari de 15 dies.   
La producció de purí anual s'estima en 6.428,5 m³, equivalents a 21.677,75 kg de N/any; i considerant la incorporació a aquesta xifra, una reducció del 12% de nitrogen, derivada de la tipologia de pinsos subministrats als animals, la quantitat de nitrogen anual resultant seria de 19.076,42 kg. Ni en l'estudi d'impacte ambiental, ni en la documentació complementària no s'adjunta còpia del precontracte d'acceptació subscrit amb l'esmentada empresa proveïdora de pinsos.  
En el sòl de les naus hi haurà canals de dejeccions per a la recollida del purí, les quals estaran separades segons els departaments, sent la capacitat total d'emmagatzemament de les naus que s'han de construir de 1.010 m³; i disposarà a més d'una bassa coberta, amb capacitat per a 784 m³. Les basses estaran construïdes amb solera i parets de formigó, amb l'objecte d'evitar la possibilitat de contaminació de les aigües subterrànies fonamentalment.   
El purí generat serà utilitzat com a adob orgànic en finques agrícoles de la zona, i s'hi adjunten contractes d'autorització de les esmentades parcel·les per part dels seus propietaris, com també plànols cadastrals de localització d'aquestes; la totalitat de les parcel·les que s'adjunten fan, aproximadament 265,5148 ha. Paral·lelament, tal com s'assenyala en l'estudi d'impacte ambiental, no s'escamparan purins a menys de 35 metres de conduccions d'aigua sense pressió, pous, captacions d'aigües potables o destinades al reg d'hortalisses. Tampoc en menys de 200 metres respecte de zones de bany, llocs d'acampada o cursos d'aigua si el pendent de la superfície en què s'escampen és superior al 7%.   
L'aigua que utilitza la granja prové de la xarxa d'aigua potable municipal; i es disposa de dos depòsits reguladors en les naus, de 2.000 litres en cada nau.  
S'hi adjunta còpia de la sol·licitud de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, Comissaria d'Aigües, segons l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, sobre disponibilitat i compatibilitat de l'increment de l'aigua necessària que s'ha d'utilitzar en la granja.   
Respecte a l'eliminació de cadàvers de l'explotació, en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que l'Ajuntament de Benafigos ha subscrit un contracte amb el centre d'aprofitament de cadàvers de Canet Sansano, situat a la localitat d'Almassora, i assenyala que la recollida d'animals morts s'efectua en l'esmentada localitat diàriament; i es disposan, per al trasllat d'aquests fins a Benafigos, de dipòsits estancs, amb tapadora hermètica, subministrats per l'empresa.   
Els residus agroquímics seran depositats en un contenidor proporcionat pel gestor de residus autoritzat amb aquest fi, fins que aquest n'efectue la recollida.  
L'explotació es troba a 3 km de distància respecte a la població d'Atzeneta del Maestrat, i a 10 km del nucli urbà de Benafigos.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública i remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 2 d'agost de 2006, amb la remissió per part de l'Àrea de Qualitat Ambiental, de la Conselleria de Territori i Habitatge, de còpia de l'estudi d'impacte ambiental, projecte bàsic, documentació complementària presentada pel promotor, còpia de la informació pública, còpies de les sol·licituds d'informe la Conselleria d'Agricultura i a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el DOGV núm. 5251, de 4 de maig de 2006, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.   
Informes sectorials  
Entre els informes administratius recollits en el projecte bàsic i en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclou:   
- Autorització prèvia de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial (resolució de 4 d'octubre de 2004; expedient: 20040804-FB); que inclou l'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura en què s'indica:   
"En relació amb aquest expedient, s'ha emés un informe favorable per part de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, condicionat al compliment de determinats requisits d'infraestructura sanitària; havent de dotar-se l'explotació de les instal·lacions següents:  
- Sistema eficaç de desinfecció (gual sanitari) de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació, en els accessos a aquesta, com també sistema apropiat per a desinfecció de la resta del vehicle.   
- Tancament de l'explotació (tanca perimetral) i sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties (tela antiocells o malla metàl·lica en finestres i buits).  
- Disposició de construccions, instal·lacions, utillatge i equip que possibilite una eficaç desinfecció, desinsectació i desratització.  
- Disposar de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers, amb suficients garanties sanitàries i de protecció del medi ambient.   
- Adequat llatzaret per a l'observació i segrest dels animals.  
- Mesures higienicosanitàries necessàries perquè el personal i l'utillatge de l'explotació no puguen transmetre malalties.  
- Utillatges de neteja, maneig i vestidor d'ús exclusiu en l'explotació.  
- Pediluvis o altres mitjans d'eficàcia semblants, a l'entrada de locals, naus o parcs.  
- Disseny de les instal·lacions que eviten l'entrada en el recinte de vehicles de proveïment de pinsos, càrrega i descàrrega d'animals i retirada de purins, havent de realitzar-se aquestes operacions des de fora de l'explotació.   
- Disposar d'un llibre de visites on s'anoten totes les que es produïsquen i el número de les matrícules que hagen entrat en l'explotació.  
- Disposar de basses de fem encerclades i impermeabilitzades, naturalment o artificialment, que eviten el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, assegurant que s'impedisquen pèrdues per desembassament o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que permeta la gestió adequada d'aquests.  
- Certificat emés pel tècnic municipal de proveïment i subministrament d'aigua potable a la població del municipi, en el qual s'indica que no es preveu afecció pel consum previst per a l'exercici de l'activitat que s'ha d'instal·lar; estant subscrit a data 15 de juny de 2005, amb el vistiplau del Sr. alcalde de Benafigos."   
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable, segons la normativa urbanística municipal.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Benafigos no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, aigües (superficials i freàtiques), paisatge, fauna, climatologia i vegetació, i s'estableix una distinció entre la fase de construcció i la de funcionament.   
Durant la fase de realització de les obres, de manera temporal es produiran els impactes següents:  
- Alçament de la capa vegetal del terreny on s'han de situar les naus.  
- Moviment de terres en basses i sabates.  
- Dipòsit de materials de construcció sobre el terreny.   
- Sorolls propis de la construcció d'una nau.  
Durant la fase de funcionament, els elements ambientals susceptibles de ser afectats són:   
- El sòl: ja que en el camp, la utilització del purí com a adob orgànic, pot produir contaminació si no es realitza, en les quantitats que estipula el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i l'aplicació d'aquests serà segons l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.   
- Les aigües (tant superficials, com subterrànies): la utilització del purí com a adob orgànic en finques rústiques, podria arribar a produir contaminació en aigües superficials o subterrànies, si no és aplicat en les condicions autoritzades.   
- Producció de males olors derivades dels gasos que emeten els purins dels animals.  
- Sorolls: en l'explotació no es produiran sorolls perceptibles des de l'exterior, i tenint en compte la ubicació de l'activitat en zona rústica i allunyada d'habitatges i construccions, el tipus de molèstia susceptible de produir-se és mínim.   
- Impactes visuals: la construcció de les naus, en terreny rústic, podria produir impactes visuals negatius, si la construcció d'aquestes no fóra d'acord amb el medi rural i no s'integrara en el paisatge.   
No s'ha efectuat cap valoració dels impactes basant-se en cap dels mètodes de valoració establits.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Entre les mesures correctores que es consideren a fi de minimitzar el possible efecte negatiu que puga produir-se derivat de la implantació de l'activitat s'han inclòs:  
- Compliment del que s'ha especificat en el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.   
- Compliment de totes les mesures correctores que s'indiquen en el projecte d'activitat.  
- La producció de purí s'haurà de regular amb una alimentació controlada i per fases.  
- L'emmagatzemament del purí s'haurà d'efectuar en basses i canals amb acabat hidròfug per a evitar pèrdues indesitjades. La grandària serà l'adequada per a poder emmagatzemar la producció de tres mesos.   
- El purí s'haurà d'aplicar en dosis tals que no se superen els 210 kg/ha/any i 170 kg/ha/any de nitrogen, segons les zones d'aplicació.   
- El purí s'haurà d'aplicar segons el que s'ha indicat en el Codi de bones pràctiques agràries (Ordre de 29 de març de 2000, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries), fent-se especial insistència pel que fa a:   
. No s'haurà d'aplicar el purí pròxim a corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, fonts, conduccions subterrànies d'aigua, etc. Com també en pendents superiors al 7%.  
. S'hauran de respectar les distàncies mínimes pel que fa a la seua distribució sobre el terreny: 100 metres respecte a altres explotacions del grup 1r, i de 200 metres respecte a les de la resta de grups i als nuclis urbans.   
. S'haurà de llaurar i soterrar el purí immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal que puguen produir males olors.   
- La granja haurà de disposar d'una tanca perimetral, amb gual sanitari ela qual s'ha de dotar d'una solució desinfectant per a evitar la contaminació per les rodes dels vehicles que hi accedisquen.   
- Hi haurà tela antiocells instal·lada en les finestres, per a impedir l'accés a l'interior d'animals que puguen ser vectors de malalties.  
- Ha d'evitar-se l'entrada de persones alienes a les instal·lacions, i portar-ne un control amb un llibre de visites, on s'apuntaran les matrícules dels vehicles que hi accedisquen, i s'hi exigiran fins i tot mesures higienicosanitàries com ara canvi de roba i botes abans d'entrar en les dependències de la granja.   
- Els cadàvers s'hauran de transportar en recipients estancs a les casetes de recollida que el municipi té habilitades amb aquest fi.   
- L'activitat haurà d'estar integrada en l'entorn, en el medi, perquè es cuidarà l'acabat dels paràmetres exteriors, és especial la pintura de colors clars en les façanes.  
- S'hauran de mantenir en bon estat els extintors contra incendis que hi ha a l'interior de les naus.  
Respecte al programa de vigilància ambiental, s'indica que en aquest s'haurà de:  
- Presentar especial interés a l'aspecte ambiental que puga patir modificacions importants i controlar la producció d'efectes de riscos imprevistos o desconeguts.  
- Controlar l'execució i la vigilància de les mesures correctores proposades, i fins i tot, si així s'estima convenient, s'ajustarien o modificarien per a un millor funcionament.  
- Controlar la producció dels fems, de manera que es garantisca que la posterior utilització d'aquests com a adob orgànic no presenta problemes sanitaris.  
- Presentar un informe anual on es reflectisca qualsevol canvi en el sistema d'explotació, que haja de ser comunicat a aquesta Conselleria. Com també l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que puga produir-se durant el desenvolupament d'aquesta.   
- Presentar en aquesta Conselleria de Territori i Habitatge, el volum de purins produït i la destinació d'aquests, indicant el tipus de cultiu sobre els quals s'ha aplicat i la conformitat dels propietaris, si són diferents del titular de l'explotació; a més es prestarà especial atenció a:   
. Bon estat de la tanca perimetral de l'explotació i les malles de les finestres.  
. Bon estat de la substància desinfectant del gual sanitari perquè es mantinga l'eficàcia d'aquest.  
. Bon estat dels paraments de les basses per a evitar l'aparició de possibles fugues.   
L'activitat es considera viable des del punt de vista ambiental, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental; ampliant-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.a.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació porcina, situada a la partida Serradetes, polígon 13, parcel·les 206 i 207, del terme municipal de Benafigos (Castelló), promoguda per Herrero Bernuz, SL, sempre que aquesta es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Haurà de disposar-se, prèviament a la concessió de llicència d'activitat, de l'informe favorable de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, i del respectiu informe de l'organisme de conca corresponent; havent de ser presentats davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.  
- Haurà de complir les especificacions i els condicionants inclosos en l'informe elaborat per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.   
- S'haurà de disposar de gual sanitari en l'explotació, tanca perimetral, malla en buits que impedisca l'accés a l'interior de les instal·lacions d'animals que puguen ser vectors de malalties, i la resta de mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.   
- El purí haurà de ser tractat amb complex bacterià, de manera que millore les seues propietats com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, hauran de dur-se a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisquen com a referent inicial. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i, si cal, es podran aplicar les correccions oportunes al tractament.   
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; per la qual cosa haurà de disposar-se de contracte actualitzat, i subscrit per a la totalitat d'animals, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
- S'haurà de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació i el tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 d'octubre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 328/06-AIA  
Títol: Explotació ramadera bovina d'encebament  
Promotor: Bovinos de Valencia SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Vilamarxant (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'inici d'activitat de l'explotació ramadera   
Localització: Parcel·les 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 192, 194, 200 i 258 del polígon 19; i parcel·les 223, 226, 227, 230, 231, 234, 236, 237, 239, 272, 273 i 275 del polígon 20, del terme municipal de Vilamarxant (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la construcció i inici d'activitat d'una explotació ramadera bovina d'encebament les característiques de la qual, basant-se en la documentació aportada, són les següents:  
L'explotació estarà situada en una parcel·la de 115.000 m² de superfície, sent aprofitables (descomptant talussos) 87.300 m². La superfície construïda total serà de 15.718,42 m² dels quals 14.800 m² corresponen a coberts per al bestiar; i la superfície restant està ocupada per les oficines, habitatge i magatzems. No obstant això, no es concreta en la documentació remesa l'ús final a què estarà destinat l'esmentat habitatge, no especificant-se si correspon a una instal·lació necessària per a l'exercici de l'activitat ramadera, adscrita a ella, o al contrari, es tracta d'un habitatge destinat a ús residencial.  
   
L'activitat que es desenvoluparà en l'explotació serà la d'encebament; dels 200 kg fins als 450-550 kg en el cas dels vedells, i fins als 350 kg per a les vedelles. Es pretén realitzar aproximadament 1,7-1,8 cicles per any; sent la capacitat total prevista de l'explotació de 5.400 places.   
Els animals es dividiran en lots de 50 places. Cada lot d'animals ocuparà una superfície de 250 m², on 100 m² es correspondran amb zones cobertes. La superfície total d'allotjament estarà coberta per una solera de 10 cm per a evitar les filtracions al terreny i dotar-lo de major impermeabilització.   
L'activitat generarà aigües negres procedent de les dejeccions sòlides i líquides dels animals, que s'emmagatzemaran en una bassa estanca per a evitar les filtracions. S'estima com a mitjana que es generen un total d'11.826 t de residu líquid a l'any. Pel que fa als residus sòlids s'estimen 26.608 t de fems anuals. Per a l'emmagatzemament d'aquests es projecta un femer de material estanc i impermeable. Tant els residus sòlids com els líquids seran recollits per gestors autoritzats; s'haurà de subscriure, un contracte de retirada en quant es dispose de les corresponents llicència d'activitat i cartilla ramadera.  
Respecte a la recollida de cadàvers es disposarà de contenidors homologats d'entre 800 i 1.000 litres de capacitat, situats fora del recinte de l'activitat ramadera. Una vegada que l'explotació dispose de la llicència d'activitat i de la cartilla ramadera, subscriurà una assegurança de recollida i destrucció de cadàvers d'acord amb el reglament (CE) núm. 1774/2002 del Parlament Europeu i del Consell de 3 octubre de 2002 pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals destinats al consum humà.  
L'explotació disposarà d'un proveïment d'aigua procedent d'un pou propi. A més, es projecta la construcció d'una bassa per a la recollida d'aigües pluvials que es destinarà a les tasques de neteja.  
L'explotació es troba situada aproximadament a 4 km del nucli urbà de Cheste.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient es va iniciar el 21 de setembre de 2006, amb la remissió per part de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, de l'estudi d'impacte ambiental, projecte d'activitat i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el DOGV núm. 5306, de 19 de juliol de 2006, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient administratiu municipal remés inclou els informes següents:  
- Informe favorable de l'arquitecta tècnica municipal.   
- Informe favorable del veterinari inspector pecuari de l'OCAPA Camp de Túria, de Llíria, subscrit a data 29 d'abril de 2004, en el qual realitzen les apreciacions següents:   
. La granja no està construïda ni iniciada.  
. La ubicació de l'obra és la precisa per a l'adequada explotació ramadera que es pretén.  
. La ubicació de l'explotació manté una distància superior a 1.000 metres de qualsevol altra de la mateixa secció de la llista d'explotacions, per a la qual puga ser font de contagi i difusió de malalties.  
- Informe favorable de l'enginyer municipal, en el qual s'indiquen (a data 8 de juny de 2006) aquells aspectes observats en el projecte tècnic presentat, de l'esmena del qual es requereix; i les deficiències considerades són les següents:   
. Hauran de presentar plànol de planta i seccions de la bassa de recollida d'aigües residuals, especificant característiques constructives d'aquesta.  
. Plànols de les sitges d'emmagatzemament de pinso, amb les seues característiques constructives. En cas de ser metàl·liques, es connectaran els envoltants metàl·lics i canonades a una presa de terra amb el fet d'evitar l'efecte de l'electricitat estàtica.  
. Hauran de descriure's les característiques de la instal·lació elèctrica, especialment les proteccions contra contactes directes i indirectes, sobrecàrregues i curtcircuits, i adjuntar-hi un esquema unifiliar de la instal·lació. Tota instal·lació haurà de complir les prescripcions que se li apliquen del vigent Reglament electrotècnic per a baixa tensió i instruccions tècniques complementàries, aprovat per RD de 2/08/2002.  
. En el còmput de potència elèctrica instal·lada haurà de tenir-se en compte la potència dels aparells d'enllumenat, tant interiors com exteriors, com també la potència dels grups d'elevació d'aigua procedent de la bassa de recollida d'aigües pluvials, grups de pressió d'aigua que es mencionen en la memòria i qualsevol altre receptor elèctric que haja de ser instal·lat.  
. Haurà de calcular la càrrega tèrmica ponderada de tota l'activitat d'acord amb el que s'ha estipulat en la instrucció 1/83 de 10/01/83, de la Conselleria de la Governació.   
. No són suficients els extintors que es proposen en la memòria, ja que cada mòdul haurà de disposar de la instal·lació de dos extintors d'incendis eficàcia 21a-113B, situats a la vora dels accessos. En els punts on es distribuïsca la palla haurà d'haver-hi mitjans de prevenció adequats a la quantitat de palla dipositada.  
. Haurà de descriure la totalitat de les instal·lacions sanitàries, ja que només ho fa de les previstes en habitatge i local d'oficines, i no menciona les previstes en el projecte bàsic subscrit per l'arquitecte Sr. Joaquín Puig Amat i que situa en magatzem.  
. L'activitat haurà de disposar de farmaciola de primers auxilis, amb el contingut que especifica la normativa vigent en matèria de seguretat i salut en el treball.   
. L'activitat haurà de guardar una distància de qualsevol nucli de població agrupada no inferior a 3.000 metres.   
En la documentació incorporada com a annex al projecte d'activitat (amb data registre en l'Ajuntament de Vilamarxant de 19 de juny de 2006), i memòria i annexos al projecte bàsic (maig de 2006), s'inclou juntament amb documentació complementària adjunta inclosa en l'expedient, part de la documentació necessària per a esmenar i aclarir les deficiències mencionades en l'informe anteriorment descrit.   
- Autorització prèvia de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València (Resolució de 10 de juny de 2004, amb número d'expedient: 20040095-JMF); s'hi inclou informe favorable de la Conselleria d'Agricultura.  
- S'hi adjunta còpia de l'informe subscrit pel director general de Patrimoni Cultural Valencià, referent a la prospecció arqueològica i etnològica realitzada per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport en l'àrea d'actuació corresponent al polígon 20; en aquest s'indiquen les qüestions següents:   
"- Sense perjudici de l'anterior, en l'estudi d'impacte ambiental ha de preveure's que l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarien l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a aquesta Conselleria l'efecte que es determinen les actuacions oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei de patrimoni cultural valencià.  
- Consultat l'Inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València pel que fa al municipi afectat no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
- Finalment, des del punt de vista del patrimoni etnològic, els nostres serveis tècnics han posat de manifest que en els resultats dels treballs de prospecció s'indica que no s'ha trobat cap element etnològic, tan sols restes de murs de pedra en sec d'antics bancals.  
- Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte resulta procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que preveurà les actuacions realitzades, resultats i programa de vigilància o mesures correctores, si és el cas, i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià a l'efecte que s'aporte en el corresponent procediment d'impacte ambiental davant de l'òrgan administratiu competent."  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú segons la normativa urbanística municipal.  
El municipi de Vilamarxant està inclòs en el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries. De manera que qualsevol activitat agrària exercida allí hauria de preveure el que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental s'efectua una descripció, un inventari ambiental molt general de l'àrea d'ubicació on s'emmarca l'explotació; des del punt de vista de l'edafologia, climatologia, vegetació, fauna, hidrogeologia, paisatge i riscs geotècnics.   
S'han identificat àmpliament, les accions del projecte susceptibles de generar impacte, sent alguns dels efectes ambientals més destacables, els següents:  
- Augment de la demanda hídrica per a zones enjardinades i per a proveir la necessitat aigua dels caps de bestiar.  
- Potenciació de l'escorriment en la zona construïda i impermeabilitzada, enfront de la filtració d'aigua.  
- Eliminació de sòl agrícola, a través de l'eliminació de massa vegetal i reducció de la capacitat de regeneració d'aquesta.  
- Contaminació del sòl i de les aigües subterrànies per la possible filtració de vessaments i abocaments de combustibles, olis, i altres líquids i substàncies com els residus sòlids i líquids orgànics procedents del bestiar, susceptibles de ser contaminants.  
- Increment d'olors molestes en la zona d'actuació i exercici de l'activitat.  
- Emissió de sorolls i vibracions en l'entorn immediat.  
- Desplaçament de fauna autòctona de les zones limítrofes, després de la interrupció en el seu hàbitat.  
- Impacte visual i modificació de la conca visual del medi, per la construcció de les instal·lacions ramaderes.  
- Augment de la generació de residus.  
Per a valorar qualitativament les possibles alteracions derivades de la implantació de l'activitat de la ramadera, s'ha construït una matriu d'impacte, en la qual es relaciona l'efecte que les diverses accions provocarien sobre els factors ambientals susceptibles de ser impactats; establint una sèrie de paràmetres i variables que s'han d'analitzar. Posterior a aquesta anàlisi, no s'ha efectuat una valoració global dels resultats; encara que, basant-se en les característiques d'aquesta, pot considerar-se l'activitat en termes generals, com a viable des del punt de vista ambiental, amb el compliment de les mesures preventives i correctores desenvolupades en l'estudi d'impacte ambiental i en el projecte d'activitat, com també dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha proposat mesures correctores, basant-se en els possibles impactes identificats; destacant-se, en termes generals, les següents:  
- Durant la fase de construcció:  
. Les runes generades durant les tasques de condicionament, explanació superficial i anivellació de cotes s'hauran de separar i gestionar de manera adequada.   
. S'hauran de crearan pantalles verdes al voltant del perímetre de la instal·lació i els talussos i terraplens amb espècies autòctones per a la disminució l'impacte visual.   
. Tota la instal·lació disposarà d'una solera de formigó estanc i impermeable en totes les zones de trànsit i estada del bestiar. Tant el femer com la bassa estaran situats en una zona resguardada dels vents per a evitar la propagació de males olors i allunyades de la zona d'allotjament dels animals com a mesura de protecció sanitària.  
- Durant la fase d'explotació:  
. Tant els residus sòlids com els líquids seran lliurats a un gestor autoritzat que els gestionarà de manera adequada.  
. L'explotació disposarà d'una tanca metàl·lica perimetral com a barrera sanitària. Aquesta tanca tindrà 2 m d'alçària, tindrà pals d'acer galvanitzat disposats cada 3 m.  
. En les portes als allotjaments es col·locaran pediluvis. La solució desinfectant es renovarà cada 7 dies per a garantir-ne l'eficàcia.  
. L'entrada de l'explotació disposarà amb un arc de desinfecció de vehicles.  
. Els cadàvers s'emmagatzemaran en contenidors homologats situats fora de la zona d'explotació ramadera. L'empresa subscriurà un contracte amb una empresa gestora autoritzada per a l'eliminació d'aquests.  
En el programa de vigilància s'estableixen alguns dels continguts que aquest ha de presentar, però de manera molt general, sense adaptar-los a les característiques concretes de l'explotació, constituint un mer apartat enfocat cap a la descripció de controls i mesures que s'han d'efectuar en qualsevol explotació vaquina; i haurà de destacar-se la consideració següent:   
. S'haurà de controlar l'execució i vigilància de les mesures correctores proposades, i si fóra necessari, s'ajustaran o modificaran per al funcionament correcte d'aquestes.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat per Decret 32/2006, de 10 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a dictar les resolucions en matèria d'avaluació d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació ramadera bovina d'encebament, situada al terme municipal de Vilamarxant (València), promoguda per Bovinos de Valencia, SL, sempre que aquesta es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establits a continuació:  
- Haurà de disposar-se, prèviament a la concessió de llicència d'activitat, de l'informe favorable de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport; i haurà de ser presentat davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.  
- Atés que el municipi de Vilamarxant està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries; s'hauran d'aplicar totes aquelles mesures que siguen necessàries per a evitar la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics.  
- La construcció d'un habitatge al qual s'al·ludeix en el corresponent estudi d'impacte ambiental i projecte d'activitat remesos, s'haurà d'avaluar d'acord amb la destinació i ús d'aquest, i en conseqüència, basant-se en la legislació sectorial que se li aplique; a falta dels elements de judici necessaris per a procedir la seua avaluació i valoració corresponent en aquesta declaració, fonamentalment, pel que fa a l'ús previst d'aquesta. De manera que aquesta declaració d'impacte ambiental únicament està dictada per a aquells processos, elements i aspectes recollits en la documentació tècnica i administrativa remesa, referents a l'activitat ramadera, i en conseqüència, exclusivament, als usos, activitats i elements associats, necessaris i complementaris a ella.  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; per la qual cosa haurà de disposar-se una vegada s'inicie l'activitat, de contracte actualitzat, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que puga generar en l'entorn on se situa l'explotació, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn. Així mateix, la superfície de l'explotació que no es trobe ocupada per les edificacions haurà de mantenir-se en explotació agrària efectiva, o bé, haurà de realitzar-s'hi plantació d'arbratge.  
- Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, tal com estableix l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de fem d'almenys un mes; davant de la possibilitat que es produïsquen demores per part de l'empresa encarregada de la recollida del fem. El femer serà de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir el fem allí acumulat, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida, els quals, podran ser incorporats de nou al muntó per a afavorir-ne l'eliminació per evapotranspiració.  
- Per al control dels insectes i rosegadors s'hauran de dur a terme mesures de prevenció, mesures d'higiene general de les instal·lacions i tractaments de desinsectació i desratificació, a base d'insecticides i raticides biodegradables d'escassa toxicitat; i se n'haurà d'intensificar l'ús en els mesos d'estiu.   
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que puguen produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat. Els olis lubricants usats de motors i màquines de l'explotació, s'hauran de portar a centres especialitzats per al reciclatge d'aquests.  
- L'explotació haurà de disposar de tanca perimetral construïda amb materials que s'integren de manera harmònica amb el paisatge, sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com ara malla metàl·lica o semblant i gual sanitari o sistema equivalent correctament executat, i ubicat adequadament, de manera que puga tenir la utilitat per a la qual s'ha construït.   
- L'activitat s'haurà de sotmetre en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.   
- S'haurà de comunicar a aquesta Secretaria Autonòmica qualsevol variació que es produïsca en el tractament i destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 6 d'octubre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 240/06-AIA  
Títol: Legalització d'explotació porcina de producció de gorrins  
Promotor: Vereda de San Marcos SL  
Autoritat substantiva: Àrea de Qualitat Ambiental  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'explotació porcina de producció de porcells  
Localització: Polígon 3, parcel·la 3 (subparcel·les c, i, i), del terme municipal d'Utiel (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació estarà situada dins d'una parcel·la de 224.522 m², sent la superfície construïda de 14.981,51 m² (8 edificacions).  
La capacitat de l'explotació està prevista per a 2.400 truges en producció amb porcells fins a 20 kg (720 UGM). Per la qual cosa es classifica dins del grup tercer d'acord amb el que s'ha especificat en el Reial decret 324/2000. El sistema de maneig de paridora planificada. El nombre total de truges reproductores es divideix en lots de la mateixa grandària i se succeeixen entre si a intervals regulars en cada allotjament específic de l'explotació.   
El volum anual de purí estimat es calcula segons les produccions de purí establides en l'annex I del Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines. En aquest cas ascendeix a 14.688 m³ de purí/any. Les trapes de purí es construiran amb materials que en garantisquen l'estanquitat. El volum total de les trapes serà de 6.937,76 m³ suficient per a emmagatzemar tots els residus per un temps superior als 3 mesos que, com a mínim, exigeix la legislació (article 5 del Reial decret 324/2000).   
El purí s'haurà d'emprar com a adob orgànic sobre superfícies agrícoles de diferents parcel·les; i s'haurà d'adjuntar el contracte d'acceptació, cèdula de propietat i plànols cadastrals de cadascun dels propietaris. El purí haurà de rebre un tractament previ amb un activador biològic compost per bacteris i enzims abans de ser aplicat.  
Segons el que s'ha observat en el visor cartogràfic de la CTH hi ha parcel·les, a les quals anirà destinat l'adob, que es troben situades en una zona de vulnerabilitat alta per contaminació d'aqüífers. Per tant, segons el Reial decret 324/2000, la quantitat màxima que es pot aplicar al terreny per hectàrea en les zones vulnerables s'ha d'ajustar al que estableix el RD 261/1996, sent aquesta quantitat de 170 kg N/any. Amb aquesta xifra la superfície de què el promotor disposa per a l'aplicació del purí (254,7369 ha) és suficient.   
Entre les mesures higienicosanitàries projectades s'inclou la col·locació de malla metàl·lica tipus antiocells a les finestres per a evitar l'entrada d'animals a l'interior de la granja; es disposarà de tanca perimetral de l'explotació. L'explotació està dissenyada de tal manera que els vehicles no hagen d'entrar-hi.  
Cal indicar que l'explotació desitja poder ser considerada com a explotació de protecció sanitària especial (EPSE) per la qual cosa disposarà de l'assistència contínua d'un veterinari.   
L'estudi adjunta una còpia de la sol·licitud de l'informe de Patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, de l'11 de juny; tal com s'estableix en l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la CTH publicada en el DOGV núm. 4922 (12/01/05), per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'han de tramitar davant de la Conselleria.  
L'estudi adjunta una còpia de la sol·licitud de l'informe de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics (tal com s'estableix en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge).   
El subministrament d'aigua procedirà d'un pou propi de proveïment d'aigua potable.  
La distància al nucli urbà és de 7.200 metres.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 29 de juny de 2006, amb la remissió per l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annexos, l'estudi d'impacte ambiental, còpies de les sol·licituds d'informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, informe veterinari de la Conselleria d'Agricultura Pesca i Alimentació i còpia de la informació pública.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el DOGV núm. 5244, de 24 d'abril de 2006, sense la presentació d'al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
Amb data 29 de juny de 2006, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet a l'Àrea d'Impacte la documentació següent:   
- Dins dels annexos de l'estudi d'impacte ambiental s'adjunten:  
. Còpia de la sol·licitud de l'informe vinculant, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, de l'11 de juny, de patrimoni cultural valencià; tal com s'estableix en l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la CTH, publicada en el DOGV núm. 4922 (12/01/05), per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'han de tramitar davant de la Conselleria.  
. Còpia de la sol·licitud de l'informe vinculant de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, tal com s'estableix en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
- Informe veterinari de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, en el qual s'indica que la documentació aportada és idònia segons el que estableix l'article 15 punt 1 del Decret 40/2004, que desenvolupa la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació.  
- Còpia de la notificació realitzada per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en la qual es resol autoritzar la prospecció arqueològica i etnològica d'aquesta activitat.  
- Sol·licitud d'emissió d'informe preceptiu en compliment del que disposa la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, remés pel comissari d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a la Direcció General de Qualitat Ambiental. Resposta del cap d'Àrea de Qualitat de les Aigües i Gestió Ambiental on es comunica que:  
"L'Àrea de Qualitat d'Aigües, en aplicació de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, desenvolupada pel Decret 40/2004, de 5 de març (DOGV 11.03.2004) emet un informe respecte de la gestió l'abocament de purins que genera la granja porcina Vereda de San Marcos SL amb les condicions següents:  
Tenint en compte que l'esmantada activitat és susceptible de poder afectar la qualitat de les aigües, el titular haurà de presentar, subscrita per un tècnic competent i visada pel col·legi oficial corresponent, la documentació següent:  
. Certificat exprés de la impermeabilitat i estanquitat de les instal·lacions, canals de recollida i basses d'emmagatzemament dels purins.  
. Haurà d'indicar la destinació i la gestió de les aigües residuals domèstiques.  
Així mateix, queda prohibit l'abocament a domini públic hidràulic d'aigües pluvials que hagen pogut estar en contacte amb els purins."  
- Annexos al projecte bàsic d'autorització ambiental integrada en el qual s'inclou el certificat de la impermeabilitat i estanquitat de les instal·lacions i la destinació i gestió de les aigües residuals domèstiques.  
- Còpia de la informació pública amb data 24 abril de 2006.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable segons la normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi d'Utiel no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impacte  
L'estudi d'impacte ambiental inclou una descripció del medi natural on estarà situada l'explotació i que inclou: aire, aigua, sòl, flora, fauna, paisatge i l'entorn socioeconòmic de la zona. Per a la identificació, anàlisi i valoració de l'efecte de les actuacions previstes s'han emprat matrius, distingint-se entre les fases d'elaboració del projecte, construcció i funcionament de l'explotació. Els principals impactes identificats són:  
- Impactes negatius durant la fase de construcció:  
. Aclarida i desbrossament del terreny.  
. Moviment de terres.  
. Sorolls per la construcció d'edificis i equips.  
. Generació de residus.  
- Impactes negatius durant la fase de funcionament:  
. Contaminació per olors.  
. Contaminació de sòls per fuites i per aplicació de purí com a fertilitzant.  
. Risc higienicosanitari.  
. Impacte visual per presència d'edificacions.  
- Impactes positius   
. Impacte positiu sobre l'economia de la zona.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental les mesures correctores proposades són les següents:  
Fase de construcció:  
- Amb l'objectiu de minimitzar l'impacte visual de la construcció els materials emprats hauran d'harmonitzar amb les construccions tradicionals de la zona.   
- La vegetació forestal eliminada s'haurà de limitar a la superfície ocupada per l'explotació.  
- Les runes generades es portaran a un abocador autoritzat.  
- Totes les trapes per a l'emmagatzemament de purins s'hauran de construir amb materials adequats que en garantisquen l'estanquitat.  
Fase de funcionament:  
- Per a minorar l'impacte de les males olors totes les naus hauran de mantenir una ventilació constant. En les fosses de purins s'aplicarà un activador biològic degradador i desodorant.   
- L'explotació haurà de disposar d'una tanca perimetral de dos metres d'alçària, amb pals d'acer galvanitzat disposats cada tres metres. Les finestres hauran de tenir teles metàl·liques tipus antiocells.  
- Totes les operacions d'aprovisionament i transport s'hauran de realitzar fora de la instal·lació. En el cas que un vehicle haja d'entrar dins d'aquesta s'haurà de disposar d'una motxilla amb desinfectant per a les rodes. Les portes d'accés s'hauran de desinfectar amb calç. S'haurà de disposar de pediluvis en tots els accessos a les naus.  
- S'haurà de disposar de l'assistència permanent d'un veterinari.   
- Per a reduir la càrrega contaminant i estabilitzar el purí se li haurà de realitzar un tractament previ. A l'hora de l'aplicació d'aquest en el terreny s'haurà de tenir en compte el que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i l'aplicació d'aquests serà segons l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.   
- Per a la recollida de cadàvers s'haurà de disposar de contenidors homologats d'entre 800 i 1.000 litres de capacitat situats fora del recinte de l'activitat ramadera. Una vegada que l'explotació dispose de la llicència d'activitat i de la cartilla ramadera, haurà de subscriure una assegurança de recollida i destrucció de cadàvers d'acord amb el Reglament (CE) núm. 1774/2002 del Parlament Europeu i del Consell, de 3 octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals destinats al consum humà.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental:  
- En la fase de construcció s'haurà de portar un control de les mesures correctores proposades, vigilant en especial la ubicació i característiques de les zones on se situen les runes.  
- S'hauran de controlar les mesures correctores proposades: estat de la tanca perimetral, teles antiocells, estanquitat de trapes, neteja i ventilació de les naus, etc.   
- S'haurà de verificar mitjançant anàlisis periòdiques que el tractament a què se sotmeten els purins abans de l'aplicació d'aquests en el terreny és l'adequat. En cas contrari, s'haurà de modificar l'esmentat tractament.   
L'activitat es considera viable des del punt de vista ambiental, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental; ampliant-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.a.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació porcina, situada al polígon 3, parcel·la 3 (subparcel·les c, i, i) al terme municipal d'Utiel (València) promoguda per Vereda de San Marcos, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Prèviament a concessió de la llicència d'activitat, haurà de disposar-se de l'informe favorable de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, i de l'informe favorable de l'organisme de conca corresponent: i hauran de ser presentats davant de l'òrgan substantiu.  
- Queda prohibit l'abocament a domini públic hidràulic d'aigües pluvials que hagen pogut estar en contacte amb els purins tal com es recull en l'informe elaborat per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la CTH.  
- El purí haurà de ser tractat amb complex bacterià, de manera que millore les seues propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, com també l'emissió d'olors. S'haurà de dur a terme una anàlisi abans de començar el tractament per a comprovar els nivells de què es parteix. Aquestes anàlisis hauran de ser presentades davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides.   
- En l'aplicació del purí en el terreny no se superarà en cap cas la quantitat de 170 kg de N/ hi ha i any. A l'hora de la seua aplicació en el terreny es tindrà en compte el que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i per l'Orde de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.   
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que puguen produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumular-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.   
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals destinats al consum humà; per la qual cosa s'haurà de disposar de contracte actualitzat i subscrit per a la totalitat d'animals, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
- Es comunicarà qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer   
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 11 d'octubre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 227/06-AIA  
Títol: Canalització del tram urbà del barranc del Tramusser, a Benifaió i Almussafes (València)  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte del projecte: Canalització de barranc   
Localització: Benifaió, Almussafes i Sollana (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte és definir les obres necessàries de canalització del barranc del Tramusser, als termes municipals de Benifaió i Almussafes, a fi de corregir les conseqüències negatives causades pel desbordament d'aquest, garantint un nivell de protecció adequat tant en zones urbanes com rurals. Complementàriament es planteja i desenvolupa una solució més àmplia que arriba fins al límit del Parc Natural de l'Albufera, a fi que la proposta inicial no implique una afecció negativa al terme municipal de Sollana.  
Les actuacions del projecte es desglossen en els trams següents:  
- Tram 1: té com a objecte evitar les inundacions periòdiques a les zones urbanes de Benifaió i Almussafes; s'inicia aigües avall del ferrocarril La Encina - València i arriba fins a l'encreuament amb l'autopista A-7, en un tram de 3.678 m de longitud. L'actuació es complementa amb la canalització de 430 m del barranc del Barranquet.  
- Tram 2: s'inicia aigües avall de l'autopista A-7 i arriba fins el límit del Parc Natural de l'Albufera. L'objecte d'aquest tram és disminuir el risc d'inundacions al municipi de Sollana, i al mateix temps crear una zona de transició mitjançant un llit de característiques naturals que afavorisca la laminació i retenció de sòlids abans de l'arribada al llac de l'Albufera.  
Totes les estructures d'encreuament del barranc s'han dissenyat per a un cabal corresponent a 500 anys de període de retorn ajustant-se el disseny a allò que estableixen els articles 26 i 32 del PATRICOVA (Pla d'acció territorial sobre prevenció de riscs d'inundació de la Comunitat Valenciana).  
Les solucions tècniques adoptades han sigut les següents:  
1. Canalització entre la línia d'alta velocitat (AVE) i l'autopista A-7: es desglossa en els trams següents:  
a) Entre l'AVE i el FFCC: disseny de secció trapezial de 30 m de base i talussos 2H:1V i alçària 2,50 m amb revestiment de geocel·les i escullera en talussos i solera, respectivament.  
b) Entre el pont FFCC i el pont de l'institut de Benifaió: es manté la secció anterior passant, a partir de la connexió amb el Barranquet, a secció rectangular de formigó a fi de poder evacuar avinguda de T= 500 anys.  
c) Disseny del Barranquet: secció rectangular de formigó de 15,00 m d'amplària i 2,10 m d'alçària.   
d) Pont de l'institut de Benifaió - tram urbà: secció rectangular amb ample inicial de 30 m (solera revestida d'escullera engravada de formigó) que augmenta a 45 m i 1,5 m d'alçària mitjançant berma, tancant el llit amb murs d'1,30 m d'altura, fent una alçària total de secció de 2,80 metres. La berma intermèdia es dissenya amb característiques urbanes mitjançant la incorporació d'una senda de vianants i un carril - bici a més de la corresponent il·luminació i plantació ornamental. Aquest tram incorpora les estructures necessàries per al pas de la carretera CV-520.  
e) Tram urbà- autopista A-7: secció trapezial de 50 m d'ample, alçària 2,5 m i talussos 2H:1V. La solera està constituïda per escullera engravada i els talussos es revestiran de geocel·la vegetada. La cota del llit serà de 4,45 m.  
Totes les seccions projectades s'han dotat de pendent transversal de l'1% cap a un canal d'aigües baixes constituït per una peixera central de formigó de 3 m d'ample (excepte Barranquet).  
2. Canalització entre l'autopista A-7 i el límit del Parc Natural de l'Albufera: canalització naturalitzat sense revestiments excepte en transicions i llits d'aigües baixes. El llit es dissenya amb un traçat irregular i ample variable.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
1.1. Antecedents: El dia 24 d'octubre de 2005 té entrada en els Serveis Centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge un exemplar de projecte i document de síntesi. Aquest dia és obert un expedient de consulta en què es demanen els informes necessaris per a avaluar les repercussions que l'esmentat projecte té sobre el medi ambient. Com a resultat de l'esmentat expedient s'emet un informe en què s'adverteix de la necessitat de dilucidar la competència en la resolució de l'expedient d'impacte ambiental.  
La Conselleria d'Infraestructura i Transport remet un escrit en el qual s'informa que la conca del barranc del Tramusser no excedeix de l'àmbit de la Comunitat Valenciana i, per tant, les obres són competència substantiva de la Generalitat.  
El dia 9 de juny de 2006 s'obri expedient d'impacte ambiental i l'òrgan substantiu el dia 9 d'agost de 2006 remet documentació tècnica del projecte, com també el resultat del tràmit de la informació pública.   
1.2. Informació pública: es va realitzar mitjançant anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del dia 9 de novembre de 2005. Es van presentar onze al·legacions. D'aquestes s'extracten les següents:  
- L'Ajuntament de Sollana: formula al·legació consistent a sol·licitar que la canalització entre l'autovia i les canalitzacions existents a Sollana, es realitzen a base de talussos de geocel·les, i amb una amplària l'increment de la qual no ocasione importants sedimentacions en aquest tram.  
La Conselleria d'infraestructures i Transports respon en els termes següents: "Per un costat, atesa la proximitat al Parc Natural de l'Albufera i tractant-se d'una zona rural, s'ha buscat, d'acord amb la direcció tècnica del parc, adoptar una solució natural, sense revestiments, excepte en les transicions i llits d'aigües baixes, de manera que el llit es dissenya amb un traçat irregular i ample variable entre 72,70 i 135,00 m, amb motes de tancament en ambdós marges, d'alçària variable entre 1,75 i 2,50 m; en resum es tracta d'aconseguir la disminució de la velocitat de l'aigua necessària per a provocar la sedimentació prèvia a l'entrada al parc".  
- Els serveis tècnics de l'Ajuntament de Benifaió, grup municipal Bloc Nacionalista Valencià, PSPV-PSOE Benifaió, Associació de Veïns La Sisena al·leguen sobre la necessitat de començar la canalització aigües amunt de la solució proposada per a evitar desbordaments a causa de les infraestructures existents del ferrocarril València - La Encina.  
La Conselleria d'Infraestructures i Transport es pronuncia de la manera següent:  
- "... el projecte és d'acord amb les competències de la Generalitat en matèria de defensa contra avingudes en zona urbana motiu pel qual a més no pot abordar la canalització d'afluents en zona no urbana."  
- Pels Serveis Tècnics de l'Ajuntament de Benifaió:   
1. La inexistència d'amollonament i delimitació del domini públic hidràulic.  
2. L'opció triada en la zona urbana de Benifaió que provocarà una total alteració de l'ecosistema natural, l'eliminació de peus d'arbres de ribera existents i la necessitat d'extraure contínuament els sediments acumulats. L'interior del barranc "hauria de mantenir-se com més natural possible perquè continue sent un corredor biològic, es dissenyarà amb seccions com més paregudes possibles a les triades per al tram A7-Parc Natural de l'Albufera."  
3. Escassetat de mesures de restauració en el tram de Benifaió per a les solucions plantejades la qual cosa impossibilita la creació d'hàbitats naturals per a la flora i la fauna.  
4. L'absència de l'estudi d'alternatives tècnicament viables en l'estudi d'impacte ambiental.  
5. Inexactitud de descripció de la vegetació existent i l'existència d'arbres singulars a la ribera del barranc.  
6. La inexactitud de la descripció de la fauna en l'àmbit d'actuació.  
7. La inexactitud en la matriu de valoració d'impacte en què no es té en compte l'impacte negatiu del revestiment artificial del llit del barranc sobre la flora, fauna i aigües subterrànies.  
La Conselleria d'Infraestructures i Transport es pronuncia de la manera següent:   
- En relació al disseny del llit: "Una secció més naturalitzada que la proposada en el tram urbà es caracteritza per tenir una rugositat més elevada i per tant, per a evacuar el mateix cabal es necessitaria un ample molt major, del que no es disposa..."  
- En relació amb la flora i fauna present en el llit: les zones millor conservades de vegetació de ribera no es troben en el tram d'actuació i s'ha pressupostat partida per a trasplantament d'espècies arbòries. Pel que fa a la fauna, es reafirma en l'escassetat de fauna avícola en el llit.  
- Afecció del revestiment artificial del llit: es contesta en el sentit que s'ha tingut en compte encara que no conste en la matriu d'impacte.  
- L'associació Finestra Oberta, per un poble més saludable, exposa les al·legacions següents:  
1. Considera l'actual projecte com a parcial, ja que el barranc del Tramusser arriba fins a Alfarp.  
2. No preveu actuacions sobre els afluents del barranc del Tramusser.  
3. La canalització parcial del barranc no solucionarà les inundacions del barri de la Sisena (Benifaió) i adjacents pel fet de no estar prevista la totalitat del llit en el projecte.   
4. Afig l'al·legació: "...entenem que el més barat i ecològic seria recuperar (delimitar i expropiar ja que en ser domini públic no cal indemnitzar) i refer el llit de terra del Tramusser i de tots els seus afluents. No cal oblidar que històricament els llits han sigut de terra i funcionaven fins que van ser modificats o envaïts per l'activitat humana. Per tant l'ús del ciment és innecessari, antiecològic i més car".  
5. Se sol·licita que es rebutge el projecte i se n'estudie un de nou que incloga la canalització integral de tota la conca del Tramusser recuperant els llits històrics, respectant la seguretat dels ciutadans i recuperant els llits de terra.  
La Conselleria d'Infraestructures i Transport es pronuncia de la manera següent:  
- En relació a la necessitat de recuperar els llits de terra: l'esmentada competència correspon a la Confederació Hidrogràfica.  
- La canalització integral del barranc no és competència de la Generalitat.  
- L'Ajuntament d'Almussafes expressa la seua inquietud sobre el disseny de l'obra a causa dels embassaments que produeix la línia fèrria, i "no està assegurat que en aquestes situacions la ruptura de la línia fèrria es produïsca pel punt de connexió de la canalització, i pot fer-ho per altres punts, com segons sembla ha succeït en inundacions anteriors".  
La Conselleria d'Infraestructures i Transport respon: "...en el projecte s'han considerat els aspectes següents: Totes les estructures s'han dimensionat per a l'avinguda de 500 anys. El tram urbà, comprés entre l'institut i la CV-42 s'ha dimensionat per a un període de retorn de 500 anys. S'ha comprovat que tant el tram projectat, aigües amunt com a aigües avall del tram anterior, no es produeixen desbordaments per a T=500 anys de període de retorn".  
Informes sectorials  
L'expedient conté:  
- Còpia de l'informe emés per la Direcció del Parc Natural de l'Albufera.  
- Còpia de l'informe emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
L'estudi d'impacte ambiental conté:   
- Còpia de l'informe emés per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
- Còpia de documentació referent als camins ramaders classificats als municipis afectats, remesa pels Serveis Territorials de Medi Ambient de València.  
- Còpia d'informe emés pels Serveis Territorials de Medi Ambient de València respecte a l'afecció de terrenys tancats (caça i pesca).  
- Informe -memòria de la prospecció arqueològica i etnològica.  
Afeccions legals  
Les actuacions proposades afecten:  
- Terme municipal de Benifaió: sòl no urbanitzable (rústic sense protecció i amb protecció específica agrícola), sòl urbà.  
- Terme municipal d'Almussafes: sòl urbà. Sòl no urbanitzable, rústic amb protecció específica agrícola.  
- Terme municipal de Sollana: sòl no urbanitzable, rústic sense protecció.  
La canalització del barranc afecta o intercepta l'assagador de Catadau i Alfarp al terme de Benifaió classificat per Ordre del Ministeri d'Agricultura de 18 de novembre de 1974.  
La zona afectada per la canalització del barranc del Tramusser es troba dins de l'àmbit territorial del Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera (PRUG).  
El projecte no afecta cap espai contingut en la llista aprovada per Acord del Govern Valencià de data 10 de juliol de 2001 per raó de la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres (transferida a l'ordenament jurídic espanyol mitjançant el Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre).  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala com a elements susceptibles de veure's afectats pel projecte els següents: atmosfera, sòl, geomorfologia, aigües subterrànies i superficials, flora, fauna, espais naturals protegits, paisatge, població i economia.   
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental descriu i valora l'efecte que l'obra pot causar sobre els elements ambientals descrits :  
1. Fase de disseny:   
- Expropiació dels terrenys: impacte de signe negatiu i probabilitat d'idea alta.  
2. Fase d'execució:   
- Moviment de terres i moviment de maquinària pesant: ambdues actuacions produiran una disminució en el confort sonor, augment de la contaminació atmosfèrica, pèrdua de la fertilitat dels sòls, canvi en la geomorfologia natural dels llits, disminució de la qualitat de l'aigua d'escorriment, degradació de la coberta vegetal, desplaçament de la fauna existent a la zona, augment de l'erosió, canvis en el paisatge. Tots aquests impactes són valorats com de signe negatiu i probabilitat d'esdeveniment alta.  
- Desviació de serveis i infraestructures: a causa del caràcter eminentment agrícola, el desenvolupament de les obres repercutirà en el funcionament de les séquies de reg, accessibilitat de camins ramaders, etc., per la qual cosa els esmentats impactes es valoren de signe negatiu i caràcter temporal.  
- Préstecs, pedreres, abocadors: produirà alteració de l'estratigrafia i geomorfologia del terreny. L'esmentat impacte és de signe negatiu, temporal de mínima intensitat.  
- Obres i instal·lacions auxiliars, presència de maquinària pesant: pot produir-se contaminació accidental de sòls i aigües tant superficials com subterrànies a causa d'abocaments incontrolats. Els esmentats impactes es qualifiquen de negatius, i d'idea temporal.  
3. Fase de funcionament:   
- Eixamplament i aprofundiment del llit aigües amunt de la A-7: la modificació de la secció dels barrancs, el seu eixamplament i el revestiment artificial de llit i talussos interiors produirà impactes negatius al voltant de la taxa d'infiltració dels aqüífers, canvis en la fauna i la flora, augment de sediments que contribuiran a l'aterrament del llac de l'Albufera i augment de les taxes d'erosió. Els esmentats impactes es valoren com a negatius i alta probabilitat d'esdeveniment.  
Aquesta mateixa acció produirà impactes de naturalesa positiva en la població, i en el sector primari i, en general, vies de trànsit entre les quals s'inclouen els camins ramaders, en disminuir el risc d'inundacions.  
- Eixamplament i aprofundiment del llit aigües avall de la A-7: produirà efecte positiu i d'intensitat notable en la infiltració i recarrega dels aqüífers, millora de la capacitat de desguàs del llit actuant com a àrea de laminació de grans avingudes, augment de la vegetació palustre i augment de llocs de cria d'aus.   
- Revestiment artificial de llit i talussos: produirà un impacte positiu a causa de la millora de la capacitat de desguàs dels llits.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa les mesures següents previstes per a compensar l'efecte negatiu de l'obra sobre el medi ambient, fins a fer-les compatibles. Són, entre altres:  
- Implantació d'un sistema de gestió ambiental.  
- Delimitació del perímetre d'obra a fi de minimitzar l'àrea d'ocupació.  
- Protecció de fauna i flora mitjançant identificació d'espècies significatives i la protecció d'aquestes abans de l'inici de les obres.  
- Localització adequada d'instal·lacions i parc de maquinària i restauració de l'àrea afectada.  
- Regulació d'emissió sonora de maquinària mitjançant homologació i reglatge.  
- Control de les emissions de pols per rega del terreny i neteja de les rodes de la maquinària.  
- Adequada gestió dels residus perillosos respectant la legislació vigent.   
- Minimització adequada de l'impacte de terrenys emprats com a zones de préstecs, pedreres o abocadors.  
- Reposició de serveis i servituds que resulten afectats.  
- Tractament i manteniment de la capa de sòl fèrtil amb mesures que eviten compactacions o degradacions.  
- Retirada, abassegament, manteniment i reposició de terra vegetal en condicions òptimes que en permeten la reutilització.  
- Trasplantament d'espècies arbòries exemplars a nova ubicació incloent els treballs necessaris per a la preservació d'aquestes.  
- Seguiment arqueològic en el moment en què s'inicien les obres de construcció i compliment de les lleis i directrius en la matèria.  
- Restauració ambiental i integració paisatgística mitjançant la potenciació del desenvolupament de comunitats vegetals pròpies de ribera, l'augment de la retenció de sediments, creació d'hàbitats per a la fauna a manera de corredor lineal, reduir pèrdues per erosió en talussos.  
- Disseny prop del parc natural en què s'estableix un llit de gran amplària i poc calat que permetrà la laminació de grans avingudes potenciant la retenció de sediments i residus sòlids abans d'arribar a l'Albufera. Dins d'aquest llit s'hauran de crear xicotetes lleres amb llit de grava en què es plantarà vegetació palustre que faran de filtre de les aigües.  
- Plantacions en bermes i talussos, farciments, llits d'aigües baixes, illots, zones d'entollada i glorieta CV-520 amb espècies pròpies dels diversos ambients creats.  
- Com a mesures correctores i protectores d'impacte per aportació de sediments al Parc Natural de l'Albufera es destaquen les següents: evacuació dels sediments en cas de fortes tempestats per mitjà de les goles del Pujol i del Perellonet, construcció de xicotetes motes perimetrals en els ullals afectats per les aportacions del barranc del Tramusser, evitant així l'entrada d'aigua carregada de sediments.  
- Com a mesures de restauració ambiental i integració paisatgística es proposen: control de l'erosió per mitjà de la col·locació de geocel·la i estesa i aportació de terra vegetal en aquesta, formació de llits d'aigües baixes, creació d'illots i zones d'entollada prop del parc natural; abocament i estesa de graves per a aconseguir el filtratge de les aigües, instal·lació de biorotllos per a protegir els llits d'aigües baixes de l'erosió; hidrosembres i plantacions.  
El programa de vigilància ambiental inclou el seguiment de les mesures proposades per mitjà de tècnic o tècnics competents com també l'elaboració d'informes periòdics per a assegurar i informar del compliment del programa de vigilància i seguiment ambiental. Aquests informes els elaborarà un coordinador ambiental, i s'hauran de remetre a la Conselleria de Territori i Habitatge.   
Es considera que l'estudi d'impacte ambiental incideix en els aspectes més significatius del projecte i enumera una sèrie de mesures correctores que semblen a priori suficients per a minimitzar els possibles impactes adversos del projecte. Part del disseny del projecte es basa en la necessitat de reduir els sediments que previsiblement arribaran al llac de l'Albufera i donar un aspecte més natural a l'obra als voltants del parc.   
El tractament del projecte en aquesta última zona hauria de fer-se extensible a la totalitat de l'actuació però, ja que la necessitat de garantir la correcta evacuació de les avingudes -salvaguardant persones i béns- i l'absència d'espai físic així ho imposen, no cap més que acceptar un tractament del llit del barranc amb obra menys naturalitzada i més dura i per consegüent, amb major impacte ambiental.   
Per això és necessari extremar les mesures de correcció d'impactes i augmentar les mesures de vigilància ambiental tant en la fase d'execució de les obres, com en el període de funcionament del projecte i aquestes mesures han de garantir no sols la salvaguarda dels actuals valors ambientals, sinó la recuperació dels valors que l'expansió humana ha restat a aquests espais que moltes vegades poden definir-se com a verdaders corredors verds per a la fauna i la flora a més del compliment de la seua funció principal que és la correcta evacuació de les avingudes pròpies d'un clima de caràcter mediterrani.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c),del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
1. Vist que el projecte de canalització del tram urbà del barranc del Tramusser hauria d'haver-se realitzat en la totalitat del barranc i no sols en un tram d'aquest, però que la multiplicitat de competències i la necessitat d'actuar per a evitar riscos innecessaris a les persones obliga a emprendre projectes parcials.  
2. Vist que la salvaguarda de la dinàmica pròpia dels llits, passa per prevenir l'ocupació permanent d'aquests, però que l'actual ocupació del territori obliga a adoptar mesures de protecció.  
3. Vist que l'afecció a la fauna i flora pot ser imprevisible i que s'han de prendre mesures al respecte.  
4. Vist que l'obra es troba dins de l'àmbit del PORN (Pla d'ordenació dels recursos naturals) de la conca hidrogràfica de l'Albufera) i cal assegurar la qualitat dels recursos hídrics que arriben al parc evitant qualsevol actuació que comporte degradació d'aquests.  
5. Vist el projecte proposat no ha de contribuir a l'aterrament artificial del llac.  
6. Vist que en l'informe-memòria de la prospecció arqueològica i etnològica d'aquest projecte s'especifica que "en el cas de l'obra que motiva aquest informe l'impacte segons desprén de la prospecció arqueològica i etnològica efectuada es pot considerar nul".  
Es resol:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte canalització del tram urbà del barranc del Tramusser, a Benifaió i Almussafes, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Hauran d'executar-se les solucions que tècnicament siguen factibles per a abordar l'increment de la retenció de sediments en la totalitat del tram de barranc que s'ha de canalitzar i no sols en el tram final d'aquest, sempre tenint en compte l'adequat funcionament de l'obra proposada i la salvaguarda de persones i béns. Qualsevol variació del projecte original s'haurà de comunicar a l'Oficina de Gestió Tècnica del Parc Natural de l'Albufera.   
2. S'hauran de respectar tots els elements de fauna i flora d'interés que puguen aparéixer en la realització de les obres d'acord amb l'article 5.6 del Decret 96/1995, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera que assenyala: "S'haurà d'evitar, amb caràcter general, la caça, captura, destrucció, o alteració negativa dels hàbitats, llocs de reproducció, nius, ous, larves, o juvenils, incloent les molèsties a les seues poblacions, de qualsevol de les espècies de fauna protegida". Amb aquest fi haurà d'estar present en les fases més importants d'aquesta, un tècnic competent. A més, haurà de respectar-se l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades.   
3. S'haurà d'evitar realitzar moviments importants de terra en èpoques de pluja per a evitar arrossegaments o riscos innecessaris. A aquest efecte, també haurà d'estudiar-se la ubicació de les zones d'acumulació de materials i maquinària i abordar-se les mesures necessàries perquè en el cas que es produïsquen pluges, els arrossegaments no contaminen el llit.  
4. Es prohibeix qualsevol actuació que comporte l'aterrament o la contaminació dels ullals presents en la zona. En cas de l'aparició d'algun en el llit en la fase d'obres, es prendran les mesures necessàries per a la preservació i la protecció d'aquest.   
5. En l'abocament i l'estesa d'elements com ara graves, s'haurà de vigilar la qualitat del material i l'adequada procedència d'aquest de manera que no s'introduïsquen elements al·lòctons de manera indirecta en l'entorn. Tot això, sense perjudici del compliment de les legislacions sectorials que s'han d'aplicar en la matèria.  
6. En la mesura que això siga possible i sempre que se salvaguarde l'adequat funcionament de la canalització prevista i la seguretat de les persones, i a fi de disminuir la duresa de l'obra, minimitzar l'impacte negatiu sobre la recarrega d'aqüífers i augmentar la retenció de sediments, s'haurà d'estudiar la creació de zones més naturalitzades fomentant la interacció sòl-llit i disminuint la proporció d'ocupació de formigó en la grava d'esculleres.  
7. S'hauran d'emprar geotèxtils o biorotllos les característiques tècniques dels quals asseguren la no-introducció en el medi d'elements de tipus biològic al·lòcton.  
8. L'enjardinament de la glorieta sobre la CV-520 es realitzarà preferentment amb espècies autòctones semblants a les emprades en la resta de l'obra.  
9. S'habilitaran passos per a la fauna com ara rampes de fuga, escales, etc. Aquestes mesures s'extremaran en els punts d'encreuament on les característiques de duresa de l'obra han de fer extremar aquestes mesures de protecció.  
10. S'hauran d'evitar neteges excessives o innecessàries en el fons del llit a fi de fomentar la colonització d'aquest i sempre tenint en compte la necessària salvaguarda de la seguretat de persones o béns.  
11. Es respectarà la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders en relació amb la intercepció de l'assagador de Catadau i Alfarp, havent d'assegurar-ne l'ús públic i, si és el cas, sol·licitar la delimitació parcial o l'ocupació d'aquesta.   
12. Es respectarà la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generaliltat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i les ordenances municipals emeses respecte d'això.  
13. S'hauran de respectar els preceptes continguts en la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, acatant la legislació vigent i actuant segons els preceptes continguts en els articles 11, 63, 64 i 65.   
14. S'haurà d'augmentar el percentatge d'espècies autòctones en les mescles A i H que s'ha previst emprar en l'hidrosembra. En general s'haurà d'actuar segons l'article 5.6 del Decret 96/1995, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera en què se cita: "Les espècies vegetals protegides tindran la consideració de prioritàries per a ser utilitzades en programes de reforestació i regeneració d'hàbitats".   
15. Es respectaran tots els preceptes continguts en la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana tant en la fase d'execució de les obres com en la fase de funcionament vetlant cada administració pública, en l'àmbit de les seues competències, de l'adequat manteniment del llit, evitant abocaments que menyscaben o deterioren la preservació de qualsevol dels seus valors naturals .  
16. El programa de vigilància ambiental inclourà:   
- Comprovació periòdica dels sediments depositats al llarg de tot el llit i vigilància de la descàrrega d'aquests en èpoques de pluja torrencial. En cas d'augments no previstos de sediments, s'haurà d'estudiar l'origen d'aquests actuant amb vista a evitar-los i prevenir futures aportacions.  
- Comprovació de l'eficàcia de les sembres i repoblacions i control d'aquestes.  
- Comprovació d'exemplars atrapats de fauna i, en el cas que procedisca, implantació de mesures addicionals de protecció.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 11 d'octubre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 123/05-AIA  
Títol: Connexió de les carreteres CV-748 (Gata-Llíber) i CV-732 (Gata-Pedreguer).  
Promotor: Diputació Provincial d'Alacant.  
Autoritat substantiva: Diputació Provincial d'Alacant.  
Localització: A la partida coneguda com Plans i a la vora del polígon industrial el Pou a Gata de Gorgos.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la connexió de les carreteres CV-748 de Gata de Gorgos a Llíber i CV-732 de Gata de Gorgos a Pedreguer, constituint la ronda nord-oest de Gata de Gorgos i un enllaç amb la CV-732, en un tram d'aproximadament 1,4 km que discorre per la partida coneguda com Plans i en l'últim tram d'aquesta pel polígon industrial el Pou. L'actuació s'inicia al pk 1 de la carretera de Gata de Gorgos-Llíber (CV-748), a la vora de l'encreuament d'aquesta amb l'autopista A-7 i finalitza en una rotonda que enllaça amb la carretera N-332 i la carretera de Gata de Gorgos a Xàbia CV-734. El projecte inclou, a més, l'execució de dues rotondes amb un radi exterior de 32 m i amb calçades anul·lars de 8 m d'ample, situades a l'inici i final de la ronda.   
La secció tipus de la infraestructura projectada està constituïda per una calçada de dos carrils de 3,15 m d'ample, vorals d'1,25 metres i bermes laterals de 0,50 m d'ample. Els talussos adoptats en desmunts practicats en roca seran de 5H:1V i es disposarà de bermes d'1,50 m cada 3 metres d'alçària. S'ha projectat un mur de maçoneria amb una longitud aproximada de 170 m i 1,50 m d'alçària, que permeta la separació de la carretera projectada amb el camí ramader existent. Pel que fa als moviments de terra previstos en el projecte, s'han estimat 13.646 m³ en desmunts en terreny bla i 32.494 m³ en desmunts en roca, com també 3.339 m³ de terraplé de material procedent de l'excavació i 9.872 m³ de terraplé de sòl seleccionat procedent de préstecs.   
El ferm està compost per als casos de les seccions en terraplé o a mitja vessant que recolzen sobre el terreny existent, per 16 cm de mescla bituminosa en calent i 40 cm de llast artificial, i per a les seccions de desmunt en roca per 16 cm de mescla bituminosa en calent i 25 cm de llast artificial. Per al drenatge de les aigües provinents de la plana d'Álvaro i Pascual s'ha projectat un marc de formigó armat de tres vans d'1,85 m d'ample per 1,00 d'alçària cada u, al pk 0+220, també s'han dissenyat dues canelles de formigó de 1.000 mm i 800 mm de diàmetre en els pk 0+570 i 0+960, respectivament.   
2. Alternatives  
En l'estudi d'alternatives dut a terme en el projecte, es parteix de dos punts fixos situats en les denominades rotonda sud i rotonda nord de la Ronda. El traçat de l'actuació ve condicionat en gran manera pel traçat del camí de Benissa fins que l'esmentat camí intercepta amb el camí ramader assagador de Dénia a Gata, a partir del qual es plantegen dues alternatives de traçat, una d'elles aprofita el traçat del camí ramader interceptat i l'altra alternativa es distancia prou per a no afectar l'esmantat camí ramader. Els condicionants de caràcter ambiental que s'han tingut en compte per a l'elecció de la segona alternativa són l'absència d'afecció al traçat del camí ramader assagador de Dénia a Gata, i la reducció del nombre d'accessos directes a la ronda.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 28 de juliol de 2005 la Diputació Provincial d'Alacant va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al Projecte connexió de les carreteres CV-748 (Gata-Llíber) i CV-732 (Gata-Pedreguer) a Gata de Gorgos.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Projecte connexió de les carreteres CV-748 (Gata-Llíber) i CV-732 (Gata-Pedreguer) en Gata de Gorgos, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província núm. 94, de data 28 d'abril de 2005, i s'hi han presentat al·legacions per part de particulars i veïns afectats.  
En data 9 de desembre de 2005 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita a la Diputació Provincial d'Alacant que remeta una còpia de les al·legacions presentades de caràcter ambiental i les respostes donades a aquestes, a més es requereix que es remeta l'informe que exigeix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
En data 30 de desembre de 2005 la Diputació Provincial d'Alacant remet una còpia de les al·legacions presentades al projecte i les respostes donades a aquestes.  
2. Resum d'al·legacions  
D'entre les al·legacions dalt indicades es dóna una síntesi de les més significatives, en funció dels aspectes ambientals a què fan menció, i només del que es refereix als esmentats aspectes ambientals.  
El Sr. Juan M. Signes Ferrer i la Sra. Antonia Costa Torres: sol·liciten que el traçat de la carretera a l'altura de les parcel·les 324, 325, 327, 328, etc., del polígon núm. 9 s'ajuste a l'eix de l'actual camí, amb la qual cosa es produirà una situació més justa i equitativa en l'ocupació de sòl.  
La resposta per part de la Diputació ve argumentada per l'exposició dels aspectes que han condicionat la definició del traçat de la carretera i per les conseqüències que es deriven de modificar el traçat en un tram respecte als trams adjacents a aquest, conseqüència de l'estudi del traçat de la carretera en el seu conjunt.   
La Sra. Josefa Mulet Mulet: referent a l'impacte ambiental de les obres de referència, manifesta que no s'ha considerat en el projecte la contaminació acústica derivada d'aquest, ni s'han previst mesures que s'han d'adoptar per a la prevenció d'incendis, considera insuficient el drenatge projectat, així mateix considera que no han sigut tinguts en compte les nombroses restes ceràmiques existents en la concepció del traçat de la carretera.  
La Diputació cita que hi ha redactat un complet estudi d'impacte ambiental i afig que aquest s'avaluarà per part de la Conselleria de Territori i Habitatge, i no s'aprovarà definitivament el projecte fins que no s'obtinga la declaració d'impacte ambiental favorable.  
El Sr. Francisco Oliver Signes, Sra. Antonia Mengual Pedrós, Sr. Francisco Mengual Pedrós, Sra. Carmen Estrugo Cloquell, Sr. José Grimalt Mulet, Sr. Francisco Grimalt Mengual, Sr. Pedro José Gómez Camacho, Sra. Antonia María Signes Boronat, Sr. Enrique José Mulet Signes, Sr. Daniel Mulet Signes i Sr. José Caselles Salva presenten una sèrie d'al·legacions de les quals s'assenyala, en relació amb els aspectes ambientals tractats, la insuficiència de continguts de l'estudi d'impacte ambiental, en especial en l'apartat de vegetació, drenatge superficial, contaminació acústica, afecció a camí ramader, proximitat al Parc Natural del Montgó i l'estudi arqueològic realitzat.   
A l'anterior, la Diputació Provincial d'Alacant contesta argumentant que l'estudi d'impacte ambiental es considera bastant complet i adequat als requisits establits en la legislació sectorial, així mateix s'indica que les millores o indicacions que es proposen en la declaració d'impacte ambiental seran recollides en el corresponent projecte de construcció i incorporada durant l'execució de les obres.  
Afeccions legals  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a   
- Per raó de la Llei 3/1995, de camins ramaders, el traçat afronta en un tram intermedi amb el camí ramader assagador de Dénia a Gata, l'amplària legal del qual és de 12 metres en tot el traçat d'aquest.  
- Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, el traçat de la carretera discorre per sòls classificats segons les normes subsidiàries de Gata de Gorgos, aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme l'1 de març de 1989, com a sòl urbà, sòl urbanitzable i sòl no urbanitzable comú.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
Els nivells de soroll en la zona no són excessivament elevats, i és el mateix camí de Benissa el principal focus d'emissió de sorolls. En l'EIA s'ha estimat que el previsible increment del trànsit com a conseqüència de l'actuació no superarà els límits establits per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. No obstant això, cal indicar que en l'estimació efectuada s'ha partit de dades procedents del projecte d'eixamplament i millora de la carretera CV-748, de Gata de Gorgos a Llíber, realitzat l'any 2002 i s'ha fixat com a límits de nivell sonor els corresponents a usos terciaris.   
Els terrenys travessats per la carretera estan formats per materials del període cretaci, caracteritzat en general per la presència de margues i calcàries. De l'informe geotècnic realitzat s'ha constatat l'existència de materials quaternaris, principalment argiles i un substrat rocós present en tota la traça format per materials calcaris d'edat cretàcica.   
De la xarxa hidrogràfica de l'àrea objecte d'estudi es destaca la presència del riu Gorgos, també denominat riu Xaló, situant-se l'actuació de referència dins de la seua conca hidrològica. Respecte a la hidrologia subterrània, assenyalar que els terrenys pels quals discorre la carretera presenten una vulnerabilitat d'aqüífers qualificada com a mitjana.  
Referent als moviments de terra prevists en el projecte, cal destacar la magnitud dels desmunts en roca necessaris per a la realització del projecte, situats en el tram final, en relació amb la longitud de la carretera.  
Existeixen en la zona multitud de murs de maçoneria de contenció de bancals agrícoles que atorguen un elevat valor paisatgístic a l'entorn agrícola en què es troba l'actuació.   
Pel que fa a la vegetació present en la zona, l'estudi d'impacte ambiental cita que la zona estudiada pertanyia temps arrere a la formació climatòfila coneguda com a carrascars, enteses com a formacions boscoses en què predomina la carrasca (Quercus rotundifolia), encara que actualment a penes queden alguns exemplars de carrasca aïllats i s'han establit en les zones menys abruptes cultius de secà (vinya, ametlers, garroferes i oliveres) i en menor grau cultius de regadiu, mentre que en les zones més accidentades predomina el matoll. Cal destacar al llarg de la traça la presència d'alguns exemplars de garroferes de gran port i una zona de pinedes situades al voltant del pk 0+700.   
Respecte a la fauna, l'estudi d'impacte ambiental s'ha limitat a citar les espècies d'amfibis, rèptils, aus i mamífers que es poden trobar a la zona, sense destacar en la rllista la presència de cap espècie protegida.   
El paisatge afectat pel projecte s'ha descrit com a heterogeni, format per terrenys de cultiu de secà principalment, forest, xicoteta zona de pinedes a la vora del camí i zones residencials, entre altres.  
Respecte del patrimoni cultural, en l'àrea objecte d'estudi, es conclou en l'informe de patrimoni realitzat en l'annex corresponent, la inexistència de restes arqueològiques o edificis històrics de caràcter immoble que puguen ser afectats per l'actuació. En la zona d'estudi es troba el camí ramader assagador de Dénia a Gata, amb una amplària legal de 12 metres i una longitud aproximada de 4.600 metres, i no està previst que s'afecte o es modifique el traçat d'aquest.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Sota aquest epígraf es pretén fer parapeu en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'estudi d'impacte ambiental, presenten major rellevància.  
En línia amb l'anterior, ens centrarem primerament en les pertorbacions pròpies de la fase de construcció i en les conseqüències més excel·lents de cadascuna d'aquestes.  
L'estudi d'impacte ambiental ha incorporat una matriu causa-efecte entre les accions de projecte i els factors ambientals susceptibles de ser impactats, especificant els criteris que s'han tingut en compte en l'elaboració de l'esmentada matriu. Com a resultats es té que per a la fase de construcció, les accions que s'han valorat amb un impacte crític o sever són l'ocupació de sòl, els moviments de terres i la necessitat de voladures. Cal assenyalar que no s'ha valorat l'impacte que pot generar l'explotació de pedreres i els abocadors necessaris per a executar l'obra a causa de la situació d'aquesta fora de la zona d'estudi. Referent a l'anterior, en l'estudi d'impacte ambiental s'assenyala que les pedreres necessàries per a les obres seran pedreres legals pròximes a la zona, no obstant això no es realitza una localització concreta d'aquestes.  
Pel que fa a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, les accions que s'han valorat amb un impacte crític o sever segons la matriu d'impacte ambiental per a la fase d'explotació de la carretera de l'estudi d'impacte ambiental són l'augment de trànsit rodat, l'asfaltat de superfícies, l'efecte barrera i la generació de noves urbanitzacions. En relació amb això últim cal assenyalar que no s'ha valorat aquesta situació explícitament en l'estudi d'impacte ambiental, tan sols se cita la creació de dos polígons industrials en les proximitats de l'actuació, estant en l'actualitat en fase de redacció el Pla general d'ordenació urbana de Gata de Gorgos.  
Respecte a l'increment de les emissions sonores a causa de l'increment del trànsit, ha merescut per part de l'estudi d'impacte ambiental la valoració com a impacte sever, no obstant això no s'han establit mesures correctores respecte d'això ni s'ha previst una campanya de mesuraments acústics amb l'objecte de valorar la necessitat o no d'implantació de mesures correctores.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures viàries.  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives.  
- Demolició del paviment asfàltic en les calçades per a procedir a la recuperació de sòl per a plantacions.  
- Retirada i trasplantament en la rotonda sud de 16 oliveres afectades per la carretera.  
- Plantació de 88 carrasques (Quercus rotundifolia) de 12/14 cm de perímetre de tronc en la bossa de sòl situada en la rotonda sud.   
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn de partir de la construcció i funcionament de l'obra. D'aquesta manera s'han establit les variables ambientals que s'han de controlar, els indicadors d'impacte, els valors llindars, la freqüència de control i les mesures addicionals que s'han d'implantar.  
En relació amb el moviment de terres que s'ha d'efectuar per a l'execució de les obres, és important recollir, en el projecte de construcció, la localització de les pedreres i abocadors, legalitzats i en funcionament, existents en les proximitats de l'actuació.  
Finalment, el programa de vigilància ambiental ha fixat la periodicitat en la realització dels diversos informes, en els quals s'informarà del compliment del programa com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de traçat connexió de les carreteres CV-748 (Gata-Llíber) i CV-732 (Gata-Pedreguer), promogut per la Diputació Provincial d'Alacant, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) hauran d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre.  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.  
2. Si se situaren plantes d'insistència d'àrids o asfàltica, si fóra el cas, s'haurà d'informar aquesta Secretaria Autonòmica, una vegada conclòs el projecte de construcció i abans de començament de les obres, en els termes que segueixen:  
- Ubicació definitiva de les plantes mòbils d'insistència d'àrids o producció de mescles bituminoses.  
Origen del proveïment d'aigua per a la llavada d'àrids, i volums aproximats que s'han d'emprar.  
- Previsió de tractament posterior realitzat a l'aigua de llavada, forma d'abocament i ubicació d'aquest.  
En cas d'abocament, haurà de sol·licitar-se autorització a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, a fi que aquest organisme jutge la conveniència o no d'abocar les esmentades aigües.  
3. En tots els trams de carretera que queden en desús s'haurà de procedir a picar el ferm i després cobrir-lo amb terra vegetal amb grossària suficient per a la posterior revegetació d'aquest.  
4. No s'han tingut en compte les reposicions de murs a base de pedra seca existents en la traça. Aquests murs es consideren de gran importància a efecte culturals i d'integració paisatgística, complint a més funcions d'estabilització de vessants enfront de processos erosius d'escorriment. Per tant, la reposició d'aquests, en cas d'afecció, haurà de ser pressupostada i especificada en el plec de prescripcions tècniques particulars, com també reflectida en el corresponent plànol.  
5. S'hauran d'incloure tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, adequant-se i reestructurant-se amb el desenvolupament d'aquesta.  
El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors que s'han de controlar establits en aquest programa.  
6. Els materials de farciment i les llastos que calguen per a l'execució del projecte, s'hauran d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.   
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, haurà d'obtenir, abans de la utilització d'aquest, l'autorització administrativa corresponent per part de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
La localització concreta de pedreres i abocadors que siguen necessaris per a la construcció de l'obra haurà d'incloure's en el projecte constructiu corresponent a aquesta actuació.  
7. Durant l'execució de les obres no s'hauran d'efectuar treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.  
8. Pel fet que l'actuació es desenvolupa pròxima a terrenys forestals, s'haurà de prestar especial atenció a l'estricte compliment de les mesures de prevenció d'incendis forestals recollides en la normativa vigent.  
9. El projecte de construcció haurà d'incloure un estudi acústic de l'entorn de la traça, d'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. S'inclourà cartografia, a escala adequada, en la qual se situen les isòfones llindar assenyalades per l'esmentada legislació, i establir en conseqüència, i si és el cas, les mesures correctores oportunes. Les mesures correctores, entre altres, podran consistir en la col·locació de capa de rodament a base de mescles asfàltiques poroses, especialment amb continguts de pols de cautxú procedent del reciclatge de pneumàtics usats, la qual cosa comporta una disminució del soroll generat pel fregament dels pneumàtics amb el ferm, com també la col·locació de barreres vegetals, mixtes o d'una altra naturalesa (per exemple, construïdes amb pneumàtics usats i vegetades en la superfície d'aquestes amb espècies enfiladores o lianoides) fins que els nivells se situen per sota dels nivells establits per la llei en les zones residencials i en les zones industrials. Es pressupostarà la campanya acústica que es duga a terme durant la fase d'explotació.  
L'esmentat estudi s'haurà de remetre a aquesta Secretaria Autonòmica prèviament a l'aprovació definitiva del projecte de construcció.   
10. En el sistema d'enllumenat de la carretera no es permetrà la disposició de llums que no siguen de vapor de sodi d'alta pressió o vapor de sodi de baixa pressió.  
11. El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, incorporarà campanyes de mesuraments amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassaren els objectius de qualitat assenyalats en els punts anteriors. Com a part de l'esmentat programa de vigilància ambiental s'haurà de presentar, davant d'aquesta Secretaria Autonòmica, informe de les mesures de protecció realitzades, acompanyat dels primers mesuraments efectuats.  
12. La direcció d'obra haurà d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
13. Amb l'objecte de no augmentar la incidència negativa sobre la vegetació i el sòl, les instal·lacions auxiliars d'obra (oficines, tallers, parc de maquinària, magatzems, etc.) es construiran sobre terrenys desproveïts de vegetació. El mateix es farà respecte als accessos provisionals a aquestes instal·lacions; en aquest cas s'intentarà aprofitar, en la mesura que es puga, el traçat dels camins agrícoles existents.  
14. Els talussos de desmunt en roca s'hauran d'ajustar als necessaris per a complir l'estabilitat, de manera que es destruïsca la menor quantitat possible de relleu natural. Les formes finals dels talussos de desmunt o terraplé han de buscar sempre formes suaus, arredonides, sense arestes ni vèrtexs, intentant una transmissió suau cap al paisatge i un aspecte final el més coincident possible amb l'entorn.  
15. La direcció d'obra haurà d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.  
16. Respecte al camí ramader assagador de Dénia a Gata, en cas d'afecció, s'haurà de comunicar al Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant, i obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.   
17. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'haurà de comunicar a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que la Direcció General Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport n'emeta informe favorable, informe que serà preceptiu, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià. L'esmentat informe s'haurà de remetre a aquesta Secretaria Autonòmica prèviament a l'aprovació definitiva del projecte de construcció.   
18. Igualment, si durant la fase d'execució de les obres apareixen coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet s'haurà de comunicar a la Conselleria de Territori i Habitatge, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 16 d'octubre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5817, del 30-07-2008 (2008/9401)

RESOLUCIÓN de 26 de junio de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de la Pobla de Vallbona, Cheste, Chiva, Benafigos, Vilamarxant, Utiel, Benifaió, Almussafes, Sollana y Gata de Gorgos.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5817

Fecha DOGV
:   30-07-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/9401

CVE


Fecha del documento
:   26-06-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Chiva](javascript:void(0))
    * [Vilamarxant](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [Benifaió](javascript:void(0))
    * [Sollana](javascript:void(0))
    * [Gata de Gorgos](javascript:void(0))
    * [Almussafes](javascript:void(0))
    * [Pobla de Vallbona, la](javascript:void(0))
    * [Cheste](javascript:void(0))
    * [Benafigos](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 26 de junio de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de la Pobla de Vallbona, Cheste, Chiva, Benafigos, Vilamarxant, Utiel, Benifaió, Almussafes, Sollana y Gata de Gorgos. [2008/9401]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 159/06-AIA la Pobla de Vallbona, 089/06-AIA Cheste, Chiva, 286/06-AIA Benafigos, 328/06-AIA Vilamarxant, 240/06-AIA Utiel, 227/06-AIA Benifaió, Almussafes, Sollana y 123/05-AIA Gata de Gorgos.  
Valencia, 26 de junio de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 159/2006-AIA  
Título: Centro autorizado de tratamiento de vehículos fuera de uso (CAT-VFU)  
Promotor: U.V.I. del Automóvil, SL.  
Autoridad sustantiva: El Servicio de Residuos Industriales de la Dirección General de Calidad Ambiental y la Comisión Provincial de Actividades Calificadas de la Dirección Territorial de Valencia   
Localización: c/ París, parcela 11, GP2 del sector II-1 del polígono industrial Mas de Tous en el municipio de la Pobla de Vallbona (Valencia)  
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
El proyecto tiene por objeto la instalación de una actividad destinada al desguace de vehículos como centro autorizado de tratamiento de vehículos fuera de uso al final de su vida útil (CAT-VFU).  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto   
El emplazamiento de la actividad se localiza en la c/ París, parcela 11-GP2 del sector II-1 del polígono industrial del Mas de Tous, en el término municipal de la Pobla de Vallbona (Valencia).   
De acuerdo a la documentación técnica presentada, el centro autorizado de tratamiento (CAT-VFU) se proyecta ubicar en una parcela de 1.257,05 m² con 1.221,05 m² de superficie útil. La edificación la integran 3 naves industriales adosadas ya existentes, de geometría rectangular y superficie similar y, comunicadas entre sí, mediante abertura practicada en la pared de cerramiento cada dos naves. Las naves presentan En su parte delantera un retranqueo de 6 m destinado a patio exterior disponiendo en cada una de un acceso con puerta metálica abatible y de un acceso peatonal.  
Las superficies útiles de las diferentes estancias y zonas de trabajo se distribuyen del siguiente modo:  
- Área de recepción y descontaminación de vehículos fuera de uso de 341,97 m², situada en la nave central.  
- Zona de vehículos descontaminados que incluye un área destinada a la limpieza de piezas mediante agua a presión de 339,43 m², localizadas en una de las naves laterales.  
- Área de oficinas y atención a clientes, aseos y vestuarios, y un altillo de almacenamiento de piezas recuperadas con un total de 385,40 m², ubicados en la otra de las naves laterales.  
- Patio exterior, constituido por la zona de retranqueo de la parte delantera de las tres naves, con una superficie total de 199,95 m².  
La nave donde se sitúa la zona de recepción y descontaminación de vehículos presenta suelo impermeable. El suministro de agua potable procederá de la red municipal de agua potable del polígono. La aireación se asegura mediante ventilación natural a través de las puertas de acceso a las naves y los huecos de paso entre naves.   
Se dispone de rejillas ciegas de recogida de derrames que se situarán en la puerta de acceso de nave central y en los dos accesos interiores que comunican la nave central con las respectivas naves laterales. La zona de limpieza de piezas, situada en la nave lateral destinada al almacenamiento de vehículos descontaminados, dispone de un sumidero para la evacuación de las aguas residuales del lavado de piezas que desemboca en un separador de hidrocarburos, antes de su vertido definitivo a la red de saneamiento del polígono. En cuanto a la evacuación de aguas sanitarias de los aseos y vestuarios, situados en la nave lateral destinada a oficinas y recepción, se realiza mediante vertido directo a la red de alcantarillado del polígono. Esta red de aguas sanitarias es independiente de la red de drenaje de recogida derrames y de la canalización de las aguas residuales del lavadero de piezas de las otras dos naves.  
Los residuos generados en la actividad son, básicamente, los derivados de la descontaminación de vehículos. Se dispondrá de contenedores adecuados para los residuos peligrosos generados y se dotará la zona de almacenamiento de los mismos de cubeto de contención de derrames accidentales.  
Alternativas  
En el estudio de impacto ambiental no se consideran alternativas a la actuación proyectada. Las naves donde se situará la actividad están ya construidas, por lo que no procede analizar el impacto derivado del levantamiento de la edificación sino, únicamente, los generados por la actividad y los que puedan generarse durante su futuro desmantelamiento.   
Afecciones legales  
De acuerdo al informe del arquitecto municipal del Ayuntamiento de la Pobla de Vallbona, de 7 de abril de 2006, el emplazamiento de la actividad se califica urbanísticamente como urbano industrial con un régimen de uso permitido industrial en cualquier situación.  
La actividad proyectada es, conforme la Ley 10/1998, de Residuos, y la Ley 10/2000, de Residuos de la Comunitat Valenciana, de gestión de residuos peligrosos, quedando sometida a la correspondiente autorización administrativa por la conselleria competente en medio ambiente.  
El almacenamiento de neumáticos fuera de uso requiere su inscripción en el Registro de Productores de Residuos de la Comunitat Valenciana, de acuerdo al Decreto 2/2003, de 7 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento de la producción, posesión y gestión de neumáticos fuera de uso.  
El Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre actividades potencialmente contaminantes del suelo, exige a los titulares de aquellas actividades incluidas en la relación de su anexo I según CNAE, el remitir un informe preliminar de situación del suelo ocupado ante el órgano autonómico competente, de acuerdo con el artículo 3.1 de dicha reglamentación.  
El Decreto 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la contaminación acústica, exige en su artículo 18, la realización de auditorías acústicas para aquellas actividades susceptibles de producir ruidos y vibraciones.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
1. Identificación, descripción y valoración de los impactos ambientales  
La relación de los principales impactos identificados en el estudio de impacto ambiental, como consecuencia de la ejecución del proyecto y del funcionamiento de la actividad del centro de descontaminación de vehículos fuera de uso, son los siguientes:  
- Posibles derrames de residuos o productos peligrosos que afecten al suelo   
- Impacto sobre la calidad de las aguas tanto subterráneas como superficiales derivadas del almacenamiento de residuos y de los vertidos a alcantarillado municipal.  
- En cuanto al impacto acústico no se espera afección a los vecinos colindantes y al ambiente exterior.  
- Los riesgos por contaminación de la atmosférica serán los derivados de los gases de combustión producidos por el movimiento de vehículos.  
- La incidencia sobre la vegetación y sobre la fauna será mínima, al localizarse en polígono industrial.  
- En cuanto al impacto sobre el paisaje, la edificación y la actividad se integran perfectamente en el entorno del polígono industrial, por encontrarse rodeadas de otras edificaciones y actividades industriales.  
2. Consideraciones sobre las medidas protectoras y correctoras  
Las principales medidas protectoras o correctoras incluidas en el estudio de impacto ambiental son:  
- Las puertas de acceso a la nave central donde se realiza la recepción y descontaminación de VFU, dispondrán de canaletas de recogida de derrames. Esta red será ciega con una capacidad de hasta 2 m³. También se situarán canaletas de recogida de derrames en las puertas de acceso a las naves laterales desde la nave central.  
- Para la recogida de pequeños derrames accidentales se dispondrá de absorbente no inflamable (sepiolita o equivalente) en cantidad suficiente.  
- La nave de recepción y descontaminación de VFU dispone de suelo impermeable de hormigón para prevenir las posibles infiltraciones y se le aplicará una capa de pintura impermeable. Asimismo, se sellarán las juntas de unión entre los paneles de hormigón laterales de las paredes y el suelo de la nave.  
- La zona de almacén de residuos peligrosos que se sitúa en la nave central dispondrá de cubeto de contención para posibles derrames accidentales, con una capacidad de retención del 100% del volumen del recipiente de almacenamiento de mayor capacidad.  
- La zona de limpieza de piezas dispondrá de una red de recogida de aguas residuales con separador de hidrocarburos previo a su conexión a la red de alcantarillado municipal.  
- Los vertidos sanitarios se realizarán hacia el alcantarillado público del polígono industrial.  
3. Consideraciones sobre el programa de vigilancia ambiental  
El programa de vigilancia ambiental propuesto en el estudio de impacto ambiental recoge:  
- Limpieza y orden de las naves y de los exteriores, con atención especial a manchas de derrames y al almacenamiento de los residuos.  
- Mantenimiento preventivo de maquinas y equipos  
- Mantenimiento anual del equipo de aire comprimido por empresa autorizada.  
- Revisión mensual de las redes y sistemas de recogida de derrames de la nave y funcionamiento del separador de hidrocarburos de la zona de limpieza de piezas.  
Tramitación administrativa  
El 5 de mayo de 2006 se recibe solicitud de declaración de impacto ambiental desde Servicio de Residuos Industriales de la Dirección General de Calidad Ambiental, referente al proyecto de apertura de una actividad para un centro autorizado de tratamiento de vehículos fuera de uso, promovido por la empresa U.V.I. del Automóvil, SL. en el término municipal de la Pobla de Vallbona (Valencia), con el objeto de obtener la autorización como gestor de residuos. Asimismo, el 27 de julio de 2006, se recibe, complementariamente, nueva solicitud de declaración de impacto ambiental para la autorización de la actividad desde la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia.   
La documentación contenida en el expediente de impacto ambiental la constituyen, entre otros:   
- Proyecto técnico de actividad.  
- Proyecto técnico económico de inscripción en el registro industrial  
- Estudio de impacto ambiental, de diciembre de 2005.  
- Expediente administrativo de licencia de actividad instruido por el Ayuntamiento de la Pobla de Vallbona, que incluye el resultado de la información pública de no alegaciones al proyecto.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye según lo previsto en el anexo I del apartado 6.C.1) Centros de tratamiento de vehículos al final de su vida útil del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana; y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre un centro autorizado de descontaminación de vehículos fuera de uso, promovido por U.V.I. del Automóvil, SL. y situado c/ París, parc. 11, GP2 del sector II-1 del polígono indutrial Mas de Tous en el municipio de la Pobla de Vallbona (Valencia), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en estudio de impacto ambiental y en la documentación presentada.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Los contenedores y depósitos de almacenamiento temporal de residuos peligrosos deberán ser sólidos y resistentes al tipo de residuo contenido. Serán etiquetados reglamentariamente y, cuando sean de naturaleza líquida, dispondrán de cubetos de retención de derrames o, en su defecto, los depósitos serán de doble pared.  
2. Se deberá contar con un producto comercial, absorbente y no inflamable, en cantidad suficiente para asegurar la recogida de posibles derrames accidentales y evitar, en todos los casos, su limpieza por baldeo.  
3. La instalación deberá contar con equipos para la recuperación de los gases refrigerantes del aire acondicionado de los vehículos descontaminados, regulados por el Reglamento CE 2037/2000, de 29 de junio de 2000.  
4. En el patio exterior, formado por la zona de retranqueo de las naves que da acceso a la instalación, no se podrán estacionar vehículos fuera de uso relacionados con la actividad mientras, en el mismo, no se disponga de equipos de recogida y tratamiento de aguas incluidas las pluviales, de conformidad con la reglamentación ambiental aplicable.  
5. Se realizarán las auditorías acústicas exigidas por el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica, que se incluirán dentro del programa de vigilancia ambiental.  
6. Se deberá dar cumplimiento a todas las medidas protectoras y correctoras recogidas en el estudio de impacto ambiental, así como, en el programa de vigilancia ambiental propuesto en el apartado de mantenimiento preventivo.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la incorporación de nuevos condicionantes.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 2 de octubre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 089/2006-AIA  
Título: Proyecto básico de nueva carretera CV-50. Tramo: variante de Cheste y Chiva   
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Localización: Términos municipales de Cheste y Chiva  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto de este proyecto es definir una autovía de nuevo trazado, dentro del Plan de Infraestructuras Estratégicas (PIE), de modo que la CV-50 asuma el papel de conexión norte-sur de los núcleos urbanos situados en la corona de la periferia del área metropolitana de Valencia.   
La actuación plantea la conversión en autovía del tramo actual de carretera CV-50 entre el situado inmediatamente al sur de la autovía A-3, que da acceso a la población de Chiva, y el enlace de acceso norte a la población de Cheste. Las características geométricas del trazado son las correspondientes a una velocidad específica de 120 km/h y una velocidad de 80 km/h en el ramal de salida.   
La longitud del tramo es de 9.002 m, discurriendo por los términos municipales de Cheste y Chiva. Los radios mínimos adoptados en el tronco de la autovía son de 700 m y la pendiente máxima adoptada en el tronco es del 3,7%. Su trazado se ha diseñado mediante quince estructuras, entre marcos de hormigón, viaductos y pasos superiores.   
La sección transversal tipo del tronco tiene dos calzadas de 7,00 m de anchura, con arcenes interiores de 1,5 m y exteriores de 2,5 m, separados por una mediana de 13 m de anchura, contabilizándose en la misma los dos arcenes de 1,5 m.   
La explanada de la variante estará formada por 75 cm de espesor de suelo seleccionado, donde el suelo está clasificado como suelo tolerable, y 55 cm de espesor de suelo seleccionado, donde lo está como adecuado.   
Para el firme se distinguen dos tipos de secciones tipo:  
Ramales unidireccionales:  
3 cm de microaglomerado M-10  
5 cm de mezcla bituminosa S-20  
5 cm de mezcla bituminosa G-20  
20 cm de zahorra artificial  
Rotondas y ramales bidireccionales:   
5 cm mezcla bituminosa S-20  
8 cm mezcla bituminosa G-20  
20 cm zahorra artificial  
2. Alternativas  
Se decidió no aprovechar la estructura actual sobre la autovía A-3, pues para adecuarla a la velocidad de proyecto de 120 km/h, implicaría su propia demolición.   
Se planteó, pues, una posible solución que resolvía los movimientos entre ambas autovías mediante una rotonda lateral situada al este de la CV-50 y otra auxiliar sobre vieja CV-50, mediante el llamado enlace de pesas. Esta alternativa se descartó por lo complicado de los movimientos.   
Se planteó una tercera solución más sencilla, en la cual la rotonda de mayor diámetro se proyectaba inferior a la autovía. Esta solución se desechó por la falta de capacidad y de nivel de servicio.   
Alcanzado este punto, se optó por diseñar ramales directos para los movimientos entre CV-50 y A-3, aprovechando la infraestructura existente, como vía colectora y carretera local.   
Tramitación administrativa  
1. Información pública  
En fecha 15 de marzo de 2006, la Conselleria de Infraestructuras y Transporte remitió el proyecto técnico y el estudio de impacto ambiental correspondientes al Proyecto básico de nueva carretera CV-50. Tramo: variante de Cheste y Chiva.   
El estudio de impacto ambiental, así como el proyecto, fue sometido a información pública, mediante anuncios publicados en el Boletín Oficial del Estado n.º 68, de fecha 21 de marzo de 2006, y en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana n.º 5221, de fecha 17 de marzo de 2006.   
2. Resumen de alegaciones  
Durante el período de información pública se presentaron 17 alegaciones, no presentando ninguna de ellas carácter ambiental, según consta en el certificado emitido por el jefe de la División de Carreteras de la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte.   
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria  
El proyecto básico y el estudio de impacto ambiental fue remitido a distintas instituciones:   
- Conselleria de Territorio y Vivienda  
- Conselleria de Cultura, Educación y Deporte  
- Confederación Hidrográfica del Júcar  
- Ministerio de Fomento  
- Ayuntamiento de Cheste  
- Ayuntamiento de Chiva  
- Diputación de Valencia  
- Servicio Territorial de Valencia  
En fecha 19 de mayo de 2006 se solicitó ampliación del contenido del estudio de impacto ambiental, en concreto:   
1. Certificado del resultado del trámite de información pública.   
2. Justificación de la imposibilidad de mejorar la estructura actual sobre la autovía A-3 para adecuarla a la velocidad de proyecto de 120 km/h.   
3. Listados de desmontes y terraplenes.  
4. Localización de las instalaciones auxiliares.  
5. Explicación de la medida correctora propuesta de conexión a las redes de riego en distintos puntos.  
6. Informe emitido por las tres comunidades de regantes afectadas.  
7. Informe, emitido por la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, exigido por la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, conforme a su artículo 11.  
8. Procedencia de los materiales de construcción y destino de los materiales a vertederos de inertes.  
9. Establecimiento de medidas protectoras y/o correctoras destinadas a reducir los niveles acústicos durante la fase de explotación de la vía.   
Afecciones legales  
1. Vías pecuarias: Existen en el ámbito de las obras dos vías pecuarias clasificadas en el término municipal de Chiva y una en Cheste:  
- Cañada Real de Gestalgar a Godelleta: Esta cañada procede del término municipal de Gestalgar y penetra en el término municipal de Chiva, por el paraje llamado La Paralela, dejando a su izquierda la fuente del mismo nombre, cruza el camino de Siete Aguas y deja a su izquierda el paraje de Girona. Esta vía pecuaria cruza un monte municipal consorciado con el Ayuntamiento de Chiva, pero conserva libre el paso de ganado. La anchura legal de esta vía es de 75,22 m en todo su recorrido, de una longitud aproximada de 30 kilómetros y en dirección de oeste a sur. Fue cortada por la A-3 y desviada por un camino de servicio hasta la CV-50 para aprovechar la estructura existente de la CV-50 sobre la A-3, recorre alrededor de 1 km por la CV-50 y retoma su trazado antiguo.  
- Vereda del Azagador Viejo: Inicia su recorrido en la cañada real descrita anteriormente que con dirección oeste sigue el tránsito del llamado Azagador Viejo de Valencia. Coincide en su trazado en pocos metros con la carretera de Llíria, terminando su recorrido en el casco de población de Chiva en su parte sur. La anchura legal de la vía pecuaria es de 20,98 m teniendo una longitud aproximada de 3 km y una orientación de norte a oeste.   
- Cordel de Castilla: Procedente del término municipal de Pedralba penetra en Cheste después de Cañada Vensa, por el paraje conocido como Cañada Larga. La anchura legal es de 37,61 m y su anchura necesaria de 15 m La longitud aproximada es de 15.700 m y el ramal de cordel que une a la Cañada en Chiva tiene un recorrido aproximado de 1.000 m.   
2. Espacios naturales: La traza de la carretera objeto de estudio, no afecta directamente a ningún espacio natural de interés medioambiental, ni figura de protección, según la legislación vigente.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación  
- Geomorfología, geología y edafología  
La zona correspondiente a la variante se localiza parcialmente en la depresión de Llíria y atraviesa el río Turia y la rambla de Chiva. Especialmente desarrolladas se encuentran las terrazas cuaternarias ligadas a los cursos fluviales, sedimentados por los distintos estadios erosivos del río, La depresión esté rellena de materiales neógenos (terciarios) y cuaternarios y está delimitado por una serie de fracturas de orientación NNE-SSO y NO-SE. Este último grupo de fracturas define el relieve, mientras que el primero parece ser el responsable de la pendiente hacia la costa actual.   
Estratigráficamente la zona de actuación está formada por depósitos que abarcan del Triásico al Cuaternario. Existen dos unidades hidrogeológicas pertenecientes a la cuenca del Júcar y son las de Llíria-Casinos y Buñol-Cheste.   
- Clima  
Se trata de un clima mediterráneo, caracterizado por un período de sequía y de temperaturas máximas durante los meses de julio y agosto.   
- Hidrografía  
Por la zona donde se prevé realizar las actuaciones discurren: el barranco de Chiva, de la Canaleta, de la Cueva, Grande y Hondo. Todos ellos desembocan en la rambla del Poyo, que tras sucesivas etapas, ya con el nombre de barranco de Torrent, desembocan en la Albufera. El ámbito de estudio se corresponde con el acuífero Buñol-Cheste. En él las calizas pontienses del techo de la formación miocena constituyen un nivel de acuífero discontinuo frecuentemente drenado.  
- Sismicidad  
De acuerdo con la Norma de Construcción Sismoresistente, la zona de estudio se halla en su totalidad incluida en la zona sísmica primera, por lo que no son necesarias acciones especiales por criterios sísmicos.  
- Vegetación  
La vegetación ha sufrido una degradación de carácter antrópico, de modo que la vegetación primitiva se ha ido sustituyendo por etapas degradadas de estos bosques. Prácticamente en toda la superficie se encuentran campos de cultivo. Así pues, se puede distinguir:  
. Zonas predominantemente agrícolas de cultivos leñosos, siendo los más abundantes la vid, el algarrobo y los cítricos como el naranjo o mandarino. Junto a los cultivos de naranjos y mandarinos, aparecen otras especies asociadas como el agret, la achicoria silvestre y la fumaria.  
. Zonas urbanizadas donde se encuentran especies en parcelas sin edificaciones, escombreras y bordes de camino, como la cebadilla loca y gamoncillo entre otras especies, y especies para ornamentar, como el ciprés, la mimosa, la buganvilla...  
. Zonas donde se encuentran formaciones regresivas incompletas de la vegetación potencial, debido a los incendios producidos de forma reiterada. Se observa una garriga acompañada con coscoja, romero, enebro, brezo, aulaga, esparto, esparto, aliaga, lentisco...   
. Zonas de cultivo de secano en abandono o en barbecho, donde se encuentran pulguera valenciana, albaida, triguera borde o cerrillo.  
. Zonas de bosque de pino, sobretodo carrasco.  
. Zonas de ramblas y barrancos, donde la vegetación riparia, se encuentra muy degradada o destruida debido a la acción del hombre y a las periódicas avenidas, como consecuencia de las lluvias torrenciales. Se trata de especies como la adelfa o baladre, la caña común, las zarzas, la higuera...   
- Fauna  
En la zona de estudio, existen diversas zonas:   
. Zonas predominantemente agrícolas:   
. Aves como el cernícalo común, el mochuelo europeo, la abubilla, el mirlo común, el verderón común, el triguero, jilguero...  
. Pequeños mamíferos como el conejo común, la rata campestre, la rata común, el ratón de campo, el ratón común y el erizo común y europeo.   
. Reptiles como la lagartija ibérica y la culebra bastarda.  
. Anfibios como el sapo común, el sapo corredor y la rana común.  
. Zonas de matorral, según el grado de cobertura vegetal que exista en una determinada zona la ornitofauna presenta cierta variación:   
. Zonas de matorral bajo y escasa cubierta: predominan las aves que nidifican en el suelo o sobre el matorral como alondra común, mirlo común, collaba rubia, tarabilla común...  
. Zonas donde predomina el matorral: existe mayor diversidad, destacando la lechuza común, el cuco común, la curruca rabilarga, la curruca cabecinegra, la tarabilla común... Entre los mamíferos más representativos están el ratón de campo, el erizo europeo, el conejo común y la liebre ibérica. También pueden encontrarse culebras de escalera, lagartija cenicienta y lagarto ocelado.   
. Zonas de pinar: como ave asociada estrictamente a zonas de pinar está el carbonero garrapinos, mientras que el resto de aves, generalmente pueden encontrarse en cualquier otro tipo de especies arbóreas, como el autillo europeo, carbonero común, tarabilla común, mirlo común, herrerillo capuchino, cuco común, gavilán común, mochuelo europeo, curruca cabecinegra, corneja, tórtola común y abubilla. Los mamíferos más representativos son la ardilla común, el ratón moruno, erizo, jabalí y zorro. Entre los reptiles abunda la culebra de escalera y el lagarto ocelado.   
. Zonas residenciales y pueblos: destacan las aves típicamente urbanas como el verderón común, el avión común, el cernícalo vulgar, la golondrina común, el gorrión común, el verdecillo, el vencejo común, el estornino negro y el mirlo común. Entre los mamíferos, la rata común y el ratón doméstico. También destacan el sapo común, el sapo corredor, la rana común, la lagartija ibérica y la salamanquesa común.  
- Paisaje  
Existen tres unidades paisajísticas que lo componen: el natural, el agrícola y las poblaciones. Se trata de un paisaje fuertemente antropizado, mayoritariamente agrícola, sin que existan elementos singulares o unidades paisajísticas de especial importancia.   
- Patrimonio cultural  
El estudio de impacto ambiental cuenta con la autorización administrativa por parte de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia para la realización de la prospección arqueológica de la zona afectada por el Proyecto Básico y la memoria correspondiente a la misma. En ella se concluye que en los yacimientos de El Mojón y de Puente Royo deberán tomarse medidas correctoras adecuadas, que minimizasen el impacto de las obras a desarrollar sobre los elementos documentados.   
Asimismo, dispone de las fichas y planos de ubicación de los yacimientos arqueológicos, paleontológicos y etnológicos de los municipios de Cheste y Chiva.   
- Medio socioeconómico  
En ambos municipios se ha incrementado en los últimos años la población, sobretodo en el municipio de Chiva, destacando la que se sitúa en un rango de edad comprendido entre los 25 y 40 años. La demanda de servicios ha ido en aumento y se prevé siga aumentando. Este sector es el de mayor ocupación, después el industrial y, por último, el sector agrario. Esta ocupación se ha ido convirtiendo en una ocupación a tiempo parcial. En los últimos años, el sector industrial y el de la construcción han crecido en el municipio, adquiriendo más importancia. Ninguno de los dos municipios es especializado en turismo.   
- Riesgos  
El estudio ha omitido los riesgos de erosión y deslizamiento y desprendimiento. Sin embargo, éstos carecen de relevancia, tomando únicamente las calificaciones de muy baja e inexistente, respectivamente.   
Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el estudio de impacto ambiental, presentan mayor relevancia. El estudio de impacto ambiental distingue entre: perturbaciones sobre el medio abiótico, sobre el medio biótico, sobre el paisaje, sobre las vías pecuarias, sobre el Patrimonio histórico-artístico y arqueológico y sobre el medio socioeconómico.  
De entre los impactos se destacan:   
- En la fase de funcionamiento, se prevé una ligera variación microclimática, por el aumento de la humedad de forma puntual, como consecuencia de la acumulación de agua de riego en los taludes y demás zonas objeto de revegetación, debido al aumento en la frecuencia de riego. Y por el contrario, se producirá una disminución de la humedad en la superficie ocupada.   
- Durante la fase de funcionamiento, según los resultados obtenidos mediante una predicción teórica de los niveles de ruido, se prevé el cumplimiento de los niveles máximos permitidos sin necesidad de medidas especiales a partir de los 10,4 m del borde de la carretera para el límite diurno y 15,1 m para el límite nocturno. Dado que no existen edificaciones a menos de 10,4 m de la traza, no está prevista la adopción de medidas correctoras.   
- Durante la fase de construcción, contaminación por lixiviados por uso en exceso de fertilizantes y pesticidas en las áreas de revegetación.   
- Deposición de partículas sólidas en suspensión en la superficie de la cubierta vegetal, como consecuencia del movimiento de tierras y del arrastre de materiales sueltos acopiados, pueden llegar a interferir en las funciones fotosintéticas. Las medidas preventivas propuestas, riegos periódicos, reducirán dichas partículas.   
- Dado que durante la prospección arqueológica realizada se han encontrado dos yacimientos arqueológicos afectados por las obras: El Mojón y El Puente Royo, se considera necesario proceder a la realización, por personal cualificado, de las labores de control y seguimiento arqueológico de la obra, mientras duren los trabajos de desmonte en las dos zonas.  
- Como consecuencia de la ejecución de las obras, será necesario interrupciones de tráfico, afecciones a le red eléctrica y redes de riego locales que deberán ser objeto de reposición.  
Consideraciones sobre las medidas correctoras y protectoras  
Se detalla a continuación aquellas medidas correctoras que por su importancia u originalidad cabe destacar. Así pues, se constata:  
- Es muy importante controlar la dosificación total de nutrientes en las zonas objeto de revegetación, para evitar la contaminación del acuífero. Para ello, se establecerá un programa de abonado donde se aplique sólo la cantidad necesaria de nutrientes.   
- Como norma general, no se realizarán trabajos nocturnos en las zonas más próximas a puntos habitados.   
- Los movimientos de tierra no se realizarán hasta que no hayan pasado cuatro días desde las últimas precipitaciones y que su contenido en humedad sea inferior al 75%.  
- En caso de realizar cortes de tráfico rodado, éstos se realizarán en el momento en el que sea menor la intensidad circulatoria.  
- Las revegetaciones, transplantes y siembras deberán realizarse con la mayor brevedad posible, pero realizándose en los períodos que sean más adecuados para cada especie.   
Consideraciones sobre el programa de vigilancia ambiental  
Se establece que el contratista nombrará a la persona responsable en medio ambiente que se encargará de la ejecución de las medidas correctoras propuestas y de proporcionar a la dirección de obras, la información y los medios necesarios para el correcto cumplimiento del Programa de Vigilancia Ambiental.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-a) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.   
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto básico de nueva carretera CV-50. Tramo: variante de Cheste y Chiva siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Se deberá presentar el Informe redactado por la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, conforme al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.   
2. Previa a la aprobación definitiva del proyecto de construcción se deberá obtener autorización de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda conforme a la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, de modificación o reposición de paso de vías pecuarias.   
3. Si durante la fase de ejecución de las obras apareciesen cuevas, simas u otras cavidades subterráneas, éstas se paralizarán en el entorno de las mismas, informando de ello y de manera inmediata a la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda en Valencia, y encargando, por parte del promotor, a personal especializado, la realización de un estudio geológico y biológico de la cavidad para determinar su interés y evaluar las medidas necesarias para evitar su afección.  
4. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
5. En la redacción del proyecto constructivo se determinará la localización de todas las instalaciones auxiliares, evitando las áreas arboladas, franjas ocupadas por vías pecuarias, suelo no urbanizable protegido y zona de dominio público hidráulico.  
6. Se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán a lo largo de la traza en montones de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales. En ningún caso estos acopios temporales se realizarán cortando la red de drenaje superficial o los sistemas de riego existentes. De igual forma, al finalizar los trabajos, se procederá a la descompactación por subsolado de cuantos terrenos se hubiesen visto afectados por las obras y la maquinaria empleada en las mismas.  
7. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de declaración de impacto ambiental.   
8. La dirección de obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás elementos o restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras proyectadas. De no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de estimación de impacto ambiental. No obstante, de acuerdo al Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, si se tratase de residuos inertes adecuados, los vertederos quedarán exentos del procedimiento de estimación de impacto ambiental. Sin embargo, se deberá obtener una autorización administrativa de residuo inerte adecuado mediante resolución de la conselleria competente en medio ambiente.   
9. La dirección de obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental, así como de los condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental.  
10. Se realizará un estudio acústico del entorno de la traza, de acuerdo con la ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica y el Decreto 104/2006, de planificación y gestión en materia de contaminación acústica. Se incluirá cartografía, a escala adecuada, en la que se sitúen las isófonas umbral señaladas por la citada legislación, estableciéndose en consecuencia, y si es el caso, las medidas correctoras oportunas. En este sentido, se establece que siempre serán preferibles los diques de tierra vegetados a las pantallas rígidas (absorbentes o reflectantes). Se presupuestará la campaña acústica que se lleve a cabo durante la fase de explotación.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 4 de octubre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 286/06-AIA  
Título: Granja porcina de engorde  
Promotor: Herrero Bernuz SL.   
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Benafigos (Castellón)  
Objeto del proyecto: Solicitud de licencia de actividad para explotación porcina de engorde   
Localización: Partida Serradetes, polígono 13, parcelas 206 y 207, del término municipal de Benafigos (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para el inicio de actividad, de una granja porcina de engorde (grupo segundo), cuyas características, según la documentación aportada, son:  
Actualmente, sobre una parcela de 39.232 ha, se emplaza la explotación porcina de producción de lechones, con capacidad para 80 madres, 4 machos y 1.440 plazas de lechones (hasta 18 kg). Se pretende realizar un cambio de orientación de la actividad, consistente en el engorde de porcino, junto con la realización de una ampliación que elevaría el total de la capacidad de la explotación hasta un total de 2.990 animales (siendo la equivalencia de 294 UGM).  
Se construirán dos naves, de 1.234 m² cada una, siendo la superficie total cubierta derivada de la ampliación de 2.468 m².   
Se adjunta solicitud del informe regulado en el artículo 11 de la ley 4/1998 de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, referente a la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.   
En todas las naves, tal y como se Indica en el estudio de impacto ambiental, se dotará a los animales de espacio suficiente, tal y como se establece en el Decreto 1048/1994, sobre bienestar animal, cumpliéndose los requisitos sobre espacios mínimos y condiciones de cría.   
La granja se dedicará al engorde de cerdos, desde su entrada en la explotación, con un peso de 18-20 kg, hasta que obtienen aproximadamente un peso de 90-100 kg, momento en el cual serán trasladados al matadero. La duración aproximada de cada lote es de unos 126- 140 días, existiendo entre cada uno de ellos, un periodo de vacío sanitario de 15 días.   
La producción de purín anual se estima en 6.428,5 m³, equivalentes a 21.677,75 kg de N/año; y considerando la incorporación a esta cifra, una reducción del 12% de Nitrógeno, derivada de la tipología de piensos suministrados a los animales, la cantidad de Nitrógeno anual resultante sería de 19.076,42 kg. Ni en el estudio de impacto ambiental, ni en la documentación complementaria no se adjunta copia del pre-contrato de aceptación suscrito con dicha empresa proveedora de piensos.  
En el suelo de las naves existirán canales de deyecciones para la recogida del purín, estando separadas según los departamentos, siendo la capacidad total de almacenamiento de las naves a construir de 1.010 m³; disponiéndose además de una balsa cubierta, con capacidad para 784 m³. Las balsas estarán construidas a base de solera y paredes de hormigón, con el objeto de evitar la posibilidad de contaminación de las aguas subterráneas fundamentalmente.   
El purín generado será utilizado como abono orgánico en fincas agrícolas de la zona, adjuntándose contratos de autorización de dichas parcelas por parte de sus propietarios, asi como planos catastrales de localización de las mismas; siendo la totalidad de las parcelas que se adjuntan, de aproximadamente 265,5148 has. Paralelamente, tal y como se señala en el estudio de impacto ambiental, no se esparcirán purines a menos de 35 metros de conducciones de agua sin presión, pozos, captaciones de aguas potables o destinadas al riego de hortalizas. Tampoco en menos de 200 metros respeto de zonas de baño, lugares de acampada o cursos de agua si la pendiente de la superficie en la que se esparzan es superior al 7%.   
El agua que utiliza la granja procede de la red de agua potable municipal; disponiéndose de dos depósitos reguladores en las naves, de 2.000 litros en cada nave.  
Se adjunta copia de la solicitud del informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, Comisaría de Aguas, según el artículo 19.2 de la Ley 4/2004 de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, sobre disponibilidad y compatibilidad del incremento del agua necesaria a utilizar en la granja.   
Respecto a la eliminación de cadáveres de la explotación, en el estudio de impacto ambiental se indica que el Ayuntamiento de Benafigos ha suscrito un contrato con el centro de aprovechamiento de cadáveres de Canet Sansano, situado en la localidad de Almazora, señalándose que la recogida de animales muertos se efectúa en dicha localidad diariamente; disponiéndose, para el traslado de éstos hasta Benafigos, de depósitos estancos, con tapadera hermética, suministrados por la empresa.   
Los residuos agroquímicos serán depositados en contenedor proporcionado por gestor de residuos autorizado para ello, hasta que éste efectúe su recogida.  
La explotación se encuentra a 3 km de distancia con respecto a la población de Atzeneta del Maestrat, y a 10 km del casco urbano de Benafigos.   
Tramitación administrativa  
1. Información pública y remisión del expediente  
El expediente se inició el 2 de agosto de 2006, con la remisión por parte del Área de Calidad Ambiental, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, de copia del estudio de impacto ambiental, proyecto básico, documentación complementaria presentada por el promotor, copia de la Información Pública, copias de las solicitudes de informe a la Conselleria de Agricultura y a la Confederación Hidrográfica del Júcar.   
La Información Pública se ha realizado mediante la publicación en el DOGV n.º 5.251, de 4 de mayo de 2006, sin que se hayan presentado alegaciones.   
Informes sectoriales  
Entre los informes administrativos recogidos en el proyecto básico y en el estudio de impacto ambiental, se incluye:   
- Autorización previa de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial (resolución de 4 de octubre de 2004; Expediente: 20040804-FB); que incluye el informe favorable de la Conselleria de Agricultura en el que se indica:  
"En relación con el presente expediente, se ha emitido informe favorable por parte de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, condicionado al cumplimiento de determinados requisitos de infraestructura sanitaria; debiendo dotarse a la explotación de las siguientes instalaciones:  
- Sistema eficaz de desinfección (vado sanitario) de las ruedas de los vehículos que entren o salgan de la explotación, en los accesos a la misma, así como sistema apropiado para desinfección del resto del vehículo.   
- Cercado de la explotación (vallado perimetral) y sistemas de protección contra posibles transmisiones de enfermedades (tela pajarera o malla metálica en ventanas y huecos).  
- Disposición de construcciones, instalaciones, utillaje y equipo que posibilite una eficaz desinfección, desinsectación y desratización.  
- Disponer de sistema de recogida o tratamiento y eliminación de cadáveres, con suficientes garantías sanitarias y de protección del medio ambiente.   
- Adecuado lazareto para la observación y secuestro de los animales.  
- Medidas higiénico-sanitarias necesarias para que el personal y utillaje de la explotación no puedan transmitir enfermedades.  
- Utillajes de limpieza, manejo y vestuario de uso exclusivo en la explotación.  
- Pediluvios u otros medios de eficacia semejantes, a la entrada de locales, naves o parques.  
- Diseño de las instalaciones que eviten la entrada en el recinto de vehículos de abastecimiento de piensos, carga y descarga de animales y retirada de purines, debiendo realizarse estas operaciones desde fuera de la explotación.   
- Disponer de un libro de visitas donde se anoten todas las que se produzcan y el número de las matrículas que hayan entrado en la explotación.  
- Disponer de balsas de estiércol cercadas e impermeabilizadas, natural o artificialmente, que eviten el riesgo de filtración y contaminación de las aguas superficiales y subterráneas, asegurando que se impidan pérdidas por rebosamiento o por inestabilidad geotécnica, con el tamaño preciso para poder almacenar la producción de al menos tres meses, que permita la gestión adecuada de los mismos.  
- Certificado emitido por el Técnico Municipal de abastecimiento y suministro de agua potable a la población del municipio, en el que se indica que no se prevé afección por el consumo previsto para el desarrollo de la actividad a instalar; estando suscrito a fecha 15 de junio de 2005, con el visto bueno del Sr. Alcalde de Benafigos."  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la actividad se califica como suelo no urbanizable, según la normativa urbanística municipal.   
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/1994 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
El municipio de Benafigos no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero, del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
En el estudio de impacto ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: suelo, aguas (superficiales y freáticas), paisaje, fauna, climatología y vegetación; estableciéndose una distinción entre la fase de construcción y la de funcionamiento.   
Durante la fase de realización de las obras, de forma temporal se producirán los siguientes impactos:  
- Levantamiento de la capa vegetal del terreno donde se van a ubicar las naves.  
- Movimiento de tierras en balsas y zapatas.  
- Depósito de materiales de construcción sobre el terreno.   
- Ruidos propios de la construcción de una nave.  
Durante la fase de funcionamiento, los elementos ambientales susceptibles de ser afectados son:  
- El suelo: Ya que en el campo, la utilización del purín como abono orgánico, puede producir contaminación si no se realiza, en las cantidades que estipula el Real decreto 261/1996 de 16 de febrero sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias, y su aplicación será según la Orden de 29 de marzo de 2000, por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias.   
- Las aguas (tanto superficiales, como subterráneas): La utilización del purín como abono orgánico en fincas rústicas, podría llegar a producir contaminación en aguas superficiales y/o subterráneas, si no es aplicado en las condiciones autorizadas.   
- Producción de malos olores derivados de los gases que emiten los purines de los animales.  
- Ruidos: En la explotación no se producirán ruidos perceptibles desde el exterior, y teniendo en cuenta la ubicación de la actividad en zona rústica y alejada de viviendas y construcciones, el tipo de molestia susceptible de producirse es mínimo.   
- Impactos visuales: la construcción de las naves, en terreno rústico, podría producir impactos visuales negativos, si su construcción no fuese acorde con el medio rural y no se integrase en el paisaje.   
No se ha efectuado ninguna valoración de los impactos en base a ninguno de los métodos de valoración establecidos.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Entre las medidas correctoras que se consideran con el fin de minimizar los posibles efectos negativos que puedan producirse derivados de la implantación de la actividad se han incluido:  
- Cumplimiento de lo especificado en el Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen las normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.   
- Cumplimiento de todas las medidas correctoras que se indican en el proyecto de actividad.  
- La producción de purín se regulará con una alimentación controlada y por fases.  
- El almacenamiento del purín se efectuará en balsas y canales con acabado hidrófugo para evitar pérdidas indeseadas. Su tamaño será el adecuado para poder almacenar la producción de tres meses.   
- El purín se aplicará en dosis tales que no se superen los 210 kg/ha/año y 170 kg/ha/año de nitrógeno, según las zonas de aplicación.   
- El purín se aplicará según lo indicado en el Código de Buenas Prácticas Agrarias (Orden de 29 de marzo de 2000, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias), haciéndose especial hincapié en lo referente a:   
. No se aplicará el purín próximo a corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, fuentes, conducciones subterráneas de agua, etc. Así como en pendientes superiores al 7%.  
. Se respetará las distancias mínimas en cuanto a su distribución sobre el terreno: 100 metros respecto a otras explotaciones del grupo 1º, y de 200 metros respecto a las del resto de grupos y a los núcleos urbanos.   
. Se labrará y enterrará el purín inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal que puedan producir malos olores.   
- La granja dispondrá de un vallado perimetral, con vado sanitario al que se ha dotado de una solución desinfectante, para evitar la contaminación por las ruedas de los vehículos que accedan.   
- Habrá tela pajarera instalada en las ventanas, para impedir el acceso al interior de animales que puedan ser vectores de enfermedades.  
- Debe evitarse la entrada de personas ajenas a las instalaciones, llevándose un control de ellas con un libro de visitas, donde se apuntará las matrículas de los vehículos que accedan, exigiéndose incluso medidas higienico-sanitarias como cambio de ropa y botas antes de entrar en las dependencias de la granja.   
- Los cadáveres se transportarán, en recipientes estancos a las casetas de recogida que el municipio tiene habilitadas para ello.   
- La actividad estará integrada en el entorno, en el medio, porque se cuidará el acabado de los parámetros exteriores, es especial la pintura de colores claros en las fachadas.  
- Se mantendrán en buen estado los extintores contra incendios que hay en el interior de las naves.  
Con respecto al Programa de Vigilancia Ambiental, se indica que en éste se deberá:  
- Presentar especial interés a los aspectos ambientales que puedan sufrir modificaciones importantes y controlar la producción de efectos de riesgos imprevistos o desconocidos.  
- Controlar la ejecución y vigilancia de las medidas correctoras propuestas, e incluso, si así se estimase conveniente, se ajustarían o modificarían para un mejor funcionamiento.  
- Controlar la producción de los estiércoles, de forma que se garantice que su posterior utilización como abono orgánico no presente problemas sanitarios.  
- Se presentará un informe anual donde se refleje cualquier cambio en el sistema de explotación, que deba ser comunicado a esta Conselleria. Así como la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma.   
- Se presentará en esta Conselleria de Territorio y Vivienda, el volumen de purines producido y el destino de los mismos, indicando el tipo de cultivo sobre los que se ha aplicado y la conformidad de los propietarios, si son diferentes del titular de la explotación; además se prestará especial cuidado a:   
. Buen estado del vallado perimetral de la explotación y las mallas de las ventanas.  
. Buen estado de la sustancia desinfectante del vado sanitario para que se mantenga su eficacia.  
. Buen estado de los paramentos de las balsas para evitar la aparición de posibles fugas.   
La actividad se considera viable desde el punto de vista medioambiental, siempre que se adopten las medidas preventivas y correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental; ampliándose con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I apartado 6.a.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solos los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la explotación porcina, situada en la partida Serradetes, polígono 13, parcelas 206 y 207, del término municipal de Benafigos (Castellón), promovida por Herrero Bernuz, SL., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
- Deberá disponerse, previo a la concesión de licencia de actividad, del informe favorable de Patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, y del respectivo informe del organismo de cuenca correspondiente; debiendo ser presentados ante esta Dirección General y ante el órgano sustantivo.  
- Tendrá que darse cumplimiento a las especificaciones y condicionantes incluidos en el informe elaborado por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.   
- Se dispondrá de vado sanitario en la explotación, vallado perimetral, malla en huecos que impida el acceso al interior de las instalaciones de animales que puedan ser vectores de enfermedades, y demás medidas higiénico sanitarias exigidas en la legislación vigente en la materia.  
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.   
- El purín deberá ser tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevarse a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirvan como referente inicial. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento.   
- Se gestionará la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano; por lo que deberá disponerse de contrato actualizado, y suscrito para la totalidad de animales, de forma que esté asegurada la retirada de cadáveres por empresa autorizada a tal efecto.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino y tratamiento de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 3 de octubre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 328/06-AIA  
Título: Explotación ganadera bovina de cebo  
Promotor: Bovinos de Valencia SL.   
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Vilamarxant (Valencia)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para el inicio de actividad de la explotación ganadera   
Localización: Parcelas 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 192, 194, 200 y 258 del polígono 19; y parcelas 223, 226, 227, 230, 231, 234, 236, 237, 239, 272, 273 y 275 del polígono 20, del término municipal de Vilamarxant (Valencia)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la construcción e inicio de actividad de una explotación ganadera bovina de cebo, cuyas características, en base a la documentación aportada, son las siguientes:  
La explotación estará ubicada en una parcela de 115.000 m² de superficie, siendo aprovechables (descontando taludes) 87.300 m². La superficie construida total será de 15.718,42 m² de los cuales 14.800 m² corresponden a cobertizos para el ganado; estando la restante superficie ocupada por las oficinas, vivienda y almacenes. Sin embargo, no se concreta en la documentación remitida el uso final al que estará destinado dicha vivienda, no especificándose si corresponde a una instalación necesaria para el desarrollo de la actividad ganadera, adscrita a ella, o por el contrario, se trata de una vivienda destinada a uso residencial.   
La actividad que se desarrollará en la explotación será la de cebo; de los 200 kg hasta los 450-550 kg en el caso de los terneros, y hasta los 350 kg para las terneras. Se pretende realizar aproximadamente 1,7-1,8 ciclos por año; siendo la capacidad total prevista de la explotación de 5400 plazas.  
Los animales se dividirán en lotes de 50 plazas. Cada lote de animales ocupará una superficie de 250 m², donde 100 m² se corresponderán con zonas cubiertas. La superficie total de alojamiento estará cubierta por una solera de 10 cm para evitar las filtraciones al terreno y dotarlo de mayor impermeabilización.   
La actividad generará aguas negras procedente de las deyecciones sólidas y líquidas de los animales, que se almacenarán en una balsa estanca para evitar las filtraciones. Se estima como media que se generen un total de 11.826 Tm de residuo líquido al año. Por lo que se refiere a los residuos sólidos se estiman 26.608 Tm de estiércoles anuales. Para su almacenamiento se proyecta un estercolero de material estanco e impermeable. Tanto los residuos sólidos como líquidos serán recogidos por gestores autorizados; suscribiéndose, un contrato de retirada en cuanto se disponga de las correspondientes licencia de actividad y cartilla ganadera.  
Respecto a la recogida de cadáveres se dispondrá de contenedores homologados de entre 800 y 1000 litros de capacidad, situados fuera del recinto de la actividad ganadera. Una vez que la explotación disponga de la licencia de actividad y de la cartilla ganadera, suscribirá un seguro de recogida y destrucción de cadáveres de acuerdo con el reglamento (CE) n.º 1774/2002 de Parlamento Europeo y del Consejo de 3 octubre de 2002 por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales destinados al consumo humano.  
La explotación dispondrá de un abastecimiento de agua procedente de un pozo propio. Además se proyecta la construcción de una balsa para la recogida de aguas pluviales que se destinará a las tareas de limpieza.   
La explotación se encuentra situada aproximadamente a 4 km del núcleo urbano de Cheste.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
El expediente se inició el 21 de septiembre de 2006, con la remisión por parte de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, del estudio de impacto ambiental, proyecto de actividad y expediente municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el DOGV n.º 5.306, de 19 de julio de 2006, sin que se hayan presentado alegaciones.  
Informes sectoriales  
El expediente administrativo municipal remitido incluye los siguientes informes:  
- Informe favorable de la arquitecta técnica municipal.   
- Informe favorable del veterinario inspector pecuario de la OCAPA Camp de Turia, de Llíria, suscrito a fecha 29 de abril de 2004, en el que realizan las siguientes apreciaciones:   
. La granja no está construida ni iniciada.  
. La ubicación de la obra es la precisa para la adecuada explotación ganadera que se pretende.  
. La ubicación de la explotación mantiene una distancia superior a 1.000 metros de cualquier otra de la misma sección de la lista de explotaciones, para la que pudiera ser fuente de contagio y difusión de enfermedades.  
- Informe favorable del ingeniero municipal, en el que se indican (a fecha 8 de junio de 2.006) aquellos aspectos observados en el proyecto técnico presentado, de cuya subsanación se requiere; siendo las deficiencias consideradas, las siguientes:   
. Deberán presentar plano de planta y secciones de la balsa de recogida de aguas residuales, especificando características constructivas de la misma.  
. Planos de los silos de almacenamiento de pienso, con sus características constructivas. En caso de ser metálicos, se conectarán las envolventes metálicas y tuberías a una toma de tierra con el fin de evitar los efectos de la electricidad estática.  
. Deberán describirse las características de la instalación eléctrica, especialmente las protecciones contra contactos directos e indirectos, sobrecargas y cortocircuitos, adjuntando un esquema unifiliar de la instalación. Toda instalación deberá cumplir las prescripciones que le sean de aplicación del vigente Reglamento Electrotécnico para Baja Tensión e Instrucciones técnicas Complementarias, aprobado por RD de 2/08/2002.  
. En el cómputo de potencia eléctrica instalada deberá tenerse en cuenta la potencia de los aparatos de alumbrado, tanto interiores como exteriores, asi como la potencia de los grupos de elevación de agua procedente de la balsa de recogida de aguas pluviales, grupos de presión de agua que se mencionan en la memoria y cualquier otro receptor eléctrico que tenga que ser instalado.  
. Deberá calcular la carga térmica ponderada de toda la actividad de acuerdo con lo estipulado en la Instrucción 1/83 de 10/01/83, de la Conselleria de la Gobernación.   
. No son suficientes los extintores que se proponen en la memoria, ya que cada módulo deberá contar con la instalación de dos extintores de incendios eficacia 21ª-113B, situados junto a los accesos. En los puntos donde se distribuya la paja deberá existir medios de prevención adecuados a la cantidad de paja depositada.  
. Deberá describir la totalidad de las instalaciones sanitarias, ya que solo lo hace las previstas en vivienda y local de oficinas, no mencionando las previstas en el proyecto básico suscrito por el arquitecto D. Joaquín Puig Amat y que sitúa en almacén.  
. La actividad deberá contar con botiquín de primeros auxilios, con el contenido que especifica la normativa vigente en materia de seguridad y salud en el trabajo.   
. La actividad deberá guardar una distancia de cualquier núcleo de población agrupada no inferior a 3.000 metros.   
En la documentación incorporada como anexo al proyecto de actividad (con fecha de registro en el Ayuntamiento de Vilamarxant de 19 de junio de 2006), y memoria y anexos al Proyecto Básico (mayo de 2006), se incluye junto con documentación complementaria adjunta incluida en el Expediente, parte de la documentación necesaria para subsanar y aclarar las deficiencias mencionadas en el informe anteriormente descrito.  
- Autorización Previa de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia (Resolución de 10 de junio de 2004, con número de expediente: 20040095-JMF); incluyéndose informe favorable de la Conselleria de Agricultura.  
- Se adjunta copia del informe suscrito por el director general de Patrimonio Cultural Valenciano, referente a la prospección arqueológica y etnológica realizada por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte en el área de actuación correspondiente al polígono 20; en el mismo se indican las siguientes cuestiones:   
"- Sin perjuicio de lo anterior, en el estudio de impacto ambiental debe preverse que la aparición de yacimientos arqueológicos o paleontológicos determinarían la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a esta Conselleria el efecto de que se determinen las actuaciones oportunas, de conformidad con lo previsto en la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Consultado el Inventario de Patrimonio Arquitectónico de interés histórico artístico de la provincia de Valencia en lo referente al municipio afectado no hay constancia de la existencia de ningún elemento arquitectónico que pueda verse afectado por la actuación.  
- Por último, desde el punto de vista del patrimonio etnológico por nuestros servicios técnico se ha puesto de manifiesto que en los resultados de los trabajos de prospección se indica que no se ha encontrado ningún elemento etnológico, tan solo restos de muros de piedra en seco de antiguos bancales.  
- Una vez analizadas todas las posibles afecciones patrimoniales del proyecto resulta procedente aportar el estudio de impacto ambiental, documento que contemplará las actuaciones realizadas, resultados y programa de vigilancia y/o medidas correctoras, en su caso, y sobre el que se emitirá el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano al efecto de que se aporte en el correspondiente procedimiento de impacto ambiental ante el órgano administrativo competente."  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad se califica como suelo no urbanizable común según la normativa urbanística municipal.  
El municipio de Vilamarxant, está incluido en el Decreto 13/2000, de 25 de enero, del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias. Por lo que cualquier actividad agraria ejercida allí habría de contemplar lo establecido en el Real Decreto 261/1996 de 16 de febrero, sobre Protección de las Aguas contra la Contaminación producida por los nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/1994 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
En el estudio de impacto ambiental se efectúa una descripción, un inventario ambiental muy general del área de ubicación donde se enmarca la explotación; desde el punto de vista de la edafología, climatología, vegetación, fauna, hidrogeología, paisaje y riesgos geotécnicos.   
Se han identificado ampliamente, las acciones del proyecto susceptibles de generar impacto, siendo algunos de los efectos ambientales más destacables, los siguientes:  
- Aumento de la demanda hídrica para zonas ajardinadas y para abastecer la necesidad de agua de las cabezas de ganado.  
- Potenciación de la escorrentía en la zona construida e impermeabilizada, frente a la filtración de agua.  
- Eliminación de suelo agrícola, a través de la eliminación de masa vegetal y reducción de la capacidad de regeneración de la misma.  
- Contaminación del suelo y de las aguas subterráneas por la posible filtración de derrames y vertidos de combustibles, aceites, y otros líquidos y sustancias como los residuos sólidos y líquidos orgánicos procedentes del ganado, susceptibles de ser contaminantes.  
- Incremento de olores molestos en la zona de actuación y desarrollo de la actividad.  
- Emisión de ruidos y vibraciones en el entorno inmediato.  
- Desplazamiento de fauna autóctona de las zonas colindantes, tras la interrupción en su hábitat.  
- Impacto visual y modificación de la cuenca visual del medio, por la construcción de las instalaciones ganaderas.  
- Aumento de la generación de residuos.  
Para valorar cualitativamente las posibles alteraciones derivadas de la implantación de la actividad de la ganadera, se ha construido una matriz de impactos, en la que se relacionan los efectos que las diferentes acciones provocarían sobre los factores ambientales susceptibles de ser impactados; estableciendo una serie de parámetros y variables a analizar. Posterior a este análisis, no se ha efectuado una valoración global de los resultados; aunque, en base a las características de la misma, puede considerarse la actividad en términos generales, como viable desde el punto de vista medioambiental, con el cumplimiento de las medidas preventivas y correctoras desarrolladas en el estudio de impacto ambiental y en el proyecto de actividad, así como de los condicionantes expuestos en esta declaración de impacto ambiental.   
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
En el estudio de impacto ambiental se ha propuesto medidas correctoras, en base a los posibles impactos identificados; destacándose, en términos generales, las siguientes:  
- Durante la fase de construcción:  
. Los escombros generados durante las tareas de acondicionamiento, explanación superficial y nivelación de cotas se separarán y gestionarán de forma adecuada.   
. Se crearán pantallas verdes alrededor del perímetro de la instalación y los taludes y terraplenes con especies autóctonas para disminución el impacto visual.   
. Toda la instalación dispondrá de una solera de hormigón estanco e impermeable en todas las zonas de tránsito y estancia del ganado. Tanto el estercolero como la balsa estarán situados en una zona resguardada de los vientos para evitar la propagación de malos olores y alejada de la zona de alojamiento de los animales como medida de protección sanitaria.  
- Durante la fase de explotación:  
. Tanto los residuos sólidos como líquidos serán entregados a un gestor autorizado que los gestionará de forma adecuada.  
. La explotación contará con una valla metálica perimetral como barrera sanitaria. Esta valla tendrá 2 m de altura, tendrá postes de acero galvanizado dispuestos cada 3 m.  
. En las puertas a los alojamientos se colocarán pediluvios. La solución desinfectante se renovará cada 7 días para garantizar su eficacia.  
. La entrada de la explotación contará con un arco de desinfección de vehículos.  
. Los cadáveres se almacenarán en contenedores homologados situados fuera de la zona de explotación ganadera. La empresa suscribirá un contrato con una empresa gestora autorizada para la eliminación de los mismos.  
En el programa de vigilancia se establecen algunos de los contenidos que éste debe presentar, pero de forma muy general, sin adaptarlos a las características concretas de la explotación, constituyendo un mero apartado enfocado hacia la descripción de controles y medidas a efectuar en cualquier explotación vacuna; debiendo destacarse la siguiente consideración:  
. Se controlará la ejecución y vigilancia de las medidas correctoras propuestas, y si fuese necesario, se ajustarán o modificarán para su correcto funcionamiento.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo.  
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por Decreto 32/2006, de 10 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para dictar las resoluciones en materia de evaluación de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.   
3. El Artículo 8.3.C, del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la explotación ganadera bovina de cebo, situada en el término municipal de Vilamarxant (Valencia), promovida por Bovinos de Valencia, SL., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Deberá disponerse, previo a la concesión de licencia de actividad, del informe favorable de Patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte; debiendo ser presentado ante esta Dirección General y ante el órgano sustantivo.  
- Dado que el municipio de Vilamarxant está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias; se aplicarán todas aquellas medidas que sean necesarias para evitar la contaminación del agua por escorrentía superficial o percolación asociada a la gestión incorrecta de residuos orgánicos.  
- La construcción de una vivienda a la que se alude en el correspondiente estudio de impacto ambiental y proyecto de actividad remitidos, se evaluará conforme a su destino y uso, y en consecuencia, en base a la legislación sectorial que le sea de aplicación; a falta de los elementos de juicio necesarios para proceder su evaluación y valoración correspondiente en la presente declaración, fundamentalmente, en lo referente al uso previsto de la misma. Por lo que la presente declaración de impacto ambiental únicamente está dictada para aquellos procesos, elementos y aspectos recogidos en la documentación técnica y administrativa remitida, referentes a la actividad ganadera, y en consecuencia, exclusivamente, a los usos, actividades y elementos asociados, necesarios y complementarios a ella.  
- Se gestionará la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano; por lo que deberá disponerse una vez se inicie la actividad, de contrato actualizado, de forma que esté asegurada la retirada de cadáveres por empresa autorizada a tal efecto.  
- Para minimizar el posible impacto paisajístico que pueda generar en el entorno donde se ubica la explotación, deberá incorporarse una barrera vegetal constituida por aquellas especies arbóreas y arbustivas que presenten una mejor adaptación a las condiciones del terreno; con lo que se obtendrá, no sólo un efecto positivo sobre la calidad visual, sino que también se logrará un incremento de la calidad del aire en el entorno. Asimismo, la superficie de la explotación que no se halle ocupada por las edificaciones deberá mantenerse en explotación agraria efectiva, o bien, deberá realizarse en ella plantación de arbolado.   
- Deberá disponerse de estercolero en la explotación, tal y como establece el artículo 55 de la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunitat Valenciana, de manera que pueda almacenarse la producción de estiércol de al menos un mes; ante la posibilidad de que se produzcan demoras por parte de la empresa encargada de la recogida del estiércol. El estercolero será de hormigón impermeabilizado con paredes de altura suficiente para contener el estiércol allí acumulado, diseñado con ligera pendiente para recoger los lixiviados en poceta de recogida, los cuales, podrán ser incorporados de nuevo al montón para favorecer su eliminación por evapotranspiración.  
- Para el control de los insectos y roedores se llevarán a cabo medidas de prevención, medidas de higiene general de las instalaciones y tratamientos de desinsectación y desratificación, a base de insecticidas y raticidas biodegradables de escasa toxicidad; intensificándose su uso en los meses de verano.   
- Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que pudieran producirse en la explotación, deberán ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado. Los aceites lubricantes usados de motores y máquinas de la explotación, se llevarán a centros especializados para su reciclado.  
- La explotación deberá disponer de vallado perimetral construido con materiales que se integren de forma armónica con el paisaje, sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar y vado sanitario o sistema equivalente correctamente ejecutado, y ubicado adecuadamente, de manera que pueda tener la utilidad para la cual se ha construido.   
- La actividad se someterá en todo momento a toda disciplina que la autoridad sanitaria estime conveniente.   
- Se comunicará a esta Secretaría Autonómica cualquier variación que se produzca en el tratamiento y destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 6 de octubre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 240/06-AIA  
Título: Legalización de explotación porcina de producción de lechones  
Promotor: Vereda de San Marcos, SL.  
Autoridad sustantiva: Área de Calidad Ambiental  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la explotación porcina de producción de lechones  
Localización: Polígono 3, parcela 3 (subparcelas c, e, i), del término municipal de Utiel (Valencia)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación porcina, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación estará ubicada dentro de una parcela de 224.522 m², siendo la superficie construida de 14.981,51 m² (8 edificaciones).  
La capacidad de la explotación está prevista para 2.400 madres en producción con lechones hasta 20 kg (720 UGM). Por lo que se clasifica dentro del grupo tercero de acuerdo con lo especificado en el Real Decreto 324/2000. El sistema de manejo de paridera planificada. El número total de cerdas reproductoras se divide en lotes de igual tamaño y se suceden entre sí a intervalos regulares en cada alojamiento específico de la explotación.   
El volumen anual de purín estimado se calcula según las producciones de purín establecidas en el anexo I del Real Decreto 324/2000 de Ordenación de las explotaciones porcinas. En este caso asciende a 14.688 m³ de purín/año. Los fosos de purín se construirán con materiales que garanticen su estanqueidad. El volumen total de los fosos será de 6.937,76 m³ suficiente para almacenar todos los residuos por un tiempo superior a los 3 meses que como mínimo exige la legislación (artículo 5 del Real Decreto 324/2000).   
El purín se empleará como abono orgánico sobre superficies agrícolas de diferentes parcelas; adjuntándose el contrato de aceptación, cédula de propiedad y planos catastrales de cada uno de los propietarios. El purín recibirá un tratamiento previo con un activador biológico compuesto por bacterias y enzimas antes de ser aplicado.  
Según lo observado en el visor cartográfico de la CTH hay parcelas a las que irá destinado el abono que se encuentran situadas en una zona de vulnerabilidad alta por contaminación de acuíferos. Por lo tanto según el Real Decreto 324/2000 la cantidad máxima que se puede aplicar el terreno por hectárea en las zonas vulnerables se debe ajustar a lo establecido en el RD 261/1996 siendo esta cantidad de 170 kg N/año. Con esta cifra la superficie de la que el promotor dispone para la aplicación del purín (254,7369 ha) es suficiente.   
Entre las medidas higiénico-sanitarias proyectadas, se incluye la colocación de malla metálica tipo pajarera en las ventanas para evitar la entrada de animales al interior de la granja; se dispondrá de vallado perimetral de la explotación. La explotación está diseñada de tal manera que los vehículos no tengan que entrar en la misma.  
Indicar que la explotación desea poder ser considerada como explotación de protección sanitaria especial (EPSE) por lo que contará con la asistencia continua de un veterinario.   
El estudio adjunta una copia de la solicitud del informe de Patrimonio Cultural, establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del 11 de junio; tal y como se establece en la Orden de 3 de enero de 2005 de la CTH publicada en el DOGV n.º 4922 (12/01/05), por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de Impacto Ambiental que se han de tramitar ante la Conselleria.  
El estudio adjunta una copia de la solicitud del informe del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos (tal y como se establece en el artículo 19 de la Ley 4/2004 de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje).   
El suministro de agua procederá de un pozo propio de abastecimiento de agua potable.  
La distancia al núcleo urbano es de 7.200 metros.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente se inició el 29 de junio de 2006, con la remisión por el Área de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda, del proyecto básico de autorización ambiental integrada y anexos, el estudio de impacto ambiental, copias de las solicitudes de informe a la Confederación Hidrográfica del Júcar, a la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, informe veterinario de la Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación y copia de la información pública.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el DOGV n.º 5244, de 24 de abril de 2006, sin la presentación de alegaciones.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
Con fecha 29 de junio de 2006, el Área de Calidad Ambiental remite al Área de Impacto la siguiente documentación:   
- Dentro de los anejos del estudio de impacto ambiental se adjuntan:  
. Copia de la solicitud del informe vinculante, establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano; tal y como se establece en la Orden de 3 de enero de 2005 de la CTH publicada en el DOGV n.º 4922 (12/01/05), por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de Impacto Ambiental que se han de tramitar ante la Conselleria.  
. Copia de la solicitud del informe vinculante del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos, tal y como se establece en el artículo 19 de la Ley 4/2004 de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
- Informe Veterinario de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, en el que se indica que la documentación aportada es idónea según lo establecido en el artículo 15, punto1 del Decreto 40/2004 que desarrolla la Ley 16/2002, De Prevención y Control Integrados de la Contaminación.  
- Copia de la notificación realizada por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, en la que se resuelve autorizar la prospección arqueológica y etnológica de la presente actividad.  
- Solicitud de emisión de Informe preceptivo en cumplimiento de lo dispuesto en la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, remitido por el Comisario de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar a Dirección General de Calidad Ambiental. Respuesta del Jefe de Área de Calidad de las Aguas y Gestión Medio Ambiental donde se comunica que:  
"El área de Calidad de Aguas en aplicación de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, desarrollada por el Decreto 40/2004, de 5 de marzo (DOGV 11.03.2004)emite informe respecto de la gestión el vertido de purines que genera la granja porcina VEREDA DE SAN MARCOS SL. con las siguientes condiciones:  
Habida cuenta que dicha actividad es susceptible de poder afectar a la calidad de las aguas, el titular deberá presentar, suscrita por técnico competente y visada por el colegio oficial correspondiente, la siguiente documentación:  
. Certificación expresa de la impermeabilidad y estanqueidad de las instalaciones, canales de recogida y balsas de almacenamiento de los purines.  
. Deberá indicar el destino y gestión de las aguas residuales domésticas.  
Asimismo, queda prohibido el vertido a Dominio Público Hidráulico de aguas pluviales que hayan podido estar en contacto con los purines."  
- Anexos al proyecto básico de autorización ambiental integrada en el que se incluye la certificación de la impermeabilidad y estanqueidad de las instalaciones y el destino y gestión de las aguas residuales domésticas.  
- Copia de la información pública con fecha 24 abril de 2006.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación se califica como suelo no urbanizable según la normativa urbanística municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/1994 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
El municipio de Utiel no está considerado como Zona Vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental incluye una descripción del medio natural donde estará situada la explotación y que incluye: aire, agua, suelo, flora, fauna, paisaje y el entorno socioeconómico de la zona. Para la identificación, análisis y valoración de los efectos de las actuaciones previstas se han empleado matrices, distinguiéndose entre las fases de elaboración del proyecto, construcción y funcionamiento de la explotación. Los principales impactos identificados son:  
- Impactos negativos durante la fase de construcción:  
. Despeje y desbroce del terreno.  
. Movimiento de tierras.  
. Ruidos por la construcción de edificios y equipos.  
. Generación de residuos.  
- Impactos negativos durante la fase de funcionamiento:  
. Contaminación por olores.  
. Contaminación de suelos por fugas y por aplicación de purín como fertilizante.  
. Riesgo higiénico-sanitario.  
. Impacto visual por presencia de edificaciones.  
- Impactos positivos   
. Impacto positivo sobre la economía de la zona.   
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
En el estudio de impacto ambiental las medidas correctoras propuestas son las siguientes:  
Fase de construcción:  
- Con el objetivo de minimizar el impacto visual de la construcción los materiales empleados armonizarán con las construcciones tradicionales de la zona.   
- La vegetación forestal eliminada se limitará a la superficie ocupada por la explotación.  
- Los escombros generados se llevarán a un vertedero autorizado.  
- Todos los fosos para el almacenamiento de purines se construirán con materiales adecuados que garanticen su estanqueidad.  
Fase de funcionamiento:  
- Para aminorar el impacto de los malos olores todas las naves mantendrá una ventilación constante. En las fosas de purines se aplicará un activador biológico degradador y desodorante.   
- La explotación dispondrá de un vallado perimetral de dos metro de altura, con postes de acero galvanizado dispuestos cada tres metros. Las ventanas tendrán telas metálicas tipo pajareras.  
- Todas las operaciones de aprovisionamiento y transporte se realizarán fuera de la instalación. En el supuesto de que un vehículo deba entrar dentro de la misma se contará con una mochila con desinfectante para las ruedas. Las puertas de acceso se desinfectarán con cal. Se contarán con pediluvios en todas los accesos a las naves.  
- Se contará con la asistencia permanente de un veterinario.   
- Para reducir la carga contaminante y estabilizar el purín se le realizará un tratamiento previo. A la hora de su aplicación en el terreno se tendrá en cuenta lo establecido en el Real Decreto 261/1996, de 16 de febrero, sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias, y su aplicación será según la Orden de 29 de marzo de 2000, por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias.   
- Para la recogida de cadáveres se dispondrá de contenedores homologados de entre 800 y 1000 litros de capacidad situados fuera del recinto de la actividad ganadera. Una vez que la explotación disponga de la Licencia de Actividad y de la cartilla Ganadera, suscribirá un seguro de recogida y destrucción de cadáveres de acuerdo con el reglamento (CE) n.º 1774/2002 del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 octubre de 2002 por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales destinados al consumo humano.  
Por lo que respecta al programa de vigilancia ambiental:  
- En la fase de construcción se llevará un control de las medidas correctoras propuestas, vigilando en especial la ubicación y características de las zonas donde se ubiquen los escombros.  
- Se controlarán las medidas correctoras propuestas: estado del vallado perimetral, telas pajareras, estanqueidad de fosos, limpieza y ventilación de las naves, etc.   
- Se verificará mediante análisis periódicos que el tratamiento al que se someten los purines antes de su aplicación en el terreno es el adecuado. En caso contrario, se deberá modificar dicho tratamiento.   
La actividad se considera viable desde el punto de vista medioambiental, siempre que se adopten las medidas preventivas y correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental; ampliándose con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 6.a.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la explotación porcina, situada en el Polígono 3, parcela 3 (subparcelas c, e, i) en el término municipal Utiel (Valencia) promovida por Vereda de San Marcos, SL., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
- Previo a concesión de la licencia de actividad, deberá disponerse del informe favorable de Patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, y del informe favorable del organismo de cuenca correspondiente: debiendo ser presentados ante el órgano sustantivo.  
- Queda prohibido el vertido a dominio publico hidráulico de aguas pluviales que hayan podido estar en contacto con los purines tal y como se recoge en el informe elaborado por el Dirección General de Calidad Ambiental de la CTH.  
- El purín será tratado con complejo bacteriano, de forma que mejore sus propiedades como abono orgánico, al tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. Se deberá llevar a cabo un análisis antes de comenzar el tratamiento para comprobar los niveles de los que se parte. Estos análisis deberán ser presentados ante esta Dirección General en caso de ser requeridos.   
- En la aplicación del purín en el terreno no se superará en ningún caso la cantidad de 170 kg de N/ ha y año. A la hora de su aplicación en el terreno se tendrá en cuenta lo establecido en el Real Decreto 261/1996, de 16 de febrero, sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias, y por la Orden de 29 de marzo de 2000, por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias.   
- Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que pudieran producirse en la explotación, deberán ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado.   
- Se gestionará la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales destinados al consumo humano; por lo que se deberá disponer de contrato actualizado y suscrito para la totalidad de animales, de forma que esté asegurada la retirada de cadáveres por empresa autorizada a tal efecto.  
- Se comunicará cualquier variación que se produzca en el destino y tratamiento de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 11 de octubre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 227/06-AIA  
Título: Encauzamiento del tramo urbano del barranco del Tramusser, en Benifaió y Almussafes (Valencia)  
Promotor: Conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Objeto del proyecto: Encauzamiento de barranco   
Localización: Benifaió, Almussafes, Sollana (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El objeto del proyecto es definir las obras necesarias de encauzamiento del barranco del Tramusser, en los términos municipales de Benifaió y Almussafes, con el fin de corregir las consecuencias negativas causadas por su desbordamiento, garantizando un nivel de protección adecuado tanto en zonas urbanas como rurales. Complementariamente se plantea y desarrolla una solución más amplia que llega hasta el límite del Parque Natural de l'Albufera, con el fin de que la propuesta inicial no implique una afección negativa al término municipal de Sollana.   
Las actuaciones del proyecto se desglosan en los siguientes tramos:  
- Tramo 1: tiene por objeto evitar las inundaciones periódicas en las zonas urbanas de Benifaió y Almussafes; se inicia aguas abajo del ferrocarril La Encina - Valencia y llega hasta el cruce con la autopista A-7, en un tramo de 3.678 m de longitud. La actuación se complementa con el encauzamiento de 430 m del barranco del Barranquet.  
- Tramo 2: se inicia aguas abajo de la autopista A-7 y llega hasta el límite del Parque Natural de l'Albufera. El objeto de este tramo es disminuir el riesgo de inundaciones en el municipio de Sollana, y al mismo tiempo crear una zona de transición mediante un cauce de características naturales que favorezca la laminación y retención de sólidos antes de la llegada al lago de l'Albufera.  
Todas las estructuras de cruce del barranco se han diseñado para un caudal correspondiente a 500 años de periodo de retorno ajustándose el diseño a lo establecido en los artículos 26 y 32 del PATRICOVA (Plan de Acción Territorial sobre prevención de Riesgos de Inundación de la Comunitat Valenciana).  
Las soluciones técnicas adoptadas han sido las siguientes:  
1. Encauzamiento entre la línea de alta velocidad (AVE) y la autopista A-7:se desglosa en los siguientes tramos:  
a) Entre el AVE y el FFCC: diseño de sección trapecial de 30 m de base y taludes 2H:1V y altura 2,50 m con revestimiento de geoceldas y escollera en taludes y solera respectivamente.  
b) Entre el puente FFCC y el puente del Instituto de Benifaió: se mantiene la sección anterior pasando, a partir de la conexión con el Barranquet, a sección rectangular de hormigón con el fin de poder evacuar avenida de T= 500 años.  
c) Diseño del Barranquet: sección rectangular de hormigón de 15,00 m de anchura y 2,10 m de altura.   
d) Puente del Instituto de Benifaió - tramo urbano: sección rectangular con ancho inicial de 30 m (solera revestida de escollera recebada de hormigón) que aumenta a 45 m y 1,5 m de altura mediante berma, cerrando el cauce con muros de 1,30 m de altura, haciendo una altura total de sección de 2,80 metros. La berma intermedia se diseña con características urbanas mediante la incorporación de una senda peatonal y un carril - bici además de la correspondiente iluminación y plantación ornamental. Este tramo incorpora las estructuras necesarias para el paso de la carretera CV-520.  
e) Tramo urbano- autopista A-7: sección trapecial de 50 m de ancho, altura 2,5 m y taludes 2H:1V. La solera está constituida por escollera recebada y los taludes se revestirán de geocelda vegetada. La cota del cauce será de 4,45 m.  
Todas las secciones proyectadas se han dotado de pendiente transversal del 1% hacia un canal de aguas bajas constituido por un caz central de hormigón de 3 m de ancho (excepto Barranquet).  
2. Encauzamiento entre la autopista A-7 y el límite del Parque Natural de l'Albufera: encauzamiento naturalizado carente de revestimientos excepto en transiciones y cauces de aguas bajas. El cauce se diseña con un trazado irregular y ancho variable.   
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
1.1. Antecedentes: El día 24 de octubre de 2005 tiene entrada en los Servicios Centrales de la Conselleria de Territorio y Vivienda ejemplar de proyecto y documento de síntesis. Dicho día es abierto un expediente de consulta en el que se recaban los informes necesarios para evaluar las repercusiones que dicho proyecto tiene sobre el medio ambiente. Como resultado de dicho expediente se emite informe en el que se advierte de la necesidad de dilucidar la competencia en la resolución del expediente de impacto ambiental.  
La Conselleria de Infraestructuras y Transporte, remite escrito en el que se informa que la cuenca del barranco del Tramusser no excede del ámbito de la Comunitat Valenciana y por lo tanto las obras son competencia sustantiva de la Generalitat.  
El día 9 de junio de 2006, se abre Expediente de Impacto Ambiental remitiendo el órgano sustantivo el día 9 de agosto de 2006, documentación técnica del proyecto así como el resultado del trámite de la información pública.   
1.2 Información pública: se realizó mediante anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del día 9 de noviembre de 2005. Se presentaron once alegaciones. De ellas se extractan las siguientes:  
- Por el Ayuntamiento de Sollana: Formula alegación consistente en solicitar que el encauzamiento entre la autovía y los encauzamientos existentes en Sollana, se realicen a base de taludes de geoceldas, y con una anchura cuyo incremento no ocasione importantes sedimentaciones en este tramo.  
La Conselleria de infraestructuras y Transporte responde en los siguientes términos: "Por un lado dada la proximidad al Parque Natural de l'Albufera y tratándose de una zona rural, se ha buscado, de acuerdo con la Dirección Técnica del Parque adoptar una solución natural, carente de revestimientos, excepto en las transiciones y cauces de aguas bajas, de modo que el cauce se diseña con un trazado irregular y ancho variable entre 72,70 y 135,00 m, con motas de cierre en ambas márgenes, de altura variable entre 1,75 y 2,50 m; en resumen se trata de conseguir la disminución de la velocidad del agua necesaria para provocar la sedimentación previa a la entrada al Parque".  
- Los servicios técnicos del Ayuntamiento de Benifaió, Grup Municipal Bloc Nacionalista Valencià, PSPV-PSOE Benifaió, Associació de Veïns La Sisena alegan sobre la necesidad de empezar el encauzamiento aguas arriba de la solución propuesta para evitar desbordamientos debido a las infraestructuras existentes del ferrocarril Valencia - La Encina.  
La Conselleria de Infraestructuras y Transporte se pronuncia de la siguiente manera:  
- "... el proyecto es acorde a las competencias de la Generalitat en materia de defensa contra avenidas en zona urbana por lo que además no puede abordar el encauzamiento de afluentes en zona no urbana".  
- Por los Servicios Técnicos del Ayuntamiento de Benifaió:   
1. La inexistencia de amojonamiento y delimitación del dominio público hidráulico.  
2. La opción escogida en la zona urbana de Benifaió que provocará una total alteración del ecosistema natural, la eliminación de pies de árboles de ribera existentes y la necesidad de extraer continuamente los sedimentos acumumulados. El interior del barranco "habría de mantenerse lo más natural posible para que continúe siendo un corredor biológico, se diseñara con secciones lo más parecidas posibles a las escogidas para el tramo A7-Parque Natural de l'Albufera".  
3. Escasez de medidas de restauración en el tramo de Benifaió para las soluciones planteadas lo cual imposibilita la creación de hábitats naturales para la flora y la fauna.  
4. La ausencia del estudio de alternativas técnicamente viables en el estudio de impacto ambiental.  
5. Inexactitud de descripción de la vegetación existente y la existencia de árboles singulares en la ribera del barranco.  
6. La inexactitud de la descripción de la fauna en el ámbito de actuación.  
7. La inexactitud en la matriz de valoración de impactos en la que no se tiene en cuenta el impacto negativo del revestimiento artificial del lecho del barranco sobre la flora, fauna, aguas subterráneas.  
La Conselleria de Infraestructuras y Transporte se pronuncia de la siguiente manera:   
- En relación al diseño del cauce: "Una sección más naturalizada que la propuesta en el tramo urbano se caracteriza por tener una rugosidad más elevada y por tanto, para evacuar el mismo caudal se necesitaría un ancho mucho mayor, del que no se dispone...".  
- En relación a la flora y fauna presente en el cauce: las zonas mejor conservadas de vegetación de ribera no se encuentran en el tramo de actuación y se ha presupuestado partida para transplante de especies arbóreas. En cuanto a la fauna, se reafirma en la escasez de fauna avícola en el cauce.  
- Afección del revestimiento artificial del cauce: se contesta en el sentido de que se ha tenido en cuanta aunque no conste en la matriz de impactos.  
La Asociación Finestra Oberta, per un poble más saludable expone las siguientes alegaciones:  
1. Considera al actual proyecto como parcial, ya que el barranco del Tramusser llega hasta Alfarp.  
2. No contempla actuaciones sobre los afluentes del barranco del Tramusser.  
3. El encauzamiento parcial del barranco no solucionará las inundaciones del barrio de la Sisena (Benifaió) y adyacentes al no estar contemplada la totalidad del cauce en el proyecto.   
4. Añade la alegación: "...entendemos que lo más barato y ecológico sería recuperar (deslindar y expropiar ya que al ser dominio público no hay que indemnizar) y rehacer el cauce de tierra del Tramusser y de todos sus afluentes. No hay que olvidar que históricamente los cauces han sido de tierra y funcionaban hasta que fueron modificados o invadidos por la actividad humana. Por lo tanto el uso del cemento es innecesario, antiecológico y más caro".  
5. Se solicita que se rechace el proyecto y se estudie uno nuevo que incluya el encauzamiento integral de toda la cuenca del Tramusser recuperando los cauces históricos, respetando la seguridad de los ciudadanos, recuperando los cauces de tierra.  
La Conselleria de Infraestructuras y Transporte se pronuncia de la siguiente manera:  
- En relación a la necesidad de recuperar los cauces de tierra: dicha competencia corresponde a la Confederación Hidrográfica.  
- El encauzamiento integral del barranco no es competencia de la Generalitat.  
- El Ayuntamiento de Almussafes expresa su inquietud sobre el diseño de la obra debido a los embalsamientos que produce la línea férrea, "no estando asegurado que en esas situaciones la rotura de la línea férrea se produzca por el punto de conexión del encauzamiento, pudiendo hacerlo por otros puntos, como al parecer ha sucedido en inundaciones anteriores".  
La Conselleria de Infraestructuras y Transporte responde: "...en el proyecto se han considerado los siguientes aspectos: Todas las estructuras se han dimensionado para la avenida de 500 años. El tramo urbano, comprendido entre el instituto y la CV-42 se ha dimensionado para un período de retorno de 500 años. Se ha comprobado que tanto el tramo proyectado, aguas arriba como aguas abajo del tramo anterior, no se producen desbordamientos para T=500 años de período de retorno".  
Informes sectoriales  
El expediente contiene:  
- Copia del informe emitido por la Dirección del Parque Natural de l'Albufera.  
- Copia de informe emitido por la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial.  
El estudio de impacto ambiental contiene:   
- Copia de informe emitido por la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
- Copia de documentación referente a las vías pecuarias clasificadas en los municipios afectados, remitida por los servicios territoriales de Medio Ambiente de Valencia.  
- Copia de informe emitido por los servicios territoriales de Medio Ambiente de Valencia respecto a la afección de terrenos acotados (caza y pesca).  
- Informe -memoria de la prospección arqueológica y etnológica.  
Afecciones legales  
Las actuaciones propuestas afectan:  
- Término municipal de Benifaió: suelo no urbanizable (rústico sin protección y con protección específica agrícola), suelo urbano.  
- Término municipal de Almussafes: suelo urbano. Suelo no urbanizable, rústico con protección específica agrícola.  
- Término municipal de Sollana: suelo no urbanizable, rústico sin protección.  
El encauzamiento del barranco afecta o intercepta a la vereda de Catadau y Alfarp en el término de Benifaió clasificada por Orden del Ministerio de Agricultura del 18 de noviembre de 1974.  
La zona afectada por el encauzamiento del barranco del Tramusser se encuentra dentro del ámbito territorial del Decreto 96/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Cuenca Hidrográfica de la Albufera (PRUG).  
El Proyecto no afecta a ningún espacio contenido en la lista aprobada por Acuerdo del Gobierno Valenciano de fecha 10 de julio de 2001 en virtud de la Directiva 92/43/CEE, del Consejo de 21 de mayo, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestres (transferida al ordenamiento jurídico español mediante el Real Decreto 1997/1995, de 7 de diciembre).  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El estudio de impacto ambiental señala como elementos susceptibles de verse afectados por el Proyecto los siguientes: atmósfera, suelo, geomorfología, aguas subterráneas y superficiales, flora, fauna, espacios naturales protegidos, paisaje, población, economía.   
2. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental describe y valora los efectos que la obra puede causar sobre los elementos ambientales descritos :  
1. Fase de diseño:   
- Expropiación de los terrenos: impacto de signo negativo y probabilidad de ocurrencia alta.  
2. Fase de Ejecución:   
- Movimiento de tierras y movimiento de maquinaria pesada: ambas actuaciones producirán una disminución en el confort sonoro, aumento de la contaminación atmosférica, pérdida de la fertilidad de los suelos, cambio en la geomorfología natural de los cauces, disminución de la calidad del agua de escorrentía, degradación de la cubierta vegetal, desplazamiento de la fauna existente en la zona, aumento de la erosión, cambios en el paisaje. Todos estos impactos son valorados como de signo negativo y probabilidad de ocurrencia alta.  
- Desvío de servicios e infraestructuras: debido al carácter eminentemente agrícola, el desarrollo de las obras repercutirá en el funcionamiento de las acequias de riego, accesibilidad de vías pecuarias, etc., por lo que dichos impactos se valoran de signo negativo y carácter temporal.  
- Préstamos, canteras, vertederos: producirá alteración de la estratigrafía y geomorfología del terreno. Dicho impacto es de signo negativo, temporal de mínima intensidad.  
- Obras e instalaciones auxiliares, presencia de maquinaria pesada: puede producirse contaminación accidental de suelos y aguas tanto superficiales como subterráneas debido a vertidos incontrolados. Dichos impactos se califican de negativos, y de ocurrencia temporal.  
3. Fase de funcionamiento:   
- Ensanchamiento y profundización del cauce aguas arriba de la A-7: la modificación de la sección de los barrancos, su ensanchamiento y el revestimiento artificial de lecho y taludes interiores producirá impactos negativos sobe la tasa de infiltración de los acuíferos, cambios en la fauna y la flora, aumento de sedimentos que contribuirán al aterramiento del lago de l'Albufera y aumento de las tasas de erosión. Dichos impactos se valoran como negativos y alta probabilidad de ocurrencia.  
Esta misma acción producirá impactos de naturaleza positiva en la población, y en el sector primario y en general vías de tránsito entre las que se incluyen las vías pecuarias al disminuir el riesgo de inundaciones.  
- Ensanchamiento y profundización del cauce aguas abajo de la A-7: producirá efectos positivos y de intensidad notable en la infiltración y recarga de los acuíferos, mejora de la capacidad de desagüe del cauce actuando como área de laminación de grandes avenidas, aumento de la vegetación palustre, aumento de lugares de cría de aves.   
- Revestimiento artificial de lecho y taludes: producirá un impacto positivo debido a la mejora de la capacidad de desagüe de los cauces.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y Programa de Vigilancia Ambiental.  
El estudio de impacto ambiental propone las siguientes medidas previstas para compensar los efectos negativos de la obra sobre el medio ambiente, hasta hacerlas compatibles. Son, entre otras:  
- Implantación de un sistema de gestión medioambiental.  
- Delimitación del perímetro de obra con el fin de minimizar el área de ocupación.  
- Protección de fauna y flora mediante identificación de especies significativas y su protección antes del inicio de las obras.  
- Localización adecuada de instalaciones y parque de maquinaria y restauración del área afectada.  
- Regulación de emisión sonora de maquinaria mediante homologación y reglaje.  
- Control de las emisiones de polvo por regado del terreno y limpieza de las ruedas de la maquinaria.  
- Adecuada gestión de los residuos peligrosos respetando la legislación vigente.   
- Minimización adecuada del impacto de terrenos empleados como zonas de préstamos, canteras o vertederos.  
- Reposición de servicios y servidumbres que resulten afectados.  
- Tratamiento y mantenimiento de la capa de suelo fértil con medidas que eviten compactaciones o degradaciones.  
- Retirada, acopio, mantenimiento y reposición de tierra vegetal en condiciones óptimas que permitan su reutilización.  
- Transplante de especies arbóreas ejemplares a nueva ubicación incluyendo los trabajos necesarios para su preservación.  
- Seguimiento arqueológico en el momento en que se inicien las obras de construcción y cumplimiento de las leyes y directrices en la materia.  
- Restauración ambiental e integración paisajística mediante la potenciación del desarrollo de comunidades vegetales propias de ribera, el aumento de la retención de sedimentos, creación de hábitats para la fauna a modo de corredor lineal, reducir pérdidas por erosión en taludes.  
- Diseño cerca del parque natural en el que se establece un cauce de gran anchura y poco calado que permitirá la laminación de grandes avenidas potenciando la retención de sedimentos y residuos sólidos antes de llegar a l'Albufera. Dentro de este cauce se crearán pequeños cauces con lecho de grava en los que se plantará vegetación palustre que harán de filtro de las aguas.  
- Plantaciones en bermas y taludes, rellenos, cauces de aguas bajas, isletas, zonas de encharcamiento y glorieta CV-520 con especies propias de los distintos ambientes creados.  
- Como medidas correctoras y protectoras de impacto por aporte de sedimentos al Parque Natural de l'Albufera se destacan las siguientes: evacuación de los sedimentos en caso de fuertes tormentas por medio de las golas del Pujol y del Perellonet, construcción de pequeñas motas perimetrales en los ullals afectados por los aportes del barranco del Tramusser, evitando así la entrada de agua cargada de sedimentos.  
- Como medidas de restauración ambiental e integración paisajística se proponen: control de la erosión por medio de la colocación de geocelda y extendido y aporte de tierra vegetal en ésta, formación de cauces de aguas bajas, creación de isletas y zonas de encharcamiento cerca del Parque Natural ; vertido y extendido de gravas para conseguir el filtrado de las aguas, instalación de biorrollos para proteger los cauces de aguas bajas de la erosión; hidrosiembras y plantaciones.  
El programa de vigilancia ambiental incluye el seguimiento de las medidas propuestas por medio de técnico ó técnicos competentes así como la elaboración de informes periódicos para asegurar e informar del cumplimiento del programa de vigilancia y seguimiento ambiental. Estos informes los elaborará un coordinador ambiental, y se remitirán a la Conselleria de Territorio y Vivienda.   
Se considera que el estudio de impacto ambiental incide en los aspectos más significativos del proyecto y enumera una serie de medidas correctoras que parecen a priori suficientes para minimizar los posibles impactos adversos del proyecto. Parte del diseño del Proyecto se basa en la necesidad de reducir los sedimentos que previsiblemente llegarán al Lago de l'Albufera y dar un aspecto más natural a la obra en las inmediaciones del Parque.   
El tratamiento del proyecto en esta última zona debería hacerse extensible a la totalidad de la actuación pero, puesto que la necesidad de garantizar la correcta evacuación de las avenidas -salvaguardando personas y bienes- y la ausencia de espacio físico así lo imponen, no cabe más que aceptar un tratamiento del cauce del barranco con obra menos naturalizada y más dura y por consiguiente, con mayor impacto ambiental.   
Por ello es necesario extremar las medidas de corrección de impactos y aumentar las medidas de vigilancia ambiental tanto en la fase de ejecución de las obras, como en el periodo de funcionamiento del proyecto y estas medidas deben garantizar no sólo la salvaguarda de los actuales valores ambientales, sino la recuperación de los valores que la expansión humana ha restado a estos espacios que en muchas ocasiones pueden definirse como verdaderos corredores verdes para la fauna y la flora además del cumplimiento de su función principal que es la correcta evacuación de las avenidas propias de un clima de carácter mediterráneo.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental   
1. Considerando que el proyecto de encauzamiento del tramo urbano del barranco del Tramusser debería haberse realizado en la totalidad del barranco y no solo en un tramo del mismo, pero que la multiplicidad de competencias y la necesidad de actuar para evitar riesgos innecesarios a las personas obliga a emprender proyectos parciales.  
2. Considerando que la salvaguarda de la dinámica propia de los cauces, pasa por prevenir la ocupación permanente de los mismos, pero que la actual ocupación del territorio, obliga a adoptar medidas de protección.   
3. Considerando que la afección a la fauna y flora puede ser imprevisible y que se deben tomar medidas al respecto.  
4. Considerando que la obra se encuentra dentro del ámbito del PORN (Plan de Ordenación de los Recursos Naturales) de la Cuenca Hidrográfica de l'Albufera) y es necesario asegurar la calidad de los recursos hídricos que llegan al Parque evitando cualquier actuación que suponga degradación de los mismos.  
5. Considerando el proyecto propuesto no debe contribuir al aterramiento artificial del lago.  
6. Considerando que en el informe-memoria de la prospección arqueológica y etnológica del presente proyecto se especifica que "en el caso de la obra que motiva el presente informe el impacto según desprende de la prospección arqueológica y etnológica efectuada se puede considerar nulo".  
Se resuelve:  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales el proyecto encauzamiento del tramo urbano del barranco del Tramusser, en Benifaió y Almussafes, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Deberán ejecutarse las soluciones que técnicamente sean factibles para abordar el incremento de la retención de sedimentos en la totalidad del tramo de barranco a encauzar y no solo en su tramo final, siempre teniendo en cuenta el adecuado funcionamiento de la obra propuesta y la salvaguarda de personas y bienes. Cualquier variación del proyecto original se comunicará a la Oficina de Gestión Técnica del Parque Natural de l'Albufera.   
2. Se respetarán todos los elementos de fauna y flora de interés que puedan aparecer en la realización de las obras de acuerdo con el artículo 5.6 del Decreto 96/1995 por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Cuenca Hidrográfica de la Albufera que señala: "Se evitará, con carácter general, la caza, captura, destrucción, o alteración negativa de los hábitats, lugares de reproducción, nidos, huevos, larvas, o juveniles, incluyendo las molestias a sus poblaciones, de cualquiera de las especies de fauna protegida". Para ello deberá estar presente en las fases más importantes de la misma, técnico competente. Además, deberá respetarse la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas.  
3. Se evitará realizar movimientos importantes de tierra en épocas de lluvia para evitar arrastres y/o riesgos innecesarios. A tal efecto, también deberá estudiarse la ubicación de las zonas de acumulación de materiales y maquinaria abordándose las medidas precisas para que en caso de que se produzcan lluvias, los arrastres no contaminen el cauce.  
4. Se prohíbe cualquier actuación que suponga el aterramiento o la contaminación de los ullals presentes en la zona. En caso de la aparición de alguno en el cauce en la fase de obras, se tomarán las medidas necesarias para su preservación y protección.  
5. En el vertido y extendido de elementos tales como gravas, se vigilará la calidad del material y su adecuada procedencia de forma que no se introduzcan elementos alóctonos de manera indirecta en el entorno. Todo ello sin perjuicio del cumplimiento de las legislaciones sectoriales a aplicar en la materia.  
6. En la medida que ello sea posible y siempre que se salvaguarde el adecuado funcionamiento del encauzamiento previsto y la seguridad de las personas, y con el fin de disminuir la dureza de la obra, minimizar el impacto negativo sobre la recarga de acuíferos y aumentar la retención de sedimentos, se estudiará la creación de zonas más naturalizadas fomentando la interacción suelo-cauce y disminuyendo la proporción de empleo de hormigón en el recebo de escolleras.  
7. Se emplearán geotextiles o biorrollos cuyas características técnicas aseguren la no introducción en el medio de elementos de tipo biológico alóctono.  
8. El ajardinamiento de la glorieta sobre la CV-520 se realizará preferentemente con especies autóctonas similares a las empleadas en el resto de la obra.  
9. Se habilitarán pasos para la fauna tales como rampas de escape, escaleras, etc. Estas medidas se extremarán en los puntos de cruce donde las características de dureza de la obra deben hacer extremar estas medidas de protección.  
10. Se evitarán limpiezas excesivas o innecesarias en el fondo del cauce con el fin de fomentar la colonización del mismo y siempre teniendo en cuenta la necesaria salvaguardia de la seguridad de personas o bienes.  
11. Se respetará la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias en relación a la interceptación de la vereda de Catadau y Alfarp, debiéndose asegurar su uso público y, en su caso, procediendo a solicitar el deslinde parcial o la ocupación de la misma.   
12. Se respetará la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica y las ordenanzas municipales emitidas al respecto.  
13. Se respetarán los preceptos contenidos en la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano acatando la legislación vigente y actuando según los preceptos contenidos en los artículos 11, 63, 64 y 65.   
14. Se aumentará el porcentaje de especies autóctonas en las mezclas A y H que se ha previsto emplear en la hidrosiembra. En general se actuará según el artículo 5.6 del Decreto 96/1995 por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Cuenca Hidrográfica de la Albufera en el que se cita: "Las especies vegetales protegidas tendrán la consideración de prioritarias para ser utilizadas en programas de reforestación y regeneración de hábitats".   
15. Se respetarán todos los preceptos contenidos en la Ley 10/2000, de Residuos de la Comunitat Valenciana tanto en la fase de ejecución de las obras como en la fase de funcionamiento velando cada administración pública, en el ámbito de sus competencias, del adecuado mantenimiento del cauce, evitando vertidos que menoscaben o deterioren la preservación de cualquiera de sus valores naturales.  
16. El programa de vigilancia ambiental incluirá:   
- Comprobación periódica de los sedimentos depositados a lo largo de todo el cauce y vigilancia de la descarga de los mismos en épocas de lluvia torrencial. En caso de aumentos no previstos de sedimentos, se deberá estudiar el origen de los mismos actuando en orden a evitarlos y prevenir futuras aportaciones.  
- Comprobación de la eficacia de las siembras y repoblaciones y control de las mismas.  
- Comprobación de ejemplares atrapados de fauna y, en el caso que proceda, implantación de medidas adicionales de protección.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia 11 de octubre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 123/05-AIA  
Título: Conexión de las carreteras CV-748 (Gata-Llíber) y CV-732 (Gata-Pedreguer).  
Promotor: Diputación Provincial de Alicante.  
Autoridad sustantiva: Diputación Provincial de Alicante.  
Localización: En la partida conocida como Plans y junto al polígono industrial El Pou en Gata de Gorgos.  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es la conexión de las carreteras CV-748 de Gata de Gorgos a Llíber y CV-732 de Gata de Gorgos a Pedreguer, constituyendo la ronda noroeste de Gata de Gorgos y un enlace con la CV-732, en un tramo de aproximadamente 1,4 km que discurre por la partida conocida como Plans y en su último tramo por el polígono industrial El Pou. La actuación se inicia en el p.k. 1 de la carretera de Gata de Gorgos-Llíber (CV-748), junto al cruce de esta con la autopista A-7 y finaliza en una rotonda que enlaza con la carretera N-332 y la carretera de Gata de Gorgos a Xàbia CV-734. El proyecto incluye además la ejecución de dos rotondas con un radio exterior de 32 m y con calzadas anulares de 8 m de ancho, situadas en el inicio y final de la ronda.   
La sección tipo de la infraestructura proyectada está constituida por una calzada de dos carriles de 3,15 m de ancho, arcenes de 1,25 metros y bermas laterales de 0,50 m de ancho. Los taludes adoptados en desmontes practicados en roca serán de 5H:1V y se dispondrán de bermas de 1,50 m cada 3 metros de altura. Se ha proyectado un muro de mampostería con una longitud aproximada de 170 m y 1,50 m de altura, que permita la separación de la carretera proyectada con la vía pecuaria existente. En cuanto a los movimientos de tierra previstos en el proyecto, se han estimado 13.646 m³ en desmontes en terreno blando y 32.494 m³ en desmontes en roca, así como 3.339 m³ de terraplén de material procedente de la excavación y 9.872 m³ de terraplén de suelo seleccionado procedente de préstamos.   
El firme está compuesto para los casos de las secciones en terraplén o a media ladera que apoyen sobre el terreno existente, por 16 cm de mezcla bituminosa en caliente y 40 cm de zahorra artificial, y para las secciones de desmonte en roca por 16 cm de mezcla bituminosa en caliente y 25 cm de zahorra artifcial. Para el drenaje de las aguas provenientes de la Plana de Alvaro y Pascual se ha proyectado un marco de hormigón armado de tres vanos de 1,85 m de ancho por 1,00 de altura cada uno, en el p.k. 0+220, también se han diseñado dos caños de hormigón de 1000 mm y 800 mm de diámetro en los pp.kk. 0+570 y 0+960 respectivamente.   
2. Alternativas  
En el estudio de alternativas llevado a cabo en el proyecto, se parte de dos puntos fijos situados en las denominadas rotonda sur y rotonda norte de la Ronda. El trazado de la actuación viene condicionado en gran medida por el trazado del Camino de Benissa hasta que dicho camino intercepta con la vía pecuaria colada de Dénia a Gata a partir del cual se plantean dos alternativas de trazado, una de ellas aprovecha el trazado de la vía pecuaria interceptada y la otra alternativa se distancia lo suficiente para no afectar a dicha vía pecuaria. Los condicionantes de carácter ambiental que se han tenido en cuenta para la elección de la segunda alternativa son la ausencia de afección al trazado de la vía pecuaria Colada de Dénia a Gata y la reducción del número de accesos directos a la ronda.   
Tramitación administrativa  
1. Información pública  
En fecha 28 de julio de 2005 la Diputación Provincial de Alicante remitió el documento técnico y el estudio de impacto ambiental (EIA) correspondientes al proyecto Conexión de las carreteras CV-748 (Gata-Llíber) y CV-732 (Gata-Pedreguer) en Gata de Gorgos.  
El estudio de impacto ambiental, como parte integrante del proyecto Conexión de las carreteras CV-748 (Gata-Llíber) y CV-732 (Gata-Pedreguer) en Gata de Gorgos, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia n.º 94, de fecha 28 de abril de 2005, habiéndose presentado alegaciones por parte de particulares y vecinos afectados.  
En fecha 9 de diciembre de 2005 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicita a la Diputación Provincial de Alicante que remita una copia de las alegaciones presentadas de carácter ambiental y las respuestas dadas a las mismas, además se requiere que se remita el informe que exige el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
En fecha 30 de diciembre de 2005 la Diputación Provincial de Alicante remite una copia de las alegaciones presentadas al proyecto y las respuestas dadas a las mismas.  
2. Resumen de alegaciones  
De entre las alegaciones arriba indicadas se da una síntesis de las más significativas, en función de los aspectos ambientales a que hacen mención, y sólo de lo que se refiere a dichos aspectos ambientales.  
D. Juan M. Signes Ferrer y doña Antonia Costa Torres: solicita que el trazado de la carretera a la altura de las parcelas 324, 325, 327, 328, etc., del polígono n.º 9 se ajuste al eje del actual camino, con lo que se producirá una situación más justa y equitativa en la ocupación de suelo.  
La respuesta por parte de la Diputación viene argumentada por la exposición de los aspectos que han condicionado la definición del trazado de la carretera y por las consecuencias que se derivan de modificar el trazado en un tramo respecto a los tramos adyacentes al mismo, consecuencia del estudio del trazado de la carretera en su conjunto.   
doña Josefa Mulet Mulet: referente al impacto medioambiental de las obras de referencia, manifiesta que no se ha considerado en el proyecto la contaminación acústica derivada del mismo, ni se han previsto medidas a adoptar para la prevención de incendios, considera insuficiente el drenaje proyectado, así mismo considera que no han sido tenidos en cuenta los numerosos restos cerámicos existentes en la concepción del trazado de la carretera.  
La Diputación cita que se ha redactado un completo estudio de impacto ambiental y añade que éste se evaluará por parte de la Conselleria de Territorio y Vivienda, no aprobándose definitivamente el proyecto en tanto no se obtenga la declaración de impacto ambiental favorable.  
D. Francisco Oliver Signes, doña Antonia Mengual Pedrós, D. Francisco Mengual Pedrós, doña Carmen Estrugo Cloquell, D. José Grimalt Mulet, D. Francisco Grimalt Mengual, D. Pedro José Gómez Camacho, doña Antonia María Signes Boronat, D. Enrique José Mulet Signes, D. Daniel Mulet Signes y D. José Caselles Salvá presentan una serie de alegaciones de las que se señala, en relación con los aspectos ambientales tratados, la insuficiencia de contenidos del estudio de impacto ambiental, en especial en el apartado de vegetación, drenaje superficial, contaminación acústica, afección a vía pecuaria, proximidad al Parque Natural del Montgó y el estudio arqueológico realizado.   
A lo anterior, la Diputación Provincial de Alicante contesta argumentando que el estudio de impacto ambiental se considera suficientemente completo y adecuado a los requisitos establecidos en la legislación sectorial, asimismo se indica que las mejoras o indicaciones que se propongan en la declaración de impacto ambiental serán recogidas en el correspondiente proyecto de construcción e incorporada durante la ejecución de las obras.  
Afecciones legales  
Según los informes recibidos, el estudio de impacto ambiental y de las investigaciones realizadas, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a   
- En virtud de la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias, el trazado linda en un tramo intermedio con la vía pecuaria colada de Dénia a Gata cuya anchura legal es de 12 metros en todo su trazado.  
- En lo que se refiere a la clasificación y calificación del suelo, el trazado de la carretera discurre por suelos clasificados según las Normas Subsidiarias de Gata de Gorgos, aprobadas por la Comisión Territorial de Urbanismo el 1 de marzo de 1989, como suelo urbano, suelo urbanizable y suelo no urbanizable común.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
Los niveles de ruido en la zona no son excesivamente elevados, siendo el propio camino de Benissa el principal foco de emisión de ruidos. En el EIA se ha estimado que el previsible incremento del tráfico como consecuencia de la actuación no va a superar los límites establecidos por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica. No obstante, indicar que en la estimación efectuada se ha partido de datos procedentes del proyecto de Ensanche y mejora de la carretera CV-748, de Gata de Gorgos a Llíber realizado en el año 2002 y se ha fijado como límites de nivel sonoro los correspondientes a usos terciarios.   
Los terrenos atravesados por la carretera están formados por materiales del período Cretácico, caracterizado en general por la presencia de margas y calizas. Del informe geotécnico realizado se ha constatado la existencia de materiales cuaternarios, principalmente arcillas y un sustrato rocoso presente en toda la traza formado por materiales calizos de edad cretácica.   
De la red hidrográfica del área objeto de estudio se destaca la presencia del río Gorgos, también denominado río Jalón, situándose la actuación de referencia dentro de su cuenca hidrológica. Respecto a la hidrología subterránea, señalar que los terrenos por los que discurre la carretera presentan una vulnerabilidad de acuíferos calificada como media.  
Referente a los movimientos de tierra previstos en el proyecto, destacar la magnitud de los desmontes en roca necesarios para la realización del proyecto, situados en el tramo final, en relación con la longitud de la carretera.  
Existen en la zona multitud de muros de mampostería de contención de bancales agrícolas que otorgan un elevado valor paisajístico al entorno agrícola en el que se encuentra la actuación.   
En cuanto a la vegetación presente en la zona, el EIA cita que la zona estudiada pertenecía tiempo atrás a la formación climatófila conocida como carrascales, entendidas como formaciones boscosas en las que predomina la carrasca (Quercus rotundifolia), aunque actualmente apenas quedan algunos ejemplares de carrasca aislados y se han establecido en las zonas menos abruptas cultivos de secano (vid, almendros, algarrobos y olivos) y en menor medida cultivos de regadío, mientras que en las zonas más accidentadas predomina el matorral. Destacar a lo largo de la traza la presencia de algunos ejemplares de algarrobos de gran porte y una zona de pinares situada entorno al p.k. 0+700.   
Respecto a la fauna, el EIA se ha limitado a citar las especies de anfibios, reptiles, aves y mamíferos que se pueden encontrar en la zona, sin destacar en la relación la presencia de ninguna especie protegida.   
El paisaje afectado por el proyecto se ha descrito como heterogéneo, formado por terrenos de cultivo de secano principalmente, monte, pequeña zona de pinares junto al camino y zonas residenciales entre otros.  
Respecto del patrimonio cultural en el área objeto de estudio, se concluye en el informe de patrimonio realizado en el anexo correspondiente, la inexistencia de restos arqueológicos o edificios históricos de carácter inmueble que puedan ser afectados por la actuación. En la zona de estudio se encuentra la vía pecuaria colada de Dénia a Gata con una anchura legal de 12 metros y una longitud aproximada de 4.600 metros, no estando previsto que se afecte o se modifique su trazado.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.  
En línea con lo anterior, nos centraremos primeramente en las perturbaciones propias de la fase de construcción y en las consecuencias más sobresalientes de cada una de ellas.  
El EIA ha incorporado una matriz causa-efecto entre las acciones de proyecto y los factores ambientales susceptibles de ser impactados, especificando los criterios que se han tenido en cuenta en la elaboración de la citada matriz. Como resultados se tiene que para la fase de construcción, las acciones que se han valorado con un impacto crítico o severo son la ocupación de suelo, los movimientos de tierras y la necesidad de voladuras. Señalar que no se ha valorado el impacto que puede generar la explotación de canteras y los vertederos necesarios para ejecutar la obra debido a su situación fuera de la zona de estudio. Referente a lo anterior, en el EIA se señala que las canteras necesarias para las obras serán canteras legales cercanas a la zona, sin embargo no se realiza una localización concreta de las mismas.   
En cuanto a las perturbaciones que se generarán durante la fase de explotación, las acciones que se han valorado con un impacto crítico o severo según la matriz de impacto ambiental para la fase de explotación de la carretera del EIA son el aumento de tráfico rodado, el asfaltado de superficies, el efecto barrera y la generación de nuevas urbanizaciones. En relación con esto último señalar que no se ha valorado tal situación explícitamente en el EIA, tan sólo se cita la creación de dos polígonos industriales en las cercanías de la actuación, estando en la actualidad en fase de redacción el Plan General de Ordenación Urbana de Gata de Gorgos.  
Respecto al incremento de las emisiones sonoras debido al incremento del tráfico, ha merecido por parte del EIA la valoración como impacto severo, sin embargo no se han establecido medidas correctoras al respecto ni se ha previsto una campaña de mediciones acústicas con el objeto de valorar la necesidad o no de implantación de medidas correctoras.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental  
El estudio de impacto ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción y explotación de este tipo de infraestructuras viarias.  
A continuación, sólo se hará referencia a aquellas más significativas.  
- Demolición del pavimento asfáltico en las calzadas para proceder a la recuperación de suelo para plantaciones.  
- Retirada y transplante en la rotonda sur de 16 olivos afectados por la carretera.  
- Plantación de 88 carrascas (Quercus Rotundifolia) de 12/14 cm de perímetro de tronco en la bolsa de suelo situada en la rotonda sur.   
En cuanto al programa de vigilancia ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra. De esta forma se han establecido las variables ambientales a controlar, los indicadores de impacto, los valores umbrales, la frecuencia de control y las medidas adicionales a implantar.  
En relación con el movimiento de tierras a efectuar por la ejecución de las obras, es importante recoger, en el proyecto de construcción, la localización de las canteras y vertederos legalizados y en funcionamiento, existentes en las proximidades de la actuación.  
Por último, el programa de vigilancia ambiental ha fijado la periodicidad en la realización de los diferentes informes, en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el estudio de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-a) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de trazado conexión de las carreteras CV-748 (Gata-Llíber) y CV-732 (Gata-Pedreguer), promovido por la Diputación Provincial de Alicante, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el estudio de impacto ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del proyecto de construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.  
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del Programa de Vigilancia Ambiental.  
2. De ubicarse plantas de machaqueo de áridos o asfáltica, si fuese el caso, se informará a esta Secretaría Autonómica, una vez concluido el proyecto de construcción y previo comienzo de las obras, en los términos que siguen:  
- Ubicación definitiva de las plantas móviles de machaqueo de áridos o producción de mezclas bituminosas.  
- Origen del abastecimiento de agua para el lavado de áridos, y volúmenes aproximados a emplear.  
- Previsión de tratamiento posterior realizado al agua de lavado, forma de vertido y ubicación del mismo.  
En caso de vertido, habrá de solicitarse autorización a la Confederación Hidrográfica del Júcar, a fin de que este organismo juzgue la conveniencia o no de verter dichas aguas.  
3. En todos los tramos de carretera que queden en desuso se procederá a picar el firme y luego cubrirlo con tierra vegetal con espesor suficiente para su posterior revegetación.  
4. No se han tenido en cuenta las reposiciones de muros a base de mampuesto de piedra seca existentes en la traza. Estos muros se consideran de gran importancia a efectos culturales y de integración paisajística, cumpliendo además funciones de estabilización de laderas frente a procesos erosivos de escorrentía. Por lo tanto su reposición, en caso de afección, deberá ser presupuestada y especificada en el pliego de prescripciones técnicas particulares, así como reflejada en el correspondiente plano.  
5. Se incluirán tanto las labores de restauración y revegetación, como el seguimiento del programa de vigilancia ambiental en el plan de obra, adecuándose y reestructurándose con el desarrollo de la misma.  
El director de las obras deberá estar informado de la ejecución de las unidades de obra que puedan tener repercusiones ambientales. Asimismo, se le debe notificar con antelación la situación de los tajos o lugares donde se actuará y el período previsto de permanencia, de forma que sea posible establecer los puntos de inspección oportunos, de acuerdo con los indicadores a controlar establecidos en este programa.  
6. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de declaración de impacto ambiental.   
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá obtener, antes de su utilización, a la autorización administrativa correspondiente por parte de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
La localización concreta de canteras y vertederos que sean necesarios para la construcción de la obra deberá incluirse en el proyecto constructivo correspondiente a esta actuación.  
7. Durante la ejecución de las obras no se desarrollarán trabajos nocturnos que puedan perjudicar el descanso de la población que habita los núcleos más próximos a las mismas, tanto por impactos sonoros como por vibraciones o elevada luminosidad.  
8. Debido a que la actuación se desarrolla próxima a terrenos forestales, se deberá prestar especial atención al estricto cumplimiento de las medidas de prevención de incendios forestales recogidas en la normativa vigente.  
9. El proyecto de construcción deberá incluir un estudio acústico del entorno de la traza, de acuerdo con la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica. Se incluirá cartografía, a escala adecuada, en la que se sitúen las isófonas umbral señaladas por la citada legislación, estableciéndose en consecuencia, y si es el caso, las medidas correctoras oportunas. Las medidas correctoras, entre otras, podrán consistir en la colocación de capa de rodadura a base de mezclas asfálticas porosas, especialmente con contenidos de polvo de caucho procedente del reciclaje de neumáticos usados, lo cual supone una disminución del ruido generado por el roce de los neumáticos con el firme, así como la colocación de barreras vegetales, mixtas o de otra naturaleza (por ejemplo, construidas con neumáticos usados y vegetadas en su superficie con especies trepadoras o lianoides) hasta que los niveles se sitúen por debajo de los niveles establecidos por la Ley en las zonas residenciales y en las zonas industriales. Se presupuestará la campaña acústica que se lleve a cabo durante la fase de explotación.  
El citado estudio se remitirá a esta Secretaría Autonómica previamente a la aprobación definitiva del proyecto de construcción.  
10. En el sistema de alumbrado de la carretera no se permitirá la disposición de lámparas que no sean de vapor de sodio de alta presión o vapor de sodio de baja presión.  
11. El programa de vigilancia ambiental, durante la fase de explotación, incorporará campañas de mediciones con el objetivo de incrementar las medidas correctoras en el caso de que, en el futuro, se sobrepasasen los objetivos de calidad señalados en los puntos anteriores. Como parte de dicho programa de vigilancia ambiental se presentará, ante esta Secretaría Autonómica, informe de las medidas de protección realizadas, acompañado de las primeras mediciones efectuadas.  
12. La dirección de obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.  
Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de residuos tóxicos y peligrosos.  
13. Con el objeto de no aumentar la incidencia negativa sobre la vegetación y el suelo, las instalaciones auxiliares de obra (oficinas, talleres, parque de maquinaria, almacenes, etc.) se construirán sobre terrenos desprovistos de vegetación. Lo mismo se hará respecto a los accesos provisionales a estas instalaciones; en este caso se intentará aprovechar en lo posible el trazado de los caminos agrícolas existentes.  
14. Los taludes de desmonte en roca se ajustarán a los necesarios para cumplir con la estabilidad, de manera que se destruya la menor cantidad posible de relieve natural. Las formas finales de los taludes de desmonte o terraplén deben buscar siempre formas suaves, redondeadas, sin aristas ni vértices, intentando una transmisión suave hacia el paisaje y un aspecto final lo más acorde posible con el entorno.  
15. La dirección de obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental así como de los condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental, para lo cual se establecerán en el presupuesto del proyecto de construcción, como ya se ha indicado, las partidas presupuestarias necesarias.  
16. Respecto a la vía pecuaria colada de Dénia a Gata, en caso de afección, se deberá comunicar al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias.   
17. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Asimismo, previamente a la aprobación definitiva del proyecto, se requerirá que se informe favorablemente el mismo por parte de la Dirección General Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano. Dicho informe se remitirá a esta Secretaría Autonómica previamente a la aprobación definitiva del proyecto de construcción.   
18. Igualmente, si durante la fase de ejecución de las obras apareciesen cuevas, simas u otras cavidades subterráneas, el hecho se comunicará a la Conselleria de Territorio y Vivienda, dado que este tipo de formaciones se hallan protegidas por el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 16 de octubre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML