Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6844, del 21-08-2012 (2012/8052)

RESOLUCIÓ de 30 maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Sant Joan de Moró, Orihuela, Fuenterrobles, Camporrobles i Elx. Expedient número 89/2007 AIA i altres.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6844

Data del DOGV
:   21-08-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/8052

CVE


Data del document
:   30-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Orihuela](javascript:void(0))
    * [Elx](javascript:void(0))
    * [Sant Joan de Moró](javascript:void(0))
    * [Camporrobles](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 30 maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Sant Joan de Moró, Orihuela, Fuenterrobles, Camporrobles i Elx. Expedient número 89/2007 AIA i altres. [2012/8052]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 89/2007 AIA Sant Joan de Moró; 150/2007 AIA Orihuela; 294/2008 AIA Fuenterrobles; 326/2008 AIA Camporrobles; 221/2008 AIA Elx.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Títol: Explotació avícola d'engreix.  
Promotor: Rosario María Peñarrocha Mateu.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sant Joan de Moró.  
Expedient: 89/2007-AIA.  
Localització: polígon 9, parcel·la 77, Partida Serretes, terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló).  
Descripció del projecte  
La parcel·la té una superfície de 19.944 m². L'explotació està composta per un edifici d'una planta que ocupa una superfície de 1.800 m² i té una altura en carener de 4,475 m. Dins d'esta nau s'han habilitat tres zones de 25 m² cada una que es dedica a magatzem, vestuari i oficina.  
  
La capacitat de l'explotació és de 30.000 places per a broilers. El procés productiu consistix en la recepció de pollets d'un dia per al seu posterior cria i engreix fins que arriben a una massa d'entre 1,9-2,1 kg, La duració aproximada del cicle és de 50-52 dies. Pel que s'estima que es podrà realitzar una mitjana anual de 5 a 6 cicles d'engreix.   
  
El promotor disposa d'una concessió per a l'extracció de 1.662 m³ d'aigua en un pou dins de la parcel·la. Compta amb un depòsit de GLP de 10 m³ on s'emmagatzema el gas del sistema de calefacció. Compta amb abastiment elèctric per al sistema d'il·luminació i el de ventilació.  
  
Les naus disposaran de solera de formigó hidròfug. Sobre esta es disposarà una jaç per a la cria dels animals.  
S'estima que es generaran 500 Tm/any de gallinassa que serà retirada per una empresa externa després de cada cicle d'engreix. Els cadàvers que es generen en l'explotació seran portats fins al centre d'arreplega.   
  
Per a l'emmagatzematge de les aigües sanitàries es disposarà d'un depòsit estanc i seran gestionades a través d'un gestor autoritzat. L'explotació comptarà amb les següents infraestructures sanitàries: tanca de tela metàl·lica amb una altura de 2 m, gual sanitari per a la desinfecció de vehicles en el cas que estos hagen d'entrar en l'explotació i teles ocellaires en les finestres.  
La distància de l'explotació al nucli urbà és superior a 1 km.  
Informació pública.   
La informació pública es va realitzar amb la publicació en el BOP de la província núm.24 de 25 de febrer de 2006, amb la comunicació als veïns limítrofs i la publicació d'un edicte en el tauler municipal.  
  
Tramitació administrativa  
En data 24 d'abril de 2007, des de la Direcció Territorial de la Conselleria de medi ambient es remet una còpia del projecte i de l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 23 d'octubre de 2007 se sol·licita l'ampliació de la documentació presentada. Es requerix: l'informe de compatibilitat urbanística, informe de la Conselleria d'Agricultura Pesca i Alimentació d'acord amb l'Orde de 17 d'octubre de 2005, informe sobre l'afecció al patrimoni, documentació referent a la informació pública, documentació referent a la concessió d'aigua i aclariment sobre la capacitat real de l'explotació. En data 1 d'abril de 2008 es remet la documentació sol·licitada.  
Afeccions legals  
La parcel·la on s'ubica l'activitat, segons el planejament vigent PGOU de l'any 2004, té la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció agrícola on les activitats agropecuàries estan permeses.  
  
La distància al nucli urbà de Sant Joan de Moró segons la documentació remesa és d'aproximadament 1.000 m. Segons la Llei 6/2003 de Ramaderia de la Comunitat Valenciana la distància mínima de 500 m de les explotacions respecte a nuclis urbans es mantindrà en el cas de nuclis urbans d'entre 500 i 1.999 habitants. En este cas segons la documentació remesa, el municipi de Sant Joan de Moró compta amb 1.930 habitants.  
El municipi de Sant Joan de Moró està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000 de 25 de gener del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/ 94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.   
L'accés a la parcel·la es realitza a través d'una via pecuària denominada Vereda del Tosal Blanco l'amplària legal de la qual és de 20 m. Segons la informació disponible la dita via no es troba amollonada ni delimitada.   
Per la seua ubicació, s'hauran de complir les normes de seguretat establides en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
Consideracions ambientals  
La zona està antropizada i no presenta valors naturals importants. L'explotació es localitza sobre una vessant i la major part transformada en bancals. Es tracta d'una zona agrícola heterogènia dedicada tant al cultiu de secà com al regadiu en què s'intercalen a més zones ocupades per vegetació forestal. Hi ha vivendes aïllades i altres explotacions ramaderes. Al nord de la parcel·la, junt amb el barranc de la Viuda, es localitza una activitat extractiva.   
L'erosió potencial està valorat com a baixa (715-Tm ha/any). La capacitat d'ús del sòl és moderada. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers està valorada com a baixa.   
Entre els factors ambientals que poden veure's afectats pel projecte s'ha inclòs l'aire, el sòl, l'aigua, la vegetació, la fauna, el paisatge i el medi socioeconòmic.   
Respecte a la gestió del fem. Es justifica que no és necessària la instal·lació d'un femer perquè la gallinassa es retira de l'explotació després de cada cicle d'engreix. Es considera que, davant de la possibilitat que no es puga coordinar la finalització del cicle amb l'arreplega de la gallinassa per l'empresa encarregada, s'haurà de disposar dins de l'explotació d'un femer per a l'emmagatzematge temporal de la gallinassa. Este haurà de construir-se amb materials que garantisquen la seua impermeabilitat, serà estanc i comptarà amb un pouet per a l'arreplega de lixiviats. Haurà d'estar dimensionat d'acord amb les necessitats d'emmagatzematge de l'explotació.  
Les aigües de neteja de les naus són abocades en la pròpia parcel·la. Esta gestió està subjecta a autorització per part de l'organisme de conca. S'haurà de realitzar una selecció adequada del producte desinfectant i utilitzar mètodes eficaços de neteja amb què es reduïsca el volum com els que es proposen en les guies de millors tècniques disponibles per al sector.  
Entre les mesures a adoptades per a reduir les emissions atmosfèriques degudes a l'exercici de l'activitat ramadera s'inclou mantindre les condicions higièniques en l'explotació i el control l'alimentació dels animals.  
El programa de vigilància ambiental inclou el compromís de presentar un informe anual sobre l'exercici de l'activitat, sobre l'aplicació de les mesures de protecció i correcció aplicades, els controls realitzats i sobre qualsevol incidència de caràcter ambiental succeït.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, Annex I apartat 1.h.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pel particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tant, formule la declaració d'impacte ambiental següent.  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'explotació avícola que s'ubica en la parcel·la 77 del polígon 9 del terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat.  
1. Haurà d'obtindre's l'informe vinculant de conformitat amb la normativa de protecció del Patrimoni Cultural, establit en l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny del Patrimoni Cultural Valencià.   
  
2. S'hauran de realitzar les actuacions següents:  
-S'haurà d'assegurar l'estabilitat dels talussos generats en la fase de construcció de les naus. S'hauran d'aplicar mesures per a evitar pèrdues de sòl.   
-S'haurà de construir una zona per a l'emmagatzematge temporal de la gallinassa. Es dimensionarà d'acord amb les necessitats de l'explotació. Serà impermeable i estanc. S'estudiarà la seua ubicació dins de la parcel·la i el seu disseny de manera que es minimitzen les possibles molèsties per olors a les vivendes pròximes.   
-Es dotarà a l'explotació d'un apantallament vegetal. S'utilitzaran per a això espècies vegetals autòctones triades en funció del seu port i frondositat.   
Junt amb la primera memòria que es presente en compliment del programa de vigilància ambiental s'aportarà documentació tècnica en què s'informe sobre el compliment d'estos condicionants.   
3. Tots els residus que es generen en l'explotació hauran de ser emmagatzemats i gestionats de forma adequada d'acord amb la seua naturalesa i perillositat.   
4. S'haurà d'obtindre l'autorització de l'organisme de conca per a l'abocament de les aigües de neteja en la parcel·la. Es realitzarà una selecció dels productes desinfectants. S'utilitzaran sistemes de neteja que reduïsquen el volum d'aigua a consumir. En el cas que es realitze una altra gestió s'haurà de comunicar.   
5. Es comunicarà qualsevol variació que es produïsca en tractament i destinació dels residus.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 19 de desembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 150/2007-AIA.  
Promotor: Ajuntament d'Orihuela.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Orihuela i Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.  
Objecte projecte: Modificació Puntual núm. 58 del Pla General d'Orihuela.  
Localització: parcel·la 187, polígon 62 del terme municipal d'Orihuela, a l'oest del nucli urbà de San Bartolomé.  
Descripció del projecte.   
L'objecte del projecte és la reclassificació de 5.000 m² de sòl no urbanitzable de regadiu tradicional en sòl urbà d'ús dotacional docent.  
  
Les determinacions per a este tipus de sòl en el vigent PGOU són en síntesis les següents:  
- Ocupació màxima: 60% sobre parcel·la.  
- Edificabilitat: 0,8 m²/m².  
- Núm. plantes: tres (PB+2P).  
- Altura màxima de cornisa: 12 m.  
La parcel·la se situa en el bord urbà de San Bartolomé, en una zona on ja actualment es localitzen diversos equipaments dotacionals (col·legi actual i poliesportiu), i separada d'ells per carrer que disposa dels següents servicis públics: abastiment d'aigua potable, xarxa de sanejament i entroncament a la xarxa general i depuració, línies telefòniques, línies elèctriques i enllumenat públic. El subministrament de gas haurà de ser realitzat a depòsit ubicat en la parcel·la, en el lloc que determine el projecte de construcció, i abastiment per mitjà de camions cisterna.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 5 de juliol de 2007 es va remetre per la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria la documentació corresponent al projecte en qüestió que incloïa com a part d'ell, el corresponent estudi d'impacte ambiental. Junt amb el mateix es va remetre documentació administrativa, destacant-se la següent:   
-Certificació d'informació pública per mitjà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat número 5.140 de data 22 de novembre de 2005 sense que s'hagen produït al·legacions.  
-Informe de l'arquitecte municipal en què s'indica que en la documentació s'havia inclòs erròniament una parcel·la amb destinació a sòl dotacional esportiu que en l'actualitat i en virtut del Projecte d'Homologació i Pla de Reforma Interior de la Unitat d'Execució Residencial San Bartolomé compta ja amb eixe ús amb l'aprovació definitiva de 10 de desembre de 2001.  
-Certificat d'aprovació provisional del ple de la corporació municipal de 28 d'abril de 2006. En el mateix s'indica que s'han esmenat en els documents l'error abans referit en l'informe de l'arquitecte municipal.  
Amb data 16 de juliol de 2007 es van sol·licitar informes el Servici de Suport Tècnic i al Servici d'Ordenació Territorial d'esta Conselleria.  
Amb data 25 de juliol de 2007 es va efectuar requeriment al promotor, Ajuntament, d'ampliació de la documentació en una sèrie de punts: informe favorable de la Conselleria de Cultura, justificar i acreditar disponibilitat d'aigua, avaluar paisatge, etc.  
Amb data 22 d'octubre de 2007 es va remetre per l'Àrea de Planificació del Territori i el litoral informe favorable del Servici d'Ordenació Territorial. Es fa una síntesi d'allò que s'ha indicat en el mateix:  
-El municipi d'Orihuela està inclòs en el llistat de municipis d'elevat risc d'inundació del Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), al ser inundable la major part del seu terme. Atés que la parcel·la en qüestió està situada junt amb el nucli urbà de San Bartolomé; podria justificar-se el seu desenrotllament enfront d'altres zones, sempre que es garantisquen unes condicions mínimes de seguretat per a les persones i els béns (Disposició Addicional 2a de la normativa del PATRICOVA).  
-S'emet un informe favorable l'actuació, i deu al seu torn complir les condicions generals d'adequació de les edificacions i les d'adequació addicional en zones de risc (articles 27 i 28 de la normativa del Patricova).  
Amb data entrada en esta conselleria d'11 de novembre de 2008 es va remetre per la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria la documentació següent:  
-Informe de la Confederació Hidrogràfica del Segura indicant el següent:  
-L'actuació urbanística no afecta cap llit.  
Per un altre costat comprovat que allò que s'ha previst en la documentació remesa és concordant amb els resultats del PATRICOVA, no hi ha res a afegir respecte al risc d'inundació del sector.  
-Quant a les demandes hídriques generades pel desenrotllament previst, es conclou que estes són menyspreables, per la qual cosa no es troba objecció sobre este aspecte.  
-Escrit del regidor delegat d'Ordenació del Territori, Urbanisme, Paratges Naturals i Patrimoni de l'Ajuntament d'Orihuela en el que indica que s'ha remés a la Conselleria de Cultura documentació relativa a l'afecció al patrimoni cultural per al seu informe.  
-Documentació de la prospecció arqueològica, que com a conclusió final establix, en síntesi, el següent:  
-No hi ha ocupació antròpica de la zona fins entrat el segle XX. Les seues característiques geomorfològiques dificulten el poblament.  
-L'ocupació de la zona estaria relacionada amb l'explotació agropecuària de la superfície, afavorida per la riquesa de la terra, i potser caldria buscar els orígens del seu aprofitament en el repartiment.  
  
-Estimen que no és necessària l'adopció de cap mesura cautelar o preventiva, davant de la inexistència de cap tipus de patrimoni, descartat a partir de l'anàlisi de la superfície del sector així com de les distintes fonts documentals consultades.  
Consideracions ambientals  
1. La zona afectada per l'actuació està constituïda per materials quaternaris, llims, és plana i situada junt amb el nucli urbà de San Bartolomé en el terme municipal d'Orihuela. És una zona agrícola de regadiu.  
2. En la parcel·la hi ha exemplar arbori d'un cert port. Es considera que en la mesura que siga possible ha d'intentar integrar-se en l'actuació.  
No se n'aporta informació en l'estudi i es considera que en qualsevol cas prèviament al desenrotllament urbanístic, amb la supervisió dels servicis tècnics d'Alacant d'esta conselleria, es determinarà si poguera ser-li d'aplicació allò que s'ha indicat en l'article 4 i 5 de la Llei 4/2006 de 19 de maig de la Generalitat, de Patrimoni Arbori Monumental de la Comunitat Valenciana, de manera que s'haguera de conservar o no.  
  
3. La zona presenta segons el PATRICOVA risc d'inundació 2. Gran part del terme municipal d'Orihuela presenta risc d'inundació.  
  
Com a annex del projecte es presenta estudi de risc d'inundació amb mesures correctores respecte a este.   
D'acord amb l'informe del Servici d'Ordenació Territorial d'esta Conselleria l'actuació s'emet un informe favorable, i ha de complir les condicions generals d'adequació de les edificacions i les d'adequació addicional en zones de risc (articles 27 i 28 de la normativa del Patricova)  
4. En relació amb l'afecció paisatgística, cal tindre en compte que la informació pública va concloure abans de l'entrada en vigor de la Llei Urbanística Valenciana, 1 de febrer de 2006 i en conseqüència no cal l'estudi d'integració paisatgística.   
L'actuació és puntual, 5.000 m², amb una altura màxima de cornisa de 12 metres, junt amb el nucli urbà, s'estima acceptable l'impacte que pot ocasionar-se en el paisatge sempre que es complisquen les normes d'aplicació directa, que se li apliquen establides en l'article 18, del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana (Decret 120/2006, d'11 d'agost).  
5. En relació a la possible afecció al patrimoni cultural, l'ajuntament indica que ha sol·licitat informe la Conselleria de Cultura, aportant documentació de prospecció arqueològica en què s'indica que no són necessàries mesures cautelars o preventives davant de la inexistència de cap tipus de patrimoni.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'establix que si durant la construcció de les obres es produïra alguna troballa de restes arqueològiques, es paralitzaran immediatament i es comunicarà el fet a la Direcció General de Cultura, d'acord amb la Llei 16/1985 del Patrimoni Històric Espanyol. Si de resultes de la prospecció inicial existira algun bé patrimonial afectat, es realitzarà, previ a l'inici de les obres, un informe amb les mesures de protecció que es pretenen utilitzar, remetent-se a la inspecció tècnica de patrimoni artístic, a fi de poder començar les obres.  
  
Es considera necessària l'obtenció prèvia de l'informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte al projecte de modificació puntual, que verifique la correcció de l'avaluació efectuada de la documentació presentada, i establisca si és el cas les modificacions, mesures preventives i correctores cas de ser necessari.  
6. D'acord amb allò que s'ha indicat en l'estudi d'impacte ambiental el projecte contempla la connexió de les xarxes d'aigua potable i sanejament municipals. D'esta manera, s'indica, les aigües residuals que es generen seran tractades en l'EDAR d'Orihuela.  
7. L'estudi d'impacte ambiental planteja mesures preventives i correctores i se'n destaquen les següents:  
Mesures preventives: el projecte d'urbanització i edificació contemplarà l'execució d'una xarxa de drenatge per mitjà d'embornals de l'interior de la parcel·la, optant-se per la connexió directa al Sanejament, o abocament a séquia amb la construcció d'arquetes d'arenera i desgreixatge, a fi d'evitar abocaments accidentals.  
Mesures correctores:  
-Reg continu de terreny durant l'execució d'obres.  
-Els treballs seran diürns.  
-Els residus generats que siguen catalogables com inerts i assimilables a urbans es gestionaran de forma adequada segons la legislació vigent, quedant totalment prohibit el seu desfet en la zona d'actuació, sobre els llits o la seua mescla amb els perillosos.  
Les mesures preventives i correctores es consideren adequades en línies generals sent necessari establir algunes addicionals i corregir alguna de les plantejades.  
En relació amb el destí de les aigües pluvials es considera que el mateix no ha de ser la xarxa de sanejament, per a evitar que repercutisca negativament en el funcionament de la depuradora.  
8. Es considera necessari que es realitze un programa de vigilància ambiental amb els objectius que marca el reglament d'impacte ambiental autonòmic, comprovar l'eficàcia de les mesures correctores i preventives establides, que el projecte es desenrotlla d'acord amb el que s'ha indicat i la correcció de la valoració ambiental efectuada.  
  
9. Tenint en compte les característiques de l'actuació, reclassificació de sòl no urbanitzable de reduïdes proporcions i les característiques del terreny afectat, es considera que l'impacte ambiental és acceptable sempre que es complisquen una sèrie de mesures preventives i correctores.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de Declaració d'Impacte Ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5t de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en a Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article quint del Decret 162/ 1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.   
L'article16 del Decret 131/2007, del Consell, modificat pel Decret 217 2007/del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el Projecte de Modificació Puntual número 58 del Pla General d'Orihuela, promogut per l'Ajuntament d'Orihuela, sense perjuí de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen necessàries així com del compliment del que establix la documentació aportada, en especial les mesures preventives i correctores de l'estudi d'impacte ambiental, i en l'apartat segon de la present declaració.  
  
Segon  
Condicionants del projecte de Modificació puntual número 58 del PGOU:  
1. Ha de complir-se el que establix l'informe del Servici d'Ordenació Territorial d'esta Conselleria en relació al risc d'inundació. En especial hauran de complir-se les condicions generals d'adequació de les edificacions i les d'adequació addicional a les zona de risc (articles 27 i 28 de la normativa del Pla d'Acció Territorial sobre prevenció del Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana, (PATRICOVA).  
  
2. S'intentarà integrar en l'actuació, en la mesura que siga possible, l'exemplar arbori existent en la parcel·la.  
A més, prèviament al desenrotllament urbanístic, amb la supervisió dels servicis tècnics d'Alacant d'esta conselleria, es determinarà si li és d'aplicació allò que s'ha indicat en els articles 4 i 5 de la Llei 4/2006, de 19 de maig, de la Generalitat, de Patrimoni Arbori Monumental de la Comunitat Valenciana, de manera que el mateix haguera de ser conservat.  
3. Es compliran les normes d'aplicació directa, que se li apliquen, establides en l'article 18, del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana (Decret 120/2006, d'11 d'agost).  
4. S'haurà d'obtindre prèviament a l'aprovació definitiva del projecte de modificació puntual informe favorable respecte a l'afecció al patrimoni cultural per part de la Conselleria de Cultura.  
5. Els residus i restes d'obra es retiraran a abocador legalitzat.  
6. La destinació de les aigües pluvials no serà la xarxa de sanejament.  
7. Es realitzarà un programa de vigilància ambiental d'acord amb el Reglament d'Impacte Ambiental autonòmic (Decret 162/1990).   
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València 29 de desembre de 2008.- La directora general de gestió del Medi Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.»  
  
«Declaració d'Impacte Ambiental  
Expedient: 294/08-AIA.  
Títol: Explotació porcina d'engreix.  
Promotor: Mocaher, SAL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Objecte del projecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada per a una explotació porcina d'engreix.  
Localització: polígon 8, parcel·la 63, del terme municipal de Fuenterrobles (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre la llicència ambiental per a l'ampliació d'una activitat porcina d'engreix, les característiques, de la qual segons la documentació aportada són:   
L'explotació actual està constituïda per quatre naus amb capacitat per a 5.300 porcs d'engreix, que arriben a l'explotació amb 20 kg de pes viu i s'engreixen fins a aconseguir els 100 kg de pes viu, moment en què es destinen a escorxador. Es realitzen 2,4 cicles/any.  
La superfície de la parcel·la és de 75.238 m², en la que es localitza les quatre naus, local tècnic, llatzerets i edificacions complementàries, ocupant un total de 5.126,61 m² construïts.  
Es calcula que el pur generat, basant-se en el Reial Decret 324/2000, que equivaldrà a un volum anual de 11.395 m³, que suposa 38.425 kg N/any, per la qual cosa es necessitarà 226,03 ha de superfície agrícola on aplicar-ho com adob orgànic per a no sobrepassar la dosi de 170 kg de N/hi ha i any, segons el que establix el Reial Decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries. La superfície agrícola necessària s'ha calculat com si es realitzara una aplicació directa en camp, sense tractament previ.  
Els purins queden retinguts en fosses davall les naus, que ocupen tota la superfície de les sales, incloses les zones de corredors interiors, suposant una capacitat d'emmagatzematge de 1.789,56 m³. Els purins es canalitzen a bassa de purins de 701,79 m³. A més es disposa d'un sistema de separació sòlid-líquid, i s'aconseguix una fracció sòlida que és més fàcil de transportar i manejar en posteriors tractaments d'evaporació, assecat i valoració agrícola. La fracció líquida resultant de la separació de fases, s'emmagatzemarà en una bassa de 440,64 m³, de formigó armat impermeable i estanc, vallada perimetralment. El compost sec, així com la fracció líquida s'utilitza com adob orgànic en camps de cultiu. La capacitat d'emmagatzematge de l'explotació permetrà emmagatzemar purins durant 3,1 mesos, període superior als tres mesos que establix com a període mínim d'emmagatzematge l'art. 5 del Reial Decret 324/2000 d'ordenació de les explotacions porcines.  
  
Previ a la seua aplicació en camp com a abonament, se sotmetrà als purins a un tractament amb un complex enzimàtic, de manera que es reduïsca la seua càrrega contaminant i els estabilitze.  
Les distintes fases del purí s'apliquen en parcel·les agrícoles i es disposa de 359,88 Ha de superfície agrícola on aplicar-les com adob orgànic, distribuïdes en els termes municipals de Camporrobles (València), Mira (Conca), i Fuenterrobles (València), dedicades al cultiu de secà, aplicant la dosi de 170 kg de N/ha i any com limitant ja que s'aplica en superfície des de baixa fins a alta vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers. S'aporta contracte d'acceptació subscrit pels propietaris de les dites parcel·les.  
El subministrament d'aigua potable procedix de la xarxa d'abastiment municipal, disposant a més de pou propi, per al que disposa d'una concessió per a aprofitament de 3.000 m³/any. El consum d'aigua de beguda és de 15.973,5 m³/any, l'aigua de neteja de 371 m³/any i l'aigua destinada a vestuaris i altres usos de 73 m³/any.  
Les aigües residuals procedents de les instal·lacions sanitàries del local tècnic són arreplegades i canalitzades fins a la bassa de purins. La gestió d'esta aigua es realitza conjuntament amb els purins produïts en l'explotació.  
Els cadàvers són emmagatzemats en contenidor homologat localitzat fora del recinte ramader i passen a ser retirats per l'empresa gestora autoritzada a este efecte.  
Els envasos contaminats, productes sanitaris i medicaments, així com els residus especials, seran emmagatzemats en contenidors homologats i retirats per gestor autoritzat a este efecte.  
Entre les mesures higienicosanitàries, s'inclou disposar de tanca perimetral a l'explotació, utilització de sistema de desinfecció de vehicles a l'entrada de l'explotació consistent en l'ús de motxilla amb desinfectant i col·locació de teles ocellaires en les finestres de les naus.  
  
S'ha inclòs càlcul de les emissions teòriques anuals que l'explotació generarà, sent de 6.360 kg de CH4,per fermentació entèrica, 44.255 kg de CH4 per gestió del fem, 13.580,19 kg NH3-N per volatilització en estable, 5.764,81 kg NH3-N per gestió del fem, 14,42 kg de N2O-N en l'emmagatzematge i 216,24 kg N2O-N en l'abonat.  
  
L'explotació es localitza a més de 1.000 m. del nucli urbà de Fuenterrobles (València).  
La capacitat real de l'explotació no respecta la normativa de benestar animal vigent, ja que per a una explotació de porcí amb esta orientació, i segons el Reial Decret 1135 2002/, de 31 d'octubre, relatiu a les normes mínimes per a protecció de porcs, la capacitat màxima disponible en l'explotació seria de 4.596 porcs d'engreix.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
Antecedents:  
El 25 de gener de 2000, la directora general de Planificació i Gestió del Medi va dictar declaració d'impacte ambiental favorable per a l'inici de l'activitat, amb una capacitat de 1.680 animals distribuïts en dos naus (exp. 46/95-AIA).  
En data 27 de juliol de 2005, la directora general de Gestió del Medi Natural va dictar declaració d'impacte ambiental per a l'ampliació de l'activitat, amb la construcció de dos noves naus i una capacitat per a 3.600 animals.  
Segons es descriu en el projecte tècnic, les naus existents que ja disposen de llicència d'activitat, no coincidixen amb les descrites en la documentació tècnica tramitada al seu dia, ja que les dites naus presenten unes dimensions superiors a les plantejades en els projectes presentats al seu dia. Les declaracions d'impacte ambiental emeses al seu dia no s'han referit a la situació real de l'explotació, ja que es disposa de Llibre d'explotacions de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient de data 28 d'octubre de 1996, per a una capacitat de 5.304 porcs d'engreix. A més es disposa del Registre d'explotacions ramaderes de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de data 6 d'agost de 2003, per a una capacitat de 5.300 porcs d'engreix. Pel que en la tramitació de sengles declaracions d'impacte ambiental el promotor ha omés la situació real de l'explotació ramadera.   
  
L'expedient relatiu a la declaració d'impacte ambiental es va iniciar en data 8 d'octubre de 2008, amb la remissió per part de la Direcció General per al Canvi Climàtic de l'estudi d'impacte ambiental, projecte d'activitat i documentació complementària.  
La informació pública s'ha realitzat durant un període de 30 dies, per mitjà de publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5728, de 26 de març de 2008, en el tauler d'edictes de l'Ajuntament, així com als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
El promotor considera que no cal sol·licitar l'informe regulat per la Llei 4/1998 d'11 de juny del Patrimoni Cultural Valencià, ja que es tracta d'una activitat existent, que ja va obtindre en el seu moment la declaració d'impacte ambiental.  
Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'11 de desembre de 2008. Entre els condicionants s'inclou:(...) Les instal·lacions ramaderes han de comptar amb femers o fosses de purins estanques i impermeables amb capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans del seu aprofitament posterior, per la qual cosa la falta d'impermeabilitat i estanquitat de les basses o depòsits d'emmagatzematge dels fems o purins, així com la seua incorrecta aplicació agronòmica, quan esta siga la forma d'eliminació dels mateixos, podrà donar lloc a la incoació d'expedient sancionador per infracció tipificada en la lletra f) de l'article 116.3 de la mateixa Llei.  
  
Informe favorable de l'arquitecte municipal, de compatibilitat urbanística municipal, condicionat a: »Està en curs la revisió del Pla General, en la que es té previst en el dit sòl establir la categoria SNU protecció d'aqüífers, que establix limitacions als usos, etc. No obstant s'adjunta l'apartat 7.4.2.7. Protecció d'aqüífers. Les instal·lacions agrícoles ramaderes o altres directament relacionades amb elles, podran ser considerades com a usos compatibles sempre que demostren que no són potencialment contaminants del subsòl bé justificant la no permeabilitat dels terrenys sobre els quals s'assenten o bé aportant certificat d'estanquitat i impermeabilitat dels elements de la instal·lació (fosses, femers, etc.) I en tot cas l'estudi de viabilitat agronòmica dels abocaments (purins, fems, etc.).»  
  
Afeccions legals  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable, zona III-agrícola, segons PGOU. L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994 d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.   
L'estudi d'impacte ambiental arreplega la descripció del medi natural, en el que s'ha inclòs climatologia, edafologia, geologia, hidrogeologia, flora, fauna, paisatge.   
L'explotació es localitza en una finca plana. Es localitza al SOE del municipi de Fuenterrobles. Segons la cartografia temàtica d'esta conselleria, el sòl on es localitza l'explotació correspon fisiogràficament a un relleu fortament ondulat. Litològicament es caracteritza per estar constituïda per llims, graves i cantells. La vegetació correspon a cultius de secà, predominantment vid. La naturalesa de les parcel·les limítrofs és semblant a l'ocupada per l'explotació. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és alta. El risc d'erosió actual és molt davall (pèrdua de 0-7 Tm/hi ha/any) i el de l'erosió potencial és baixa (pèrdua de 7-15 Tm/hi ha/any). No hi ha risc de lliscament ni d'inundació.  
  
No hi ha afecció a via pecuària catalogada en el terme municipal.  
  
Segons la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exercix l'activitat es localitza en un sòl amb una elevada vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, per la qual cosa hauran d'extremar-se les mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escolament superficial o percolació de purins en la pròpia explotació, devent a més extremar les precaucions a l'hora d'utilitzar els purins a Camporrobles i Fuenterrobles en sòls amb alta vulnerabilitat a la contaminació per nitrats, ajustant-se a les dosis que el cultiu requerisca (tenint en compte la reserva de nitrogen orgànic que després de cada aplicació quedarà en el sòl, com a factor limitant per a calcular la dosi òptima d'abonat), respectant a més les dates d'abonat que no coincidisquen amb les èpoques de pluges.  
La zona on s'exercix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, ja que s'ubica en un entorn amb un grau de naturalitat escàs, sent els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte:  
-L'aire, per emissió d'olors degut als processos anaerobis associats als residus generats (purins i cadàvers).  
-Les aigües superficials i subsuperficials, per lixiviació de purins o percolació del mateix associada a una incorrecta gestió del pur en la pròpia explotació o bé durant la seua utilització com adob orgànic.  
  
-El sòl, per alteració de les seues propietats físiques, químiques i biològiques associades a una incorrecta gestió del pur en la seua utilització com adob orgànic.  
La identificació i valoració d'impactes, s'ha realitzat a partir de matrius causa-efecte. De la identificació d'impacte arreplegada en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar per a la fase de funcionament:  
  
-L'impacte sobre les aigües superficials i subterrànies per contaminació associada a una incorrecta aplicació del pur, o per abocaments incontrolats de qualsevol tipus de residus.  
-L'impacte sobre el sòl per contaminació associada a possibles filtracions dels purins acumulats en les noves naus o per incorrecta gestió del pur en camp.  
-L'impacte sobre l'aire, per contaminació física per emissió de partícules sòlides en suspensió; o per contaminació química, per emissió de gasos que generen olors i contribuïxen a este efecte hivernacle (per la generació de purins i presència d'animals).  
No es preveu impactes negatius d'elevada magnitud i es valora l'impacte global del projecte com a positiu.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Entre les mesures correctores arreplegades en l'estudi d'impacte ambiental s'inclou les següents:  
-En la fase de funcionament:  
-Es mantindrà una correcta ventilació de les naus per a evitar concentració de gasos nocius en l'interior.  
-Per a evitar l'entrada de vectors de malalties en les naus, es disposarà de tela ocellaire en les finestres.   
-Per a establir barreres sanitàries es disposarà de tanca metàl·lica perimetral a l'explotació.  
-Per a la desinfecció dels vehicles que accedixen a l'explotació s'utilitza sistema a pressió a base de motxilla amb desinfectant.  
-S'aplicarà activador biològic degradador de purins i desodorant en fosses de purins per a evitar males olors en les naus. Este tractament també millorarà les propietats del pur com a abonament.  
-S'utilitzarà el pur com adob orgànic en camps de cultiu, no sobrepassant els 170 kg N/ha i any, tal com establix el Reial Decret 261/1996 de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra nitrats procedents de fonts agràries.  
-S'aplicarà el pur en condicions climàtiques favorables, la distribució serà uniforme i homogènia sobre el terreny sempre de superfície agrícola productiva.  
-Els cadàvers s'arreplegaran en contenidors homologats per a ser retirats per empresa gestora autoritzada a este efecte.  
La superfície agrícola localitzada en parcel·les del terme municipal de Mira (196,63 ha), província de Conca, on es declara aplicar part del pur, hauran de substituir-se per superfície equivalent localitzada en esta comunitat autònoma, ja que es disposa de legislació sectorial pròpia que condiciona l'autorització de l'activitat en esta comunitat autònoma, corresponent a més el control de l'activitat (inclòs la gestió del pur), a l'administració pròpia del territori on es localitza l'activitat. Pel que haurà d'augmentar-se la superfície agrícola disponible en 62,78 ha.  
  
La capacitat real de l'explotació no respecta la normativa de benestar animal vigent, ja que per a esta orientació de porcí, i segons el Reial Decret 1135/2002, de 31 d'octubre, relatiu a les normes mínimes per a protecció de porcs, la capacitat màxima disponible en l'explotació seria de 4.596 porcs d'engreix, per la qual cosa haurà d'ajustar-se la capacitat real al nombre d'animals per cicle.  
Atenent a les característiques del mig i de l'activitat, esta es considera viable des del punt de vista mediambiental, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental i es complemente amb l'adopció dels condicionants arreplegats en esta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, Annex I apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'explotació porcina d'engreix, situada en el polígon 8, parcel·la 63, del terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per Mocaher, SAL, sempre que el mateix es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Previ a la obtenció de l'autorització ambiental integrada, haurà d'obtindre informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, en relació a la capacitat real de l'explotació i el nombre d'animals a engreixar per cicle, de manera que es respecte la superfície mínima permesa per a porcs d'engreix des dels 20 fins als 100 kg de pes viu, segons el Reial Decret 1135/2002, de 31 d'octubre, relatiu a les normes mínimes per a la protecció de porcs. Deurà així mateix modificar el REGA.  
- Previ a la obtenció de l'autorització ambiental integrada, el promotor haurà de justificar la substitució de la superfície agrícola localitzada en parcel·les del terme municipal de Mira (Conca), per una altra equivalent a la província de València, a una distància prudencial de l'explotació, de manera que siga viable econòmicament la utilització de pur com adob orgànic, justificant disposar de superfície agrícola suficient per a no sobrepassar els 170 kg N/ha. i any, tal com establix el Reial Decret 261/1996 de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda pel nitrats procedents de fonts agràries. En cas d'optar per mantindre la superfície agrícola justificada en el terme municipal de Mira (Conca), haurà d'obtindre's informe favorable de l'òrgan amb competència ambiental d'eixa comunitat, que avale la realització de la dita aplicació.  
- A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, haurà de regularitzar-se l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
  
- Haurà de justificar disposar de solera de formigó impermeabilitzada annexa a la bassa de separació de fases, amb murs que impedisquen que vesse i lleugera pendent que canalitze els lixiviats a pouet, de manera que puga emmagatzemar-se la fracció sòlida fins a la seua retirada de l'explotació.   
- Haurà de justificar la correcta impermeabilització interior de les basses de purins.  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. Es deurà, preferentment, soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
- Basant-se en el Reial Decret 324/00 d'Ordenació de les Explotacions Porcines, haurà de respectar-se com a distància mínima, en la distribució de fem sobre el terreny, la de 100 m, respecte a altres explotacions del grup primer, i 200 m, respecte a les explotacions incloses en la resta dels grups definits en l'article 3.B) del Reial Decret 324/00 i als nuclis urbans. En relació amb els cursos d'aigua, es respectarà el que establix el Reglament de domini Públic Hidràulic, que desplega els títols preliminars, I, IV, i VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, i el que disposen els diferents plans hidrològics de conca.  
-Haurà de disposar d'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relació la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
-Es comunicarà a esta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 11 de desembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
«Declaració d'Impacte Ambiental  
Expedient: 326/08-AIA.  
Títol: Explotació avícola d'engreix.  
Promotor: Faustino Pozuelo Ferriz.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Camporrobles.  
Objecte del projecte: obtindre la llicència ambiental per a iniciar l'activitat d'avicultura d'engreix.  
Localització: partida La Casa Nova, polígon 13, parcel·la 72, del terme municipal de Camporrobles (València).  
Descripció del projecte  
1. descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre la llicència ambiental per a una activitat avícola d'engreix, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, seran:   
L'activitat consistirà en l'engreix de pollastres sobre llit de jaç fins a aconseguir els 2 kg de pes viu, moment en què es destinaran a escorxador. Es realitzarà 5-6 cicles/any, i es realitza el buit sanitari després de cada cicle d'engreix. L'explotació disposarà d'una capacitat per a 75.000 animals, que no superarà els 38 kg pes viu/m², tal com establix el Reial Decret 1084/2005, de 16 de setembre, d'ordenació de l'avicultura de carn.   
La finca ocupa una superfície de 29.692 m². La superfície construïda correspondrà a dos naus de 1.705,44 m², local tècnic adossat de 13,28 m² i capacitat per a 37.500 pollastres cada una. Es construirà un edifici destinat a magatzem-oficines, de 200 m².  
S'estima que les necessitats anuals d'aigua potable en l'explotació ascendiran a 4.312,50 m³/any, que procedirà de pou propi (s'ha sol·licitat la concessió a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a un volum inferior a 7.000 m³/any).  
La gallinassa generada s'estima en 1.012,50 Tm/any, que serà retirada després de cada cicle d'engreix. Cada nau disposarà en l'extrem posterior amb un femer impermeable i estanc de 231 m², i amb pendent fins una arqueta d'arreplega de lixiviats, femers que únicament seran utilitzats en el cas que no se sincronitze la retirada de la gallinassa i l'inici del període de buit sanitari.  
Els cadàvers generats seran retirats per empresa gestora autoritzada a este efecte.  
Les aigües residuals domèstiques procedents de les instal·lacions sanitàries de la neteja s'emmagatzemaran en un depòsit estanc on s'arreplegaran i emmagatzemaran, passant a ser retirades per empresa gestora autoritzada, per a la qual cosa se sol·licitarà la corresponent autorització.  
Com a mesures higienicosanitàries, s'inclou dotar a l'explotació de tanca perimetral, tela ocellaire en les finestres per a evitar l'entrada de vectors, sistema a pressió per a la desinfecció dels vehicles que accedixen a l'explotació, pediluvis a l'entrada de les naus.   
L'explotació es localitzarà a uns 4.000 metres del terme municipal de Camporrobles (València).  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient. L'expedient s'inicia en data 14 d'octubre de 2008, amb la remissió per l'Ajuntament de Camporrobles del projecte, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat per mitjà de la publicació en el BOP núm. 208 d'1 de setembre de 2008, en el tauler d'edictes municipal i notificat als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
Els informes inclosos en l'expedient s'arrepleguen a continuació:  
  
- Informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, d'acord amb el que establix la Llei 10/2004, de 9 de desembre de la Generalitat Valenciana, de Sòl No Urbanitzable.  
- Informe favorable de compatibilitat urbanística municipal.  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic industrial municipal.  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.  
- Informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, relatiu a l'autorització de la prospecció arqueològica.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normes subsidiàries municipals. L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/ 94 d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes. L'estudi d'impacte ambiental arreplega la descripció del medi natural, en el que s'ha inclòs climatologia, edafologia, geologia, hidrogeologia, flora, fauna, paisatge.   
L'explotació es localitzarà en una parcel·la pràcticament plana, dedicada al cultiu de cereal. La parcel·la es localitza al S del terme municipal, afrontant pel E amb el terme municipal de Fuenterrobles, inserix en una zona agrícola de secà. Segons la cartografia temàtica d'esta conselleria, està ubicada en una zona de fisiografia fortament ondulada. Litològicament es caracteritza per estar constituïda per llims i argiles. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és alta. El risc d'erosió actual és molt davall (pèrdua de 0-7 Tm/ha/any) i el de l'erosió potencial és davall (pèrdua de 7-15 Tm/ha/any). No hi ha risc de lliscament ni d'inundació.  
No hi ha afecció a via pecuària catalogada en el terme municipal.  
  
La zona on s'exercix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, ja que s'ubica en un entorn amb un grau de naturalitat escàs, sent els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte:  
L'aire, per contaminació física (emissió de partícules sòlides en suspensió)o contaminació química (emissió de gasos associats a la descomposició que puga patir la matèria orgànica i vehicles).  
Les aigües superficials i subsuperficials, per alteracions com a conseqüència de la presència de materials solts fàcilment erosionables, lixiviació del fem o pur i abocaments incontrolats de qualsevol tipus de residus.  
El sòl, per alteració de les seues propietats físiques, químiques i biològiques, amb l'aparició de processos de compactació, erosió, pèrdua de permeabilitat, etc., que tenen lloc durant la fase d'obres.  
La descripció de les accions del projecte susceptibles d'impactar sobre el medi ambient s'han referit tant a la fase de construcció com a la de funcionament.  
La identificació i valoració d'impactes, s'ha realitzat a partir de matrius causa-efecte. De la identificació d'impactes arreplegada en l'estudi d'impacte ambiental, es conclou que no es preveu impactes negatius d'elevada magnitud, i es valora l'impacte final del projecte com a positiu.  
1. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Entre les mesures correctores arreplegades en l'estudi d'impacte ambiental s'inclou les següents:  
-En la fase de funcionament:  
Es mantindrà una correcta ventilació de les naus per a evitar concentració de gasos nocius en l'interior.  
Per a evitar l'entrada de vectors de malalties en les naus, es disposarà de tela metàl·lica tipus ocellaire en les finestres.   
Per a establir barreres sanitàries es disposarà de tanca metàl·lica perimetral a l'explotació.  
Per a la desinfecció dels vehicles que accedixen a l'explotació s'utilitza sistema a pressió a base de motxilla amb desinfectant.  
Els cadàvers s'arreplegaran en contenidors homologats per a ser retirats per empresa gestora autoritzada a este efecte.  
Cada una de les naus tindrà interiorment una solera de formigó hidròfug estanca i impermeable que evitarà qualsevol infiltració al sòl.  
  
Es disposarà de femer en cada nau, construïts amb solera de formigó, impermeables i estancs, amb pendent cap a arqueta de lixiviats.  
  
S'ha valorat econòmicament el cost de l'aplicació de les mesures correctores.  
Atenent a les característiques del medi i de l'activitat, esta es considera viable des del punt de vista mediambiental, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental i es complemente amb l'adopció dels condicionants arreplegats en esta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la declaració d'impacte ambiental següent.  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'activitat avícola d'engreix, localitzada en el polígon 13 parcel·la 72, del terme municipal de Camporrobles (València), promogut per Faustino Pozuelo Férriz, sempre que el mateix es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Tal com establix l'article 55 de la Llei 6/2003 de Ramaderia de la Comunitat Valenciana l'explotació haurà de disposar de femer estanc, amb capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans del seu aprofitament posterior, havent de disposar de pou de recollida dels possibles lixiviats que pogueren generar-se en el muntó.  
  
- A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, haurà de regularitzar-se l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
  
- Haurà de disposar d'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relació la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Es comunicarà a esta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el destí dels residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 15 de desembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
«Declaració d'Impacte Ambiental  
Expedient: 221/08 - AIA.  
Promotor: Promotora d'Indústries Ceràmiques SL (PROINCER, SL).  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Objecte del projecte: sol·licitud de l'autorització ambiental integrada per a la fabricació de rajoles, termoargila, bresques, bresques acústics i blocs per a revestir.  
Localització: parcel·les 23, 24, 25 i 26 del polígon 177 del Municipi d'Elx (Alacant).  
Ref. òrgan substantiu: 024/07 IPPC sclco/PTO.  
Descripció del projecte  
Característiques   
Les instal·lacions se situen en el Paratge de Carrús, P.1 núm. 218 en el Municipi d'Elx (Alacant).   
Les instal·lacions fabriquen rajoles, termoargila, bresques, bresques acústics i blocs per a revestir des de l'any 1965. L'any 1999 van canviar de propietari i en elles es van realitzar modificacions en els processos que van comportar un augment de la capacitat de producció del 17%. En la fàbrica treballen actualment 37 empleats en tres torns de 8 hores.  
  
L'any 2004 va produir 120.734 tones de productes i la seua capacitat de producció actual és de 642 tones diàries. Per superar les 75 tones diàries, està sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, perquè l'actuació està catalogada en l'annex I, Grup 4, lletra «l» del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes. Per idèntica raó, l'actuació també està sotmesa a autorització ambiental integrada, segons el Grup 3.5 de l'annex I de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació.  
  
La producció augmentarà amb la posada en marxa de la nova maquinària i la modificació del forn, situant-se en les 750 tones diàries.  
  
D'acord amb el certificat de l'Ajuntament d'Elx, el sòl on s'ubiquen les instal·lacions de PROINCER, SL, està classificat com no urbanitzable i qualificat amb la clau 51: sòl comú general.   
Les matèries primeres que intervenen en el procés són: principalment argiles, aigua i embalatges; en menor quantia intervé el coc de petroli.  
L'any 2004 es van consumir 146.694 tones de matèries primeres, l'any 2008 es preveu que ascendisquen a 305.273 tones, per augmentar la capacitat de producció. Es consumixen unes 638 tones de coc de petroli a l'any.  
Les instal·lacions disposen de quatre motors de 0,985 kwe cada u, alimentats per gas natural, subministren els gasos de combustió al preforn i a l'assecador així com la calor de l'aigua de refrigeració; a més proporcionen energia elèctrica a les instal·lacions i cedixen la sobrant a la xarxa de distribució.   
El consum anual de gas natural és d'uns 93.995.262 kwh, una vegada instal·lada la maquinària nova i modificat el forn es preveu que el consum anual passe a ser d'uns 193.688.889 kwh.   
L'energia elèctrica procedix de la generació pròpia i de la xarxa de subministrament, durant l'any 2004 es van importar de la xarxa de subministrament 1.032.054 kwh, es van exportar 8.810.738 kwh i es van consumir 7.286.256 kwh. Es preveu que l'any 2008 s'incremente el consum fins als 7.650.569 kwh L'aigua es consumix en la pastadora, la caldera de vapor i el mullador; procedix de la xarxa municipal de distribució i també de la pluja arreplegada de la coberta. L'any 2004 es van consumir 21.539 m³, des de l'any 2007 es va reduir el consum perquè ja no es mullen les peces cuites. L'any 2008 es preveu que el consum siga d'uns 20.800 m³, de cada tona produïda consumix uns 83 litres d'aigua.  
Les aigües residuals domèstiques es generen en les neteges i vestuaris, s'envien a la depuradora i passen a continuació a una fossa sèptica situada enfront de l'entrada del menjador, l'efluent depurat s'infiltra en el terreny.   
Les instal·lacions no empren aigua per a la seua neteja.  
Procés de fabricació  
El procés industrial per a la fabricació de rajoles i blocs per a revestir consta de diverses operacions, que citades en l'orde en què s'executen són les següents: emmagatzematge de les argiles, mescla, mòlta, mòlta del coc de petroli, pastat, extrusió, assecat, cuita i empaquetatge.  
  
Les diferents argiles es mesclen en les proporcions adequades i se'ls incorporen les peces cuites defectuoses per a la seua valoració. Les argiles s'esmicolen prèviament en la màquina esmicoladora i després passen pels molins de martells, les partícules de les argiles es reduïxen a una certa grandària pel que han de circular en circuit tancat amb una garbella, l'argila granoclassificada s'emmagatzema en una tremuja. El coc de petroli s'emmagatzema prèviament en una tremuja i s'envia posteriorment a un molí per a triturar-ho.   
L'argila calibrada es mescla amb el coc de petroli en les pastadores, on se li afig aigua líquida i vapor d'aigua, per a obtindre una massa amb les característiques plàstiques adequades que passe per la màquina extrusora sense trencar-se.   
La massa argilosa passa per la màquina extrusora que li dóna una forma predeterminada, després es tallen a les dimensions adequades i s'obtenen les rajoles crues, que passen per les estanteries d'un assecador tipus «anjou» i allí perden la humitat. L'aire calent que circula per l'assecador prové del refredament de les peces del forn túnel, dels gasos de la planta de cogeneració i, en cas necessari, dels gasos originats per dos cremadors de gas natural.  
Les rajoles seques s'apilen en les vagonetes per a entrar al preforn túnel i passen a continuació pel forn túnel, on s'arriba a temperatures de fins a 900 ºc.  
Una vegada fredes les rajoles es realitza el seu control de qualitat, el seu desapilat, paletitzat i embalat. Els productes s'emmagatzemen en el pati exterior fins a la seua expedició als clients.  
Residus   
PROINCER, SL, és un xicotet productor de residus tòxics i perillosos registrat amb el número 03-10645.  
Els rebutjos que genera són els següents: draps contaminats, filtres d'oli, envasos contaminats, bateries usades, olis usats, peretes i tubs fluorescents.  
Els residus no perillosos que produïx estan constituïts per fusta, ferros i metalls, cartutxos de toner i tinta usats, plàstics, paper, cartó, pneumàtics usats i residus inerts en estat sòlid.  
Alternatives mediambientals  
Per tractar-se d'una fàbrica establida i en funcionament des de fa anys, no és procedent analitzar les alternatives mediambientals de l'emplaçament actual.  
El titular fabrica els seus productes amb les millors tècniques disponibles, per la qual cosa tampoc es plantegen alternatives a este aspecte.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
En data 2 de juliol de 2008, l'Àrea de Qualitat Ambiental remitent el certificat del tràmit d'informació pública de l'expedient i adjunta una còpia de les al·legacions produïdes, al mateix temps que sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental del projecte.  
2. Informació pública  
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5706, de 19 de febrer de 2008; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, es van presentar al·legacions.  
3. Resum de les al·legacions  
Al·legacions de Jaime Carlos Domínguez Vidal  
Jaime Carlos Domínguez Vidal, amb DNI 21971984, domiciliat en la partida de Carrús d'Elx, com a president de l'Asociación de Vecinos de Carrús Norte-Camino del Pantano, amb NIF G53638474 i també com a interessat i afectat per l'actuació sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, formula les al·legacions següents:  
3.1. El Jutjat número 1 del Contenciós d'Elx va dictar sentència el 25 d'octubre de 2006 en la que estima el recurs formulat per l'associació de veïns i resol revocar la llicència de funcionament atorgada per l'Ajuntament d'Elx a PROINCER, SL, mitjançant Decret de 15 de juliol de 2003, per incomplir la normativa sobre sorolls i no haver obtingut el certificat final d'obres per a l'edificació d'esta indústria, que eren els dos condicionants impostos a la concessió de l'esmentada llicència.  
  
Per tindre una sentència judicial que revoca la llicència esmentada, se sol·licita que es denegue l'autorització ambiental integrada, perquè es basaria en una llicència inexistent; a més l'article 103.4 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, establix: «Seran nuls de ple dret els actes i disposicions contradictòries dels pronunciaments de les sentències, que es dicten amb la finalitat d'eludir el seu compliment».  
3.2. L'article 25 del Decret 127/2006, pel qual es desplega la Llei 2/2006 de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, establix que a la sol·licitud d'autorització ambiental integrada haurà d'acompanyar-se, entre altres documents, l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament d'Elx, o còpia de la sol·licitud del mateix, però el dit informe no consta.   
L'informe de compatibilitat urbanística ha de ser negatiu, perquè el PGOU d'Elx qualifica els terrenys on s'ubica la indústria com a sòl no urbanitzable, clau 51; per tant és una activitat incompatible amb el planejament.  
La documentació aportada dins de l'annex I de l'Estudi d'Impacte Ambiental no reunix els requisits legals per a ser un informe de compatibilitat urbanística, perquè és només un trasllat d'un informe de l'arquitecte municipal de data 11 de novembre de 2005; en el seu conjunt no reunix els requisits exigits per l'article 24.3 i 5 del Decret 127/06, de 15 de setembre, pel qual es desplega la Llei 2/2006, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental. L'informe no està actualitzat, no consta la seua sol·licitud, no aporta cap pla referent al PGOU (article 24, apartat 3.a), no establix els usos urbanístics admesos (article 24, apartat 3.c), les modificacions del planejament que puguen existir (article 24, apartat 3.d) i no consta valoració dels requisits establits per la Llei 10/2004 (article 24.5).  
En l'expedient consta que el mateix Ajuntament d'Elx li requerix a PROINCER, SL, dins del termini de 10 dies, l'aportació de l'informe de compatibilitat urbanística amb data actualitzada, de la qual cosa es desprén que a hores d'ara no s'hi aporta.  
A hores d'ara, l'activitat, les obres i la mercantil no han obtingut la declaració d'interés comunitari (DES). La falta d'este requisit fa decaure tota compatibilitat urbanística. Aporta l'admissió a tràmit, però no la resolució de l'expedient ja que no consta aportada la DIC.  
  
3.3. Les auditories acústiques són de data molt anterior a la sol·licitud de l'autorització ambiental integrada, es remunten al 6 de maig de 2005. Jaime Carlos Domínguez Vidal considera que els nivells de soroll exterior superen els permesos per a vivendes unifamiliars, en molts punts se superen els 40 db(A). Les auditories estan incompletes i les seues valoracions no poden ser tingudes en compte pel fet que com diu la mateixa societat (per mitjà d'un escrit remés a esta conselleria en data 17 de desembre de 2007), «el procediment de mesura no s'ajusta a l'establit en el Decret 266/2004».  
3.4. (Es reproduïx textualment el seu contingut).  
«Esta part finalment vol cridar l'atenció d'esta conselleria en el present cas, i això pel fet que en l'esmentat expedient, que la mercantil sol·licitant, en el resum de la sol·licitud o projecte, vol mostrar com a procediment d'unificació de les llicències mediambientals que recauen sobre la indústria que es vol desenrotllar, no es perseguix la dita finalitat, sinó que es vol utilitzar la present per a incomplir la sentència dictada pel Jutjat del Contenciós número 1 d'Elx i de 25 d'octubre de 2006, per la qual es revoca la llicència d'activitat concedida el 15 de juny de 2003, sent nul·la qualsevol resolució quant a la concessió de llicència per a ampliació de l'activitat, i això pel fet que sense l'esmentada ampliació la mercantil no té llicència d'activitat o obertura.  
Veiem com a esta voluntat s'albira a l'hora de l'aportació de les llicències de funcionament que diu tindre concedides la mercantil. S'aporta una llicència concedida a Cerámicas Vinalopó, SA, sense cap identitat amb la mercantil que sol·licita hui l'autorització ambiental integrada. Igualment s'aporta la llicència d'instal·lació (esta incipient, provisional i condicionada).  
Però res diu o menciona de la llicència d'activitat, esta última concedida el 15 de juliol de 2003, que va sorgir condicionada i que va ser posteriorment revocada per la sentència ja referenciada anteriorment».  
  
Per tot l'anterior, sol·licita d'esta conselleria es tinga per presentat el present escrit, ho admeta i tinga per efectuades en temps i forma les presents al·legacions en oposició a la concessió de l'autorització ambiental integrada i a qualsevol llicència d'ampliació a què puga habilitar, i després dels tràmits legals oportuns es procedisca a la denegació de l'autorització.   
L'al·legant remitent una còpia de la sentència núm. 262 06/del Jutjat del Contenciós Administratiu núm. 1 d'Elx, la fallada de la qual es transcriu a continuació:  
«S'estima el present recurs contenciós administratiu número 156/05, interposat pel lletrat Antonio García García, en nom i representació de l'Asociación de Vecinos Partida Carrús Norte-Camino Pantano, contra la resolució dictada per l'Ajuntament d'Elx, en l'expedient de llicència d'obertura número 529/98, dictada el 27 de gener de 2005, per la qual s'acorda no revocar la llicència de 15.07.2003, i prohibir el funcionament de l'activitat en horari nocturn de 22 h a 8 h que realitza la mercantil Promotora de Industrias Cerámicas, SL, declara nul el Decret de 27.01.2005 en el concret extrem objecte d'actuacions, de sí revocar la llicència de data 15 de juliol de 2003; no s'efectua expressa imposició de costes.  
Notifiqueu la present resolució a les parts, feu-los saber que en contra es pot interposar recurs d'apel·lació davant este Jutjat i per a la seua resolució per la Sala Contenciosa Administratiu del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de quinze dies des de la seua notificació.  
Esta és la meua sentència, que pronuncie, mane i firme».  
4. Peticions d'informació o documentació complementària. L'autoritat administrativa substantiva va sol·licitar a l'Àrea de Qualitat Ambiental l'informe d'idoneïtat de la documentació remesa pel promotor, el promotor ha aportat posteriorment la documentació complementària que cobrix els aspectes previstos en el dit informe d'idoneïtat.  
  
Informes sectorials   
No s'han sol·licitat.  
Afeccions legals mediambientals. D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, el projecte no presenta afeccions legals sobre ens mediambientals protegits per la legislació vigent.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de forma important pel projecte de l'activitat  
Els productes que fabrica PROINCER, SL, consumixen quantitats importants d'energia i generen emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera. Durant la seua fabricació també es produïxen residus, vibracions i contaminació acústica.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
Segons la documentació que hi ha en l'expedient de l'Ajuntament d'Elx, l'activitat és compatible amb el planejament urbanístic, sempre que s'obtinga la preceptiva declaració d'interés comunitari (DIC). El promotor ha aportat còpia de la resolució d'admissió a tràmit de l'esmentada declaració, amb data 18 de setembre de 2006, però no hi ha remés la DIC.  
Els residus perillosos se segreguen i agrupen pròxims a l'origen, s'emmagatzemen sota una coberta en bidons i envasos de plàstic etiquetatges; el recinte posseïx una solera impermeable i els residus es disposen sobre cubetes de seguretat i són arreplegats per gestors autoritzats abans de sis mesos.  
Les arreplegues de les argiles es troben cobertes, però no estan tancades lateralment i necessiten reparar-se.   
Les emissions atmosfèriques canalitzades de gasos i partícules es produïxen en la caldera, assecador, preforn, forn i filtre de mànegues. S'originen principalment a partir de la combustió del gas natural i en menor quantia amb la combustió del coc de petroli.   
Les últimes auditories de les emissions atmosfèriques canalitzades han sigut realitzades per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental, daten dels dies 20 i 21 de juliol de 2006 i 22 de març de 2007 i certifiquen que les emissions de la caldera, preforn, forn i assecador complixen amb els valors límit per als diferents contaminants avaluats, prenent com a referència els límits fixats en l'apartat 27 de l'annex IV, del Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desplega la Llei 38/1972, de 22 de Desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
  
Com a mesura preventiva del programa de vigilància ambiental, PROINCER, SL, es compromet a realitzar una inspecció anual dels filtres de mànegues.  
El promotor no ha aportat cap còpia del Llibre oficial de Registre per a Activitats Potencialment Contaminants, segons establix l'article 33 i el model de l'annex lV, de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial.  
Les immissions atmosfèriques van ser auditades per última vegada durant els mesos de maig i juny de 2004, es van adoptar els valors límit establits pel Reial Decret 1613/1985, d'1 d'agost, pel qual es modifiquen parcialment el Decret 833/1975, de 6 de febrer, i s'establixen noves normes de qualitat de l'aire pel que fa a contaminació per diòxid de sofre i partícules. Els valors registrats són inferiors als valors límit definits per la dita norma legal.  
Cada un dels tres molins disposa d'un filtre de mànegues, que descàrrega en una tremuja interior, la qual es buida periòdicament. L'esmiscoladora es troba dins dels arreplegues, davall de la reixeta de descàrrega i posseïx una presa d'aspiració.  
Les ximeneres posseïxen ventilació forçada i silenciadors.   
L'aire calent que ix després de refrigerar el forn es recupera per a l'assecat de les rajoles. Els gasos que expel·lixen els turbogeneradors intercanvien la seua calor en el forn i en l'assecador.  
La persona promotora remet una còpia del certificat final d'obra de la instal·lació per a subministrament de combustible a vehicles (IP-04) dels tipus gasoil A i gasoil B.   
L'Ajuntament d'Elx establix en la llicència municipal d'activitat, que els nivells acústics de recepció externs no han de sobrepassar els 50 db (A) dia, ni els 43,8 db (A) nit.  
Les emissions acústiques diürnes i nocturnes mesures per última vegada el 13 de maig i el 27 de desembre de 2004 per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental, no sobrepassen els nivells de recepció externs dictaminats per les Ordenances de l'Ajuntament d'Elx per a zones residencials, els límits de les quals són 50 db(A) en horari diürn i 40 db(A) en horari nocturn.  
PROINCER, SL, es compromet a realitzar una anàlisi anual dels nivells acústics de recepció extern.  
Les rajoles cuites que no passen el control de qualitat es revaloren en les instal·lacions fent-los passar pels molins.  
El promotor es troba tramitant amb la Confederació Hidrogràfica del Xúquer l'autorització per a abocar al terreny l'efluent depurat de les aigües residuals domèstiques.  
Els llots procedents de la depuració de les aigües residuals domèstiques s'arrepleguen amb camió cisterna i s'aboquen a l'EDAR d'Elx (Algorós), el promotor disposa de l'autorització de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a este efecte.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu en l'annex I, grup 4, lletra «l», del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell; segons es desprén de l'Article 3.1, del citat Reial Decret Legislatiu 1/2008.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent.  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de les autoritzacions administratives que li siguen preceptives, el Projecte Bàsic de la societat PROINCER, SL, per a la fabricació de rajoles, termoargila, bresques, bresques acústiques i blocs per a revestir, a fi d'obtindre la corresponent Autorització Ambiental Integrada; sempre que que el projecte es desenrotlle segons la documentació presentada i les prescripcions que s'assenyalen a continuació:  
1. El sentit d'esta declaració queda condicionat que PROINCER, SL, obtinga la declaració d'interés comunitari favorable i l'informe de compatibilitat urbanística.  
2. PROINCER, SL, ha de reparar les parets exteriors de les naus on emmagatzema les matèries primeres, a més, en les entrades instal·larà cortines o un altre sistema equivalent per a evitar les emissions de partícules a l'exterior.   
3. L'interior de les naus on emmagatzema les matèries primeres posseirà preses d'aspiració connectades a un filtre depurador de característiques adequades. Les preses es distribuiran de manera que es capten eficientment les emissions de partícules a l'atmosfera del local.  
4. El promotor anotarà en el Llibre de Registre d'Emissions, les mesures registrades en cada un dels focus emissors de contaminants, segons el model que apareix en l'annex IV de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental.   
No es depositaran argiles i coc de petroli en l'exterior de les instal·lacions.  
Hi ha un abocament adjacent a l'esplanada on s'emmagatzemen els productes acabats (en el sud-est de les instal·lacions), el qual està parcialment colonitzat per vegetació. Estos residus s'enviaran a un abocador en un termini màxim de 6 mesos, comptats a partir de la data de l'atorgament de l'autorització ambiental integrada.   
Una vegada conclosos els treballs esmentats, el promotor remetrà a la Direcció General per al Canvi Climàtic un xicotet informe i un reportatge fotogràfic d'eixa zona.  
S'evitarà en tot moment formar abocaments de residus.  
La ceràmica rebutjada per la seua mala qualitat serà valorada en les instal·lacions, tal com assevera PROINCER, SL, en l'apartat 4.5 del «Procediment per a la Gestió dels Residus», document intern que ha sigut adjuntat a la memòria del projecte bàsic.   
Els residus de ferralla es concentraran en els llocs oportuns, però no contindran altres materials rebutjats com ara restes de bandes transportadores, palés, etc.  
Les esplanades i vials que rodegen les naus es mantindran nets de partícules.  
Una vegada concedida l'autorització ambiental integrada, PROINCER, SL, mesurarà els nivells acústics de recepció externs en el menor termini possible, la data del qual límit determinarà l'òrgan substantiu. Sense perjuí que l'esmentat organisme ordene una freqüència major, el promotor mesurarà els dits nivells acústics almenys cada 5 anys, els quals no superaran els 50 db (A) de dia, ni els 40 db (A) de nit.  
Els camions hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella, a l'entrada i eixida de la fàbrica.  
  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 12 de desembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.»  
  
València, 30 maig de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6844, del 21-08-2012 (2012/8052)

RESOLUCIÓN de 30 mayo de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Sant Joan de Moró, Orihuela, Fuenterrobles, Camporrobles y Elche. Expediente número 89/2007 AIA y otros.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6844

Fecha DOGV
:   21-08-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/8052

CVE


Fecha del documento
:   30-05-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Orihuela](javascript:void(0))
    * [Elche](javascript:void(0))
    * [Sant Joan de Moró](javascript:void(0))
    * [Camporrobles](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 30 mayo de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Sant Joan de Moró, Orihuela, Fuenterrobles, Camporrobles y Elche. Expediente número 89/2007 AIA y otros. [2012/8052]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes; 89/2007 AIA Sant Joan de Moró; 150/2007 AIA Orihuela; 294/2008 AIA Fuenterrobles; 326/2008 AIA Camporrobles; 221/2008 AIA Elche.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Título: Explotación avícola de engorde.  
Promotor: Rosario María Peñarrocha Mateu.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Sant Joan de Moró.  
Expediente: 89/2007-AIA.  
Localización: polígono 9, parcela 77, Partida Serretes, término municipal de Sant Joan de Moró (Castellón).  
Descripción del proyecto  
La parcela tiene una superficie de 19.944 m².   
La explotación está compuesta por un edificio de una planta que ocupa una superficie de 1.800 m² y tiene una altura en cumbrera de 4,475 m. Dentro de esta nave se han habilitado tres zonas de 25 m² cada una que se dedica a almacén, vestuario y oficina.  
La capacidad de la explotación es de 30.000 plazas para broilers. El proceso productivo consiste en la recepción de pollitos de un día para su posterior cría y engorde hasta que alcanzan una masa de entre 1,9-2,1 kg, La duración aproximada del ciclo es de 50-52 días. Por lo que se estima que se podrá realizar una media anual de 5 a 6 ciclos de engorde.   
El promotor dispone de una concesión para la extracción de 1.662 m³ de agua en un pozo dentro de la parcela. Cuenta con un depósito de GLP de 10 m³ donde se almacena el gas del sistema de calefacción. Cuenta con abastecimiento eléctrico para el sistema de iluminación y el de ventilación.  
Las naves dispondrán de solera de hormigón hidrófugo. Sobre ésta se dispondrá una yacija para la cría de los animales.  
Se estima que se generarán 500 Tm/año de gallinaza que será retirada por una empresa externa tras cada ciclo de engorde. Los cadáveres que se generen en la explotación serán llevados hasta el centro de recogida.   
Para el almacenamiento de las aguas sanitarias se dispondrá de un depósito estanco y serán gestionadas a través de un gestor autorizado.   
La explotación contará con las siguientes infraestructuras sanitarias: vallado de tela metálica con una altura de 2 m, vado sanitario para la desinfección de vehículos en caso de que estos tengan que entrar en la explotación y telas pajareras en las ventanas.  
La distancia de la explotación al núcleo urbano es superior a 1 km.  
Información pública.   
La información pública se realizó con la publicación en el BOP de la provincia núm.24 de 25 de febrero de 2006, con la comunicación a los vecinos colindantes y la publicación de un edicto en el tablón municipal.  
Tramitación administrativa  
En fecha 24 de abril de 2007, desde la Dirección Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente se remite copia del proyecto y del estudio de impacto ambiental.  
En fecha 23 de octubre de 2007 se solicita la ampliación de la documentación presentada. Se requiere: el informe de compatibilidad urbanística, informe de la Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación de acuerdo con la Orden de 17 de octubre de 2005, informe sobre la afección al patrimonio, documentación referente a la información pública, documentación referente a la concesión de agua y aclaración sobre la capacidad real de la explotación. En fecha 1 de abril de 2008 se remite la documentación solicitada.  
Afecciones legales  
La parcela donde se ubica la actividad, según el planeamiento vigente PGOU del año 2004, tiene la calificación de suelo no urbanizable de protección agrícola donde las actividades agropecuarias están permitidas.  
La distancia al núcleo urbano de Sant Joan de Moró según la documentación remitida es de aproximadamente 1.000 m. Según la Ley 6/2003 de Ganadería de la Comunitat Valenciana la distancia mínima de 500 m de las explotaciones con respecto a núcleos urbanos se mantendrá en el caso de núcleos urbanos de entre 500 y 1.999 habitantes. En este caso según la documentación remitida, el municipio de Sant Joan de Moró cuenta con 1.930 habitantes.  
El municipio de Sant Joan de Moró está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.   
El acceso a la parcela se realiza a través de una vía pecuaria denominada Vereda del Tosal Blanco cuya anchura legal es de 20 m. Según la información disponible dicha vía no se encuentra amojonada ni deslindada.   
Por su ubicación, se deberán cumplir las normas de seguridad establecidas en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
Consideraciones ambientales  
La zona está antropizada y no presenta valores naturales importantes. La explotación se localiza sobre una ladera encontrándose la mayor parte transformada en bancales. Se trata de una zona agrícola heterogénea dedicada tanto al cultivo de secano como al regadío en la que se intercalan además zonas ocupadas por vegetación forestal. Existen viviendas aisladas y otras explotaciones ganaderas. Al norte de la parcela, junto al barranco de la Viuda, se localiza una actividad extractiva.   
La erosión potencial está valorado como baja (7-15 Tm/ha/año). La capacidad de uso del suelo es moderada. La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos está valorada como baja.   
Entre los factores ambientales que pueden verse afectados por el proyecto se ha incluido el aire, el suelo, el agua, la vegetación, la fauna, el paisaje y el medio socioeconómico.   
Con respecto a la gestión del estiércol. Se justifica que no es necesaria la instalación de un estercolero porque la gallinaza se retira de la explotación tras cada ciclo de engorde. Se considera que, ante la posibilidad de que no se pueda coordinar la finalización del ciclo con la recogida de la gallinaza por la empresa encargada, se deberá disponer dentro de la explotación de un estercolero para el almacenamiento temporal de la gallinaza. Éste deberá construirse con materiales que garanticen su impermeabilidad, será estanco y contará con una poceta para la recogida de lixiviados. Deberá estar dimensionado de acuerdo a las necesidades de almacenamiento de la explotación.  
Las aguas de limpieza de las naves son vertidas en la propia parcela. Dicha gestión está sujeta a autorización por parte del organismo de cuenca. Se deberá realizar una selección adecuada del producto desinfectante y emplear métodos eficaces de limpieza con los que se reduzca el volumen como los que se proponen en las guías de mejores técnicas disponibles para el sector.  
Entre las medidas a adoptadas para reducir las emisiones atmosféricas debidas al desarrollo de la actividad ganadera se incluye mantener las condiciones higiénicas en la explotación y el control la alimentación de los animales.  
El programa de vigilancia ambiental incluye el compromiso de presentar un informe anual sobre el desarrollo de la actividad, sobre la aplicación de las medidas de protección y corrección aplicadas, los controles realizados y sobre cualquier incidencia de carácter ambiental acaecido.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo ello, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental.  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación avícola que se ubica en la parcela 77 del polígono 9 del término municipal de Sant Joan de Moró (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, y demás documentación que constituye el expediente evaluado.  
1. Deberá obtenerse el informe vinculante de conformidad con la normativa de protección del Patrimonio Cultural, establecido en el artículo 11 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.   
2. Se deberán realizar las siguientes actuaciones:  
- Se deberá asegurar la estabilidad de los taludes generados en la fase de construcción de las naves. Se deberán aplicar medidas para evitar pérdidas de suelo.   
- Se deberá construir una zona para el almacenamiento temporal de la gallinaza. Se dimensionará de acuerdo a las necesidades de la explotación. Será impermeable y estanco. Se estudiará su ubicación dentro de la parcela y su diseño de manera que se minimicen las posibles molestias por olores a las viviendas cercanas.   
- Se dotará a la explotación de un apantallamiento vegetal. Se emplearán para ello especies vegetales autóctonas elegidas en función de su porte y frondosidad.   
Junto con la primera memoria que se presente en cumplimiento del programa de vigilancia ambiental se aportará documentación técnica en la que se informe sobre el cumplimiento de estos condicionantes.   
3. Todos los residuos que se generen en la explotación deberán ser almacenados y gestionados de forma adecuada conforme a su naturaleza y peligrosidad.   
4. Se deberá obtener la autorización del organismo de cuenca para el vertido de las aguas de limpieza en la parcela. Se realizará una selección de los productos desinfectantes. Se emplearán sistemas de limpieza que reduzcan el volumen de agua a consumir. En el caso que se realice otra gestión se deberá comunicar.   
5. Se comunicará cualquier variación que se produzca en tratamiento y destino de los residuos.  
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 19 de diciembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 150/2007-AIA.  
Promotor: Ayuntamiento de Orihuela.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Orihuela y Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante.  
Objeto proyecto: Modificación Puntual núm. 58 del Plan General de Orihuela.  
Localización: parcela 187, polígono 62 del término municipal de Orihuela, al oeste del casco urbano de San Bartolomé.  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es la reclasificación de 5.000 m² de suelo no urbanizable de regadío tradicional en suelo urbano de uso dotacional docente.  
Las determinaciones para este tipo de suelo en el vigente PGOU son en síntesis las siguientes:  
- Ocupación máxima: 60% sobre parcela.  
- Edificabilidad: 0,8 m²/m².  
- Núm. plantas: tres (PB+2P).  
- Altura máxima de cornisa: 12 m.  
La parcela se sitúa en el borde urbano de San Bartolomé, en una zona donde ya actualmente se localizan varios equipamientos dotacionales (colegio actual y polideportivo), y separada de ellos por calle que dispone de los siguientes servicios públicos: abastecimiento de agua potable, red de saneamiento y entronque a la red general y depuración, líneas telefónicas, líneas eléctricas y alumbrado público. El suministro de gas deberá ser realizado a depósito ubicado en la parcela, en el lugar que determine el proyecto de construcción, y abastecimiento mediante camiones cisterna.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 5 de julio de 2007 se remitió por la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria la documentación correspondiente al proyecto en cuestión que incluía como parte de él, el correspondiente estudio de impacto ambiental. Junto con el mismo se remitió documentación administrativa, destacándose la siguiente:   
- Certificación de información pública mediante su publicación en el DOGV núm. 5.140 de fecha 22 de noviembre de 2005 sin que se hayan producido alegaciones.  
- Informe del arquitecto municipal en el que se indica que en la documentación se había incluido erróneamente una parcela con destino a suelo dotacional deportivo que en la actualidad y en virtud del Proyecto de Homologación y Plan de Reforma Interior de la Unidad de Ejecución Residencial San Bartolomé cuenta ya con ese uso al contar con aprobación definitiva de 10 de diciembre de 2001.  
- Certificado de aprobación provisional del pleno de la corporación municipal de 28 de abril de 2006. En el mismo se indica que se han subsanado en los documentos el error antes referido en el informe del arquitecto municipal.  
Con fecha 16 de julio de 2007 se solicitaron informes al Servicio de Apoyo Técnico y al Servicio de Ordenación Territorial de esta Conselleria.  
Con fecha de 25 de julio de 2007 se efectuó requerimiento al promotor, Ayuntamiento, de ampliación de la documentación en una serie de puntos: informe favorable de la Conselleria de Cultura, justificar y acreditar disponibilidad de agua, evaluar paisaje, etc.  
Con fecha 22 de octubre de 2007 se remitió por el Área de Planificación del Territorio y el litoral informe favorable del Servicio de Ordenación Territorial. Se hace una síntesis de lo indicado en el mismo:  
- El municipio de Orihuela está incluido en el listado de municipios de elevado riesgo de inundación del Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), al ser inundable la mayor parte de su término. Dado que la parcela en cuestión está situada junto al casco urbano de San Bartolomé; podría justificarse su desarrollo frente a otras zonas, siempre que se garanticen unas condiciones mínimas de seguridad para las personas y los bienes (disposición adicional 2ª de la normativa del PATRICOVA).  
- Se informa favorablemente la actuación, debiendo a su vez cumplir las condiciones generales de adecuación de las edificaciones y las de adecuación adicional en zonas de riesgo (artículos 27 y 28 de la normativa del Patricova).  
Con fecha de entrada en esta Conselleria de 11 de noviembre de 2008 se remitió por la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria la siguiente documentación:  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Segura indicando lo siguiente:  
- La actuación urbanística no afecta a cauce alguno.  
Por otro lado comprobado que lo contemplado en la documentación remitida es concordante con los resultados del PATRICOVA, no hay nada que añadir con respecto al riesgo de inundación del sector.  
- En cuanto a las demandas hídricas generadas por el desarrollo previsto, se concluye que éstas son despreciables, por lo que no se encuentra objeción sobre este aspecto.  
- Escrito del concejal delegado de Ordenación del Territorio, Urbanismo, Parajes Naturales y Patrimonio del Ayuntamiento de Orihuela en el que indica que se ha remitido a la Conselleria de Cultura documentación relativa a la afección al patrimonio cultural para su informe.  
- Documentación de la prospección arqueológica, que como conclusión final establece, en síntesis, lo siguiente:  
- No existe ocupación antrópica de la zona hasta entrado el siglo XX. Sus características geomorfológicas dificultan el poblamiento.  
- La ocupación de la zona estaría relacionada con la explotación agropecuaria de la superficie, favorecida por la riqueza de la tierra, y quizás habría que buscar los orígenes de su aprovechamiento en el repartimento.  
- Estiman que no es necesaria la adopción de ninguna medida cautelar o preventiva, ante la inexistencia de ningún tipo de patrimonio, descartado a partir del análisis de la superficie del sector así como de las distintas fuentes documentales consultadas.  
Consideraciones ambientales  
1. La zona afectada por la actuación está constituida por materiales cuaternarios, limos, es llana y situada junto al casco urbano de San Bartolomé en el término municipal de Orihuela. Es una zona agrícola de regadío.  
2. En la parcela existe ejemplar arbóreo de cierto porte. Considerándose que en la medida de lo posible debe intentar integrarse en la actuación.  
Del mismo no se aporta información en el estudio, considerándose que en cualquier caso previamente al desarrollo urbanístico, con la supervisión de los servicios técnicos de Alicante de esta Conselleria, se determinará si pudiera serle de aplicación lo indicado en el artículo 4 y 5 de la Ley 4/2006 de 19 de mayo de la Generalitat, de Patrimonio Arbóreo Monumental de la Comunitat Valenciana, de manera que el mismo tuviera que conservarse o no.  
3. La zona presenta según el PATRICOVA riesgo de inundación 2. Gran parte del término municipal de Orihuela presenta riesgo de inundación.  
Como anexo del proyecto se presenta estudio de riesgo de inundación con medidas correctoras respecto al mismo.  
De acuerdo con el informe del Servicio de Ordenación Territorial de esta Conselleria la actuación se informa favorablemente, debiendo cumplir las condiciones generales de adecuación de las edificaciones y las de adecuación adicional en zonas de riesgo (artículos 27 y 28 de la normativa del Patricova).  
4. En relación con la afección paisajística, hay que tener en cuenta que la información pública concluyó antes de la entrada en vigor de la Ley Urbanística Valenciana, 1 de febrero de 2006 y en consecuencia no es necesario el estudio de integración paisajística.  
La actuación es puntual, 5.000 m², con una altura máxima de cornisa de 12 metros, junto al casco urbano, estimándose aceptable el impacto que puede ocasionarse en el paisaje siempre y cuando se cumplan las normas de aplicación directa, que le sean de aplicación establecidas en el artículo 18, del Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana (Decreto 120/2006, de 11 de agosto).  
5. En relación a la posible afección al patrimonio cultural, el ayuntamiento indica que ha solicitado informe a la Conselleria de Cultura, aportando documentación de prospección arqueológica en el que se indica que no son necesarias medidas cautelares o preventivas ante la inexistencia de ningún tipo de patrimonio.  
En el estudio de impacto ambiental se establece que si durante la construcción de las obras se produjese algún hallazgo de restos arqueológicos, se paralizarán inmediatamente y se comunicará el hecho a la Dirección General de Cultura, de acuerdo con la Ley 16/1985 del Patrimonio Histórico Español. Si de resultas de la prospección inicial existiera algún bien patrimonial afectado, se realizará, previo al inicio de las obras, un informe con las medidas de protección que se pretenden emplear, remitiéndose a la inspección técnica de patrimonio artístico, a fin de poder comenzar las obras.  
Se considera necesaria la obtención previa del informe favorable de la Conselleria de Cultura respecto al proyecto de modificación puntual, que verifique la corrección de la evaluación efectuada de la documentación presentada, y establezca si es el caso las modificaciones, medidas preventivas y correctoras caso de ser necesario.  
6. De acuerdo con lo indicado en el estudio de impacto ambiental el proyecto contempla la conexión de las redes de agua potable y saneamiento municipales. De esta manera, se indica, las aguas residuales que se generen serán tratadas en la EDAR de Orihuela.  
7. El estudio de impacto ambiental plantea medidas preventivas y correctoras destacándose las siguientes:  
Medidas preventivas: el proyecto de urbanización y edificación contemplará la ejecución de una red de drenaje mediante imbornales del interior de la parcela, optándose por la conexión directa al Saneamiento, o vertido a acequia con la construcción de arquetas de arenero y desengrase, a fin de evitar vertidos accidentales.  
Medidas correctoras:  
- Riego continuo de terreno durante la ejecución de obras.  
- Los trabajos serán diurnos.  
- Los residuos generados que sean catalogables como inertes y asimilables a urbanos se gestionarán de forma adecuada según la legislación vigente, quedando totalmente prohibido su deshecho en la zona de actuación, sobre los cauces o su mezcla con los peligrosos.  
Las medidas preventivas y correctoras se consideran adecuadas en líneas generales siendo necesario establecer algunas adicionales y corregir alguna de las planteadas.  
En relación con el destino de las aguas pluviales se considera que el mismo no debe ser la red de saneamiento, para evitar que repercuta negativamente en el funcionamiento de la depuradora.  
8. Se considera necesario que se desarrolle un programa de vigilancia ambiental con los objetivos que marca el reglamento de impacto ambiental autonómico, comprobar la eficacia de las medidas correctoras y preventivas establecidas, que el proyecto se desarrolla de acuerdo con lo que se ha indicado y la corrección de la valoración ambiental efectuada.  
9. Teniendo en cuenta las características de la actuación, reclasificación de suelo no urbanizable de reducidas proporciones y las características del terreno afectado, se considera que el impacto ambiental es aceptable siempre y cuando se cumplan una serie de medidas preventivas y correctoras.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 8 g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 16 del Decreto 131/2007, del Consell, modificado por el Decreto 217/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de Modificación Puntual núm. 58 del Plan General de Orihuela, promovido por el Ayuntamiento de Orihuela, sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones sectoriales que sean necesarias así como del cumplimento de lo establecido en la documentación aportada, en especial las medidas preventivas y correctoras del estudio de impacto ambiental, y en el apartado segundo de la presente declaración.  
  
Segundo  
Condicionantes del proyecto de Modificación puntual núm. 58 del PGOU:  
1. Debe cumplirse lo establecido en el informe del Servicio de Ordenación Territorial de esta Conselleria en relación al riesgo de inundación. En especial deberán cumplirse las condiciones generales de adecuación de las edificaciones y las de adecuación adicional a las zona de riesgo (artículos 27 y 28 de la normativa del Plan de Acción Territorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana, (PATRICOVA)).  
2. Se intentará integrar en la actuación, en la medida de lo posible, el ejemplar arbóreo existente en la parcela.  
Además, previamente al desarrollo urbanístico, con la supervisión de los servicios técnicos de Alicante de esta Conselleria, se determinará si le es de aplicación lo indicado en los artículos 4 y 5 de la Ley 4/2006 de 19 de mayo de la Generalitat, de Patrimonio Arbóreo Monumental de la Comunitat Valenciana, de manera que el mismo tuviera que ser conservado.  
3. Se cumplirán las normas de aplicación directa, que le sean de aplicación, establecidas en el artículo 18, del Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana (Decreto 120/2006, de 11 de agosto).  
4. Se deberá obtener previamente a la aprobación definitiva del proyecto de modificación puntual informe favorable respecto a la afección al patrimonio cultural por parte de la Conselleria de Cultura.  
5. Los residuos y restos de obra se retirarán a vertedero legalizado.  
6. El destino de las aguas pluviales no será la red de saneamiento.  
7. Se desarrollará un programa de vigilancia ambiental de acuerdo con el Reglamento de Impacto Ambiental autonómico (Decreto 162/1990).   
  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
Valencia 29 de diciembre de 2008.- La directora general de gestión del Medio Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.»  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 294/08-AIA.  
Título: Explotación porcina de cebo.  
Promotor: Mocaher, SAL.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Objeto del proyecto: obtención de la autorización ambiental integrada para una explotación porcina de cebo.  
Localización: polígono 8, parcela 63, del término municipal de Fuenterrobles (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia ambiental para la ampliación de una actividad porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada son:  
La explotación actual está constituida por cuatro naves con capacidad para 5.300 cerdos de cebo, que llegan a la explotación con 20 kg de peso vivo y se engordan hasta alcanzar los 100 kg de peso vivo, momento en que se destinan a matadero. Se realizan 2,4 ciclos/año.  
La superficie de la parcela es de 75.238 m², en la que se localiza las cuatro naves, local técnico, lazaretos y edificaciones complementarias, ocupando un total de 5.126,61 m² construidos.  
Se calcula que el purín generado, en base al Real Decreto 324/2000, que equivaldrá a un volumen anual de 11.395 m³, que supone 38.425 kg N/año, por lo que se necesitará 226,03 ha de superficie agrícola donde aplicarlo como abono orgánico para no sobrepasar la dosis de 170 kg de N/ha y año, según lo establecido en el Real Decreto 261/1996, de 16 de febrero, sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por los nitratos procedentes de fuentes agrarias. La superficie agrícola necesaria se ha calculado como si se realizara una aplicación directa en campo, sin tratamiento previo.  
Los purines quedan retenidos en fosas bajo las naves, que ocupan toda la superficie de las salas, incluidas las zonas de pasillos interiores, suponiendo una capacidad de almacenamiento de 1.789,56 m³. Los purines se canalizan a balsa de purines de 701,79 m³. Además se dispone de un sistema de separación sólido-líquido, consiguiéndose una fracción sólida que es más fácil de transportar y manejar en posteriores tratamientos de evaporación, secado y valoración agrícola. La fracción líquida resultante de la separación de fases, se almacenará en una balsa de 440,64 m³, de hormigón armado impermeable y estanco, vallada perimetralmente. El compost seco, así como la fracción líquida se utiliza como abono orgánico en campos de cultivo. La capacidad de almacenamiento de la explotación permitirá almacenar purines durante 3,1 meses, periodo superior a los tres meses que establece como periodo mínimo de almacenamiento el artículo 5 del Real Decreto 324/2000 de ordenación de las explotaciones porcinas.  
Previo a su aplicación en campo como abono, se someterá a los purines a un tratamiento con un complejo enzimático, de manera que se reduzca su carga contaminante y los estabilice.  
Las distintas fases del purín se aplican en parcelas agrícolas, disponiendo de 359,88 ha. De superficie agrícola donde aplicarlas como abono orgánico, distribuidas en los términos municipales de Camporrobles (Valencia), Mira (Cuenca), y Fuenterrobles (Valencia), dedicadas al cultivo de secano, aplicando la dosis de 170 kg de N/ha y año como limitante ya que se aplica en superficie desde baja hasta alta vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos. Se aporta contrato de aceptación suscrito por los propietarios de dichas parcelas.  
El suministro de agua potable procede de la red de abastecimiento municipal, disponiendo además de pozo propio, para el que dispone de una concesión para aprovechamiento de 3.000 m³/año. El consumo de agua de bebida es de 15.973,5 m³/año, el agua de limpieza de 371 m³/año y el agua destinada a vestuarios y otros usos de 73 m³/año.  
Las aguas residuales procedentes de las instalaciones sanitarias del local técnico son recogidas y canalizadas hasta la balsa de purines. La gestión de esta agua se realiza conjuntamente con los purines producidos en la explotación.  
Los cadáveres son almacenados en contenedor homologado localizado fuera del recinto ganadero, pasando a ser retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
Los envases contaminados, productos sanitarios y medicamentos, así como los residuos especiales, serán almacenados en contenedores homologados y retirados por gestor autorizado a tal efecto.  
Entre las medidas higiénico-sanitarias, se incluye disponer de vallado perimetral a la explotación, utilización de sistema de desinfección de vehículos a la entrada de la explotación consistente en el uso de mochila con desinfectante y colocación de telas pajareras en las ventanas de las naves.  
Se ha incluido cálculo de las emisiones teóricas anuales que la explotación generará, siendo de 6.360 kg de CH4,por fermentación entérica, 44.255 kg de CH4 por gestión del estiércol, 13.580,19 kg NH3-N por volatilización en establo, 5.764,81 kg NH3-N por gestión del estiércol, 14,42 kg de N2O-N en el almacenamiento y 216,24 kg N2O-N en el abonado.  
La explotación se localiza a más de 1.000 m. del casco urbano de Fuenterrobles (Valencia).  
La capacidad real de la explotación no respeta la normativa de bienestar animal vigente, ya que para una explotación de porcino con esta orientación, y según el Real Decreto 1135/2002, de 31 de octubre, relativo a las normas mínimas para protección de cerdos, la capacidad máxima disponible en la explotación sería de 4.596 cerdos de cebo.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
Antecedentes:  
En fecha 25 de enero de 2000, la directora general de Planificación y Gestión del Medio dictó declaración de impacto ambiental favorable para el inicio de la actividad, con una capacidad de 1.680 animales distribuidos en dos naves (exp. 46/95-AIA).  
En fecha 27 de julio de 2005, la directora general de Gestión del Medio Natural dictó declaración de impacto ambiental para la ampliación de la actividad, con la construcción de dos nuevas naves y una capacidad para 3.600 animales.  
Según se describe en el proyecto técnico, las naves existentes que ya disponen de licencia de actividad, no coinciden con las descritas en la documentación técnica tramitada en su día, ya que dichas naves presentan unas dimensiones superiores a las planteadas en los proyectos presentados en su día. Las declaraciones de impacto ambiental emitidas en su día no se han referido a la situación real de la explotación, ya que se dispone de Libro de explotaciones de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente de fecha 28 de octubre de 1996, para una capacidad de 5.304 cerdos de cebo. Además se dispone del Registro de explotaciones ganaderas de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación de fecha 6 de agosto de 2003, para una capacidad de 5.300 cerdos de cebo. Por lo que en la tramitación de sendas declaraciones de impacto ambiental el promotor ha omitido la situación real de la explotación ganadera.  
El expediente relativo a la declaración de impacto ambiental se inició en fecha 8 de octubre de 2008, con la remisión por parte de la Dirección General para el Cambio Climático del estudio de impacto ambiental, proyecto de actividad y documentación complementaria.  
La información pública se ha realizado durante un periodo de 30 días, mediante publicación en el DOCV núm. 5728, de 26 de marzo de 2008, en el tablón de edictos del Ayuntamiento, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.  
  
Informes sectoriales  
El expediente municipal recoge los siguientes informes:  
El promotor considera que no es necesario solicitar el informe regulado por la Ley 4/1998, de 11 de junio,del Patrimonio Cultural Valenciano, ya que se trata de una actividad existente, que ya obtuvo en su momento la declaración de impacto ambiental.  
Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar de fecha 11 de diciembre de 2008. Entre los condicionantes se incluye:(...) Las instalaciones ganaderas deben contar con estercoleros o fosas de purines estancas e impermeables con capacidad suficiente para almacenar y estabilizar las deyecciones antes de su aprovechamiento posterior, por lo que la falta de impermeabilidad y estanqueidad de las balsas o depósitos de almacenamiento de los estiércoles o purines, así como su incorrecta aplicación agronómica, cuando ésta sea la forma de eliminación de los mismos, podrá dar lugar a la incoación de expediente sancionador por infracción tipificada en la letra f) del artículo 116.3 de la misma Ley.»  
Informe favorable del arquitecto municipal, de compatibilidad urbanística municipal, condicionado a: »Está en curso la revisión del Plan General, en la que se tiene previsto en dicho suelo establecer la categoría SNU protección de acuíferos, que establece limitaciones a los usos, etc. No obstante se adjunta el apartado 7.4.2.7. Protección de acuíferos. Las instalaciones agrícolas ganaderas u otras directamente relacionadas con ellas, podrán ser consideradas como usos compatibles siempre que demuestren que no son potencialmente contaminantes del subsuelo bien justificando la no permeabilidad de los terrenos sobre los que se asientan o bien aportando certificado de estanqueidad e impermeabilidad de los elementos de la instalación (fosas, estercoleros, etc.) Y en todo caso el estudio de viabilidad agronómica de los vertidos (purines, estiércoles, etc.).»  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad se califica como suelo no urbanizable, zona III-agrícola, según PGOU.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
El estudio de impacto ambiental recoge la descripción del medio natural, en el que se ha incluido climatología, edafología, geología, hidrogeología, flora, fauna, paisaje.  
La explotación se localiza en una finca llana. Se localiza al SOE del municipio de Fuenterrobles. Según la cartografía temática de esta Conselleria, el suelo donde se localiza la explotación corresponde fisiográficamente a un relieve fuertemente ondulado. Litológicamente se caracteriza por estar constituida por limos, gravas y cantos. La vegetación corresponde a cultivos de secano, predominantemente vid. La naturaleza de las parcelas colindantes es similar a la ocupada por la explotación. La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos es alta. El riesgo de erosión actual es muy bajo (pérdida de 0-7 Tm/ha/año) y el de la erosión potencial es bajo (pérdida de 7-15 Tm/ha/año). No existe riesgo de deslizamiento ni de inundación.  
No existe afección a vía pecuaria catalogada en el término municipal.  
Según la cartografía temática de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superficie donde se desarrolla la actividad se localiza en un suelo con una elevada vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos, por lo que deberán extremarse las medidas que eviten la contaminación del agua por escorrentía superficial o percolación de purines en la propia explotación, debiendo además extremar las precauciones a la hora de utilizar los purines en Camporrobles y Fuenterrobles en suelos con alta vulnerabilidad a la contaminación por nitratos, ajustándose a las dosis que el cultivo requiera (teniendo en cuenta la reserva de nitrógeno orgánico que tras cada aplicación quedará en el suelo, como factor limitante para calcular la dosis óptima de abonado), respetando además las fechas de abonado que no coincidan con las épocas de lluvias.  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, ya que se ubica en un entorno con un grado de naturalidad escaso, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto:  
- El aire, por emisión de olores debido a los procesos anaerobios asociados a los residuos generados (purines y cadáveres).  
- Las aguas superficiales y subsuperficiales, por lixiviación de purines o percolación del mismo asociada a una incorrecta gestión del purín en la propia explotación o bien durante su utilización como abono orgánico.  
- El suelo, por alteración de sus propiedades físicas, químicas y biológicas asociadas a una incorrecta gestión del purín en su utilización como abono orgánico.  
La identificación y valoración de impactos, se ha realizado a partir de matrices causa-efecto. De la identificación de impacto recogida en el estudio de impacto ambiental, cabe destacar para la fase de funcionamiento:  
- El impacto sobre las aguas superficiales y subterráneas por contaminación asociada a una incorrecta aplicación del purín, o por vertidos incontrolados de cualquier tipo de residuos.  
- El impacto sobre el suelo por contaminación asociada a posibles filtraciones de los purines acumulados en las nuevas naves o por incorrecta gestión del purín en campo.  
- El impacto sobre el aire, por contaminación física por emisión de partículas sólidas en suspensión; o por contaminación química, por emisión de gases que generan olores y contribuyen al efecto invernadero (por la generación de purines y presencia de animales).  
No se prevé impactos negativos de elevada magnitud, valorándose el impacto global del proyecto como positivo.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Entre las medidas correctoras recogidas en el estudio de impacto ambiental se incluye las siguientes:  
- En la fase de funcionamiento:  
- Se mantendrá una correcta ventilación de las naves para evitar concentración de gases nocivos en el interior.  
- Para evitar la entrada de vectores de enfermedades en las naves, se dispondrá de tela pajarera en las ventanas.   
- Para establecer barreras sanitarias se dispondrá de valla metálica perimetral a la explotación.  
- Para la desinfección de los vehículos que acceden a la explotación se utiliza sistema a presión a base de mochila con desinfectante.  
- Se aplicará activador biológico degradador de purines y desodorante en fosas de purines para evitar malos olores en las naves. Este tratamiento también mejorará las propiedades del purín como abono.  
- Se utilizará el purín como abono orgánico en campos de cultivo, no sobrepasando los 170 kg N/ha y año, tal y como establece el Real Decreto 261/1996 de 16 de febrero, sobre protección de las aguas frente a nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
- Se aplicará el purín en condiciones climáticas favorables, la distribución será uniforme y homogénea sobre el terreno siempre de superficie agrícola productiva.  
- Los cadáveres se recogerán en contenedores homologados para ser retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
La superficie agrícola localizada en parcelas del término municipal de Mira (196,63 ha), provincia de Cuenca, donde se declara aplicar parte del purín, deberán sustituirse por superficie equivalente localizada en esta Comunidad Autónoma, ya que se dispone de legislación sectorial propia que condiciona la autorización de la actividad en esta Comunidad Autónoma, correspondiendo además el control de la actividad (incluido la gestión del purín), a la administración propia del territorio donde se localiza la actividad. Por lo que deberá aumentarse la superficie agrícola disponible en 62,78 ha.  
La capacidad real de la explotación no respeta la normativa de bienestar animal vigente, ya que para esta orientación de porcino, y según el Real Decreto 1135/2002, de 31 de octubre, relativo a las normas mínimas para protección de cerdos, la capacidad máxima disponible en la explotación sería de 4.596 cerdos de cebo, por lo que deberá ajustarse la capacidad real al número de animales por ciclo.  
Atendiendo a las características del medio y de la actividad, esta se considera viable desde el punto de vista medioambiental, siempre que se desarrolle conforme a lo establecido en el estudio de impacto ambiental y se complemente con la adopción de los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades legalmente establecidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la explotación porcina de cebo, situada en el polígono 8, parcela 63, del término municipal de Fuenterrobles (Valencia), promovida por Mocaher, SAL, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Previo a la obtención de la autorización ambiental integrada, deberá obtener informe favorable de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, en relación a la capacidad real de la explotación y el número de animales a engordar por ciclo, de manera que se respete la superficie mínima permitida para cerdos de cebo desde los 20 hasta los 100 kg de peso vivo, según el Real Decreto 1135/2002, de 31 de octubre, relativo a las normas mínimas para la protección de cerdos. Deberá asimismo modificar el REGA.  
- Previo a la obtención de la autorización ambiental integrada, el promotor deberá justificar la sustitución de la superficie agrícola localizada en parcelas del término municipal de Mira (Cuenca), por otra equivalente en la provincia de Valencia, a una distancia prudencial de la explotación, de manera que sea viable económicamente la utilización de purín como abono orgánico, justificando disponer de superficie agrícola suficiente para no sobrepasar los 170 kg N/ha. y año, tal y como establece el Real Decreto 261/1996, de 16 de febrero, sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por lo nitratos procedentes de fuentes agrarias. En caso de optar por mantener la superficie agrícola justificada en el término municipal de Mira (Cuenca), deberá obtenerse informe favorable del órgano con competencia ambiental de esa Comunidad, que avale la realización de dicha aplicación.  
- Con el fin de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actividad, deberá regularizarse la explotación de acuíferos ante los organismos de cuenca correspondientes de acuerdo con lo establecido en la Ley de Aguas.  
- Deberá justificar disponer de solera de hormigón impermeabilizada anexa a la balsa de separación de fases, con muros que impidan su rebosamiento y ligera pendiente que canalice los lixiviados a poceta, de manera que pueda almacenarse la fracción sólida hasta su retirada de la explotación.   
- Deberá justificar la correcta impermeabilización interior de las balsas de purines.  
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.  
- En base al Real Decreto 324/00 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas, deberá respetarse como distancia mínima, en la distribución de estiércol sobre el terreno, la de 100 m, respecto a otras explotaciones del grupo primero, y 200 m, respecto a las explotaciones incluidas en el resto de los grupos definidos en el artículo 3.B) del Real Decreto 324/00 y a los núcleos urbanos. En relación con los cursos de agua, se respetará lo establecido en el Reglamento de dominio Público Hidráulico, que desarrolla os títulos preliminar, I, IV, y VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, aprobado por el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, y lo dispuesto en los diferentes planes hidrológicos de cuenca.  
- Deberá disponer de informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relación la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 11 de diciembre de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 326/08-AIA.  
Título: Explotación avícola de engorde.  
Promotor: Faustino Pozuelo Ferriz.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Camporrobles.  
Objeto del proyecto: obtener la licencia ambiental para iniciar la actividad de avicultura de engorde.  
Localización: partida La Casa Nueva, polígono 13, parcela 72, del término municipal de Camporrobles (Valencia).  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia ambiental para una actividad avícola de engorde, cuyas características, según la documentación aportada, serán:  
La actividad consistirá en el engorde de pollos sobre cama de yacija hasta alcanzar los 2 kg de peso vivo, momento en que se destinarán a matadero. Se realizará 5-6 ciclos/año, realizándose vacío sanitario tras cada ciclo de engorde. La explotación dispondrá de una capacidad para 75.000 animales, que no superará los 38 kg peso vivo/m², tal y como establece el Real Decreto 1084/2005, de 16 de septiembre, de ordenación de la avicultura de carne.   
La finca ocupa una superficie de 29.692 m². La superficie construida corresponderá a dos naves de 1.705,44 m², local técnico adosado de 13,28 m² y capacidad para 37.500 pollos cada una. Se construirá un edificio destinado a almacén-oficinas, de 200 m².  
Se estima que las necesidades anuales de agua potable en la explotación ascenderán a 4.312,50 m³/año, que procederá de pozo propio (se ha solicitado la concesión a la Confederación Hidrográfica del Júcar para un volumen inferior a 7.000 m³/año).  
La gallinaza generada se estima en 1.012,50 Tm/año, que será retirada tras cada ciclo de engorde. Cada nave dispondrá en el extremo posterior con un estercolero impermeable y estanco de 231 m², y con pendiente hasta una arqueta de recogida de lixiviados, estercoleros que únicamente serán utilizados en caso de que no se sincronice la retirada de la gallinaza y el inicio del periodo de vacío sanitario.  
Los cadáveres generados serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
Las aguas residuales domésticas procedentes de las instalaciones sanitarias del aseo se almacenarán en un depósito estanco donde se recogerán y almacenarán, pasando a ser retiradas por empresa gestora autorizada, para lo cual se solicitará la correspondiente autorización.  
  
Como medidas higiénico-sanitarias, se incluye dotar a la explotación de vallado perimetral, tela pajarera en las ventanas para evitar la entrada de vectores, sistema a presión para la desinfección de los vehículos que acceden a la explotación, pediluvios a la entrada de las naves.  
La explotación se localizará a unos 4.000 metros del término municipal de Camporrobles (Valencia).  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente se inicia en fecha 14 de octubre de 2008, con la remisión por el Ayuntamiento de Camporrobles del proyecto, estudio de impacto ambiental y expediente municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP núm. 208 de 1 de septiembre de 2008, en el tablón de edictos municipal y notificado a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.  
Informes sectoriales  
Los informes incluidos en el expediente se recogen a continuación:  
- Informe favorable de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, de acuerdo a lo establecido en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre de la Generalitat Valenciana, de Suelo No Urbanizable.  
- Informe favorable de compatibilidad urbanística municipal.  
- Informe favorable del ingeniero técnico industrial municipal.  
- Informe favorable del jefe local de Sanidad.  
- Informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, relativo a la autorización de la prospección arqueológica.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad se califica como suelo no urbanizable común, según normas subsidiarias municipales.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
El estudio de impacto ambiental recoge la descripción del medio natural, en el que se ha incluido climatología, edafología, geología, hidrogeología, flora, fauna, paisaje.  
La explotación se localizará en una parcela prácticamente llana, dedicada al cultivo de cereal. La parcela se localiza al S del término municipal, lindando por el E con el término municipal de Fuenterrobles, inserta en una zona agrícola de secano. Según la cartografía temática de esta Conselleria, está ubicada en una zona de fisiografía fuertemente ondulada. Litológicamente se caracteriza por estar constituida por limos y arcillas. La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos es alta. El riesgo de erosión actual es muy bajo (pérdida de 0-7 Tm/ha/año) y el de la erosión potencial es bajo (pérdida de 7-15 Tm/ha/año). No existe riesgo de deslizamiento ni de inundación.  
No existe afección a vía pecuaria catalogada en el término municipal.  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, ya que se ubica en un entorno con un grado de naturalidad escaso, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto:  
El aire, por contaminación física (emisión de partículas sólidas en suspensión) o contaminación química (emisión de gases asociados a la descomposición que pueda sufrir la materia orgánica y vehículos).  
Las aguas superficiales y subsuperficiales, por alteraciones como consecuencia de la presencia de materiales sueltos fácilmente erosionables, lixiviación del estiércol o purín y vertidos incontrolados de cualquier tipo de residuos.  
El suelo, por alteración de sus propiedades físicas, químicas y biológicas, con la aparición de procesos de compactación, erosión, pérdida de permeabilidad, etc., que tienen lugar durante la fase de obras.  
La descripción de las acciones del proyecto susceptibles de impactar sobre el medio ambiente se han referido tanto a la fase de construcción como a la de funcionamiento.  
La identificación y valoración de impactos, se ha realizado a partir de matrices causa-efecto. De la identificación de impactos recogida en el estudio de impacto ambiental, se concluye que no se prevé impactos negativos de elevada magnitud, valorándose el impacto final del proyecto como positivo.  
1. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Entre las medidas correctoras recogidas en el estudio de impacto ambiental se incluye las siguientes:  
- En la fase de funcionamiento:  
Se mantendrá una correcta ventilación de las naves para evitar concentración de gases nocivos en el interior.  
Para evitar la entrada de vectores de enfermedades en las naves, se dispondrá de tela metálica tipo pajarera en las ventanas.   
Para establecer barreras sanitarias se dispondrá de valla metálica perimetral a la explotación.  
Para la desinfección de los vehículos que acceden a la explotación se utiliza sistema a presión a base de mochila con desinfectante.  
Los cadáveres se recogerán en contenedores homologados para ser retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
Cada una de las naves tendrá interiormente una solera de hormigón hidrófugo estanca e impermeable que evitará cualquier infiltración al suelo.  
Se dispondrá de estercolero en cada nave, construidos con solera de hormigón, impermeables y estancos, con pendiente hacia arqueta de lixiviados.  
Se ha valorado económicamente el coste de la aplicación de las medidas correctoras.  
Atendiendo a las características del medio y de la actividad, esta se considera viable desde el punto de vista medioambiental, siempre que se desarrolle conforme a lo establecido en el estudio de impacto ambiental y se complemente con la adopción de los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades legalmente establecidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental.  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la actividad avícola de engorde, localizada en el polígono 13 parcela 72, del término municipal de Camporrobles (Valencia), promovido por Faustino Pozuelo Férriz, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Tal y como establece el art. 55 de la Ley 6/2003 de Ganadería de la Comunitat Valenciana la explotación deberá disponer de estercolero estanco, con capacidad suficiente para almacenar y estabilizar las deyecciones antes de su aprovechamiento posterior, debiendo disponer de poceta de recogida de los posibles lixiviados que pudieran generarse en el montón.  
- Con el fin de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actividad, deberá regularizarse la explotación de acuíferos ante los organismos de cuenca correspondientes de acuerdo con lo establecido en la Ley de Aguas.  
- Deberá disponer de informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relación la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 15 de diciembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 221/08 - AIA.  
Promotor: Promotora de Industrias Cerámicas SL (PROINCER, SL).  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Objeto del proyecto: solicitud de la autorización ambiental integrada para la fabricación de ladrillos, termoarcilla, panales, panales acústicos y bloques para revestir.  
Localización: parcelas 23, 24, 25 y 26 del polígono 177 del Municipio de Elche (Alicante).  
Ref. Órgano sustantivo: 024/07 IPPC sclco/PTO.  
Descripción del proyecto  
Características   
Las instalaciones se sitúan en el Paraje de Carrús, P.1 núm. 218 en el Municipio de Elche (Alicante).   
Las instalaciones fabrican ladrillos, termoarcilla, panales, panales acústicos y bloques para revestir desde el año 1965. En el año 1999 cambiaron de propietario y en ellas se realizaron modificaciones en los procesos que conllevaron un aumento de la capacidad de producción del 17%. En la fábrica trabajan actualmente 37 empleados en tres turnos de 8 horas.  
En el año 2004 produjo 120.734 toneladas de productos y su capacidad de producción actual es de 642 toneladas diarias. Por superar las 75 toneladas diarias, está sometida a evaluación de impacto ambiental, pues la actuación está catalogada en el Anexo I, Grupo 4, letra «l» del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos. Por idéntica razón, la actuación también está sometida a autorización ambiental integrada, según el Grupo 3.5 del anexo I de la ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación.  
La producción aumentará con la puesta en marcha de la nueva maquinaria y la modificación del horno, situándose en las 750 toneladas diarias.  
De acuerdo con el certificado del Ayuntamiento de Elche, el suelo donde se ubican las instalaciones de PROINCER, SL, está clasificado como no urbanizable y calificado con la clave 51: suelo común general.   
Las materias primas que intervienen en el proceso son: principalmente arcillas, agua y embalajes; en menor cuantía interviene el coque de petróleo.  
En el año 2004 se consumieron 146.694 toneladas de materias primas, en el año 2008 se prevé que asciendan a 305.273 toneladas, por aumentar la capacidad de producción. Se consumen unas 638 toneladas de coque de petróleo al año.  
Las instalaciones disponen de cuatro motores de 0,985 kwe cada uno, alimentados por gas natural, suministran los gases de combustión al prehorno y al secadero así como el calor del agua de refrigeración; además proporcionan energía eléctrica a las instalaciones y ceden la sobrante a la red de distribución.   
El consumo anual de gas natural es de unos 93.995.262 kwh, una vez instalada la maquinaria nueva y modificado el horno se prevé que el consumo anual pase a ser de unos 193.688.889 kwh.  
La energía eléctrica procede de la generación propia y de la red de suministro, durante el año 2004 se importaron de la red de suministro 1.032.054 kwh, se exportaron 8.810.738 kwh y se consumieron 7.286.256 kwh. Se prevé que en el año 2008 se incremente el consumo hasta los 7.650.569 kwh.  
El agua se consume en la amasadora, la caldera de vapor y el mojador; procede de la red municipal de distribución y también de la lluvia recogida de la cubierta. En el año 2004 se consumieron 21.539 m³, desde el año 2007 se redujo el consumo porque ya no se mojan las piezas cocidas. En el año 2008 se prevé que el consumo sea de unos 20.800 m³, de cada tonelada producida consume unos 83 litros de agua.  
Las aguas residuales domésticas se generan en los aseos y vestuarios, se envían a la depuradora y pasan seguidamente a una fosa séptica situada frente a la entrada del comedor, el efluente depurado se infiltra en el terreno.   
Las instalaciones no emplean agua para su limpieza.  
Proceso de fabricación  
El proceso industrial para la fabricación de ladrillos y bloques para revestir consta de varias operaciones, que citadas en el orden en que se ejecutan son las siguientes: almacenamiento de las arcillas, mezcla, molienda, molienda del coque de petróleo, amasado, extrusión, secado, cocido y empaquetado.  
Las diferentes arcillas se mezclan en las proporciones adecuadas y se les incorporan las piezas cocidas defectuosas para su valorización. Las arcillas se desmenuzan previamente en la máquina desmenuzadora y luego pasan por los molinos de martillos, las partículas las arcillas se reducen a un cierto tamaño par lo que han de circular en circuito cerrado con una criba, la arcilla granoclasificada se almacena en una tolva. El coque de petróleo se almacena previamente en una tolva y se envía posteriormente a un molino para triturarlo.  
La arcilla calibrada se mezcla con el coque de petróleo en las amasadoras, donde se le añade agua líquida y vapor de agua, para obtener una masa con las características plásticas adecuadas que pase por la máquina extrusora sin romperse.   
La masa arcillosa pasa por la máquina extrusora que le da una forma predeterminada, luego se cortan a las dimensiones adecuadas y se obtienen los ladrillos crudos, que pasan por las estanterías de un secadero tipo «anjou» y allí pierden la humedad. El aire caliente que circula por el secadero proviene del enfriamiento de las piezas del horno túnel, de los gases de la planta de cogeneración y, en caso necesario, de los gases originados por dos quemadores de gas natural.  
Los ladrillos secos se apilan en las vagonetas para entrar al prehorno túnel y pasan seguidamente por el horno túnel, donde se alcanzan temperaturas de hasta 900 ºc.  
Una vez fríos los ladrillos se realiza el control de calidad de los mismos, su desapilado, paletizado y embalado. Los productos se almacenan en el patio exterior hasta su expedición a los clientes.  
Residuos   
PROINCER SL es un pequeño productor de residuos tóxicos y peligrosos registrado con el número 03-10645.  
Los desechos que genera son los siguientes: trapos contaminados, filtros de aceite, envases contaminados, baterías usadas, aceites usados, bombillas y tubos fluorescentes.  
Los residuos no peligrosos que produce están constituidos por madera, hierros y metales, cartuchos de toner y tinta usados, plásticos, papel, cartón, neumáticos usados y residuos inertes en estado sólido.  
Alternativas medioambientales  
Por tratarse de una fábrica establecida y en funcionamiento desde hace años, no procede analizar las alternativas medioambientales del emplazamiento actual.  
El titular fabrica sus productos con las mejores técnicas disponibles, por lo que tampoco se plantean alternativas a este aspecto.  
Tramitación administrativa  
1 tramitación  
En fecha 2 de julio de 2008, el Área de Calidad Ambiental remite el certificado del trámite de información pública del expediente y adjunta una copia de las alegaciones producidas, a la vez que solicita la evaluación de impacto ambiental del proyecto.  
2 información pública  
La Dirección General para el Cambio Climático sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5706, del 19 de febrero de 2008; una vez transcurrido el plazo de 30 días hábiles, se presentaron alegaciones.  
3 Resumen de las alegaciones  
Alegaciones de Jaime Carlos Domínguez Vidal  
Jaime Carlos Domínguez Vidal, con DNI 21971984, domiciliado en la partida de Carrús de Elche, como presidente de la Asociación de Vecinos de Carrús Norte-Camino del Pantano, con NIF G53638474 y también como interesado y afectado por la actuación sometida a evaluación de impacto ambiental, formula las alegaciones siguientes:  
3.1. El Juzgado núm. 1 de lo Contencioso de Elche dictó sentencia el 25 de octubre de 2006 en la que estima el recurso formulado por la Asociación de Vecinos y resuelve revocar la licencia de funcionamiento otorgada por el Ayuntamiento de Elche a PROINCER, SL, mediante decreto del 15 de julio de 2003, por incumplir la normativa sobre ruidos y no haber obtenido el certificado final de obras para la edificación de dicha industria, que eran los dos condicionantes impuestos a la concesión de la citada licencia.  
Por tener una sentencia judicial que revoca la licencia citada, solicita se deniegue la autorización ambiental integrada, pues se basaría en una licencia inexistente; además el artículo 103.4 de la Ley 29/1998, de 13 de julio, establece: «Serán nulos de pleno derecho los actos y disposiciones contradictorias a los pronunciamientos de las sentencias, que se dicten con la finalidad de eludir su cumplimiento».  
3.2. El artículo 25 del Decreto 127/2006, por el que se desarrolla la Ley 2/2006, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental, establece que a la solicitud de autorización ambiental integrada deberá acompañarse, entre otros documentos, el informe de compatibilidad urbanística emitido por el Ayuntamiento de Elche, o copia de la solicitud del mismo, pero dicho informe no consta.  
El informe de compatibilidad urbanística debe ser negativo, pues el PGOU de Elche califica los terrenos donde se ubica la industria como suelo no urbanizable, clave 51; por lo tanto es una actividad incompatible con el planeamiento.  
La documentación aportada dentro del Anexo I del Estudio de Impacto Ambiental no reúne los requisitos legales para ser un informe de compatibilidad urbanística, pues es solamente un traslado de un informe del arquitecto municipal de fecha 11 de noviembre de 2005; en su conjunto no reúne los requisitos exigidos por el artículo 24.3 y 5 del Decreto 127/06, de 15 de septiembre, por el que se desarrolla la Ley 2/2006, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental. El informe no está actualizado, no consta su solicitud, no aporta plano alguno referente al PGOU (artículo 24, apartado 3.a), no establece los usos urbanísticos admitidos (artículo 24, apartado 3.c), las modificaciones del planeamiento que puedan existir (artículo 24, apartado 3.d) y no consta valoración de los requisitos establecidos por la Ley 10/2004 (artículo 24.5).  
En el expediente consta que el propio Ayuntamiento de Elche le requiere a PROINCER S, dentro del plazo de 10 días, la aportación del informe de compatibilidad urbanística con fecha actualizada, de lo que se desprende que a día de hoy no se ha aportado el mismo.  
A día de hoy, la actividad, las obras y la mercantil no han obtenido la declaración de interés comunitario (DIC). La falta de este requisito hace decaer toda compatibilidad urbanística. Aporta la admisión a trámite, pero no la resolución de dicho expediente ya que no consta aportada dicha DIC.  
3.3. Las auditorías acústicas son de fecha muy anterior a la solicitud de la autorización ambiental integrada, se remontan al 6 de mayo de 2005. Jaime Carlos Domínguez Vidal considera que los niveles de ruido exterior superan los permitidos para viviendas unifamiliares, en muchos puntos se superan los 40 db(A). Las auditorías están incompletas y sus valoraciones no pueden ser tenidas en cuenta debido a que como dice la propia sociedad (mediante escrito remitido a esta Conselleria en fecha 17 de diciembre de 2007), «el procedimiento de medida no se ajusta al establecido en el Decreto 266/2004».  
3.4. (Se reproduce textualmente su contenido).  
«Esta parte por último quiere llamar la atención de esta Conselleria en el presente caso, y ello debido a que en el citado expediente, que la mercantil solicitante, en el resumen de la solicitud o proyecto, quiere mostrar como procedimiento de unificación de las licencias medioambientales que recaen sobre la industria que se quiere desarrollar, no se persigue dicha finalidad, sino que se quiere utilizar la presente para incumplir la sentencia dictada por el Juzgado de lo Contencioso núm. 1 de Elche y de fecha 25 de octubre de 2006, por la que se revoca la licencia de actividad concedida en fecha 15 de junio de 2003, siendo nula cualquier resolución en cuanto a la concesión de licencia para ampliación de la actividad, y ello debido a que sin la citada ampliación la mercantil carece de licencia de actividad o apertura.  
Vemos como dicha voluntad se vislumbra a la hora de la aportación de las licencias de funcionamiento que dice tener concedidas la mercantil. Se aporta una licencia concedida a Cerámicas Vinalopó, SA, sin identidad alguna con la mercantil que solicita hoy la autorización ambiental integrada. Igualmente se aporta la licencia de instalación (esta incipiente, provisional y condicionada).  
Pero nada dice o menciona de la licencia de actividad, esta última concedida en fecha 15 de julio de 2003, que surgió condicionada y que fue posteriormente revocada por la sentencia ya referenciada anteriormente».  
Por todo lo anterior, solicita de esta Conselleria se tenga por presentado el presente escrito, lo admita y tenga por efectuadas en tiempo y forma las presentes alegaciones en oposición a la concesión de la autorización ambiental integrada y a cualquier licencia de ampliación a la que pueda habilitar, y tras los trámites legales oportunos se proceda a la denegación de dicha autorización».  
El alegante remite copia de la sentencia núm. 262/06 del Juzgado de lo Contencioso Administrativo núm. 1 de Elche, cuyo fallo se transcribe seguidamente:  
«Se estima el presente recurso contencioso administrativo número 156/05, interpuesto por el letrado Antonio García García, en nombre y representación de la Asociación de Vecinos Partida Carrús Norte-Camino Pantano, contra la resolución dictada por el Ayuntamiento de Elche, en el expediente de licencia de apertura núm. 529/98, dictada en fecha 27 de enero de 2005, por la que se acuerda «no revocar la licencia de fecha 15.07.2003, y prohibir el funcionamiento de la actividad en horario nocturno de 22.00 h a 08.00 h que realiza la mercantil Promotora de Industrias Cerámicas SL...» Declarando nulo el Decreto de 27.01.2005 en el concreto extremo objeto de autos, de sí revocar la licencia de fecha 15 de julio de 2003; no se efectúa expresa imposición de costas.  
Notifíquese la presente resolución a las partes, haciéndoles saber que contra la misma cabe interponer recurso de apelación antes este Juzgado y para su resolución por la Sala de lo Contencioso Administrativo del Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana, en el plazo de quince días desde su notificación.  
Así por esta mi sentencia, lo pronuncio, mando y firmo».  
4. Peticiones de información o documentación complementaria  
La autoridad administrativa sustantiva solicitó al Área de Calidad Ambiental el informe de idoneidad de la documentación remitida por el promotor, el promotor ha aportado posteriormente la documentación complementaria que cubre los aspectos contemplados en dicho informe de idoneidad.  
Informes sectoriales   
No se han solicitado.  
Afecciones legales medioambientales  
De acuerdo con la información contenida en los sistemas de información geográfica de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, el proyecto no presenta afecciones legales sobre entes medioambientales protegidos por la legislación vigente.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad  
Los productos que fabrica PROINCER, SL, consumen cantidades importantes de energía y generan emisiones de partículas sólidas y gases a la atmósfera. Durante su fabricación también se producen residuos, vibraciones y contaminación acústica.  
2. Identificación y valoración de los impactos   
Los impactos que causa la actividad sobre el medio ambiente han sido identificados y valorados en el estudio de impacto ambiental.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
Según la documentación que obra en el expediente del Ayuntamiento de Elche, la actividad es compatible con el planeamiento urbanístico, siempre que se obtenga la preceptiva declaración de interés comunitario (DIC). El promotor ha aportado copia de la resolución de admisión a trámite de la citada declaración, con fecha 18 de septiembre de 2006, pero no ha remitido la DIC.  
Los residuos peligrosos se segregan y agrupan próximos al origen, se almacenan bajo cubierta en bidones y envases de plástico etiquetados; el recinto posee una solera impermeable y los residuos se disponen sobre cubetos de seguridad y son recogidos por gestores autorizados antes de seis meses.  
Los acopios de las arcillas se encuentran cubiertos, pero no están cerrados lateralmente y necesitan repararse.   
Las emisiones atmosféricas canalizadas de gases y partículas se producen en la caldera, secadero, prehorno, horno y filtro de mangas. Se originan principalmente a partir de la combustión del gas natural y en menor cuantía con la combustión del coque de petróleo.   
Las últimas auditorías de las emisiones atmosféricas canalizadas han sido realizadas por una entidad colaboradora en materia de calidad ambiental, datan de los días 20 y 21 de julio de 2006 y 22 de marzo de 2007 y certifican que las emisiones de la caldera, prehorno, horno y secadero cumplen con los valores límite para los diferentes contaminantes evaluados, tomando como referencia los límites fijados en el apartado 27 del Anexo IV, del Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de protección del ambiente atmosférico.  
Como medida preventiva del programa de vigilancia ambiental, PROINCER, SL, se compromete a realizar una inspección anual de los filtros de mangas.  
El promotor no ha aportado copia del Libro oficial de Registro para Actividades Potencialmente Contaminadoras, según establece el artículo 33 y el modelo del anexo IV, de la Orden de 18 de octubre de 1976 (Ministerio de Industria), sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica de origen industrial.  
Las inmisiones atmosféricas fueron auditadas por última vez durante los meses de mayo y junio de 2004, se adoptaron los valores límite establecidos por el Real Decreto 1613/1985, de 1 de agosto, por el que se modifican parcialmente el Decreto 833/1975, de 6 de febrero y se establecen nuevas normas de calidad del aire en lo referente a contaminación por dióxido de azufre y partículas. Los valores registrados son inferiores a los valores límite definidos por dicha norma legal.  
Cada uno de los tres molinos dispone de un filtro de mangas, que descarga en una tolva interior, la cual se vacía periódicamente. La desmenuzadora se encuentra dentro de los acopios, debajo de la rejilla de descarga y posee una toma de aspiración.  
Las chimeneas poseen ventilación forzada y silenciadores.  
El aire caliente que sale después de refrigerar el horno se recupera para el secado de los ladrillos. Los gases que expelen los turbogeneradores intercambian su calor en el horno y en el secadero.  
El promotor remite una copia del certificado final de obra de la instalación para suministro de combustible a vehículos (IP-04) de los tipos Gasóleo A y Gasóleo B.  
El Ayuntamiento de Elche establece en la licencia municipal de actividad, que los niveles acústicos de recepción externos no deben rebasar los 50 db(A) de día, ni los 43,8 db(A) de noche.  
Las emisiones acústicas diurnas y nocturnas medidas por última vez el 13 de mayo y el 27 de diciembre de 2004 por una entidad colaboradora en materia de calidad ambiental, no sobrepasan los niveles de recepción externos dictaminados por las Ordenanzas del Ayuntamiento de Elche para zonas residenciales, cuyos límites son 50 db(A) en horario diurno y 40 db(A) en horario nocturno.  
PROINCER, SL, se compromete a realizar un análisis anual de los niveles acústicos de recepción externo.  
Los ladrillos cocidos que no pasan el control de calidad se revalorizan en las instalaciones haciéndolos pasar por los molinos.  
El promotor se encuentra tramitando con la Confederación Hidrográfica del Júcar la autorización para verter al terreno el efluente depurado de las aguas residuales domésticas.  
Los lodos procedentes de la depuración de las aguas residuales domésticas se recogen con camión cuba y se vierten a la EDAR de Elche (Algorós), el promotor dispone de la autorización de la Entidad de Saneamiento de Aguas a tal efecto.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 4, letra «l», del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél; según se desprende del artículo 3.1, del citado Real Decreto Legislativo 1/2008.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
4. El artículo 16, apartado 2, letra m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental.  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones administrativas que le sean preceptivas, el Proyecto Básico de la sociedad PROINCER, SL, para la fabricación de ladrillos, termoarcilla, panales, panales acústicos y bloques para revestir, al objeto de obtener la correspondiente Autorización Ambiental Integrada; siempre y cuando que el proyecto se desarrolle según la documentación presentada y las prescripciones que se señalan a continuación:  
1. El sentido de esta declaración queda condicionado a que PROINCER, SL, obtenga la declaración de interés comunitario favorable y el informe de compatibilidad urbanística.  
2. PROINCER, SL, ha de reparar las paredes exteriores de las naves donde almacena las materias primas, además, en las entradas instalará cortinas u otro sistema equivalente para evitar las emisiones de partículas al exterior.   
3. El interior de las naves donde almacena las materias primas poseerá tomas de aspiración conectadas a un filtro depurador de características adecuadas. Las tomas se distribuirán de modo que se capten eficientemente las emisiones de partículas a la atmósfera del local.  
4. El promotor anotará en el Libro de Registro de Emisiones, la medida registradas en cada uno de los focos emisores de contaminantes, según el modelo que aparece en el anexo IV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, realizadas por una entidad colaboradora en materia de calidad ambiental.   
No se depositarán arcillas y coque de petróleo en el exterior de las instalaciones.  
Existe un vertido adyacente a la explanada donde se almacenan los productos terminados (en el sureste de las instalaciones), el cual está parcialmente colonizado por vegetación. Estos residuos se enviarán a un vertedero en un plazo máximo de 6 meses, contados a partir de la fecha del otorgamiento de la autorización ambiental integrada.   
Una vez concluidos los trabajos citados, el promotor remitirá a la Dirección General para el Cambio Climático un pequeño informe y un reportaje fotográfico de esa zona.  
Se evitará en todo momento formar vertidos de residuos.  
La cerámica rechazada por su mala calidad será valorizada en las instalaciones, tal y como asevera PROINCER, SL, en el apartado 4.5 del «Procedimiento para la Gestión de los Residuos», documento interno que ha sido adjuntado a la memoria del Proyecto Básico.   
Los residuos de chatarra se concentrarán en los lugares oportunos, pero no contendrán otros materiales desechados tales como restos de bandas transportadoras, palés, etc.  
Las explanadas y viales que rodean las naves se mantendrán limpios de partículas.  
Una vez concedida la autorización ambiental integrada, PROINCER, SL, medirá los niveles acústicos de recepción externos en el menor plazo posible, cuya fecha límite determinará el órgano sustantivo. Sin perjuicio de que el citado organismo ordene una frecuencia mayor, el promotor medirá dichos niveles acústicos al menos cada 5 años, los cuales no superarán los 50 db (A) de día, ni los 40 db (A) de noche.  
Los camiones deberán ir entoldados tanto con carga como sin ella, a la entrada y salida de la fábrica.  
  
  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 12 de diciembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: María Ángeles Centeno Centeno.»  
  
Valencia, 30 mayo de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML