Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9526, del 03-02-2023 (2023/1069)

DECRET 4/2023, del 27 de gener, del Consell, pel qual es declara bé d'interés cultural, amb la categoria de lloc històric, Elca, la casa del poeta Francisco Brines, al terme municipal d'Oliva (València).
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9526

Data del DOGV
:   03-02-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/1069

CVE


Data del document
:   27-01-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [cultura](javascript:void(0))
    * [patrimoni arquitectònic](javascript:void(0))
    * [patrimoni cultural](javascript:void(0))
    * [administració regional](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

DECRET 4/2023, del 27 de gener, del Consell, pel qual es declara bé d'interés cultural, amb la categoria de lloc històric, Elca, la casa del poeta Francisco Brines, al terme municipal d'Oliva (València). [2023/1069]  
PREÀMBUL   
  
L'article 49.1.5 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana estableix la competència exclusiva de la Generalitat en matèria de patrimoni històric, artístic, monumental, arquitectònic arqueològic i científic, sense perjudici del que disposa el número 28 de l'apartat 1 de l'article 149 de la Constitució Espanyola. L'article 26.2 de Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, disposa que la declaració d'un bé d'interés cultural es farà mitjançant decret del Consell, a proposta de la conselleria competent en matèria de cultura. Tot això sense perjudici de les competències que l'article 6 de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del patrimoni històric espanyol, reserva a l'Administració General de l'Estat.  
Mitjançant Resolució de 28 d'octubre de 2021, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, es va acordar incoar l'expedient per a la declaració de bé d'interés cultural, amb la categoria de lloc històric, a favor d'Elca, la casa del poeta Francisco Brines, al terme municipal d'Oliva (València), determinant els seus valors, delimitant-la, descrivint els immobles que la conformen, articulant la corresponent normativa protectora i sotmetent l'expedient incoat a tràmit d'informació pública. L'immoble, zones enjardinades i camps de tarongers que conformen la casa Elca, situada al terme municipal d'Oliva, constitueix un espai rellevant que va utilitzar el poeta Francisco Brines, un patrimoni de vital importància pel valor del seu conjunt, tant pel llegat bibliogràfic i pictòric que hi va deixar, com pel significat de la seua representació com a paisatge escrit.   
Consta en l'expedient l'informe favorable a la declaració de bé d'interés cultural del Consell Valencià de Cultura, de la Universitat d'Alacant i de la Universitat de València, que han prestat la seua conformitat a la proposta declarativa que se'ls ha elevat, de conformitat amb el que estableix l'article 27.5 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Així mateix, s'han recaptat de les conselleries afectades els informes exigits per l'article 43 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, sense que aquelles hi hagen formulat cap al·legació.  
La representació de la propietat no hi ha formulat cap al·legació en el tràmit d'informació pública ni en el d'audiència.  
Aquest decret s'adequa als principis de bona regulació establits en l'article 129 de la Llei 39/2015, de 30 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i s'ha acreditat la concurrència en aquesta iniciativa normativa dels principis de necessitat, eficàcia, proporcionalitat, seguretat jurídica, transparència en el seu procés d'elaboració, i eficiència,  
En compliment del principi de necessitat i eficàcia l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana preceptua, en el seu article 12, que la Generalitat vetlarà per la protecció i defensa de la identitat i els valors del poble valencià i el respecte a la seua diversitat i al seu patrimoni històric. En incorporar aquests valors culturals en grau excepcionalment significatiu, s'imposa el seu màxim reconeixement a nivell patrimonial mitjançant la declaració com a bé d'interés cultural, de conformitat amb el mandat contingut en la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
En compliment del principi de proporcionalitat, el present decret declaratiu constitueix l'eina necessària i imprescindible per a la preservació, posada en valor i divulgació al màxim nivell d'Elca, la casa del poeta Francisco Brines.  
En compliment del principi de seguretat jurídica, aquesta formalització tutelar i la normativa que s'hi estableix concilia l'obligada protecció a un bé de destacadíssima significació patrimonial amb la definició precisa de l'estatut jurídic de les persones propietàries afectades, les facultats de les quals es limiten en la mesura estrictament necessària per a preservar els valors culturals detectats, establint-se el règim de la prèvia i preceptiva autorització de l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural en l'àmbit delimitat del bé d'interés cultural.  
  
En compliment del principi de transparència per a potenciar la participació activa de les persones destinatàries en l'elaboració d'aquesta iniciativa normativa, s'ha notificat la iniciació de l'expedient a les persones propietàries afectades, s'ha suscitat la intervenció activa de la ciutadania a través del tràmit d'informació pública, i finalment s'ha conferit audiència al titular dominical i a l'Ajuntament d'Oliva, que no han formulat al·legacions.  
En compliment del principi d'eficiència, aquest decret només implementa el tràmit de la prèvia i preceptiva autorització administrativa de l'òrgan competent en matèria de cultura per a qualssevol actuacions de transcendència patrimonial que pretenguen realitzar-se en l'àmbit delimitat del lloc històric únicament a l'efecte de salvaguardar les seues preexistències, tal com apareixen descrites en aquest decret, en relació causa-efecte, i no comporta cap càrrega per a l'Administració.  
Per tot això, de conformitat amb el que s'estableix en l'article 26.2 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià; i l'article 33 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell; oït el Consell Jurídic Consultiu; a proposta de la consellera d'Educació, Cultura i Esport, i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del 27 de gener de 2023,  
  
DECRETE  
  
Article 1. Objecte  
Aquest decret té per objecte declarar bé d'interés cultural, de conformitat amb el que s'estableix en l'article 2 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, amb la categoria de lloc històric, Elca, la casa del poeta Francisco Brines, al terme municipal d'Oliva (València), de conformitat amb la descripció continguda en els annexos I i II d'aquest decret.  
  
Article 2. Règim jurídic del lloc històric  
Elca, la casa del poeta Francisco Brines, al terme municipal d'Oliva (València), és un bé d'interés cultural amb la categoria de lloc històric, i es regeix pel que es disposa en la secció segona del capítol III del títol II de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, per als béns immobles d'interés cultural.  
  
Article 3. Usos permesos  
Els usos permesos seran tots aquells que siguen compatibles amb la posada en valor i gaudi patrimonial dels béns i contribuïsquen a la consecució d'aquests fins. L'autorització particularitzada d'ús es regirà pel que es disposa en l'article 18 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Article 4. Règim d'intervencions en el lloc històric  
Fins que no s'aprove un pla especial de protecció o instrument urbanístic assimilable d'anàleg contingut, qualsevol actuació que pretenga realitzar-se en l'àmbit delimitat del lloc històric, requerirà la prèvia autorització de la conselleria competent en matèria de cultura. Aquesta autorització s'emetrà aplicant els criteris d'aquest decret i, en defecte d'això, els enumerats en els articles 38 i 39 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, tot això sense perjudici de les autoritzacions que per l'aplicació d'altres normatives sectorials resulten escaients, excepte les que s'acredite que manifestament manquen de transcendència patrimonial.  
  
Article 5. Criteris d'intervenció  
Els jardins i immobles d'Elca, la casa del poeta Francisco Brines, hauran de ser conservats, preservant i restaurant els caràcters originaris d'aquests. Els usos permesos seran els tendents a la posada en ús i valor del patrimoni cultural que aquest immoble incorpora en grau significatiu.  
  
Article 6. Preservació de la silueta paisatgística i de la imatge arquitectònica  
Totes les actuacions que pogueren tindre incidència sobre la correcta percepció i la dignitat en l'apreciació de l'escena o paisatge del lloc històric, com seria el cas de l'afecció dels espais lliures per actuacions de reurbanització, enjardinament o arbratge, provisió de mobiliari urbà, assignació d'ús i ocupacions de les vies públiques, etc., o com podria ser la implantació de rètols, marquesines, tendals, instal·lacions vistes, antenes, etc., o qualssevol altres de similar perfil i conseqüències, hauran de sotmetre's a autorització de la conselleria competent en matèria de cultura, que resoldrà conformement a les determinacions de la llei i els criteris de percepció i dignitat adés esmentats.  
   
Article 7. Elements impropis  
Queda prohibida la introducció d'anuncis o publicitat exterior (excepte cartells informatius dels noms i funcions dels edificis), en qualsevol de les seues accepcions, que irrompa en el paisatge i silueta, excepte les d'activitats culturals o esdeveniments festius que, de manera ocasional, reversible i per temps limitat, sol·liciten i obtinguen autorització expressa de la conselleria competent en matèria de cultura.  
  
  
Article 8. Actuacions il·legals  
La contravenció del que es preveu en aquesta normativa determinarà la il·legalitat de l'actuació amb la consegüent restitució dels valors afectats, si és el cas, i la responsabilitat de les persones causants en els termes establits en l'article 37 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Article 9. Altres béns patrimonials  
No s'assenyalen ni es promouen en el present decret béns de rellevància local, sense perjudici que haurà d'incorporar-se a l'ordenació estructural del planejament la declaració de bé d'interés cultural.  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera. Inscripció en l'Inventari general del patrimoni cultural valencià  
Aquesta declaració de bé d'interés cultural, amb la categoria de lloc històric d'Elca, la casa del poeta Francisco Brines, al terme municipal d'Oliva (València), s'inscriurà en la Secció Primera de l'Inventari general del patrimoni cultural valencià, i en el Registre general de Béns d'Interés Cultural, dependent de l'Administració General de l'Estat.  
  
  
Segona. Clàusula de no despesa  
La implementació i desenvolupament d'aquest decret no podrà tindre cap incidència en la dotació dels capítols de despesa assignada a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, i en tot cas haurà de ser atesa amb els mitjans personals i materials de la conselleria competent per raó de la matèria.  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Entrada en vigor  
Aquest decret es publicarà en el BOE i entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
  
Segona. Pla especial de protecció de l'entorn  
D'acord amb el que es disposa en els articles 34.2 i 39.4 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, el pla especial de protecció del bé d'interés cultural haurà d'aprovar-se en el termini d'un any des de la publicació d'aquest decret.  
  
Alacant, 27 de gener de 2023  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
La consellera d'Educació, Cultura i Esport,  
RAQUEL TAMARIT IRANZO  
  
ANNEX I   
Dades sobre el bé objecte de la declaració.   
Determinació dels seus valors  
  
1. Denominació principal:  
 Elca, la casa del poeta Francisco Brines.  
  
2. Localització:  
Comunitat Valenciana  
Província: València  
Municipi: Oliva (la Safor)  
  
3. Descripció i dades històriques:  
3.1. Cronologia  
Elca, la casa del poeta Francisco Brines, reuneix les condicions exigides per a ser declarada bé d'interés cultural amb la categoria de lloc històric, ja que es tracta d'un lloc vinculat de manera indissoluble a l'obra del poeta Francisco Brines, que a través de la seua obra mitificà el lloc com un dels paisatges escrits més importants de la poesia castellana del segle XX.   
La família del poeta va comprar la finca a principis dels anys quaranta. L'any 1937 la casa havia sigut confiscada als anteriors propietaris per a instal·lar-hi una colònia d'infants: Flor de Mayo. Històricament aquesta edificació és coneguda com la “Casa Avargues” (en el fons de la Biblioteca Nacional de Madrid, se'n conserva documentació).   
A Elca es va assentar una vil·la romana envoltada d'oliveres. Algunes fonts esmenten que a Elca va haver-hi una almúnia propietat del cadi de Dénia. L'edificació va ser construïda per la família Avargues en el segle XVII, a la fi del XIX va ser propietat dels Trénor, i adquirida posteriorment per la família Brines.   
3.2. Descripció del lloc històric  
Elca està situada al terme municipal d'Oliva, a uns 3,5 km de distància del nucli urbà, en la partida denominada Font de l'Om, al sud-oest del nucli urbà d'Oliva, envoltada de parcel·les agràries dedicades en la seua major part al cultiu de tarongers.  
La finca està situada en sòl no urbà segons el Pla General d'Ordenació Urbana d'Oliva.   
Pràcticament la totalitat de la superfície de parcel·la es dedica a tasques agràries, en concret, al cultiu de tarongers. Segons el cadastre, la parcel·la té una superfície gràfica de 72.740 m². En el seu centre i situada en una zona més elevada, es troba l'edificació principal, envoltada de jardins i construccions annexes, com ara una bassa circular i una zona de jardins amb una pèrgola.  
L'edificació principal està formada per l'addició de diversos cossos situats al voltant d'un pati. Entre ells, destaca el que probablement siga el més antic, situat a l'est del conjunt arquitectònic, en el qual es troba l'entrada principal. Està constituït per tres plantes, amb dues crugies i coberta de dos vessants de teula. La façana principal, de línies senzilles, està ordenada simètricament mitjançant tres obertures de proporcions verticals en cadascuna de les plantes baixa i primera, les d'aquesta última amb balcó. En la planta tercera, que és on se situa la biblioteca principal del poeta, hi ha unes obertures quadrades, de menors dimensions que les de la resta de la façana, però situades en els mateixos eixos verticals. En la planta baixa hi ha a més unes pilastres de caràcter ornamental. En el lateral nord de l'habitatge, destaquen uns arcs en la planta baixa i una balconada coberta en la planta primera a la qual es té accés des del dormitori de l'autor.   
Cadascun dels altres cossos, tots de menor altura que l'anterior, es cobreixen amb cobertes inclinades de teula. Els forjats de la majoria d'edificacions estan construïts amb bigues de fusta i revoltó. És de destacar l'existència d'una capella a l'interior d'una de les edificacions. Totes les edificacions es troben en bon estat.  
Les fusteries, mobiliari, la col·lecció bibliogràfica i la col·lecció pictòrica existent a l'interior de les edificacions formen part intrínseca del bé d'interés cultural i ajuden a entendre l'obra i la vida del poeta.  
   
3.3. Parts integrants  
Elca, la casa del poeta Francisco Brines, al terme municipal d'Oliva (València), comprén la casa principal, amb mobiliari, col·lecció bibliogràfica, col·lecció pictòrica, elements decoratius, capella, edificacions annexes, jardins i parcel·la on estan inserides les edificacions.  
3.3.1 La relació de béns mobles descrita a continuació passarà a inscriure's en la Secció Primera i en la Secció Tercera, respectivament, de l'Inventari general de patrimoni cultural valencià, com a béns d'interés cultural i béns de rellevància patrimonial. En la protecció patrimonial s'inclouen els marcs de les obres inventariades; en alguns casos són contemporanis de les obres, i en altres són d'època, encara que de cronologia posterior a l'execució de les obres. Les mesures referenciades són sense marc.   
La descripció dels béns conté els camps següents: Núm. IGPCV (Número d'Inventari general de patrimoni cultural valencià), títol, categoria, matèria, cronologia, autor, mesures, i estat de conservació.   
  
   
Col·lecció artística  
La vida del poeta va transcórrer en permanent diàleg entre la poesia i altres manifestacions artístiques en diferents formats: pintures, escultures, fotografies, medalles etc. Aquestes obres ens fan reflexionar sobre com van poder influir en l'esperit creatiu de l'imaginari de Francisco Brines.   
De la seua àmplia col·lecció, especialment d'obra escultòrica, gràfica i pictòrica, s'ha realitzat una xicoteta selecció d'obres. Queda exclosa d'aquesta relació la nombrosa col·lecció d'art contemporani que posseïa Brines, no per mancar de valor, sinó per la immediatesa de la present declaració, i perquè serà objecte d'un detallat inventari i estudi amb la seua corresponent inclusió en l'Inventari general de patrimoni cultural valencià, prosseguida de la publicació de la complementació de béns mobles que completarà la present declaració.   
  
Totes aquestes obres no relacionades a continuació quedaran protegides com a bé d'interés patrimonial fins que es complete el seu inventari, i estaran vinculades a l'edifici principal, l'habitatge de Brines en la parcel·la d'Elca.  
Secció Primera:  
46.181-0714-000001 Retrat masculí. Pintura quadre. Oli sobre tela. Segle XX. 1901. Autor: Emili Sala Francés (1850-1910). 44,9 x 33 cm. Estat de conservació: bo.  
46.181-0714-000005 Retrat d'un cavaller de l'orde de Carles III. Pintura quadre. Oli sobre tela. Segle XVIII. 1799. Autor: Joseph de Vicente- 63,4 x 53,9 cm. Estat de conservació: regular-dolent.  
46.181-0714-000006 Sant Francesc d'Assís. Pintura quadre. Oli sobre tela. Ca. segle XVII. Autor: anònim (valencià?). 124 x 105,8 cm. Estat de conservació: bo.  
46.181-0714-000017 Retrat de dama. Pintura quadre. Oli sobre taula. Finals segle XVIII-principis segle XIX. Autor: Josep Ribelles Felip (o Helip; 1778-1835). 38,4 x 29,2 cm. Estat de conservació: regular-dolent.  
46.181-0714-000031 El somni d'Adonis. Pintura quadre. Oli sobre tela. Segle XIX. Escola francesa. 41 x 33,5 cm. Estat de conservació: bo.  
46.181-0714-000033 Retrat fúnebre de bisbe (cap). Vanitas. Pintura quadre. Oli sobre tela. Segle XVII. Autor anònim (cercle de Valdés Leal?). 67 x 75,5 cm. Estat de conservació: bo.  
46.181-0714-000036 Sant Pere cura amb la seua ombra a un tolit. Pintura quadre. Oli sobre tela. Segle XVIII- Autor anònim. 168 x 119 cm. Estat de conservació: bo.  
46.181-0714-000037 Retrat de Lord Cuthbert Collingwood (primer Baró de Collingwood). Pintura quadre. Oli sobre tela. Segona meitat segle XVIII. Atribuït a taller de Lemuel Francis Abbot- (1760-1802). 47,3 x 39,3 cm. Estat de conservació: bo.  
Secció Tercera  
46.181-0714-000002 Sant. Pintura quadre. Oli sobre taula. Finals segle XVI. Autor anònim. 53 x 47,8 x 1,6 cm. Estat de conservació: regular.  
46.181-0714-000003 Bodegó de fruites. Pintura quadre. Oli sobre tela. Segle XIX. Autor anònim. 33 x 44 cm. Estat de conservació: bo.  
  
46.181-0714-000004 Bodegó de pomes i codonys. Pintura quadre. Oli sobre tela. Mitjan segle XX. Autor: Pedro Bueno Villarejo. 38 x 55 cm. Estat de conservació: bo.  
46.181-0714-000007 Paisatge. Pintura quadre. Oli sobre tela. Segle XVIII. Autor anònim. 42,9 x 27, 8 cm. Estat de conservació: regular.  
46.181-0714-000008 L'Anunciació. Pintura quadre. Oli sobre tela. Segle XVI. Autor anònim. 72 x 55,8 cm. Estat de conservació: regular.  
  
46.181-0714-000009 San Josep i l'infant. Pintura quadre. Oli sobre tela. Segle XIX. Autor: José García Ramos (1852-1912). 70 x 56,3 cm. Estat de conservació: bo.  
46.181-0714-000010 Cap de gos, (retrat). Pintura quadre. Oli sobre taula. Segle XVIII. Autor anònim. 36,5 x 28,7 x 0,9 cm. Estat de conservació: bo.  
46.181-0714-000011 Retrat de dama. Pintura quadre. Oli sobre tela. Finals segle XIX-principis segle XX. Autor: Juli Vila Prades (1873-1930). 115,4 x 83,9 cm. Estat de conservació: bo.  
46.181-0714-000012 Escena quotidiana del nord d'Àfrica (exterior). Pintura quadre. Oli sobre taula. Últim terç segle XIX. Autor: Josep Tapiró i Baró (1836-1913). 18 x 29 cm. Estat de conservació: regular.  
  
46.181-0714-000013 Retrat d'infant. Pintura quadre. Oli sobre tela. Segle XVI-XVII. Autor anònim. 85 x 65,2 cm. Estat de conservació: bo. Observacions: pot ser una còpia.  
46.181-0714-000014 Pont del Rialto a Venècia. Pintura quadre. Oli sobre taula. Finals segle XVIII. Autor anònim. 15,5 x 11,2 cm. Parella del núm. 46.181-0714-000015. Estat de conservació: bo.  
46.181-0714-000015 Piazzetta San Marco a Venècia, vista des de la basílica de Sant Marc, amb el Palau Ducal i la basílica de San Giorgio Maggiore al fons. Pintura quadre. Oli sobre taula. Finals segle XVIII. Autor anònim. 15, 5 x 11, 2 cm. Parella del núm. 46.181-0714-000014. Estat de conservació: bo.  
46.181-0714-000016 Marina. Pintura quadre. Oli sobre taula. Finals segle XIX-principis segle XX. Autor: Ricardo Verdugo Landi (1870-1930). 18, 3 x 28,9 cm. Estat de conservació: bo.  
46.181-0714-000018 Paisatge (emmarcat amb espill en la part inferior). Pintura quadre. Oli sobre tela. Segle XVIII-XIX. Autor anònim. 87, 5 x 57, 7 cm. Estat de conservació: regular.   
46.181-0714-000019 Àngel enutjat. Pintura quadre. Oli sobre tela. A. Segle XIX. Autor: García Gutiérrez. 203 x 129 cm. Estat de conservació: regular.   
46.181-0714-000020 Adoració dels Reis Mags. Pintura quadre. Oli sobre tela. Segle XVII. Autor anònim. 52 x 79 cm. Estat de conservació: regular.  
46.181-0714-000021 Assumpció de la Mare de Déu. Pintura quadre. Oli sobre tela. Segle XVI-XVII. Autor anònim. 79 x 91 cm. Estat de conservació: bo.  
46.181-0714-000022 Bodegó d'ostres i de llagostins. Pintura quadre. Oli sobre tela. Entre 1870 i 1920. Autor: Sebastián Gessa y Arias (1840-1920). 18 x 25 cm. Estat de conservació: bo.  
46.181-0714-000023 Bodegó amb bresquilles, meló d'Alger i raïm. Pintura quadre. Oli sobre tela. Tercer terç segle XIX. Autor: Julio Cebrián y Mezquita (1854-1926). 72 x 90,7 cm. Estat de conservació: bo.  
46.181-0714-000024 Riu Millars, Montanejos (Castelló). Pintura quadre. Oli sobre tela. 1953. Autor: Francesc Gimeno Barón (1912-1978). 82,5 x 109 cm. Estat de conservació: bo.  
46.181-0714-000025 Cims, Montanejos (Castelló). Pintura quadre. Oli sobre tela. Segona meitat segle XX. 1953. Autor: Francesc Gimeno Barón (1912-1978). 82,5 x 109 cm.  
46.181-0714-000026 Retrat infantil. Pintura quadre. Oli sobre tela. Segle XVIII-XIX. Autor anònim. 105 x 78 cm. Estat de conservació: regular.   
46.181-0714-000027 Tipus bascos en el moll. Pintura quadre. Oli sobre tela. Principis segle XX. Autor: Ricardo Baroja Nessi (1871-1953). 45,5 x 55,5 cm. Estat de conservació: bo.  
46.181-0714-000028 Paisatge. Pintura quadre. Oli sobre tela. Segle XIX. Autor: Emili Sala Francés (1850-1910). 46 x 51 cm. Estat de conservació: bo.  
46.181-0714-000029 Retrat de cavaller. Pintura quadre. Oli sobre tela. Segle XVIII. Autor anònim. Mesures: 133 x 100 cm. Estat de conservació: regular.  
46.181-0714-000030 Coronació de la Mare de Déu. Pintura quadre. Oli sobre tela. Segle XVIII. Autor anònim. 88,5 x 67,5 cm. Condicions de conservació: regular-dolenta.  
46.181-0714-000032 Escena bíblica (o escena pastoral). Pintura quadre. Oli sobre tela. Finals segle XVII. Autor anònim. 113,5 x 152 cm. Estat de conservació: bo.  
46.181-0714-000034 Retrat de dominic (Sant Doménec de Guzmán). Pintura quadre. Oli sobre tela. Segle XVII- Autor anònim. 60 x 67 cm. Estat de conservació: bo.  
46.181-0714-000035 Escena religiosa (aprovació d'un orde religiós). Pintura quadre. Oli sobre làmina de coure. Segle XVIII. Autor anònim. 31 x 23, 8 cm. Estat de conservació: bo.  
46.181-0714-000038 Bodegó amb fruites i flors. Pintura quadre. Oli sobre tela. Segle XIX. Autor anònim. 33 x 44 cm. Observacions: parella del núm. 46.181-0714-000003. Estat de conservació: bo.  
  
3.3.2 Fons bibliogràfics i documentals  
Es tracta de la biblioteca del poeta Francisco Brines Bañó. Un poeta de reconegut prestigi, enquadrat en l'anomenada “Generació dels anys 50” i acadèmic de la Reial Acadèmia Espanyola (RAE), que al llarg de la seua vida ha anat col·leccionant llibres, comprats en subhastes i en llibreries, no sols d'Espanya sinó també de molts països americans. Fruit d'aquesta passió pels llibres ha sigut la formació d'una magnífica biblioteca, i el nombre de volums que conté s'estima superior als 15.000 exemplars.  
Respecte a la temàtica, estem davant una biblioteca especialitzada en poesia contemporània, tant en llengua castellana com catalana. Compta amb una completíssima col·lecció de llibres, en primeres edicions, de tots els poetes de la seua generació, molts d'ells amb dedicatòria autògrafa.  
Entre els seus fons trobem, també, un bon nombre de llibres antics dels segles XVI al XVIII, exemplars de gran valor bibliogràfic de poetes clàssics com: santa Teresa de Jesús, Lope de Vega, sant Joan de la Creu, Francisco de Quevedo, etc. A més d'altres obres en prosa, com les edicions del seu paisà, l'erudit Gregori Maians (Oliva, 1699-València, 1781).  
  
Està formada per una completíssima col·lecció de llibres de poesia espanyola del segle XX en la qual estan representats tots els poetes, tant els més importants com els menys coneguts.  
 Del Modernisme cal destacar: Antonio i Manuel Machado, Juan Ramón Jiménez, Ramón del Valle Inclán, Emilio Carrere, Enrique Díez Canedo, Eduardo Marquina, Francisco Villaespesa, Salvador Rueda, etc.  
 De la Generació del 27 hi ha una excel·lent representació dels seus principals poetes: Luis Cernuda, Federico García Lorca, Pedro Salinas, Vicente Aleixandre, Emilio Prados, Rafael Alberti, Jorge Guillén, Manuel Altolaguirre, Dámaso Alonso, etc.; amb multitud de primeres edicions i moltes d'elles amb dedicatòria autògrafa. També són presents autors menys importants com: Juan José Domenchina, Maurici Bacarisse, Juan Gil-Albert, Joaquín Romero Murube, Tomás Seral y Casas, Agustín de Foxá, César González Ruano, Luis Rosales, Luis Felipe Vivanco, Concha Méndez, Josefina de la Torre, Juan Lacomba, etc.  
Té, a més, una completa col·lecció de llibres de prosa del segle XX: novel·la, conte, assaig, crítica literària i teatre, on hi ha una important representació de tot el segle i de tots els autors, des dels grans creadors de la Generació del 98: Valle Inclán, Pio Baroja, Azorín, Unamuno i Maeztu, fins als autors més joves del present segle, passant per tots els intermedis com: Gabriel Miró, Ramón J. Sender, Antonio Espina, Benjamín Jarnés, etc.  
La literatura contemporània dels països hispanoamericans està també representada, especialment la poesia. Pel que sembla, gràcies als seus viatges a Amèrica, a la seua amistat amb poetes de totes les latituds i a les seues diligents compres a llibreries de vell i nou de tot el món, trobem primeres edicions de poetes tan importants com: Rubén Darío, Leopoldo Lugones, Jorge Luis Borges, Pablo Neruda, Eugenio Florit, Delmira Agustini, Julio Herrera y Reissig, Xavier de Villaurrutia, Salvador Novo, César Vallejo, José Emilio Pacheco, Pablo Antonio Cuadra, Gastón Baquero, Jorge Carrera Andrade i centenars de poetes més.  
  
Quant a les publicacions periòdiques, compta amb una important col·lecció de revistes literàries i de poesia, en les quals trobem una àmplia representació de les millors revistes del segle XX: Revista de Occidente (1923), Cruz y Raya (1933-1936), Hora de España (19371939), Litoral, Ínsula, Quadernos Hispanoamericanos, Garcilaso, Cántico, etc.  
Cal assenyalar uns altres dos grans conjunts de singular interés per a l'estudi i estima de la poesia contemporània: les traduccions al castellà, en edicions espanyoles i americanes, d'una immensa quantitat d'autors universals, sovint molt difícils de localitzar en el mercat degut a la seua raresa, i els llibres de crítica literària sobre poesia i literatura en general, tant espanyola com hispanoamericana.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, podem afirmar que la biblioteca de Francisco Brines és, sens dubte, una de les grans biblioteques espanyoles especialitzada en poesia contemporània i, a causa de la seua singularitat excepcional, constitueix un conjunt irrepetible d'immensa importància cultural.  
3.3.2.1 Fons bibliogràfics que passaran a inscriure's en la Secció Quarta de l'Inventari general de patrimoni cultural valencià, i s'anotaran en el catàleg de la Biblioteca Valenciana. La seua descripció conté els camps següents:   
Núm. IGPCV (Número d'Inventari general de patrimoni cultural valencià), títol, núm. de volum (si escau), autor, ciutat, impremta/editorial, cronologia, observacions, pàgines, mesures i estat de conservació.  
  
Hi ha dues col·leccions de la mateixa obra, una de 2 toms (1878), i una altra de quatre volums (1871-1878), de les Cartas de la gloriosa madre Santa Teresa de Jesús. Autora: santa Teresa de Jesús. Madrid: Impremta i llibreria de Joseph Doblado. Dues edicions diferents, una completa i una altra incompleta:  
4.181-0714-000039 Cartas de la gloriosa madre Santa Teresa de Jesús. 2 volums. Santa Teresa de Jesús. Madrid: Impremta i llibreria de Joseph Doblado. Observacions: l'edició té el dibuix de les estampes i el gravat de Juan Bernabé Palomino i Fernández de la Vega (Còrdova, 1692-Madrid, 1777). Té un gravat retocat per Vicent Galceran i Alapont (València, 1726-València, 1788. Gravador en dolç i en buit, l'any 1771). Fulls de guarda en paper d'aigües. Enquadernació d'època, plena pell jaspiada. Ornamentació daurada, teixell amb títol en daurat i nervis en llom. Estat de conservació: regular-dolenta.  
  
Tom I. 1778. 25 x 18 x 5 cm. 686 pàgines. 1 il·lustració (pàgina 1)  
Tom II. 1778. 25 x 18 x 5 cm. 612 pàgines. 5 il·lustracions (pàg. 1, 2, 232, 498, 526)  
4.181-0714-000045 Cartas de la gloriosa madre Santa Teresa de Jesús. Toms I, II, III, IV. Autora santa Teresa de Jesús. Impremta i llibreria de Joseph Doblado, Madrid, 1752?-1778. Observacions: l'edició té el dibuix de les estampes i el gravat de Juan Bernabé Palomino i Fernández de la Vega (Còrdova, 1692-Madrid, 1777). Notes de Fra Antonio de San Joseph, religiós carmelita descalç. Enquadernació amb pergamí, títol en l'enquadernació en tinta. Estat de conservació: regular.   
  
Tom I. 1778. 25 x 18 x 5,5 cm. 524 pàgines.  
Tom II. 1752. 25 x 18 x 3,5 cm. 399 pàgines. 1 il·lustració (pàgina 6)  
Tom III. 1771. 25 x 18 x 4 cm. 526 pàgines. 1 il·lustració (pàgina 1)  
  
Tom IV. 1771. 25 x 18 x 4 cm. 550 pàgines.  
4.181-0714-000040 Poesías. Francisco de Quevedo i Villegas. Madrid: Impremta de Música de D. Eugenio Bieco, 1753. 170 pàg. 20 x 14,5 x 2 cm. Observacions: Segona edició. Discurs de Luis José Velázquez en el qual descobreix l'autoria de Francisco Quevedo. En la primera edició Quevedo va signar amb pseudònim: Francisco de la Torre. Estat de conservació: regular.   
46.181-0714-000041 Obras del venerable padre Fray Juan de la Cruz. Madrid: Impremta de Gregorio Rodríguez, 1649. Estat de conservació: regular.  
46.181-0714-000042 El perro y la calentura. Novela peregrina. Francisco de Quevedo y Villegas. Madrid: Impremta de D. Pedro Joseph Alonso y Padilla, 1736. Observacions: segona edició. S'identifica a Quevedo com a autor, que va utilitzar en la primera edició el nom de Pedro Espinosa. Amb el llibre s'adjunten unes lliçons naturals. Estat de conservació: regular.  
46.181-0714-000043 Poeta en Nueva York. Federico García Lorca. Mèxic D.C.: Editorial Séneca. 1940. Observacions: quatre dibuixos originals, un poema d'Antonio Machado, i pròleg de José Bergamín. 187 pàgines. Enquadernació soft cover (tapa blana). Estat de conservació: regular.   
46.181-0714-000044 Gramática de la lengua latina. Libro Cuarto. De la Prosodia. Gregori Maians i Siscar. València: Impremta de Josep i Tomàs de Orga, 1771. Observacions: contraportada amb gravat xilogràfic. Estat de conservació: regular.  
3.3.2.2 Fons documentals compostos per una relació de correspondència epistolar segons relació detallada que es troba en el Cens d'Arxius de la Comunitat Valenciana.  
La totalitat de la correspondència que es conserva de l'arxiu de Francisco Brines abasta una gran quantitat de cartes destinades i rebudes de reconeguts autors i artistes de la seua època, així com també documents familiars, cartes dels seus pares durant les estades del poeta en les diferents ciutats en les quals va viure (Oxford, Madrid, Salamanca o Deusto).   
Aquestes relacions epistolars podríem classificar-les atenent la relació personal o professional que Brines tenia amb els seus interlocutors, o d'aquests amb els seus pares; és a dir, relació epistolar amb escriptors contemporanis de Brines, i d'aquests escriptors contemporanis amb els pares i família del poeta, així com de Brines amb alguns toreros o artistes del seu temps, com José María Clavel.  
Entre els escriptors de la seua època cal destacar la correspondència que manté amb Vicente Aleixandre, Carlos Bousoño, Dionisio Cañas, José Ángel Valente, Luis Cernuda o José Olivio Jiménez. És especialment significativa la relació epistolar que manté amb el Premi Nobel Vicente Aleixandre, ja que a més d'unir-los una gran amistat, Aleixandre va ajudar Brines a confeccionar el seu primer llibre de versos, com es demostra en les cartes. Les cartes manuscrites són documents d'alt valor literari, ja que recullen els primers passos poètics de la carrera literària del poeta d'Oliva, així com de gran valor documental en ells mateixos, perquè expliquen el seu procés creatiu, les influències d'altres poetes, les seues inquietuds com a escriptor i poeta.  
La relació de cartes que prossegueix estan anotades en el Cens de Patrimoni Documental Valencià i passaran a inscriure's en la Secció Quarta de l'Inventari general de patrimoni cultural valencià. La seua descripció conté els camps següents:   
Núm. IGPCV (Número d'Inventari general de patrimoni cultural valencià), títol, autor, destinatari, ciutat, cronologia, estat de conservació.  
46.181-0714-000046 Carta de José Olivio Jiménez (Santa Clara, Cuba, 1926-Madrid, 2003) a la família de Francisco Brines. Madrid 12.06.1965. Bon estat de conservació.  
46.181-0714-000047 Carta del torero José María Clavel Cucalón (Barcelona, 1937) a Francisco Brines. Barcelona. 25.05.1955. Bon estat de conservació.  
46.181-0714-000048 Carta de Luis Cernuda (Sevilla, 1902-Ciutat de Mèxic, 1963) a Francisco Brines. Los Angeles, Califòrnia. 10.01.1963.  
46.181-0714-000049 Carta de Francisco Brines als seus pares. Madrid. 23.02.1960. Bon estat de conservació.  
46.181-0714-000050 Carta de Vicente Aleixandre y Merlo (Sevilla, 1898-Madrid, 1984) a Francisco Brines. Madrid. 12.06.1965. Bon estat de conservació.  
La relació de béns mobles (pintura, llibres, correspondència) allistats anteriorment amb el seu número d'inventari i amb protecció patrimonial BIC o BRP, i les col·leccions de béns mobles (de llibres, publicacions periòdiques, cartes, obres d'art, etc.) descrits en el seu conjunt, però sense detallar (amb protecció BRP), estaran vinculats a l'edifici de la finca denominada “Elca”, és a dir, a la finca i casa del poeta Francisco Brines al terme d'Oliva (València), i com a tal col·lecció de béns mobles li seran aplicables els articles 41, 44, 53 (respecte a l'ús i conservació, i prohibició de disgregació de les col·leccions dels béns mobles d'interés cultural i béns mobles de rellevància patrimonial) de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, recollits en els punts 3.2, 3.3. de la present declaració.   
  
3.4. La Fundació Francisco Brines  
La Fundació Francisco Brines de la Comunitat Valenciana és una fundació privada sense ànim lucratiu que es gesta l'any 2018 per desig exprés i voluntat del seu fundador, Francisco Brines. És en la primavera d'aqueix mateix any quan Brines sol·licita a diverses persones amigues el suport inicial per a portar a terme una idea que es remuntava a un temps arrere. A aquesta iniciativa, posada ja en marxa, se sumen voluntats polítiques que manifesten el seu interés en el projecte: el president de la Generalitat, o l'alcalde d'Oliva en aqueix moment. Amb aquests suports manifestos es decideix emprendre les gestions pertinents per a convertir la Fundació Francisco Brines en una realitat. I amb això es pretén preservar el llegat literari i artístic del fundador, a més d'aqueix lloc paradisíac i inspirador que ha sigut sempre, des de la seua infància, el punt de retorn del poeta: Elca.  
Finalment, Francisco Brines pot convertir en realitat el desig de perpetuar el seu llegat poètic en Elca a la qual, en els últims vint-i-cinc anys, li ha prestat tota la dedicació necessària per a convertir-la en el seu espai de vida, envoltant-se de tots els seus llibres, així com de fragments de molta història de l'art adquirits al llarg de la seua existència; col·lecció que va continuar ampliant amb el mateix entusiasme que al principi.  
  
Igual que en el lloc geogràfic d'Elca, amb un paisatge agrícola pròxim de la transformació de secà a regadiu del qual Brines ha sigut testimoni, també la casa de sempre ha anat recreant en el seu interior el gust eclèctic del Brines adult, per a convertir-se en el lloc novament desitjat. Així doncs, és la seua voluntat que tot el que ha acompanyat el poeta més íntim passe, algun dia, a ser compartit per tots aquells que senten interés o passió per la poesia.  
Elca serà la casa dels sentiments compartits i, des d'ella, com a fi principal de la Fundació, s'instituiran dos premis de poesia anuals: el Premi Francisco Brines, en llengua castellana, i el Premi Elca, en català. Certàmens que estaran impregnats per la gratitud del mestre guardonat, un reconeixement que se sent obligat a retornar perquè siguen valorats altres poetes, igual que va ser considerat ell en aquell primer premi Adonais que el va donar a conéixer.  
El Patronat de la Fundació, triat pel mateix Francisco Brines, té la responsabilitat de salvaguardar el patrimoni cultural i físic que constitueix el llegat del poeta d'Oliva, així com de promoure totes aquelles manifestacions culturals relacionades amb la poesia i les arts plàstiques que siga capaç d'emprendre.   
  
4. Delimitació del BIC  
4.1. Delimitació del lloc històric declarat bé d'interés cultural.  
  
a) Justificació:  
El criteri general seguit per a la delimitació del BIC consisteix a establir una àrea envolupant basada en els aspectes següents:  
 Paisatgístics i de perspectiva visual, amb la inclusió de la parcel·la completa que inclou l'entorn immediat en l'àmbit contextual i visual de l'habitatge.  
 Històrics, amb la inclusió de la parcel·la i edificis que han sigut l'habitatge i entorn immediat en el qual Francisco Brines va viure i va desenvolupar la seua obra.  
b) Definició literal de la delimitació  
 Referència cadastral principal: 46183A024006810000HW  
 Origen: cantonada nord-est de la parcel·la 46183A024006810000HW, punt A (coordenades X 748801,91, Y 4309138,34)  
 Sentit: horari  
 Línia delimitadora: la línia coincideix amb la delimitació de la parcel·la cadastral 46183A024006810000HW. Prenent com a origen el punt A, la línia contínua en sentit horari cap al sud, fins a arribar al punt (X 748633,07, Y 4308787,66). Continua pel límit sud de la parcel·la fins al punt (X748571,29, Y 4308793,67), i es decanta lleugerament cap a l'est fins al punt (X 748579,59, Y 4308796,54). Continua després cap al nord fins al punt (X 748559,06, Y 4308867,47) i després cap a l'oest fins al punt (X 748414,30, Y 4308945,47). La línia contínua cap al nord seguint el límit de la parcel·la adés esmentada, arribant al punt (X 748586,42, Y 4309142,22), per a després finalitzar de nou en el punt A inicial seguint el límit nord de la parcel·la.  
  
4.2. Béns de rellevància local en l'entorn delimitat  
La capella existent a l'interior d'una de les edificacions de l'habitatge es considera bé de rellevància local per aplicació de la disposició addicional cinquena de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. La capella està formada per un sol departament, decorada amb pilastres i capitells d'inspiració neoclàssica. Està coberta amb una volta rebaixada.  
4.3. Determinació dels seus valors:  
 Valors immaterials: Elca constitueix el punt de partida del poeta, tant a nivell personal com de la seua obra.   
 Valors materials: edificacions, mobiliari, obra pictòrica i biblioteca.  
  
ANNEX II  
DOCUMENTACIÓ GRÀFICA



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9526, del 03-02-2023 (2023/1069)

DECRETO 4/2023, del 27 de enero, del Consell, por el que se declara bien de interés cultural, con la categoría de sitio histórico, Elca, la casa del poeta Francisco Brines, en el término municipal de Oliva (Valencia).
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9526

Fecha DOGV
:   03-02-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/1069

CVE


Fecha del documento
:   27-01-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Decreto

Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [cultura](javascript:void(0))
    * [patrimonio arquitectónico](javascript:void(0))
    * [patrimonio cultural](javascript:void(0))
    * [administración regional](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

DECRETO 4/2023, del 27 de enero, del Consell, por el que se declara bien de interés cultural, con la categoría de sitio histórico, Elca, la casa del poeta Francisco Brines, en el término municipal de Oliva (Valencia). [2023/1069]  
PREÁMBULO  
  
El artículo 49.1.5 del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana establece la competencia exclusiva de la Generalitat en materia de patrimonio histórico, artístico, monumental, arquitectónico arqueológico y científico, sin perjuicio de lo que dispone el número 28 del apartado 1 del artículo 149 de la Constitución Española. El artículo 26.2 de Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, dispone que la declaración de un bien de interés cultural se hará mediante decreto del Consell, a propuesta de la consellería competente en materia de cultura. Todo ello sin perjuicio de las competencias que el artículo 6 de la Ley 16/1985, de 25 de junio, del patrimonio histórico español, reserva a la Administración General del Estado.  
Mediante Resolución de 28 de octubre de 2021, de la Consellería de Educación, Cultura y Deporte, se acordó incoar el expediente para la declaración de bien de interés cultural, con la categoría de sitio histórico, a favor de Elca, la casa del poeta Francisco Brines, en el término municipal de Oliva (Valencia), determinando sus valores, delimitándola, describiendo los inmuebles que conforman la misma, articulando la correspondiente normativa protectora y sometiéndose el expediente incoado a trámite de información pública. El inmueble, zonas ajardinadas y campos de naranjos que conforman la casa Elca, sita en el término municipal de Oliva, constituye un espacio relevante que utilizó el poeta Francisco Brines, un patrimonio de vital importancia por el valor de su conjunto, tanto por el legado bibliográfico y pictórico que dejó, como por el significado de su representación como paisaje escrito.  
Consta en el expediente el informe favorable a la declaración de bien de interés cultural del Consell Valencià de Cultura, de la Universidad de Alicante y de la Universidad de València, que han prestado su conformidad a la propuesta declarativa que se les ha elevado, de conformidad con lo que establece el artículo 27.5 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
Asimismo, se han recabado de las consellerías afectadas los informes exigidos por el artículo 43 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de la Generalitat, del Consell, sin que se haya formulado por las mismas alegación alguna.  
Por la representación de la propiedad no se ha formulado alegación alguna en el trámite de información pública y en el de audiencia.  
Este decreto se adecúa a los principios de buena regulación establecidos en el artículo 129 de la Ley 39/2015, de 30 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, habiéndose acreditado la concurrencia en esta iniciativa normativa de los principios de necesidad, eficacia, proporcionalidad, seguridad jurídica, transparencia en su proceso de elaboración, y eficiencia.  
En cumplimiento del principio de necesidad y eficacia el Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana preceptúa en su artículo 12 que la Generalitat velará por la protección y defensa de la identidad y los valores del pueblo valenciano y el respeto a su diversidad y a su patrimonio histórico. Al incorporar estos valores culturales en grado excepcionalmente significativo, se impone su máximo reconocimiento a nivel patrimonial mediante la declaración como bien de interés cultural, de conformidad con el mandato contenido en la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
En cumplimiento del principio de proporcionalidad, el presente decreto declarativo constituye la herramienta necesaria e imprescindible para la preservación, puesta en valor y divulgación al máximo nivel de Elca, la casa del poeta Francisco Brines.  
En cumplimiento del principio de seguridad jurídica, esta formalización tutelar y la normativa que en la misma se establece concilia la obligada protección a un bien de destacadísima significación patrimonial con la definición precisa del estatuto jurídico de las personas propietarias afectadas, cuyas facultades se limitan en la medida estrictamente necesaria para preservar los valores culturales detectados, estableciéndose el régimen de la previa y preceptiva autorización del órgano competente en materia de patrimonio cultural en el ámbito delimitado del bien de interés cultural.  
En cumplimiento del principio de transparencia para potenciar la participación activa de las personas destinatarias en la elaboración de esta iniciativa normativa, se ha notificado la iniciación del expediente a las personas propietarias afectadas, se ha suscitado la intervención activa de la ciudadanía a través del trámite de información pública, confiriéndose finalmente audiencia al titular dominical y al Ayuntamiento de Oliva, que no han formulado alegaciones.  
En cumplimiento del principio de eficiencia, este decreto solo implementa el trámite de la previa y preceptiva autorización administrativa del órgano competente en materia de cultura para cualesquiera actuaciones de trascendencia patrimonial que pretendan realizarse en el ámbito delimitado del sitio histórico a los solos efectos de salvaguardar sus preexistencias, tal y como aparecen descritas en este decreto, en relación causa-efecto, y no conlleva carga alguna para la Administración.  
Por todo ello, de conformidad con lo establecido en el artículo 26.2 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, y el artículo 33 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de la Generalitat, del Consell; oído el Consell Jurídic Consultiu; a propuesta de la consellera de Educación, Cultura y Deporte, y previa deliberación del Consell, en la reunión del 27 de enero de 2023,  
  
DECRETO  
  
Artículo 1. Objeto  
Este decreto tiene por objeto declarar bien de interés cultural, de conformidad con lo establecido en el artículo 2 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, con la categoría de sitio histórico, Elca, la casa del poeta Francisco Brines, en el término municipal de Oliva (Valencia), de conformidad con la descripción contenida en los anexos I y II de este decreto.  
  
Artículo 2. Régimen jurídico del sitio histórico  
Elca, la casa del poeta Francisco Brines, en el término municipal de Oliva (Valencia), es un bien de interés cultural con la categoría de sitio histórico, y se rige por lo dispuesto en la sección segunda del capítulo III del título II de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, para los bienes inmuebles de interés cultural.  
  
Artículo 3. Usos permitidos  
Los usos permitidos serán todos aquellos que sean compatibles con la puesta en valor y disfrute patrimonial de los bienes y contribuyan a la consecución de dichos fines. La autorización particularizada de uso se regirá por lo dispuesto en el artículo 18 de la Ley 4/1998 de 11 de junio del patrimonio cultural valenciano.  
  
Artículo 4. Régimen de intervenciones en el sitio histórico  
En tanto no se apruebe un plan especial de protección o instrumento urbanístico asimilable de análogo contenido, cualquier actuación que pretenda realizarse en el ámbito delimitado del sitio histórico, requerirá la previa autorización de la consellería competente en materia de cultura. Esta autorización se emitirá aplicando los criterios de este decreto y en su defecto los enumerados en los artículos 38 y 39 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, todo ello sin perjuicio de las autorizaciones que por la aplicación de otras normativas sectoriales resulten procedentes, salvo las que se acredite que manifiestamente carezcan de trascendencia patrimonial.  
  
Artículo 5. Criterios de intervención  
Los jardines e inmuebles de Elca, la casa del poeta Francisco Brines, deberán ser conservados, preservando y restaurando los caracteres originarios de los mismos. Los usos permitidos serán los tendentes a la puesta en uso y valor del patrimonio cultural que este inmueble incorpora en grado significativo.  
  
Artículo 6. Preservación de la silueta paisajística y de la imagen arquitectónica  
Todas las actuaciones que pudiesen tener incidencia sobre la correcta percepción y la dignidad en el aprecio de la escena o paisaje del sitio histórico, como sería el caso de la afección de los espacios libres por actuaciones de reurbanización, ajardinamiento o arbolado, provisión de mobiliario urbano, asignación de uso y ocupaciones de las vías públicas, etc., o como podría ser la implantación de rótulos, marquesinas, toldos, instalaciones vistas, antenas, etc., o cualesquiera otros de similar corte y consecuencias, deberán someterse a autorización de la consellería competente en materia de cultura, que resolverá con arreglo a las determinaciones de la ley y los criterios de percepción y dignidad antes referidos.  
  
Artículo 7. Elementos impropios  
Queda prohibida la introducción de anuncios o publicidad exterior (excepto carteles informativos de los nombres y funciones de los edificios), en cualquiera de sus acepciones, que irrumpa en el paisaje  
y silueta, salvo las de actividades culturales o eventos festivos que, de manera ocasional, reversible y por tiempo limitado, soliciten y obtengan autorización expresa de la consellería competente en materia de cultura.  
  
Artículo 8. Actuaciones ilegales  
La contravención de lo previsto en esta normativa determinará la ilegalidad de la actuación con la consiguiente restitución de los valores afectados en su caso y la responsabilidad de las personas causantes en los términos establecidos en el artículo 37 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
  
Artículo 9. Otros bienes patrimoniales  
No se señalan ni se promueven en el presente decreto bienes de relevancia local, sin perjuicio de que deberá incorporarse a la ordenación estructural del planeamiento la declaración de bien de interés cultural.  
  
  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
  
Primera. Inscripción en el Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano  
Esta declaración de bien de interés cultural, con la categoría de sitio histórico de Elca, la casa del poeta Francisco Brines, en el término municipal de Oliva (Valencia), se inscribirá en la Sección Primera del Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano y en el Registro General de Bienes de Interés Cultural, dependiente de la Administración General del Estado.  
  
Segunda. Cláusula de no gasto  
La implementación y desarrollo de este decreto no podrá tener incidencia alguna en la dotación de los capítulos de gasto asignada a la Consellería de Educación, Cultura y Deporte, y en todo caso deberá ser atendida con los medios personales y materiales de la consellería competente por razón de la materia.  
  
  
DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera. Entrada en vigor  
Este decreto se publicará en el BOE y entrará en vigor el día siguiente al de la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Segunda. Plan especial de protección del entorno  
De acuerdo con lo dispuesto en los artículos 34.2 y 39.4 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, el plan especial de protección del bien de interés cultural deberá aprobarse en el plazo de un año desde la publicación de este decreto.  
  
Alicante, 27 de enero de 2023  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
La consellera de Educación, Cultura y Deporte,  
RAQUEL TAMARIT IRANZO  
  
  
ANEXO I  
 Datos sobre el bien objeto de la declaración.   
Determinación de sus valores  
  
1. Denominación principal:  
 Elca, la casa del poeta Francisco Brines  
  
2. Localización:  
Comunitat Valenciana  
Provincia: Valencia  
Municipio: Oliva (La Safor)  
  
3. Descripción y datos históricos:  
3.1. Cronología  
Elca, la casa del poeta Francisco Brines, reúne las condiciones exigidas para ser declarada bien de interés cultural con la categoría de sitio histórico, ya que se trata de un lugar vinculado de manera indisoluble a la obra del poeta Francisco Brines, que a través de su obra mitificó el lugar como uno de los paisajes escritos más importantes de la poesía castellana del siglo XX.  
La familia del poeta compró la finca a principios de los años cuarenta. En el año 1937 la casa había sido confiscada a los anteriores dueños para instalar una colonia de niños: Flor de Mayo. Históricamente esta edificación es conocida como la “Casa Avargues” (en el fondo de la Biblioteca Nacional de Madrid se conserva documentación).  
En Elca se asentó una villa romana rodeada de olivos. Algunas fuentes mencionan que en Elca hubo una almunia propiedad del cadí de Denia. La edificación fue construida por la familia Avargues en el siglo XVII, a finales del XIX fue propiedad de los Trénor, y adquirida posteriormente por la familia Brines.   
3.2. Descripción del sitio histórico  
Elca se encuentra situada en el término municipal de Oliva, a unos 3,5 km de distancia del núcleo urbano, en la partida denominada Font de l'Om, al SO del casco urbano de Oliva, rodeada de parcelas agrarias dedicadas en su mayor parte al cultivo de naranjos.  
La finca se encuentra situada en suelo no urbano según el Plan General de Ordenación Urbana de Oliva.  
Prácticamente la totalidad de la superficie de parcela se dedica a labores agrarias, en concreto, al cultivo de naranjos. Según el catastro, la parcela tiene una superficie gráfica de 72.740 m². En el centro de la misma y situada en una zona más elevada, se encuentra la edificación principal, rodeada de jardines y construcciones anexas tales como una balsa circular y una zona de jardines con un cenador.  
La edificación principal está formada por la adición de varios cuerpos situados alrededor de un patio. Entre ellos, destaca el que probablemente sea el más antiguo, situado al este del conjunto arquitectónico, en el que se encuentra la entrada principal. Está constituido por tres plantas, con dos crujías y cubierta a dos aguas de teja. La fachada principal, de líneas sencillas, está ordenada simétricamente mediante tres huecos de proporciones verticales en cada una de las plantas baja y primera, los de esta última con balcón. En la planta tercera, que es donde se sitúa la biblioteca principal del poeta, existen unos huecos cuadrados, de menores dimensiones que los del resto de la fachada, pero situados en los mismos ejes verticales. En la planta baja existen además unas pilastras de carácter ornamental. En el lateral norte de la vivienda, destacan unos arcos en la planta baja y una balconada cubierta en la planta primera a la que se tiene acceso desde el dormitorio del autor.  
Cada uno de los demás cuerpos, todos de menor altura que el anterior, se cubren con cubiertas inclinadas de teja. Los forjados de la mayoría de edificaciones están construidos con vigas de madera y revoltón. Es de destacar la existencia de una capilla en el interior de una de las edificaciones. Todas las edificaciones se encuentran en buen estado.  
Las carpinterías, mobiliario, la colección bibliográfica y la colección pictórica existente en el interior de las edificaciones forman parte intrínseca del bien de interés cultural y ayudan a entender la obra y vida del poeta.  
3.3. Partes integrantes  
Elca, la casa del poeta Francisco Brines, en el término municipal de Oliva (València), comprende la casa principal, con mobiliario, colección bibliográfica, colección pictórica, elementos decorativos, capilla, edificaciones anexas, jardines y parcela donde están insertas las edificaciones.  
3.3.1 La relación de bienes muebles descrita a continuación pasará a inscribirse en la Sección Primera y en la Sección Tercera, respectivamente, del Inventario General de Patrimonio Cultural Valenciano, como bienes de interés cultural y bienes de relevancia patrimonial. En la protección patrimonial se incluyen los marcos de las obras inventariadas; en algunos casos son contemporáneos de las obras, y en otros son de época, aunque de cronología posterior a la ejecución de las obras. Las medidas referenciadas son sin marco.  
La descripción de los bienes contiene los siguientes campos: Nº IGPCV (Número de Inventario General de Patrimonio Cultural Valenciano), título, categoría, materia, cronología, autor, medidas, y estado de conservación.  
  
Colección artística  
La vida del poeta transcurrió en permanente diálogo entre la poesía y otras manifestaciones artísticas en diferentes formatos: pinturas, esculturas, fotografías, medallas etc. Estas obras nos hacen reflexionar sobre el modo en que pudieron influir en el espíritu creativo del imaginario de Francisco Brines.  
De su amplia colección, en especial de obra escultórica, gráfica y pictórica, se ha realizado una pequeña selección de obras. Queda excluida de esta relación la numerosa colección de arte contemporáneo que poseía Brines, no por carecer de valor, sino por la inmediatez de la presente declaración, y porque será objeto de un detallado inventario y estudio con su correspondiente inclusión en el Inventario General de Patrimonio Cultural Valenciano, proseguida de la publicación de la complementación de bienes muebles que completará la presente declaración.  
Todas estas obras no relacionadas a continuación quedarán protegidas como bien de interés patrimonial hasta que se complete su inventario, y estarán vinculadas al edificio principal, la vivienda de Brines en la parcela de Elca.  
Sección Primera:  
46.181-0714-000001 Retrato masculino. Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. S. XX. 1901. Autor: Emilio Sala Francés (1850-1910). 44,9 x 33 cm. Estado de conservación: bueno.  
46.181-0714-000005 Retrato de un caballero de la Orden de Carlos III. Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. S. XVIII. 1799. Autor: Joseph de Vicente? 63,4 x 53,9 cm. Estado de conservación: regular-malo.  
46.181-0714-000006 San Francisco de Asís. Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. Ca. s. XVII. Autor: anónimo (valenciano?). 124 x 105,8 cm. Estado de conservación: bueno.  
46.181-0714-000017 Retrato de dama. Pintura cuadro. Óleo sobre tabla. Finales s. XVIII-principios s. XIX Autor: José Ribelles Helip (o Felip; 1778-1835). 38,4 x 29,2 cm. Estado de conservación: regular-malo.  
46.181-0714-000031 El sueño de Adonis. Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. S. XIX. Escuela francesa. 41 x 33,5 cm. Estado de conservación: bueno.  
46.181-0714-000033 Retrato fúnebre de obispo (cabeza). Vanitas. Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. S. XVII. Autor anónimo (círculo de Valdés Leal?). 67 x 75,5 cm. Estado de conservación: bueno.  
46.181-0714-000036 San Pedro cura con su sombra a un tullido. Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. S. XVIII? Autor anónimo. 168 x 119 cm. Estado de conservación: bueno.  
46.181-0714-000037 Retrato de Lord Cuthbert Collingwood (primer Barón de Collingwood). Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. Segunda mitad s. XVIII. Atribuido a taller de Lemuel Francis Abbot? (1760-1802). 47,3 x 39,3 cm. Estado de conservación: bueno.  
Sección Tercera  
46.181-0714-000002 Santo. Pintura cuadro. Óleo sobre tabla. Finales s. XVI. Autor anónimo. 53 x 47,8 x 1,6 cm. Estado de conservación: regular.  
46.181-0714-000003 Bodegón de frutas. Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. S. XIX. Autor anónimo. 33 x 44 cm. Estado de conservación: bueno.  
46.181-0714-000004 Bodegón de manzanas y membrillos. Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. Mediados s. XX. Autor: Pedro Bueno Villarejo. 38 x 55 cm. Estado de conservación: bueno.  
46.181-0714-000007 Paisaje. Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. S. XVIII. Autor anónimo. 42,9 x 27, 8 cm. Estado de conservación: regular.  
46.181-0714-000008 La Anunciación. Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. S. XVI. Autor anónimo. 72 x 55,8 cm. Estado de conservación: regular.  
46.181-0714-000009 San José y el Niño. Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. S. XIX. Autor: José García Ramos (1852-1912). 70 x 56,3 cm. Estado de conservación: bueno.  
46.181-0714-000010 Cabeza de perro, (retrato). Pintura cuadro. Óleo sobre tabla. S. XVIII. Autor anónimo. 36,5 x 28,7 x 0,9 cm. Estado de conservación: bueno.  
46.181-0714-000011 Retrato de dama. Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. Finales s. XIX-principios s. XX. Autor: Julio Vila Prades (1873-1930). 115,4 x 83,9 cm. Estado de conservación: bueno.  
46.181-0714-000012 Escena cotidiana del norte de África (exterior). Pintura cuadro. Óleo sobre tabla. Último tercio s. XIX. Autor: José Tapiró y Baró (1836-1913). 18 x 29 cm. Estado de conservación: regular.  
46.181-0714-000013 Retrato de infante. Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. S. XVI-XVII. Autor anónimo. 85 x 65,2 cm. Estado de conservación: bueno. Observaciones: puede ser una copia.  
46.181-0714-000014 Puente del Rialto en Venecia. Pintura cuadro. Óleo sobre tabla. Finales s. XVIII. Autor anónimo. 15,5 x 11,2 cm. Pareja del núm. 46.181-0714-000015. Estado de conservación: bueno.  
46.181-0714-000015 Piazzetta San Marco en Venecia, vista desde la Basílica de San Marcos, con el Palacio Ducal y la Basílica de San Giorgio Maggiore al fondo. Pintura cuadro. Óleo sobre tabla. Finales s. XVIII. Autor anónimo. 15, 5 x 11, 2 cm. Pareja del núm. 46.181-0714-000014. Estado de conservación: bueno.  
46.181-0714-000016 Marina. Pintura cuadro. Óleo sobre tabla. Finales s. XIX-principios s. XX. Autor: Ricardo Verdugo Landi (1870-1930). 18, 3 x 28,9 cm. Estado de conservación: bueno.  
46.181-0714-000018 Paisaje (enmarcado con espejo en la parte inferior). Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. S. XVIII-XIX. Autor anónimo. 87, 5 x 57, 7 cm. Estado de conservación: regular.  
46.181-0714-000019 Ángel enojado. Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. A. s. XIX. Autor: García Gutiérrez. 203 x 129 cm. Estado de conservación: regular.  
46.181-0714-000020 Adoración de los Reyes Magos. Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. S. XVII. Autor anónimo. 52 x 79 cm. Estado de conservación: regular.  
46.181-0714-000021 Asunción de la Virgen. Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. S. XVI-XVII. Autor anónimo. 79 x 91 cm. Estado de conservación: bueno.  
46.181-0714-000022 Bodegón de ostras y de langostinos. Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. Entre 1870 y 1920. Autor: Sebastián Gessa y Arias (1840-1920). 18 x 25 cm. Estado de conservación: bueno.  
46.181-0714-000023 Bodegón con melocotones, sandía y uvas. Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. Tercer tercio s. XIX. Autor: Julio Cebrián y Mezquita (1854-1926). 72 x 90,7 cm. Estado de conservación: bueno.  
46.181-0714-000024 Río Mijares, Montanejos (Castellón). Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. 1953. Autor: Francisco Gimeno Barón (1912-1978). 82,5 x 109 cm. Estado de conservación: bueno.  
46.181-0714-000025 Cumbres, Montanejos (Castellón). Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. Segunda mitad s. XX. 1953. Autor: Francisco Gimeno Barón (1912-1978). 82,5 x 109 cm.  
46.181-0714-000026 Retrato infantil. Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. S. XVIII-XIX. Autor anónimo. 105 x 78 cm. Estado de conservación: regular.  
46.181-0714-000027 Tipos vascos en el muelle. Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. Principios s. XX. Autor: Ricardo Baroja Nessi (1871-1953). 45,5 x 55,5 cm. Estado de conservación: bueno.  
46.181-0714-000028 Paisaje. Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. S. XIX. Autor: Emilio Sala Francés (1850-1910). 46 x 51 cm. Estado de conservación: bueno.  
46.181-0714-000029 Retrato de caballero. Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. S. XVIII. Autor anónimo. Medidas: 133 x 100 cm. Estado de conservación: regular.  
46.181-0714-000030 Coronación de la Virgen. Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. S. XVIII. Autor anónimo. 88,5 x 67,5 cm. Condiciones de conservación: regular-mala.  
46.181-0714-000032 Escena bíblica (o escena pastoril). Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. Finales s. XVII. Autor anónimo. 113,5 x 152 cm. Estado de conservación: bueno.  
46.181-0714-000034 Retrato de dominico, (Santo Domingo de Guzmán). Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. S. XVII? Autor anónimo. 60 x 67 cm. Estado de conservación: bueno.  
46.181-0714-000035 Escena religiosa (aprobación de una orden religiosa). Pintura cuadro. Óleo sobre lámina de cobre. S. XVIII. Autor anónimo. 31 x 23, 8 cm. Estado de conservación: bueno.  
46.181-0714-000038 Bodegón con frutas y flores. Pintura cuadro. Óleo sobre lienzo. S. XIX. Autor anónimo. 33 x 44 cm. Observaciones: pareja del núm. 46.181-0714-000003. Estado de conservación: bueno.  
  
3.3.2 Fondos bibliográficos y documentales  
Se trata de la biblioteca del poeta Francisco Brines Bañó. Un poeta de reconocido prestigio, encuadrado en la llamada “Generación de los años 50” y académico de la Real Academia Española (RAE), que a lo largo de su vida ha ido coleccionando libros, comprados en subastas y en librerías, no solo de España sino también de muchos países americanos. Fruto de esta pasión por los libros ha sido la formación de una magnífica biblioteca, estimándose que el número de volúmenes que contiene es superior a 15.000 ejemplares.  
Respecto a la temática, estamos ante una biblioteca especializada en poesía contemporánea, tanto en lengua castellana como catalana. Cuenta con una completísima colección de libros, en primeras ediciones, de todos los poetas de su generación, muchos de ellos con dedicatoria autógrafa.  
Entre sus fondos encontramos, también, un buen número de libros antiguos de los siglos XVI al XVIII, ejemplares de gran valor bibliográfico de poetas clásicos como: Santa Teresa de Jesús, Lope de Vega, San Juan de la Cruz, Francisco de Quevedo, etc. Además de otras obras en prosa, como las ediciones de su paisano, el erudito Gregorio Mayans (Oliva, 1699-Valencia, 1781).  
Está formada por una completísima colección de libros de poesía española del siglo XX en la cual están representados todos los poetas, tanto los más importantes como los menos conocidos.  
 Del Modernismo cabe destacar: Antonio y Manuel Machado, Juan Ramón Jiménez, Ramón del Valle Inclán, Emilio Carrere, Enrique Díez Canedo, Eduardo Marquina, Francisco Villaespesa, Salvador Rueda, etc.  
 De la Generación del 27 hay una excelente representación de sus principales poetas: Luis Cernuda, Federico García Lorca, Pedro Salinas, Vicente Aleixandre, Emilio Prados, Rafael Alberti, Jorge Guillén, Manuel Altolaguirre, Dámaso Alonso, etc.; con multitud de primeras ediciones y muchas de ellas con dedicatoria autógrafa. También están presentes autores menos importantes como: Juan José Domenchina, Mauricio Bacarisse, Juan Gil-Albert, Joaquín Romero Murube, Tomás Seral y Casas, Agustín de Foxá, César González Ruano, Luis Rosales, Luis Felipe Vivanco, Concha Méndez, Josefina de la Torre, Juan Lacomba, etc.  
Cuenta, además, con una completa colección de libros de prosa del siglo XX: novela, cuento, ensayo, crítica literaria y teatro, donde hay una importante representación de todo el siglo y de todos los autores, desde los grandes creadores de la Generación del 98: Valle Inclán, Pio Baroja, Azorín, Unamuno y Maeztu, hasta los autores más jóvenes del presente siglo, pasando por todos los intermedios como: Gabriel Miró, Ramón J. Sender, Antonio Espina, Benjamín Jarnés, etc.  
La literatura contemporánea de los países hispanoamericanos está también representada, en especial la poesía. Al parecer, gracias a sus viajes a América, a su amistad con poetas de todas las latitudes y a sus diligentes compras a librerías de viejo y nuevo del todo el mundo, encontramos primeras ediciones de poetas tan importantes como: Rubén Darío, Leopoldo Lugones, Jorge Luis Borges, Pablo Neruda, Eugenio Florit, Delmira Agustini, Julio Herrera y Reissig, Xavier de Villaurrutia, Salvador Novo, César Vallejo, José Emilio Pacheco, Pablo Antonio Cuadra, Gastón Baquero, Jorge Carrera Andrade y cientos de poetas más.  
En cuanto a las publicaciones periódicas, cuenta con una importante colección de revistas literarias y de poesía, en las que encontramos una amplia representación de las mejores revistas del siglo XX: Revista de Occidente (1923), Cruz y Raya (1933-1936), Hora de España (19371939), Litoral, Ínsula, Cuadernos Hispanoamericanos, Garcilaso, Cántico, etc.  
Cabe señalar otros dos grandes conjuntos de singular interés para el estudio y aprecio de la poesía contemporánea: las traducciones al castellano, en ediciones españolas y americanas, de una inmensa cantidad de autores universales, a menudo muy difíciles de localizar en el mercado debido a su rareza, y los libros de crítica literaria sobre poesía y literatura en general, tanto española como hispanoamericana.  
Por todo lo anteriormente expuesto, podemos afirmar que la biblioteca de Francisco Brines es sin duda una de las grandes bibliotecas españolas especializada en poesía contemporánea y, debido a su singularidad excepcional, constituye un conjunto irrepetible de inmensa importancia cultural.   
3.3.2.1 Fondos bibliográficos que pasarán a inscribirse en la Sección Cuarta del Inventario General de Patrimonio Cultural Valenciano, y se anotarán en el catálogo de la Biblioteca Valenciana. Su descripción contiene los siguientes campos:  
Nº IGPCV (Número de Inventario General de Patrimonio Cultural Valenciano), título, núm. de volumen (si procede), autor, ciudad, imprenta/editorial, cronología, observaciones, páginas, medidas y estado de conservación.  
Hay dos colecciones de la misma obra, una de 2 tomos (1878), y otra de cuatro volúmenes (1871-1878), de las Cartas de la gloriosa madre Santa Teresa de Jesús. Autora: Santa Teresa de Jesús. Madrid: Imprenta y librería de Joseph Doblado. Dos ediciones diferentes una completa y otra incompleta:  
4.181-0714-000039 Cartas de la gloriosa madre Santa Teresa de Jesús. 2 volúmenes. Santa Teresa de Jesús. Madrid: Imprenta y librería de Joseph Doblado. Observaciones: la edición tiene el dibujo de las estampas y el grabado de Juan Bernabé Palomino y Fernández de la Vega (Córdoba, 1692-Madrid, 1777). Tiene un grabado retocado por Vicent Galcerán y Alapont (Valencia, 1726-Valencia, 1788. Grabador en dulce y en hueco en el año 1771). Hojas de guarda en papel de aguas. Encuadernación de época, plena piel jaspeada. Ornamentación dorada, tejuelo con título en dorado y nervios en lomo. Estado de conservación: regular-mala.  
Tomo I. 1778. 25 x 18 x 5 cm. 686 páginas. 1 ilustración (página 1)  
Tomo II. 1778. 25 x 18 x 5 cm. 612 páginas. 5 ilustraciones (págs. 1, 2, 232, 498, 526)  
4.181-0714-000045 Cartas de la gloriosa madre Santa Teresa de Jesús. Tomos I, II, III, IV. Autora Santa Teresa de Jesús. Imprenta y librería de Joseph Doblado, Madrid, 1752?-1778. Observaciones: la edición tiene el dibujo de las estampas y el grabado de Juan Bernabé Palomino y Fernández de la Vega (Córdoba, 1692-Madrid, 1777). Notas de Fray Antonio de San Joseph, religioso carmelita descalzo. Encuadernación con pergamino, título en la encuadernación en tinta. Estado de conservación: regular.  
Tomo I. 1778. 25 x 18 x 5,5 cm. 524 páginas.  
Tomo II. 1752. 25 x 18 x 3,5 cm. 399 páginas. 1 ilustración (página 6)  
Tomo III. 1771. 25 x 18 x 4 cm. 526 páginas. 1 ilustración (página 1)  
Tomo IV. 1771. 25 x 18 x 4 cm. 550 páginas.  
4.181-0714-000040 Poesías. Francisco de Quevedo y Villegas. Madrid: Imprenta de Música de D. Eugenio Bieco, 1753. 170 págs. 20 x 14,5 x 2 cm. Observaciones: Segunda edición. Discurso de Luis José Velázquez en el que descubre la autoría de Francisco Quevedo. En la primera edición Quevedo firmó con pseudónimo: Francisco de la Torre. Estado de conservación: regular.  
46.181-0714-000041 Obras del venerable padre Fray Juan de la Cruz. San Juan de la Cruz. Madrid: Imprenta de Gregorio Rodríguez, 1649. Estado de conservación: regular.  
46.181-0714-000042 El perro y la calentura. Novela peregrina. Francisco de Quevedo y Villegas. Madrid: Imprenta de D. Pedro Joseph Alonso y Padilla, 1736. Observaciones: segunda edición. Se identifica a Quevedo como autor, que utilizó en la primera edición el nombre de Pedro Espinosa. Con el libro se adjuntan unas lecciones naturales. Estado de conservación: regular.  
46.181-0714-000043 Poeta en Nueva York. Federico García Lorca. México D.C.: Editorial Séneca. 1940. Observaciones: cuatro dibujos originales, un poema de Antonio Machado, y prólogo de José Bergamín. 187 páginas. Encuadernación soft cover (tapa blanda). Estado de conservación: regular.  
46.181-0714-000044 Gramática de la lengua latina. Libro Quarto. De la Prosodia. Gregorio Mayans i Siscar. Valencia: Imprenta de José y Tomás de Orga, 1771. Observaciones: contraportada con grabado xilográfico. Estado de conservación: regular.  
3.3.2.2 Fondos documentales compuestos por una relación de correspondencia epistolar según relación pormenorizada que obra en el Censo de Archivos de la Comunitat Valenciana.  
La totalidad de la correspondencia que se conserva del archivo de Francisco Brines abarca una gran cantidad de cartas destinadas y recibidas de reconocidos autores y artistas de su época, así como también documentos familiares, cartas de sus padres durante las estancias del poeta en las diferentes ciudades en las que vivió (Oxford, Madrid, Salamanca o Deusto).  
Estas relaciones epistolares podríamos clasificarlas atendiendo a la relación personal o profesional que Brines tenía con sus interlocutores, o de estos con sus padres; es decir, relación epistolar con escritores contemporáneos de Brines, y de estos escritores contemporáneos con los padres y familia del poeta, así como de Brines con algunos toreros o artistas de su tiempo como José María Clavel.  
Entre los escritores de su época cabe destacar la correspondencia que mantiene con Vicente Aleixandre, Carlos Bousoño, Dionisio Cañas, José Ángel Valente, Luis Cernuda o José Olivio Jiménez. Es especialmente significativa la relación epistolar que mantiene con el Premio Nobel Vicente Aleixandre, ya que además de unirles una gran amistad, Aleixandre ayudó a Brines a confeccionar su primer libro de versos, como se demuestra en las cartas. Las cartas manuscritas son documentos de alto valor literario, puesto que recogen los primeros pasos poéticos de la carrera literaria del poeta de Oliva, así como de gran valor documental en sí mismos puesto que explican su proceso creativo, las influencias de otros poetas, sus inquietudes como escritor y poeta.  
La relación de cartas que prosigue están anotadas en el Censo de Patrimonio Documental Valenciano y pasarán a inscribirse en la Sección Cuarta del Inventario General de Patrimonio Cultural Valenciano. Su descripción contiene los siguientes campos:  
Nº IGPCV (Número de Inventario General de Patrimonio Cultural Valenciano), título, autor, destinatario, ciudad, cronología, estado de conservación.  
46.181-0714-000046 Carta de José Olivio Jiménez (Santa Clara, Cuba, 1926-Madrid, 2003) a la familia de Francisco Brines. Madrid 12.06.1965. Buen estado de conservación.  
46.181-0714-000047 Carta del torero José María Clavel Cucalón (Barcelona, 1937) a Francisco Brines. Barcelona. 25.05.1955. Buen estado de conservación.  
46.181-0714-000048 Carta de Luis Cernuda (Sevilla, 1902-Ciudad de México, 1963) a Francisco Brines. Los Ángeles, California. 10.01.1963.  
46.181-0714-000049 Carta de Francisco Brines a sus padres. Madrid. 23.02.1960. Buen estado de conservación.  
46.181-0714-000050 Carta de Vicente Aleixandre y Merlo (Sevilla,1898-Madrid, 1984) a Francisco Brines. Madrid. 12.06.1965. Buen estado de conservación.  
La relación de bienes muebles (pintura, libros, correspondencia) relacionados anteriormente con su número de inventario y con protección patrimonial BIC o BRP, y las colecciones de bienes muebles (de libros, publicaciones periódicas, cartas, obras de arte, etc.) descritos en su conjunto, pero sin detallar (con protección BRP), estarán vinculados al edificio de la finca denominada “Elca”, es decir, a la finca y casa del poeta Francisco Brines en el término de Oliva (Valencia), y como tal colección de bienes muebles será de aplicación los artículos 41, 44, 53 (respecto al uso y conservación, y prohibición de disgregación de las colecciones de los bienes muebles de interés cultural y bienes muebles de relevancia patrimonial) de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, recogidos en los puntos 3.2, 3.3. de la presente declaración.  
3.4. La Fundación Francisco Brines  
La Fundación Francisco Brines de la Comunidad Valenciana es una fundación privada sin ánimo de lucro que se gesta en el año 2018 por deseo expreso y voluntad de su fundador, Francisco Brines. Es en la primavera de ese mismo año cuando Brines solicita a varias personas amigas el apoyo inicial para llevar a término una idea que se remontaba a un tiempo atrás. A esta iniciativa, puesta ya en marcha, se suman voluntades políticas que manifiestan su interés en el proyecto: el president de la Generalitat, o el alcalde de Oliva en ese momento. Con estos apoyos manifiestos se decide emprender las gestiones pertinentes para convertir la Fundación Francisco Brines en una realidad. Y, con ello, se pretende preservar el legado literario y artístico del fundador, además de ese lugar paradisíaco e inspirador que ha sido siempre, desde su infancia, el punto de retorno del poeta: Elca.  
Finalmente, Francisco Brines puede convertir en realidad el deseo de perpetuar su legado poético en Elca a la que, en los últimos veinticinco años, le ha prestado toda la dedicación necesaria para convertirla en su espacio de vida, rodeándose de todos sus libros, así como de fragmentos de mucha historia del arte adquiridos a lo largo de su existencia; colección que continuó ampliando con el mismo entusiasmo que al principio.  
Igual que en el lugar geográfico de Elca, con un paisaje agrícola próximo de cuya transformación, de secano a regadío, Brines ha sido testigo, también la casa de siempre ha ido recreando en su interior el gusto ecléctico del Brines adulto, para convertirse en el lugar nuevamente deseado. Así pues, es su voluntad que todo lo que ha acompañado al poeta más íntimo pase, algún día, a ser compartido por todos aquellos que sientan interés o pasión por la poesía.  
Elca será la casa de los sentimientos compartidos y, desde ella, como fin principal de la Fundación, se instituirán dos premios de poesía anuales: el Premio Francisco Brines, en lengua castellana, y el Premio Elca, en catalán. Certámenes que estarán impregnados por la gratitud del maestro galardonado, cuyo reconocimiento se siente obligado a devolver para que surjan valorados otros poetas, al igual que fue considerado él en aquel primer premio Adonais que le daría a conocer.  
El Patronato de la Fundación, elegido por el propio Francisco Brines, tiene la responsabilidad de salvaguardar el patrimonio cultural y físico que constituye el legado del poeta de Oliva, así como de promover todas aquellas manifestaciones culturales relacionadas con la poesía y las artes plásticas que sea capaz de emprender.  
  
4. Delimitación del BIC  
4.1. Delimitación del sitio histórico declarado bien de interés cultural.  
a) Justificación:  
El criterio general seguido para la delimitación del BIC consiste en establecer un área envolvente basada en los siguientes aspectos:  
 Paisajísticos y de perspectiva visual, con la inclusión de la parcela completa que incluye el entorno inmediato en el ámbito contextual y visual de la vivienda.  
 Históricos, con la inclusión de la parcela y edificios que han sido la vivienda y entorno inmediato en el que Francisco Brines vivió y desarrolló su obra.  
b) Definición literal de la delimitación  
 Referencia catastral principal: 46183A024006810000HW  
 Origen: esquina noreste de la parcela 46183A024006810000HW, punto A (coordenadas X 748801,91, Y 4309138,34)  
  
 Sentido: horario  
 Línea delimitadora: la línea coincide con la delimitación de la parcela catastral 46183A024006810000HW. Tomando como origen el punto A, la línea continua en sentido horario hacia el sur, hasta llegar al punto (X 748633,07, Y 4308787,66). Continúa por el límite sur de la parcela hasta el punto (X748571,29, Y 4308793,67), y quiebra ligeramente hacia el este hasta el punto (X 748579,59, Y 4308796,54). Continua después hacia el norte hasta el punto (X 748559,06, Y 4308867,47) y después hacia el oeste hasta el punto (X 748414,30, Y 4308945,47). La línea continua hacia el norte siguiendo el límite de la parcela antes mencionada, llegando al punto (X 748586,42, Y 4309142,22), para después finalizar de nuevo en el punto A inicial siguiendo el límite norte de la parcela.  
4.2. Bienes de relevancia local en el entorno delimitado  
La capilla existente en el interior de una de las edificaciones de la vivienda se considera bien de relevancia local por aplicación de la disposición adicional quinta de la ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. La capilla está formada por un solo departamento, decorada con pilastras y capiteles de inspiración neoclásica. Está cubierta con una bóveda rebajada.  
4.3. Determinación de sus valores:  
 Valores inmateriales: Elca constituye el punto de partida del poeta, tanto a nivel personal como de su obra.  
 Valores materiales: edificaciones, mobiliario, obra pictórica y biblioteca.  
ANEXO II  
DOCUMENTACIÓN GRÁFICA



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML