Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7909, del 03-11-2016 (2016/8139)

RESOLUCIÓ de 7 d'octubre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient número 79/16-AIA Alacant.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7909

Data del DOGV
:   03-11-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/8139

CVE


Data del document
:   07-10-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 7 d'octubre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient número 79/16-AIA Alacant. [2016/8139]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 79/16-AIA Alacant.  
  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 79-2016-AIA.  
Títol: Legalització de transformació de finca rústica per a plantació de palmàcies.  
Promotor: Nenúfares Aires Libres - Eugenia Mar Tierra Azul, SL.  
Òrgan substantiu: Secció Forestal de la Direcció Territorial d'Alacant.  
Localització: parcel·les 1, 3, 4, 163, 201, 219 del polígon 23 i 2,3, 4, 5, 10, 11, 110, 153 del polígon 24 d'Alacant (Alacant).  
  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és l'adequació de terrenys situats en la partida l'Alcoraya del terme municipal d'Alacant a fi d'efectuar una plantació de palmàcies.  
Els terrenys afectats tenen una superfície total d'unes 197 ha aproximades de les quals 160 ha estaran dedicades al cultiu agrícola de regadiu i unes 37 ha a altres usos com ara camins, pastos i cases.  
Les fases del projecte són:  
Desbrossament i rompuda.  
Moviments de terra.  
Formació de parcel·les.  
Instal·lació de reg per goteig.  
Plantació de palmàcies.  
La preparació del terreny s'inicia amb l'eliminació de la capa vegetal i la neteja del terreny de roques i pedres. Aqueixes actuacions s'han realitzat per mitjà de buldòzer i pales excavadores que desplacen la terra per capes i les situa en el terreny per a posteriorment realitzar les bancades de cultiu.  
Una vegada retirada la terra vegetal s'instal·la la infraestructura de reg. Per a això es realitzen rases per mitjà de retroexcavadora. Una vegada realitzades les rases es col·loquen les canonades de reg i es tapa.  
  
Com a elements auxiliars a l'activitat es destaca la presència de les naus que contindran els capçals de reg. Aquestes naus seran d'una planta i s'adaptaran al paisatge de la zona.  
A partir de l'any 2008-2009, la zona afectada s'ha plantat amb planta ornamental: palmeres amb marcs de plantació d'1,5 x 2 en la quasi totalitat de la superfície i oliveres (al voltant de 1300) amb marcs de 3 x 1 m.  
En un principi estava prevista la realització de tanques. Fins al moment únicament s'ha tancat la zona d'oliverar.  
  
Afeccions legals.  
- Urbanístiques: sòl no urbanitzable comú i de protecció de domini públic hidràulic.  
- Forestal: sòl forestal (PATFOR).  
- Mitjà hídric: zona de policia de llit públic.  
  
Consideracions ambientals  
Es destaquen els següents aspectes de l'estudi d'impacte ambiental:  
La litoestratigrafia de la zona afectada està composta per materials del triàsic. Predominen els afloraments compostos d'argiles i margues i arenes roges amb calcàries dolomítiques negres i algeps. No existeixen en la zona formacions geològica singulars.  
No existeix en la zona afectada cap tipus de risc geològic (lliscament o despreniment). La zona presenta sismicitat moderada.  
Pel que fa a la vegetació destaquen actualment els cultius ornamentals i les zones forestals.  
La vegetació natural existent en la zona d'actuació es compon d'espècies com ara argilaga (Ulex parviflorus), arç negre (Rhamnus oleoides), Bayón (Osiris lanceolata), llentiscle (Pistacia lentiscus) entre altres.  
Quant a la fauna es troben en la zona espècies com ara l'òbila comuna (Tyto alba), el mussol comú (Athene nocturna), el rabosot (Vulpes vulpes), porc senglar (Sus escofra), llebre (Lepus europaeus), granota comuna (Granota perezi) i dragó rosat (Hemidactylus turcidus).  
Segons el catàleg de béns i espais protegits del pla general d'Alacant hi ha un jaciment arqueològic catalogat com a assentament ibèric inclòs dins de l'àrea d'explotació (Casa de l'Alcoraya).  
  
El paisatge existent en la zona es descriu com un agre sistema molt afectat de manera prolongada per l'activitat humana pel que ha perdut el seu estat original.  
1. Identificació i valoració d'impactes.  
- Atmosfera: es produiran impactes en la fase de moviments de terra per emissió de partícules a l'atmosfera (pols i gasos contaminants de la maquinària) que desapareixeran una vegada finalitzada la fase d'obres i es podran aplicar mesures correctores per a minimitzar els impactes generats.  
- Sòl: durant la conformació del terreny pot produir-se un augment de l'erosió del sòl. La plantació de les superfícies afectades contribuirà a la consolidació del terreny i a la recuperació de la seua fertilitat.  
  
- Vegetació: s'ha produït una disminució de la coberta vegetal a causa dels desbrossaments realitzats i de la conformació dels bancals. A causa de l'escàs interés de la vegetació afectada atés que es tractava majoritàriament de cultius abandonats, l'impacte es considera moderat.  
  
- Fauna: es veurà afectada en la fase d'obres pels sorolls generats, moment en què es produirà una desaparició momentània de l'hàbitat. La realització de les plantacions contribuirà a la recuperació de les zones aptes per al desenvolupament de la fauna.  
- Paisatge: sobre el paisatge es donarà una afecció permanent en les àrees de treball. La realització de plantacions modificarà el paisatge que en tot cas podrà recuperar-se al cessament de l'activitat.  
De l'estudi d'integració paisatgística es destaca el següent: l'activitat realitzada s'ha adequat a la topografia de la zona intervenint en aquesta el mínim possible. La vegetació natural i arbratge existent no ha sigut modificada pel projecte.  
La zona de l'Alcoraya està constituïda per zones agrícoles en ús i abandonades amb habitatges dispersos. Part de l'actuació serà visible des de l'AP-7 i des de la línia AVE Alacant-Madrid.  
En general la valoració de la qualitat del paisatge es considera baixa, l'explotació no impedirà la visualització de cap recurs paisatgístic, i no suposa una alteració significativa atés que la zona afectada va estar en temps anterior cultivada.  
- Població i socioeconomia: durant la fase d'obres es produiran impactes de signe negatiu sobre la població a causa de l'emissió de sorolls. Durant la fase de funcionament de l'activitat es produiran efectes beneficiosos per la creació d'ocupació.  
2. Establiment de mesures preventives, correctores i compensatòries: es proposen les següents:  
- Mesures preventives: es revisarà l'adequat manteniment de la maquinària d'obra, els canvis d'oli es realitzaran en llocs aptes per a això i fora de l'explotació.  
Es jalonaran les zones d'obra per a restringir el moviment de maquinària a fi d'evitar afeccions innecessàries al sòl. El sòl retirat es recollirà degudament per a la seua utilització en la formació de les zones de cultiu.  
Es procedirà a la retirada dels possibles residus d'obra.  
En el cas d'aparició de restes integrants de patrimoni cultural, es modificarà el disseny de l'obra i es notificarà als organismes competents.  
- Mesures correctores: a fi de minimitzar l'emissió de pols a l'atmosfera es regaran les zones d'obra, es cobriran els depòsits de materials, es controlarà la descàrrega i càrrega de materials i es restringirà la velocitat de circulació dels camions el que contribuirà també a la reducció del soroll.  
Es minimitzarà l'afecció a la fauna evitant la realització d'obres en període nocturn. Quant a la vegetació s'evitarà el depòsit de zones d'aplec de materials on hi ha vegetació natural i es restringirà el pas de maquinària per aquestes zones.  
Per a disminuir l'impacte paisatgístic de l'activitat es procedirà a la retirada de la terra vegetal per a estendre's en les zones destinades a la plantació mentre que la resta de materials procedents de l'excavació es localitzarà de forma controlada en parcel·les evitant modificacions topogràfiques substancials. A la terminació de les obres es procedirà a la restauració de les superfícies d'ocupació temporal.  
El color de les edificacions s'adequarà als colors de la zona.  
- Mesures compensatòries: després del cessament de les obres es restaurarà la morfologia de la zona afectada.  
3. Programa de vigilància ambiental: es controlarà de forma periòdica la correcta execució de les mesures preventives i correctores proposades així com la seua eficàcia.  
En l'acta de recepció d'obra es realitzarà un informe sobre les mesures de protecció de sòl, fauna, soroll, recuperació ambiental i integració paisatgística de l'activitat.  
Durant els tres anys següents a la recepció de l'obra es realitzaran informes semestrals sobre l'eficàcia de les mesures de protecció. Es realitzaran informes quan es done una situació excepcional que tinga com a conseqüència l'aparició de signes d'erosió o despreniments.  
  
  
Tramitació administrativa. Informes sectorials  
1. El 15 de juny de 2011 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació de l'expedient de rompuda de terrenys forestals a fi d'iniciar la tramitació ambiental del projecte.  
  
L'expedient inclou informe de la Secció Forestal de 9 de juny de 2011 en què s'indica que es tracta d'una rompuda ja realitzada sobre la qual se sol·licita la seua legalització, si és procedent tractant-se d'un supòsit de l'annex I del Decret 162/1990 pel qual l'actuació ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. El 5 d'agost de 2011 i després de consultar a les administracions públiques afectades, la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial emet un informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental amb el fi principal que el promotor elabore la documentació d'acord amb la legislació vigent en matèria d'avaluació d'impacte ambiental, descriga els aspectes més significatius del projecte i justifique aspectes com ara la no afecció a llits i la disponibilitat d'aigua. La documentació que es remeta haurà de contindre l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998 del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Després de l'emissió de l'informe d'abast, es rep el 26 de setembre de 2011 informe del Servei de Paisatge en què s'indica que d'acord amb l'article 48 del reglament del paisatge de la Comunitat Valenciana, els projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental han d'anar acompanyats d'un estudi d'integració paisatgística.  
  
3. L'11 d'abril de 2012 la Secció Forestal remitent de documentació sol·licita informe sobre la seua adequació a l'informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental a fi de realitzar el tràmit d'informació pública.  
La documentació conté (entre altres):  
- Informe de Compatibilitat Urbanística de l'Ajuntament d'Alacant de 5 de març de 2012: segons aquest informe les rompudes efectuades es troben en sòl no urbanitzable comú (SNUC), categoria de rústic i sòl no urbanitzable comú, categoria de rambles tenint en la zona est de la finca una xicoteta part classificada com a sòl no urbanitzable protegit, categoria paratges.  
Els usos permesos són:  
- SNUC-rústic: té com a ús predominant l'agropecuari i la seua destinació primordial és el manteniment del medi rural.  
- SNUP-rambles: els usos permesos són els agropecuaris sense possibilitat d'erigir edificació, obra o instal·lació de cap tipus excepte les de canalització i els xicotets magatzems d'eines de superfície no superior a 20 m² a fi de no alterar les condicions normals de drenatge.  
  
- SNUP-paratges: els usos admesos són els agropecuaris i forestals, oci i esplai i les acampades. Es prohibeix l'ús d'habitatge, excepte per al guarda de les instal·lacions.  
En el desenvolupament dels usos i activitats admesos en aquest tipus de sòl no es realitzaran moviments de terra que desfiguren el perfil del terreny i s'entenen com a tals els que originen desnivells majors d'1,00 m. Tampoc es podran realitzar tales d'arbratge.  
L'informe conclou indicant que el 31 de maig de 2010 es va iniciar l'aprovació provisional de la revisió del pla general d'Alacant.  
Tal revisió inclou les parcel·les amb la qualificació següent:  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció paisatgística.  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció per llits i rambles.  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció, risc d'inundació.  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal - sòl no urbanitzable comú general, tipus A.  
Les normes urbanístiques estableixen el següent:  
En sòls de protecció paisatgística l'ús agrícola es restringeix a les explotacions existents en producció.  
En sòls d'especial protecció per llits i rambles i per risc d'inundació la producció agrícola s'estableix com a ús característic.  
  
En sòls d'especial protecció forestal l'ús característic és la protecció forestal i vegetal existent i estableix com a ús limitat compatible la reforestació.  
En sòl no urbanitzable comú general tipus A es permeten els usos agrícoles davall les condicions establides en aquest article (no se citen).  
  
- Informe de disponibilitat d'aigua de 30 de setembre de 2011 emés per la comunitat de regants d'Alacant nord en què indica que Eugenia Mar Tierra Azul és soci de la comunitat de regants Alacant nord amb una superfície de 78,96 ha (658 tafulles). S'adjunta pla que conté el total de les parcel·les propietat d'Eugenia Tierra Azul i Nenúfares Aires Libres en què s'indica que cadascuna d'aquestes és propietària de 658 tafulles (en total 1316).  
4. El 25 d'abril de 2012 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet a la Secció Forestal informe en què indica que, encara que hi ha certes deficiències en la documentació, pot iniciar-se el període d'informació pública.  
5. El 27 d'abril de 2012 s'inicia nou tràmit de consulta a les administracions públiques afectades per la realització del projecte adjuntant la documentació remesa en data d'11 d'abril de 2012.  
Els informes emesos van ser:  
- El 9 de maig de 2012 es rep en el Servei d'Avaluació informe favorable del Servei de Paisatge que indica que l'actuació ha d'adaptar-se a la topografia del terreny, han d'integrar-se paisatgísticament les futures tanques i han de complir-se les mesures d'integració paisatgística fixats en l'estudi d'integració paisatgística.  
- El 20 de juny de 2012 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe sobre els punts següents:  
Afecció a domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia: en la zona d'actuació hi ha tres llits (un d'aquests denominat rambla de l'Alabastre). L'actuació suposa l'ocupació de zona de policia d'uns quants llits «sense poder determinar si s'afecta o no a la zona de servitud».  
«Tal com s'estableix en els articles 2 i 6 del Text Refós de la Llei d'Aigües, pertanyen al Domini Públic Hidràulic els llits de corrents naturals, ja siguen contínues o discontínues. Aquests llits es troben protegits per una faixa lateral de 5 metres d'amplària, que constitueix la zona de servitud i per una faixa lateral de 100 metres d'amplària, que conforma la zona de policia.»  
L'esmentada zona de servitud s'ha de mantindre expedita per a ús públic (article 7 del Reglament del Domini Públic Hidràulic Reial Decret 849/1986) i queda supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca (article 9 del Reglament del Domini Públic Hidràulic Reial Decret 849/1986).  
L'informe recorda la prohibició general d'abocament directe o indirecte d'aigües i productes residuals que puguen contaminar qualsevol element del domini públic hidràulic.  
Incidència en el règim de corrents: s'indica que per les característiques de l'actuació i la morfologia dels terrenys afectats i sent que el PATRICOVA (pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana) no indica risc d'inundació, es considera que l'actuació no suposa incidència en el règim de corrents.  
«No obstant això, es recorda que, d'acord amb el que disposa l'article 9 del Reglament del Domini Públic Hidràulic (Reial Decret 849/1986), en la zona de flux preferent dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables davant de les avingudes ni activitats que suposen una reducció significativa de la capacitat de desaigüe de l'esmentada zona de flux preferent».  
Disponibilitat de recursos hídrics: «en la documentació presentada no s'estableix el volum anual de recursos hídrics que requereix l'actuació.  
L'origen de l'aigua amb què es pretén satisfer l'increment de demanda previst per l'actuació és a través de la comunitat de regants Alacant nord. Respecte d'això es comprova que cap de les parcel·les objecte de l'actuació figura en aquest organisme com que pertany a aquesta comunitat de regants ni a cap altra comunitat de regants ni tampoc disposen de drets propis, per la qual cosa no està acreditat el dret a l'ús de l'aigua de les esmentades parcel·les».  
L'informe conclou desfavorable al no poder acreditar la disponibilitat de recursos hídrics.  
- El 25 de juny de 2012 el Servei d'Espais Naturals i Biodiversitat emet un informe en què s'indica que consultat el banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana no s'han localitzat espècies de fauna i flora prioritàries que puguen veure's afectades pel projecte.  
  
Quant als hàbitats protegits pel Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació, sí que apareix en la zona l'hàbitat 1520 (Gypsophiletàlia) vegetació gipsícola ibèrica que és a més hàbitat prioritari segons Directiva 92/43.  
  
Existeixen en la transformació realitzada unes 44 ha susceptibles d'estar ocupades per hàbitats gipsòfils. Aquests hàbitats es localitzen en les parcel·les 4 i 163 (recintes SIGPAC 73, 77, 91, 176) del polígon 23 i en les parcel·les 3 (recintes SIGPAC 21, 41), 4 (recinte SIGPAC 10) parcel·la 10 (recintes SIGPAC 15 i 19) del polígon 24.  
Atenent que l'article 19.2 del Decret 70/2009 considera objecte de tutela aquests hàbitats, han de cartografiar-se aquests hàbitats per a determinar les zones on ha de preservar-se.  
6. Dels informes sectorials emesos es desprén que la documentació remesa no respon a allò que s'ha sol·licitat en l'informe d'abast o és incompleta, per la qual cosa el 29 de juny de 2012 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet al Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant informe en què indica els aspectes que han de millorar-se en la documentació ambiental o els aspectes que han de justificar-se com ara la legalitat de l'ús de l'aigua.  
7. Davant de la possible paralització del procediment, el 6 de març de 2013 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita al Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant informació sobre la tramitació de l'expedient en què indica aquest servei per mitjà de remissió del 4 d'abril de 2013 que l'expedient està paralitzat havent advertit d'això al promotor del projecte.  
8. El 8 de maig de 2014 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita indicació sobre si és procedent el tancament de l'expedient al Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant i es reitera la petició d'informe el 10 de febrer de 2015 al Servei d'Ordenació i Gestió Forestal a què s'ha remés l'expedient des del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant a fi de procedir a la seua finalització.  
  
El 19 de febrer de 2015 el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal remet documentació en què s'inclou escrit del promotor del projecte en què s'indica que la rompuda està acabada i no es cultivarà més superfície. S'adjunta el pla del total transformat grafiant els llits amb les seues zones de servitud i de policia però sense indicar si d'acord amb els plans ha existit afecció a aquestes zones.  
  
A la vista de l'escrit del promotor del projecte, el 25 de febrer de 2015 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita informe el Servei de Vida Silvestre (anteriorment Servei d'Espais Naturals i Biodiversitat). El 12 de març de 2015 aquest servei informa que a la vista que la rompuda està finalitzada i que l'afecció produïda seria anterior al Decret 70/2009, no existiria nova afecció a hàbitats ni espècies prioritàries.  
9. El 6 de novembre de 2015 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental còpia de l'informe del cap d'Àrea de Gestió del Domini Públic Hidràulic en què indica que en l'assumpte de modificació de característiques de la concessió d'aigües depurades procedents de l'EDAR Racó de Lleó per a la seua reutilització en el terme municipal de Sant Vicent del Raspeig (Alacant), amb destinació a reg d'una superfície de 7073,33 ha situades en els termes municipals de Monforte del Cid, Agost, Alacant i Sant Vicent del Raspeig i ús recreatiu amb un volum màxim anual de 6.745.000 m3/any i un cabal màxim instantani de 400 l/s, inscrit en el Registre d'Aigües [?] consten com a socis de la CR Alacant Nord [?] les mercantils Nenúfares Aires Libres, SL, i Eugenia Mar Tierra Azul amb una superfície en tafulles per a cadascuna d'aquestes de 658 el que suposa un total de 1.316 tafulles.  
10. Informació pública: la informació pública es va realitzar per mitjà de publicació d'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'11 de febrer de 2016. Durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
11. El 8 de juny de 2016 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental informe de la Secció Forestal d'Alacant en què s'indica que la major part de terrenys romputs actualment ja no figuren com a forestals i únicament s'aprecia afecció actual en aquest sentit en les parcel·les 3 i 24 del polígon 24 d'Alacant.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
Les actuacions realitzades han sigut la posada en cultiu de terreny forestal (natural, seminatural i inculte) així com la realització de les infraestructures necessàries per a la posada del terreny en regadiu (consultades les dades històriques del SIGPAC no consta la presència de regadiu en les parcel·les ressenyades. Actualment tampoc consten els terrenys com de regadiu).  
Es tracta d'avaluar un projecte executat de què es pretén la seua legalització. Cal indicar que la documentació tècnica elaborada és escassa i no inclou la descripció detallada de totes les infraestructures realitzades tal com pot comprovar-se en l'apartat de descripció del projecte.  
En l'apartat de tramitació administrativa pot comprovar-se la seua llarga i dificultosa tramitació. Atés que hi ha suficients elements de juí per a resoldre des del punt de vista ambiental i atés que l'actuació ja està finalitzada i pot consultar-se en la cartografia existent el traçat de les infraestructures més importants, es considera que no ha de demorar-se la resolució de l'expedient a fi de promoure el respecte a la legalitat de les actuacions i evitar nous impactes ambientals i es consideren suficients els elements de juí obtinguts al llarg de la tramitació de l'expedient.  
  
1. Evolució del paratge de l'Alcoraya: per a valorar el canvi que s'ha produït en la zona per l'execució del projecte s'ha hagut d'acudir a la cartografia històrica.  
En els fotogrames realitzats en els vols dels anys 1973 a 1985 l'Alcoraya és una zona on predomina en el paisatge la rambla de l'Alabastre al nord, la Serra de la Venda i els Áligues (també denominada les Àguiles) a l'oest. En direcció es pot observar-se una zona de mosaic formada per xicotetes elevacions com el Tossal de Capella i algunes llomes alternant amb xicotetes zones en cultiu que es corresponen majoritàriament amb les zones que el planejament vigent d'Alacant classifica com de protecció de rambles.  
Aquestes zones són zones de canalització d'escolaments i de recàrrega d'aqüífers per la qual cosa la seua conservació és d'interés.  
La zona tradicionalment cultivada de l'Alcoraya va adquirint al llarg d'anys successius característiques de seminaturalitat. En les ortofotos de l'any 2005 s'observa que la zona ha tornat a posar-se en cultiu i s'ha eliminat la vegetació seminatural i forestal existent i s'ha ampliat la superfície de cultiu en zona forestal.  
Han quedat preservades de les actuacions realitzades els barrancs, tossals i llomes. La resta de superfície ha quedat transformada en la seua totalitat amb eliminació completa de la vegetació forestal i seminatural, conformació de banquetes o zones de cultiu i disposició d'elements de reg.  
2. Característiques ambientals de la zona transformada: tal com s'ha indicat, en la zona objecte del projecte destaca la presència de barrancs i zones d'escolament d'aigües, i l'alternança amb llomes i tossals que formen un paisatge irregular. La zona de cultiu ocupa els espais «de vall» entre aquestes zones i forma un mosaic irregular de zones naturals i cultivades per cultiu ornamental.  
El paisatge de les zones no cultivades es correspon amb l'àrid alacantí amb escassa i esclarissada vegetació i la presència en les llomes de vegetació dispersa arborada forestal amb Pinus halepensis i espartar. També es localitzen zones de vegetació natural en tàlvegs i barrancs.  
  
Els elements fonamentals del paisatge i per això a preservar són les fites topogràfiques i els barrancs que han de funcionar com a elements d'interconnexió o corredors ecològics que interconnecten els espais naturals o forestals.  
Quants als pendents, la consulta al SIGPAC de cadascuna de les parcel·les que entren a formar part de l'explotació, tenen distints pendents. En general, la mitjana és del 5 a l'11 % si bé a causa de la presència d'elevacions en el territori, es poden trobar subparcel·les amb pendents majors al 20 %.  
Atenent a les corbes de nivell, el pendent mitja en sentit longitudinal per al conjunt de tota l'explotació seria del 4-5 %.  
  
Pel que fa als hàbitats i vegetació, no ha pogut determinar-se el seu grau d'afecció si bé podria haver estat present en la zona d'actuació l'hàbitat 1520 vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletàlia). La preservació de tossals i llomes així com els espais de més dificultat orogràfica dins de l'explotació es consideren d'interés per a la preservació o regeneració d'aquest hàbitat, per poder incloure, en coherència amb allò que s'ha exposat per l'òrgan competent en matèria de biodiversitat, aquests hàbitats.  
Pel que fa a la fauna, no s'han pogut localitzar espècies de fauna prioritàries en l'àmbit d'actuació si bé aquesta zona és susceptible de ser utilitzada com a àrea de campeig de l'espècie prioritària «àguila de panxa blanca».  
3. Afeccions ambientals i legals:  
- Domini públic hidràulic: segons l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, existeixen en l'àmbit d'actuació 3 llits sobre els quals no pot determinar-se l'afecció a zona de servitud però sí a la zona de policia. La documentació remesa pel promotor assenyala aquestes afeccions sobre ortofoto.  
Respecte a la zona de servitud, no sembla que hi haja hagut afecció si bé haurà de recordar-se al promotor del projecte les obligacions legals que se'n deriven. Respecte a la zona de policia hi ha hagut afecció i encara que els usos no són necessàriament incompatibles, haurà de sol·licitar-se el corresponent permís o autorització administrativa davant de l'organisme de conca.  
Respecte a la resta de zones que poden no ser considerades com a domini públic però que constitueixen barrancs o zones d'evacuació d'escolaments haurà d'impedir-se que qualsevol actuació puga afectar la normal evacuació d'escolaments.  
Ha de recordar-se l'article 5 del Text Refós de la Llei d'Aigües que indica que el domini privat dels llits no autoritza la realització d'obres que puguen variar o alterar el curs natural de les aigües.  
  
- Terreny forestal/natural seminatural o inculte: ha sigut necessària la consulta als fotogrames i cartografia històrica del Ministeri d'Agricultura per a determinar el grau d'afecció de les actuacions realitzades. De la seua consulta així com de la consulta al SIOSE pot constatar-se que hi ha hagut una afecció a terreny forestal (segons l'inventari forestal vigent en l'època d'afecció així com en la cartografia del pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana) i seminatural amb afecció a vegetació pròpia del semiàrid alacantí.  
Forest d'utilitat pública: l'actuació en un principi no ha afectat aquesta figura de protecció en matèria de muntanyes però limita en part de la zona E i amb la muntanya Lloma Negra i Pla dels Llops.  
La presència de terreny natural i forestal en l'àmbit de l'actuació i en els seus voltants fa necessari l'adopció de mesures de prevenció.  
  
- Patrimoni cultural: Dins de l'àmbit d'actuació s'ha localitzat el jaciment de Casa de l'Alcoraya d'adscripció ibèrica, romana i medieval. Consultades les bases de dades disponibles, no sembla que hi haja hagut afecció sobre el jaciment si bé haurà de ser l'òrgan competent en matèria de cultura el que comprove aquest aspecte i impose, en cas necessari, les mesures preventives o correctores a adoptar.  
- Zona de protecció d'avifauna per esteses elèctriques: l'àrea afectada s'inclou en l'àrea prioritària Monforte del Cid-Tabayal on és d'aplicació el Reial Decret 1432/2008 pel qual s'estableixen mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió.  
En el cas que les esteses elèctriques existents en l'àmbit de l'explotació i que pertanyen a la societat limitada revisten les característiques d'aquest Reial Decret, hauran de revisar les característiques d'aquestes línies a fi de complir amb les mesures de prevenció contra l'electrocució.  
- Zona d'afecció per perillositat geomorfològica: coincideix amb les zones protegides establides en l'actual planejament municipal. L'actual Decret 201/2015 pel qual s'aprova el pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana no considera l'ús agrícola com incompatible sobre aquestes zones.  
4. Ús sostenible de l'aigua: si bé en un principi l'informe de l'òrgan de conca va determinar que les parcel·les objecte del projecte no disposaven d'ús d'aigua, en informe de 2012 s'indica que la societat promotora del projecte disposa d'una concessió d'aigües depurades la dotació de la qual per hectàrea estaria al voltant de 953 m³.  
Si es considera que cada tafulla equival a 0,1118 ha, segons informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer existirien drets de reg per a 147,12 ha i han quedat 12,88 ha sense justificació legal de drets de reg.  
  
El promotor haurà d'adaptar cabals i superfície al legalment concedit sense que la falta d'ús per altres usuaris puga ser motiu per a un major ús de cabals o per a disposar de major superfície que l'autoritzada.  
5. Valoració global: la nova posada en cultiu s'ha realitzat en un terreny sense excessius pendents, s'ha respectat zones naturals així com en principi tàlvegs i barrancs.  
No queda clar en les actuacions realitzades si s'ha tingut en compte l'evacuació d'escolaments. Encara que en general els pendents de les zones de cultiu no són elevades i les formes adoptades per a les banquetes de cultiu tendeixen a trencar la força erosiva de l'aigua, ha d'introduir-se en el programa de vigilància ambiental mesures de seguiment així com procurar en tot moment que les aigües es reconduïsquen cap als seus llits naturals o s'infiltren adequadament en el terreny.  
  
No ha pogut comprovar-se si va existir afecció a hàbitats gipsícoles prioritaris. Si bé l'àmbit legal de protecció es va establir després de la realització de les rompudes, hi ha zones rompudes que podrien haver sigut ocupades pels esmentats hàbitats per això es proposaran mesures de compensació ambiental.  
La protecció del paisatge, les zones residuals forestals, la protecció dels hàbitats i l'establiment de corredors ecològics motiven la protecció dins de l'explotació de les zones naturals que encara no han sigut rompudes.  
Pel que fa a la transformació de secà en regadiu haurà de justificar-se l'adaptació dels cabals mitjans disponibles, habilitar mesuradors i comptadors d'aigua en l'explotació i justificar l'adequació de les hectàrees regables dins del perímetre regable al legalment concedit.  
  
Quant a l'execució de tanques, haurà de respectar-se la normativa en la matèria i restringir-se a l'imprescindible a fi de no crear barreres a la fauna.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén del Reial Decret Legislatiu 1/2008 pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Impacte Ambiental de Projectes i annex I.a.2 i annex I.b del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental de la Comunitat Valenciana.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el, Reial Decret Legislatiu 1/2008 i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015,de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribuïx a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot l'anterior es resol:  
  
Resolució  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, sempre que el mateix es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. En el termini de 6 mesos des de la notificació d'aquesta declaració d'impacte ambiental es remetrà al Servei d'Ordenació i Gestió Forestal i al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació que acredite el següent:  
a) L'adaptació de superfície i dotacions de reg al legalment concedit (consums màxims o estacionals, freqüències de reg, elements de control d'ús d'aigua, etc.) i especialment pel que fa a la superfície que pot ser regada en l'àmbit de l'explotació segons allò que s'ha exposat en el punt 4 (ús sostenible de l'aigua) de l'apartat «consideracions de l'òrgan ambiental».  
En el cas que la superfície regada siga major a la legalment concedida es procedirà a delimitar en pla la zona que no es regarà i les actuacions que es duran a terme per a garantir aquesta adaptació de superfície al legalment concedit.  
b) Es justificarà la legalitat de les infraestructures realitzades (naus de reg, de guarda de maquinària i eines o altres) per mitjà de la sol·licitud d'informe en matèria de sòl no urbanitzable realitzat davant de la direcció territorial de l'òrgan competent en agricultura.  
c) Es presentarà justificant de la sol·licitud d'informe de legalització de les obres realitzades a l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural.  
d) Es presentarà documentació justificativa del traçat i característiques de les línies elèctriques existents en l'àmbit de l'explotació que indiquen si compleixen amb el que estableix el Reial Decret 1432/2008 sobre protecció de l'avifauna. En cas negatiu es realitzarà projecte d'adequació de les línies al que estableix el Reial Decret 1432/2008.  
  
e) Hauran de quedar expedites les zones de servitud de llit. Es remetrà la sol·licitud del permís a l'òrgan de conca de plantació en zona de policia i quedarà supeditada la legalitat d'aquestes plantacions al pronunciament positiu de l'òrgan de conca.  
2. A fi de preservar els terrenys de l'erosió haurà de realitzar-se un estudi de les zones de cultiu on hauran d'aplicar-se mesures preventives. Es presentarà davant del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i juntament amb la documentació sol·licitada en el punt 1, plànol en què es detalle les zones on és més probable que es generen excés d'escolaments. La documentació que es remeta haurà de tindre en compte que almenys en les zones de cultiu de major pendent i major longitud hauran d'habilitar-se cunetes que dirigiran l'excés d'escolaments cap a la xarxa de barrancs existents.  
En aquest mateix sentit les zones de perillositat geomorfològica establides en el PATRICOVA i qualificades com a protegides per l'actual planejament hauran de preservar-se de la realització de qualsevol construcció que puga interferir en el normal règim d'escolaments.  
3. A fi de preservar el paisatge i els seus hàbitats no podrà seguir-se transformat terreny en l'àmbit dels terrenys de la societat. Hauran de preservar-se obligatòriament els tossals, llomes, elevacions o zones forestals o qualsevol terreny en l'àmbit de l'explotació no transformades actualment, la seua vegetació i fisonomia.  
4. En cap moment podrà alterar-se la xarxa de barrancs existents, procedir a la seua ocupació o retirar la vegetació existent excepte autorització de l'òrgan de conca.  
5. L'òrgan competent en matèria forestal en la resolució del procediment indicarà les mesures de prevenció en matèria forestal que han d'adoptar-se, les mesures de protecció legal de la forest d'utilitat pública. En qualsevol cas en la resolució de l'expedient s'inclourà la prohibició de la realització de foc en l'explotació havent d'establir-se, com a alternativa a l'eliminació de restes vegetals, la trituració de les restes i la seua incorporació al terreny, la seua retirada per a compostatge o altres.  
  
6. El programa de vigilància ambiental inclourà un calendari de vigilància de les distintes zones de cultiu. Després de cada pluja d'importància haurà de vigilar-se la correcta evacuació de les aigües de manera que es comprove l'adequat funcionament de la xarxa d'evacuació d'escolaments.  
7. Es portaran bones pràctiques ambientals en l'àmbit de l'explotació cuidant la fertilitat del terreny aportant almenys després de cada cicle de cultiu matèria orgànica, evitant excés de fertilitzants i procurant mantindre el cultiu en bones condicions fitosanitàries per mitjà de pràctiques respectuoses amb el medi ambient.  
Es tindrà especial atenció en la correcta gestió dels residus procedents de tractaments fitosanitaris que hauran de gestionar-se per mitjà de gestor autoritzat i altres tipus de residus com ara plàstics que hauran de gestionar-se de forma adequada evitant el seu abandó en el medi.  
  
8. Com a mesura de compensació ambiental el promotor, en àrees actualment cultivades (no podrà afectar-se terreny actualment natural) el podrà adoptar alguna o totes de les següents mesures de compensació: creació de tolla per a amfibis, abeurador per a fauna, creació d'una zona de recreació d'hàbitat gipsícola, creació de bosquet arbrat amb espècies pròpies de la zona.  
El promotor tindrà un termini de 6 mesos per a optar per mitjà de justificació escrita que es farà arribar al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental juntament amb la resta de documentació sol·licitada en els punts 1 i 2, per alguna o diverses de les compensacions proposades i tindrà un termini de dos anys per a dur-la a terme.  
9. La instal·lació de tanques es limitarà a l'imprescindible per a garantir la protecció de les infraestructures. Es tindrà en compte que pot ser aplicat el Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les condicions de les tanques en el medi natural i dels tancaments cinegètics.  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjuí que, si és el cas, procedisquen en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989 d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013 d'Avaluació Ambiental.  
  
València, 5 de setembre de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 7 d'octubre de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7909, del 03-11-2016 (2016/8139)

RESOLUCIÓN de 7 de octubre de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente número 79/16-AIA Alicante.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7909

Fecha DOGV
:   03-11-2016

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2016/8139

CVE


Fecha del documento
:   07-10-2016

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 7 de octubre de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente número 79/16-AIA Alicante. [2016/8139]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 79/16-AIA Alicante.  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 79-2016-AIA.  
Título: Legalización de transformación de finca rústica para plantación de palmáceas.  
Promotor: Nenúfares Aires Libres - Eugenia Mar Tierra Azul, SL.  
Órgano sustantivo: Sección Forestal de la Dirección Territorial de Alicante.  
Localización: parcelas 1, 3, 4, 163, 201, 219 del polígono 23 y 2,3, 4, 5, 10, 11, 110, 153 del polígono 24 de Alicante (Alicante).  
  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es la adecuación de terrenos situados en la partida La Alcoraya del término municipal de Alicante al objeto de efectuar una plantación de palmáceas.  
Los terrenos afectados tienen una superficie total de unas 197 ha aproximadas de las cuales 160 ha estarán dedicadas al cultivo agrícola de regadío y unas 37 ha a otros usos tales como caminos, pastos y casas.  
Las fases del proyecto son:  
Desbroce y roturación.  
Movimientos de tierra.  
Formación de parcelas.  
Instalación de riego por goteo.  
Plantación de palmáceas.  
La preparación del terreno se inicia con la eliminación de la capa vegetal y la limpieza del terreno de rocas y piedras. Esas actuaciones se han realizado por medio de bulldozer y palas excavadoras que desplazan la tierra por capas y las sitúa en el terreno para posteriormente realizar las bancadas de cultivo.  
Una vez retirada la tierra vegetal se procede a instalar la infraestructura de riego. Para ello se procede a la realización de zanjas por medio de retroexcavadora. Una vez realizadas las zanjas se colocan las tuberías de riego y se procede a su tapado.  
Como elementos auxiliares a la actividad se destaca la presencia de las naves que contendrán los cabezales de riego. Estas naves serán de una planta y se adaptarán al paisaje de la zona.  
A partir del año 2008-2009, la zona afectada se ha plantado con planta ornamental: palmeras con marcos de plantación de 1,5 x 2 en la casi totalidad de la superficie y olivos (alrededor de 1300) con marcos de 3 x 1 m.  
En un principio estaba previsto la realización de vallados. Hasta el momento únicamente se ha vallado la zona de olivar.  
  
Afecciones legales.  
- Urbanísticas: suelo no urbanizable común y de protección de dominio público hidráulico.  
- Forestal: suelo forestal (PATFOR).  
- Medio hídrico: zona de policía de cauce público.  
  
Consideraciones ambientales  
Se destacan los siguientes aspectos del estudio de impacto ambiental:  
La litoestratigrafía de la zona afectada está compuesta por materiales del triásico. Predominan los afloramientos compuestos de arcillas y margas y arenas rojas con calizas dolomíticas negras y yesos. No existen en la zona formaciones geológica singulares.  
No existe en la zona afectada ningún tipo de riesgo geológico (deslizamiento o desprendimiento). La zona presenta sismicidad moderada.  
Referente a la vegetación destacan actualmente los cultivos ornamentales y las zonas forestales.  
La vegetación natural existente en la zona de actuación se compone de especies tales como aliaga (Ulex parviflorus), espino negro (Rhamnus oleoides), Bayón (Osiris lanceolata), lentisco (Pistacia lentiscus) entre otras.  
En cuanto a la fauna se encuentran en la zona especies tales como la lechuza común (Tyto alba), el mochuelo común (Athene nocturna), el zorro (Vulpes vulpes), jabalí (Sus scofra), liebre (Lepus europaeus), rana común (Rana perezi) y salamanquesa rosada (Hemidactylus turcidus).  
Según el catálogo de bienes y espacios protegidos del plan general de Alicante existe un yacimiento arqueológico catalogado como asentamiento ibérico incluido dentro del área de explotación (Casa de La Alcoraya).  
El paisaje existente en la zona se describe como un agro sistema muy afectado de manera prolongada por la actividad humana por lo que ha perdido su estado original.  
1. Identificación y valoración de impactos.  
- Atmósfera: se producirán impactos en la fase de movimientos de tierra por emisión de partículas a la atmósfera (polvo y gases contaminantes de la maquinaria) que desaparecerán una vez finalizada la fase de obras pudiéndose aplicar medidas correctoras para minimizar los impactos generados.  
- Suelo: durante la conformación del terreno puede producirse un aumento de la erosión del suelo. La plantación de las superficies afectadas contribuirá al afianzamiento del terreno y a la recuperación de su fertilidad.  
- Vegetación: se ha producido una disminución de la cubierta vegetal a causa de los desbroces realizados y de la conformación de los bancales. Debido al escaso interés de la vegetación afectada dado que se trataba en su mayor parte de cultivos abandonados, el impacto se considera moderado.  
- Fauna: se verá afectada en la fase de obras por los ruidos generados, momento en el que se producirá una desaparición momentánea del hábitat. La realización de las plantaciones contribuirá a la recuperación de las zonas aptas para el desarrollo de la fauna.  
- Paisaje: sobre el paisaje se dará una afección permanente en las áreas de trabajo. La realización de plantaciones modificará el paisaje que en todo caso podrá recuperarse al cese de la actividad.  
Del estudio de integración paisajística se destaca lo siguiente: la actividad realizada se ha adecuado a la topografía de la zona interviniendo en ella lo mínimo posible. La vegetación natural y arbolado existente no ha sido modificada por el proyecto.  
La zona de la Alcoraya está constituida por zonas agrícolas en uso y abandonadas con viviendas dispersas. Parte de la actuación será visible desde la AP-7 y desde la línea AVE Alicante-Madrid.  
En general la valoración de la calidad del paisaje se considera baja, la explotación no impedirá la visualización de ningún recurso paisajístico, y no supone una alteración significativa dado que la zona afectada estuvo en tiempos anteriores cultivada.  
- Población y socioeconomía: durante la fase de obras se producirán impactos de signo negativo sobre la población debido a la emisión de ruidos. Durante la fase de funcionamiento de la actividad se producirán efectos beneficiosos por la creación de empleo.  
2. Establecimiento de medidas preventivas, correctoras y compensatorias: se proponen las siguientes:  
- Medidas preventivas: se revisará el adecuado mantenimiento de la maquinaria de obra, los cambios de aceite se realizarán en lugares aptos para ello y fuera de la explotación.  
Se jalonarán las zonas de obra para restringir el movimiento de maquinaria con el fin de evitar afecciones innecesarias al suelo. El suelo retirado se acopiará debidamente para su utilización en la formación de las zonas de cultivo.  
Se procederá a la retirada de los posibles residuos de obra.  
En el caso de aparición de restos integrantes de patrimonio cultural, se modificará el diseño de la obra y se notificará a los organismos competentes.  
- Medidas correctoras: con el fin de minimizar la emisión de polvo a la atmósfera se regarán las zonas de obra, se cubrirán los depósitos de materiales, se controlará la descarga y carga de materiales y se restringirá la velocidad de circulación de los camiones lo que contribuirá también a la reducción del ruido.  
Se minimizará la afección a la fauna evitando la realización de obras en periodo nocturno. En cuanto a la vegetación se evitará el depósito de zonas de acopio de materiales donde existe vegetación natural y se restringirá el paso de maquinaria por estas zonas.  
Para disminuir el impacto paisajístico de la actividad se procederá a la retirada de la tierra vegetal para extenderse en las zonas destinadas a la plantación mientras que el resto de materiales procedentes de la excavación se localizará de forma controlada en parcelas evitando modificaciones topográficas sustanciales. A la terminación de las obras se procederá a la restauración de las superficies de ocupación temporal.  
El color de las edificaciones se adecuará a los colores de la zona.  
- Medidas compensatorias: tras el cese de las obras se restaurará la morfología de la zona afectada.  
3. Programa de vigilancia ambiental: se controlará de forma periódica la correcta ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas así como su eficacia.  
En el acta de recepción de obra se realizará un informe sobre las medidas de protección de suelo, fauna, ruido, recuperación ambiental e integración paisajística de la actividad.  
Durante los tres años siguientes a la recepción de la obra se realizarán informes semestrales sobre la eficacia de las medidas de protección. Se realizarán informes cuando se de una situación excepcional que tenga como consecuencia la aparición de signos de erosión o desprendimientos.  
  
Tramitación administrativa. Informes sectoriales  
1. El 15 de junio de 2011 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental documentación del expediente de roturación de terrenos forestales a efectos de iniciar la tramitación ambiental del proyecto.  
El expediente incluye informe de la Sección Forestal de 9 de junio de 2011 en el que se indica que se trata de una roturación ya realizada sobre la que se solicita su legalización, si procede tratándose de un supuesto del anexo I del Decreto 162/1990 por lo que la actuación debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
2. El 5 de agosto de 2011 y tras consultar a las administraciones públicas afectadas, la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial emite informe de alcance y contenidos del estudio de impacto ambiental con el fin principal de que el promotor elabore la documentación de acuerdo con la legislación vigente en materia de evaluación de impacto ambiental, describa los aspectos más significativos del proyecto y justifique aspectos tales como la no afección a cauces y la disponibilidad de agua. La documentación que se remita deberá contener el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998 del patrimonio cultural valenciano.  
Con posterioridad a la emisión del informe de alcance, se recibe el 26 de septiembre de 2011 informe del Servicio de Paisaje en el que se indica que de acuerdo con el artículo 48 del reglamento del paisaje de la Comunidad Valenciana, los proyectos sometidos a evaluación de impacto ambiental deben ir acompañados de un estudio de integración paisajística.  
3. El 11 de abril de 2012 la Sección Forestal remite documentación y solicita informe sobre su adecuación al informe de alcance y contenidos del estudio de impacto ambiental con el fin de proceder a realizar el trámite de información pública.  
La documentación contiene (entre otros):  
- Informe de compatibilidad Urbanística del Ayuntamiento de Alicante de 5 de marzo de 2012: según dicho informe las roturaciones efectuadas se encuentran en suelo no urbanizable común (SNUC), categoría de rústico y suelo no urbanizable común, categoría de ramblas teniendo en la zona este de la finca una pequeña parte clasificada como suelo no urbanizable protegido, categoría parajes.  
Los usos permitidos son:  
- SNUC-rústico: tiene como uso predominante el agropecuario y su destino primordial es el mantenimiento del medio rural.  
- SNUP-ramblas: los usos permitidos son los agropecuarios sin posibilidad de erigir edificación, obra o instalación de ningún tipo salvo las de encauzamiento y los pequeños almacenes de aperos de superficie no superior a 20 m² a fin de no alterar las condiciones normales de drenaje.  
- SNUP-parajes: los usos admitidos son los agropecuarios y forestales, ocio y esparcimiento y las acampadas. Se prohíbe el uso de vivienda, salvo para el guarda de las instalaciones.  
En el desarrollo de los usos y actividades admitidos en este tipo de suelo no se realizarán movimientos de tierra que desfiguren el perfil del terreno entendiéndose por tales los que originen desniveles mayores de 1,00 m. Tampoco se podrán realizar talas de arbolado.  
El informe concluye indicando que el 31 de mayo de 2010 se inició la aprobación provisional de la revisión del plan general de Alicante.  
Tal revisión incluye las parcelas con la siguiente calificación:  
- Suelo no urbanizable de especial protección paisajística.  
- Suelo no urbanizable de especial protección por cauces y ramblas.  
- Suelo no urbanizable de especial protección, riesgo de inundación.  
- Suelo no urbanizable de especial protección forestal - suelo no urbanizable común general, tipo A.  
Las normas urbanísticas establecen lo siguiente:  
En suelos de protección paisajística el uso agrícola se restringe a las explotaciones existentes en producción.  
En suelos de especial protección por cauces y ramblas y por riesgo de inundación la producción agrícola se establece como uso característico.  
En suelos de especial protección forestal el uso característico es la protección forestal y vegetal existente y establece como uso limitado compatible la reforestación.  
En suelo no urbanizable común general tipo A se permiten los usos agrícolas bajo las condiciones establecidas en dicho artículo (no se citan).  
- Informe de disponibilidad de agua de 30 de septiembre de 2011 emitido por la comunidad de regantes de Alicante norte indicando que Eugenia Mar Tierra Azul es socio de la comunidad de regantes Alicante norte con una superficie de 78,96 ha (658 tahullas). Se adjunta plano conteniendo el total de la parcelas propiedad de Eugenia Tierra Azul y Nenúfares Aires Libres indicando que cada una de ellas es propietaria de 658 tahullas (en total 1316).  
4. El 25 de abril de 2012 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remite a la Sección Forestal informe indicando que, aunque existen ciertas deficiencias en la documentación, puede iniciarse el periodo de información pública.  
5. El 27 de abril de 2012 se inicia nuevo trámite de consulta a las administraciones públicas afectadas por la realización del proyecto adjuntando la documentación remitida en fecha de 11 de abril de 2012.  
Los informes emitidos fueron:  
- El 9 de mayo de 2012 se recibe en el Servicio de Evaluación informe favorable del Servicio de Paisaje indicando que la actuación debe adaptarse a la topografía del terreno, deben integrarse paisajísticamente los futuros vallados y deben cumplirse las medidas de integración paisajística fijados en el estudio de integración paisajística.  
- El 20 de junio de 2012 la Confederación Hidrográfica del Júcar emite informe sobre los siguientes puntos:  
Afección a dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y policía: en la zona de actuación existen tres cauces (uno de ellos denominado rambla de l'Alabastre). La actuación supone la ocupación de zona de policía de varios cauces «sin poder determinar si se afecta o no a la zona de servidumbre».  
«Tal y como se establece en los artículos 2 y 6 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, pertenecen al Dominio Público Hidráulico los cauces de corrientes naturales, ya sean continuas o discontinuas. Estos cauces se encuentran protegidos por una faja lateral de 5 metros de anchura, que constituye la zona de servidumbre y por una faja lateral de 100 metros de anchura, que conforma la zona de policía.»  
La mencionada zona de servidumbre se debe mantener expedita para uso público (art. 7 del reglamento del dominio público hidráulico Real Decreto 849/1986) quedando supeditada la ejecución de cualquier actuación prevista en la zona de policía a la obtención de autorización administrativa por parte del organismo de cuenca (art. 9 del reglamento del dominio público hidráulico Real Decreto 849/1986).  
El informe recuerda la prohibición general de vertido directo o indirecto de aguas y productos residuales que puedan contaminar cualquier elemento del dominio público hidráulico.  
Incidencia en el régimen de corrientes: se indica que por las características de la actuación y la morfología de los terrenos afectados y siendo que el PATRICOVA (plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana) no indica riesgo de inundación, se considera que la actuación no supone incidencia en el régimen de corrientes.  
«No obstante se recuerda que, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 9 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico (Real Decreto 849/1986), en la zona de flujo preferente de los cauces no pueden autorizarse actividades vulnerables frente a las avenidas ni actividades que supongan una reducción significativa de la capacidad de desagüe de la citada zona de flujo preferente».  
Disponibilidad de recursos hídricos: «En la documentación presentada no se establece el volumen anual de recursos hídricos que requiere la actuación.  
El origen del agua con la que se pretende satisfacer el incremento de demanda previsto por la actuación es a través de la comunidad de regantes Alicante norte. A este respecto se comprueba que ninguna de las parcelas objeto de la actuación figura en este organismo como perteneciente a dicha comunidad de regantes ni a ninguna otra comunidad de regantes ni tampoco disponen de derechos propios, por lo que no está acreditado el derecho al uso del agua de las citadas parcelas».  
El informe concluye desfavorable al no poder acreditar la disponibilidad de recursos hídricos.  
- El 25 de junio de 2012 el Servicio de Espacios Naturales y Biodiversidad emite informe en el que se indica que consultado el banco de datos de biodiversidad de la Comunitat Valenciana no se han localizado especies de fauna y flora prioritarias que puedan verse afectadas por el proyecto.  
En cuanto a los hábitats protegidos por el Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell por el que se crea y regula el catálogo valenciano de especies de flora amenazadas y se regulan medidas adicionales de conservación, sí que aparece en la zona el hábitat 1520 (Gypsophiletalia) vegetación gipsícola ibérica que es además hábitat prioritario según Directiva 92/43.  
Existen en la transformación realizada unas 44 ha susceptibles de estar ocupadas por hábitats gipsófilos. Estos hábitats se localizan en las parcelas 4 y 163 (recintos SIGPAC 73, 77, 91, 176) del polígono 23 y en las parcelas 3 (recintos SIGPAC 21, 41), 4 (recinto SIGPAC 10) parcela 10 (recintos SIGPAC 15 y 19) del polígono 24.  
Atendiendo a que el artículo 19.2 del Decreto 70/2009 considera objeto de tutela estos hábitats, deben cartografiarse estos hábitats para determinar las zonas donde debe preservarse.  
6. De los informes sectoriales emitidos se desprende que la documentación remitida no responde a lo solicitado en el informe de alcance o es incompleta, por lo que el 29 de junio de 2012 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remite al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante informe indicando los aspectos que deben de mejorarse en la documentación ambiental o los aspectos que deben justificarse tales como la legalidad del uso del agua.  
7. Ante la posible paralización del procedimiento, el 6 de marzo de 2013 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicita al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante información sobre la tramitación del expediente indicando dicho servicio mediante remisión del 4 de abril de 2013 que el expediente se encuentra paralizado habiéndose advertido de ello al promotor del proyecto.  
8. El 8 de mayo de 2014 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicita indicación sobre si procede el cierre del expediente al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante y se reitera la petición de informe el 10 de febrero de 2015 al Servicio de Ordenación y Gestión Forestal al que se ha remitido el expediente desde el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante a fin de proceder a su finalización.  
El 19 de febrero de 2015 el Servicio de Ordenación y Gestión Forestal remite documentación en la que se incluye escrito del promotor del proyecto en el que se indica que la roturación está acabada y no se va a poner en cultivo más superficie. Se adjunta el plano del total transformado grafiando los cauces con sus zonas de servidumbre y de policía pero sin indicar si de acuerdo con los planos ha existido afección a dichas zonas.  
A la vista del escrito del promotor del proyecto, el 25 de febrero de 2015 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicita informe al Servicio de Vida Silvestre (anteriormente Servicio de Espacios Naturales y Biodiversidad). El 12 de marzo de 2015 dicho servicio informa que a la vista que la roturación está finalizada y que la afección producida sería anterior al Decreto 70/2009, no existiría nueva afección a hábitats ni especies prioritarias.  
9. El 6 de noviembre de 2015 se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental copia del informe del jefe de Área de Gestión del Dominio Público Hidráulico indicando que en el asunto de modificación de características de la concesión de aguas depuradas procedentes de la EDAR Rincón de León para su reutilización en el término municipal de San Vicente del Raspeig (Alicante), con destino a riego de una superficie de 7073,33 ha situadas en los términos municipales de Monforte del Cid, Agost, Alicante y San Vicente del Raspeig y uso recreativo con un volumen máximo anual de 6.745.000 m³/año y un caudal máximo instantáneo de 400 l/s, inscrito en el Registro de Aguas [?] constan como socios de la CR Alicante Norte [?] las mercantiles Nenúfares Aires Libres, SL, y Eugenia Mar Tierra Azul con una superficie en tahullas para cada una de ellas de 658 lo que supone un total de 1.316 tahullas.  
10. Información pública: la información pública se realizó mediante publicación de anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de 11 de febrero de 2016. Durante el periodo de información pública no se produjeron alegaciones.  
11. El 8 de junio de 2016 se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental informe de la Sección Forestal de Alicante en el que se indica que la mayor parte de terrenos roturados actualmente ya no figuran como forestales y únicamente se aprecia afección actual en este sentido en las parcelas 3 y 24 del polígono 24 de Alicante.  
  
Consideraciones del órgano ambiental  
Las actuaciones realizadas han sido la puesta en cultivo de terreno forestal (natural, seminatural e inculto) así como la realización de las infraestructuras necesarias para la puesta del terreno en regadío (consultados los datos históricos del SIGPAC no consta la presencia de regadío en las parcelas reseñadas. Actualmente tampoco constan los terrenos como de regadío).  
Se trata de evaluar un proyecto ejecutado del que se pretende su legalización. Cabe indicar que la documentación técnica elaborada es escasa y no incluye la descripción pormenorizada de todas las infraestructuras realizadas tal y como puede comprobarse en el apartado de descripción del proyecto.  
En el apartado de tramitación administrativa puede comprobarse su larga y dificultosa tramitación. Considerando que existen suficientes elementos de juicio para resolver desde el punto de vista ambiental y dado que la actuación ya está finalizada y puede consultarse en la cartografía existente el trazado de las infraestructuras más importantes, se considera que no debe demorarse la resolución del expediente con el fin de promover el respeto a la legalidad de las actuaciones y evitar nuevos impactos ambientales considerándose suficientes los elementos de juicio obtenidos a lo largo de la tramitación del expediente.  
1. Evolución del paraje de la Alcoraya: para valorar el cambio que se ha producido en la zona por la ejecución del proyecto se ha tenido que acudir a la cartografía histórica.  
En los fotogramas realizados en los vuelos de los años 1973 a 1985 la Alcoraya es una zona donde predomina en el paisaje la rambla de l'Alabastre al norte, la Sierra de la Venta y les Áligues (también denominada las Aguilas) al oeste. En dirección SE puede observarse una zona de mosaico formada por pequeñas elevaciones como el Tossal de Capella y algunas lomas alternando con pequeñas zonas en cultivo que se corresponden en su mayor parte con las zonas que el planeamiento vigente de Alicante clasifica como de protección de ramblas.  
Estas zonas son zonas de canalización de escorrentías y de recarga de acuíferos por lo que su conservación es de interés.  
La zona tradicionalmente cultivada de la Alcoraya va adquiriendo a lo largo de años sucesivos características de seminaturalidad. En las ortofotos del año 2005 se observa que la zona ha vuelto a ponerse en cultivo eliminando la vegetación seminatural y forestal existente y ampliando la superficie de cultivo en zona forestal.  
Han quedado preservadas de las actuaciones realizadas los barrancos, tossales y llomas. El resto de superficie ha quedado transformada en su totalidad con eliminación completa de la vegetación forestal y seminatural, conformación de banquetas o zonas de cultivo y disposición de elementos de riego.  
2. Características ambientales de la zona transformada: tal y como se ha indicado, en la zona objeto del proyecto destaca la presencia de barrancos y zonas de escorrentía de aguas, y la alternancia con llomas y tossales formando un paisaje irregular. La zona de cultivo ocupa los espacios «de valle» entre dichas zonas formando un mosaico irregular de zonas naturales y cultivadas por cultivo ornamental.  
El paisaje de las zonas no cultivadas se corresponde con el árido alicantino con escasa y rala vegetación y la presencia en las lomas de vegetación dispersa arbolada forestal con Pinus halepensis y espartizal. También se localizan zonas de vegetación natural en vaguadas y barrancos.  
Los elementos fundamentales del paisaje y por ello a preservar son los hitos topográficos y los barrancos que deben funcionar como elementos de interconexión o corredores ecológicos que interconecten los espacios naturales o forestales.  
En cuanto a las pendientes, la consulta al SIGPAC de cada una de las parcelas que entran a formar parte de la explotación, tienen distintas pendientes. En general, la media es del 5 al 11 % si bien debido a la presencia de elevaciones en el territorio, se pueden encontrar subparcelas con pendientes mayores al 20 %.  
Atendiendo a las curvas de nivel, la pendiente media en sentido longitudinal para el conjunto de toda la explotación vendrían a ser del 4-5 %.  
Referente a los hábitats y vegetación, no ha podido determinarse su grado de afección si bien podría haber estado presente en la zona de actuación el hábitat 1520 vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia). La preservación de tossales y Llomas así como los espacios de mayor dificultad orográfica dentro de la explotación se consideran de interés para la preservación o regeneración de dicho hábitat, por poder albergar, en coherencia con lo expuesto por el órgano competente en materia de biodiversidad, tales hábitats.  
Referente a la fauna, no se han podido localizar especies de fauna prioritarias en el ámbito de actuación si bien dicha zona es susceptible de ser utilizada como área de campeo de la especie prioritaria «águila perdicera».  
3. Afecciones ambientales y legales:  
- Dominio público hidráulico: según el informe emitido por la confederación hidrográfica del Júcar, existen en el ámbito de actuación 3 cauces sobre los cuales no puede determinarse la afección a zona de servidumbre pero sí a la zona de policía. La documentación remitida por el promotor señala dichas afecciones sobre ortofoto.  
Respecto a la zona de servidumbre, no parece que haya habido afección si bien deberá recordarse al promotor del proyecto las obligaciones legales que de ello se derivan. Respecto a la zona de policía ha habido afección y aunque los usos no son necesariamente incompatibles, deberá solicitarse el correspondiente permiso o autorización administrativa ante el organismo de cuenca.  
Respecto al resto de zonas que pueden no ser consideradas como dominio público pero que constituyen barrancos o zonas de evacuación de escorrentías deberá impedirse que cualquier actuación pueda afectar a la normal evacuación de escorrentías.  
Debe recordarse el artículo 5 del Texto Refundido de la Ley de Aguas que indica que el dominio privado de los cauces no autoriza la realización de obras que puedan variar o alterar el curso natural de las aguas.  
- Terreno forestal/natural seminatural o inculto: ha sido necesaria la consulta a los fotogramas y cartografía histórica del Ministerio de Agricultura para determinar el grado de afección de las actuaciones realizadas. De su consulta así como de la consulta al SIOSE puede constatarse que ha habido una afección a terreno forestal (según el inventario forestal vigente en la época de afección así como en la cartografía del plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana) y seminatural con afección a vegetación propia del semiárido alicantino.  
Monte de utilidad pública: la actuación en un principio no ha afectado a esta figura de protección en materia de montes pero limita en parte de la zona E y SE con el monte Loma Negra y Llano de los Lobos.  
La presencia de terreno natural y forestal en el ámbito de la actuación y en sus inmediaciones hace necesario la adopción de medidas de prevención.  
- Patrimonio cultural: dentro del ámbito de actuación se ha localizado el yacimiento de Casa de La Alcoraya de adscripción ibérica, romano y medieval. Consultadas las bases de datos disponibles, no parece haber habido afección sobre el yacimiento si bien deberá ser el órgano competente en materia de cultura el que compruebe dicho aspecto e imponga, en caso necesario, las medidas preventivas o correctoras a adoptar.  
- Zona de protección de avifauna por tendidos eléctricos: el área afectada se incluye en el área prioritaria Monforte del Cid-Tabayal donde es de aplicación el Real Decreto 1432/2008 por el que se establecen medidas para la protección de la avifauna contra la colisión y la electrocución en líneas eléctricas de alta tensión.  
En el caso de que los tendidos eléctricos existentes en el ámbito de la explotación y pertenecientes a la sociedad limitada revistan las características de tal real decreto, deberán revisar las características de dichas líneas a fin de cumplir con las medidas de prevención contra la electrocución.  
- Zona de afección por peligrosidad geomorfológica: coincide con las zonas protegidas establecidas en el actual planeamiento municipal. El actual Decreto 201/2015 por el que se aprueba el plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana no considera el uso agrícola como incompatible sobre estas zonas.  
4. Uso sostenible del agua: si bien en un principio el informe del órgano de cuenca determinó que las parcelas objeto del proyecto no disponían de uso de agua, en informe de 2012 se indica que la sociedad promotora del proyecto dispone de una concesión de aguas depuradas cuya dotación por hectárea estaría alrededor de 953 m³.  
Si se considera que cada tahulla equivale a 0,1118 ha, según informe de la confederación hidrográfica del Júcar existirían derechos de riego para 147,12 ha quedando 12,88 ha sin justificación legal de derechos de riego.  
El promotor deberá adaptar caudales y superficie a lo legalmente concedido sin que la falta de uso por otros usuarios pueda ser motivo para un mayor uso de caudales o para disponer de mayor superficie que la autorizada.  
5. Valoración global: la nueva puesta en cultivo se ha realizado en un terreno sin excesivas pendientes, se ha respetado zonas naturales así como en principio vaguadas y barrancos.  
No queda claro en las actuaciones realizadas si se ha tenido en cuenta la evacuación de escorrentías. Aunque en general las pendientes de las zonas de cultivo no son elevadas y las formas adoptadas para las banquetas de cultivo tienden a romper la fuerza erosiva del agua, debe introducirse en el programa de vigilancia ambiental medidas de seguimiento así como procurar en todo momento que las aguas se reconduzcan hacia sus cauces naturales o se infiltren adecuadamente en el terreno.  
No ha podido comprobarse si existió afección a hábitats gipsícolas prioritarios. Si bien el ámbito legal de protección se estableció con posterioridad a la realización de las roturaciones, existen zonas roturadas que podrían haber sido ocupadas por dichos hábitats por lo que se propondrán medidas de compensación ambiental.  
La protección del paisaje, las zonas residuales forestales, la protección de los hábitats y el establecimiento de corredores ecológicos motivan la protección dentro de la explotación de las zonas naturales que todavía no han sido roturadas.  
Relativo a la transformación de secano en regadío deberá justificarse la adaptación de los caudales medios disponibles, habilitar medidores y contadores de agua en la explotación y justificar la adecuación de las hectáreas regables dentro del perímetro regable a lo legalmente concedido.  
Referente a la ejecución de vallados, deberá respetarse la normativa en la materia y restringirse a lo imprescindible con el fin de no crear barreras a la fauna.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del Real Decreto Legislativo 1/2008 por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de impacto ambiental de proyectos y anexo I.a.2 y anexo I.b del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el, Real Decreto Legislativo 1/2008 y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015,de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo lo anterior se resuelve:  
  
Resolución  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. En el plazo de 6 meses desde la notificación de la presente declaración de impacto ambiental se remitirá al Servicio de Ordenación y Gestión Forestal y al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental la documentación que acredite lo siguiente:  
a) La adaptación de superficie y dotaciones de riego a lo legalmente concedido (consumos máximos o estacionales, frecuencias de riego, elementos de control de uso de agua, etc) y especialmente en lo referente a la superficie que puede ser regada en el ámbito de la explotación según lo expuesto en el punto 4 (uso sostenible del agua) del apartado «consideraciones del órgano ambiental».  
En el caso de que la superficie regada sea mayor a la legalmente concedida se procederá a delimitar en plano la zona que no va a regarse y las actuaciones que se llevarán a cabo para garantizar esta adaptación de superficie a lo legalmente concedido.  
b) Se justificará la legalidad de las infraestructuras realizadas (naves de riego, de guarda de maquinaria y aperos u otros) por medio de la solicitud de informe en materia de suelo no urbanizable realizado ante la dirección territorial del órgano competente en agricultura.  
c) Se presentará justificante de la solicitud de informe de legalización de las obras realizadas al órgano competente en materia de patrimonio cultural.  
d) Se presentará documentación justificativa del trazado y características de las líneas eléctricas existentes en el ámbito de la explotación indicando si cumplen con lo establecido en el Real Decreto 1432/2008 sobre protección de la avifauna. En caso negativo se procederá a realizar proyecto de adecuación de las líneas a lo establecido en el Real Decreto 1432/2008.  
e) Deberán quedar expeditas las zonas de servidumbre de cauce. Se remitirá la solicitud del permiso al órgano de cuenca de plantación en zona de policía quedando supeditada la legalidad de dichas plantaciones al pronunciamiento positivo del órgano de cuenca.  
2. Con el fin de preservar los terrenos de la erosión deberá realizarse un estudio de las zonas de cultivo donde deberán aplicarse medidas preventivas. Se presentará ante el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y junto con la documentación solicitada en el punto 1, plano en el que se detalle las zonas donde es más probable que se generen exceso de escorrentías. La documentación que se remita deberá tener en cuenta que al menos en las zonas de cultivo de mayor pendiente y mayor longitud deberán habilitarse cunetas que dirigirán el exceso de escorrentías hacia la red de barrancos existentes.  
En este mismo sentido las zonas de peligrosidad geomorfológica establecidas en el PATRICOVA y calificadas como protegidas por el actual planeamiento deberán preservarse de la realización de cualquier construcción que pueda interferir en el normal régimen de escorrentías.  
3. Al objeto de preservar el paisaje y sus hábitats no podrá seguirse transformado terreno en el ámbito de los terrenos de la sociedad. Deberán preservarse obligatoriamente los tossales, llomes, elevaciones o zonas forestales o cualquier terreno en el ámbito de la explotación no transformadas actualmente, su vegetación y fisonomía.  
4. En ningún momento podrá alterarse la red de barrancos existentes, proceder a su ocupación o retirar la vegetación existente salvo autorización del órgano de cuenca.  
5. El órgano competente en materia forestal en la resolución del procedimiento indicará las medidas de prevención en materia forestal que deben adoptarse, las medidas de protección legal del monte de utilidad pública. En cualquier caso en la resolución del expediente se incluirá la prohibición de la realización de fuego en la explotación debiendo establecerse, como alternativa a la eliminación de restos vegetales, la trituración de los restos y su incorporación al terreno, su retirada para compostaje u otros.  
6. El programa de vigilancia ambiental incluirá un calendario de vigilancia de las distintas zonas de cultivo. Después de cada lluvia de importancia deberá vigilarse la correcta evacuación de las aguas de manera que se compruebe el adecuado funcionamiento de la red de evacuación de escorrentías.  
7. Se llevarán buenas prácticas ambientales en el ámbito de la explotación cuidando la fertilidad del terreno aportando al menos después de cada ciclo de cultivo materia orgánica, evitando exceso de fertilizantes y procurando mantener el cultivo en buenas condiciones fitosanitarias por medio de prácticas respetuosas con el medio ambiente.  
Se tendrá especial cuidado en la correcta gestión de los residuos procedentes de tratamientos fitosanitarios que deberán gestionarse por medio de gestor autorizado y otros tipos de residuos como plásticos que deberán gestionarse de forma adecuada evitando su abandono en el medio.  
8. Como medida de compensación ambiental el promotor, en áreas actualmente cultivadas (no podrá afectarse a terreno actualmente natural) el podrá adoptar alguna o todas de las siguientes medidas de compensación: creación de charca para anfibios, bebedero para fauna, creación de una zona de recreación de hábitat gipsícola, creación de bosquete arbolado con especies propias de la zona.  
El promotor tendrá un plazo de 6 meses para optar mediante justificación escrita que se hará llegar al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental junto con el resto de documentación solicitada en los puntos 1 y 2, por alguna o varias de las compensaciones propuestas y tendrá un plazo de dos años para llevarla a cabo.  
9. La instalación de vallados se limitará a lo imprescindible para garantizar la protección de las infrestructuras. Se tendrá en cuenta que puede ser de aplicación el Decreto 178/2005, de 18 de noviembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen las condiciones de los vallados en el medio natural y de los cerramientos cinegéticos.  
  
Segundo  
La declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental.  
  
Valencia, 5 de septiembre de 2016.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
Valencia, 7 de octubre de 2016.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML