Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9569, del 05-04-2023 (2023/3400)

RESOLUCIÓ de 9 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte instal·lació de central fotovoltaica de 13,30 MWp PFV Requena 3, del terme municipal de Requena (València). Expedient: (3027931) 32/2023/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9569

Data del DOGV
:   05-04-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/3400

CVE


Data del document
:   09-02-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 9 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte instal·lació de central fotovoltaica de 13,30 MWp PFV Requena 3, del terme municipal de Requena (València). Expedient: (3027931) 32/2023/AIA. [2023/3400]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (3027931) 32/2023/AIA.  
Títol: Instal·lació de central fotovoltaica de 13,30 MWp PFV Requena 3.  
Promotor: Solar Acamar Requena, SLU.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València.  
Ref. òrgan substantiu: ATALFE/2020/88.  
Localització: terme municipal de Requena (València).  
  
Antecedents i descripció del projecte  
L'empresa Solar Acamar Requena, SLU, promou un projecte de construcció i operació d'una planta solar fotovoltaica de 13,30 MWp en el terme municipal de Requena (València).  
L'evacuació de l'energia produïda per la planta es realitzarà de manera conjunta amb tres projectes més que es troben en tramitació en parcel·les circumdants: PFV Requena 2 (ATALFE/2020/89), PFV Requena 4 (ATALFE/2020/90) i PFV Requena 6 (ATALFE/2020/91). Aquestes plantes compartiran la SET Requena col·lectora sud 132/30 kV, des de la qual s'elevarà la tensió a 132 kV per a evacuar l'energia mitjançant una línia aerosubterrània d'evacuació comuna fins al punt de confluència amb la línia d'evacuació procedent de la SET Requena col·lectora nord, compartida aquesta per 3 plantes més: FV Requena, PFV Requena 1 i PFV Requena 5. Des d'aquest punt, discorrerà una línia de 132 kV de doble circuit i comú per a les set plantes fins a la subestació Promotores Requena Renovables 132/400 kV al municipi del Rebollar, des de la qual connectarà mitjançant un tram de línia de 400 kV amb la subestació Requena de 400 kV pertanyent a REE.  
  
Les plantes PFV Requena 4 i PFV Requena 6 van obtindre un informe de determinació d'afeccions ambientals favorable per Resolució de 16.12.2022, del director general de Qualitat Ambiental. Les plantes FV Requena, PFV Requena 1, PFV Requena 2 i PFV Requena 5 van obtindre declaració d'impacte ambiental favorable per resolució del director general de qualitat ambiental en dates 03.01.2023, 20.01.2023, 23.01.2023 i 26.12.2022, respectivament.  
La SET Requena col·lectora nord, el tram de línia en configuració soterrada i el tram de línia aèria d'evacuació des del punt de confluència fins a la subestació Requena de 400 kV de Red Eléctrica de España, SAU, va ser objecte d'avaluació en l'expedient PFV Requena 1 (ATALFE/2020/86).  
Tant la SET Requena col·lectora sud com la línia d'evacuació de 132 kV fins al punt de confluència amb la línia d'evacuació procedent de la SET Requena col·lectora nord van ser objecte d'avaluació en l'expedient PFV Requena 2 (ATALFE/2020/89).  
La instal·lació fotovoltaica es localitza al sud del terme municipal, entre els municipis de La Portera i Los Pedrones, i ocupa la parcel·la 1 del polígon 94. La seua infraestructura d'evacuació discorre per les parcel·les 1, 12 i 123 del polígon 94 del terme municipal, i en aquesta última parcel·la es troba la SET col·lectora sud.  
La planta comptarà amb un únic accés, al qual s'accedirà des de la carretera N-330.  
La potència instal·lada serà de 13,3 MWp. Els panells es connectaran en sèrie i s'agruparan en inversors de strings per al seu posterior augment de tensió en els centres de transformació des de 0,66 kV fins a 30 kV.  
Els mòduls solars seran de tipus Si-mono (silici monocristal·lí) i s'instal·laran en seguidors solars integrats en estructures metàl·liques fixades al terreny mitjançant el sistema de perfils clavat. Els seguidors solars orientaran els mòduls per a minimitzar l'angle d'incidència entre els raigs solars i la superfície dels mòduls durant el dia, de manera que augmentaran el seu rendiment en comparació amb els sistemes estàtics. Es projecta una distància entre eixos de files d'11 m i queda un espai lliure entre aquestes d'uns 6,6 m aproximadament. El cablejat de baixa tensió entre els mòduls i inversors es disposarà soterrat.  
  
La superfície total de les parcel·les vinculades és de 234,63 ha i l'àrea de la superfície ocupada associada al perímetre envolupant de tots els equips i infraestructures és de 19,08 ha. Calculant la relació entre la producció de la planta (en MWp) i la superfície ocupada per la instal·lació (en ha), s'obté un coeficient de 0,7 MW/ha ocupada.  
La infraestructura d'evacuació fins a la SET Requena col·lectora sud es constitueix mitjançant una línia soterrada d'alta tensió de 30 kV de 3.034 m de longitud, que portarà l'energia generada fins a la SET Requena col·lectora sud 132/30 kV, que discorrerà en la seua majoria sota els camins existents conformats per les parcel·les 1, 12 i 123 del polígon 94.  
La fase d'execució del projecte comprén un condicionament previ del terreny mitjançant aclarida i desbrossament de totes les àrees on se situen els panells i desmunt de la zona d'instal·lacions i transformadors, obertura de rases per al cablejat, creació de vials per a l'accés als diferents punts de la planta amb un ample mínim de 4 metres, així com el desenvolupament d'una xarxa de drenatge dels camins i perimetral a la instal·lació amb la finalitat de canalitzar l'aigua minimitzant el seu impacte. Així mateix, s'instal·larà un clos perimetral, sistemes de comunicació i monitoratge, caixes de seccionament i dos centres de transformació de tipus prefabricat.  
Durant la fase constructiva, els elements del projecte s'instal·laran respectant el relleu de les parcel·les. S'instal·laran contenidors prefabricats per al seu ús durant la fase de construcció. L'aigua necessària serà proveïda mitjançant un camió cisterna i emmagatzemada en un estany o depòsit habilitat per a tal fi. La humectació de materials es realitzarà mitjançant camions cisterna. Es preveu emmagatzemar les aigües residuals generades en depòsits estancs. Es delimitaran zones d'emmagatzematge temporal de residus de construcció. No es preveu la instal·lació de depòsits de combustible per a la maquinària de treball.  
Finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es procedirà a desmantellar-la i restaurar el terreny, evitant en la mesura del possible el moviment de terres i retirant qualsevol estructura, fonamentació o un altre element permanent.  
  
Tramitació administrativa  
De conformitat amb l'annex VI (part B, epígraf n) de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el fraccionament de projectes és el mecanisme artificiós de divisió d'un projecte amb l'objectiu d'evitar l'avaluació d'impacte ambiental ordinària en el cas que les magnituds superen els llindars establits en l'annex I. Les característiques pròpies del present projecte determinen que constitueix, per si mateix, un supòsit d'avaluació ambiental ordinària, per la qual cosa no es produeix fraccionament en els termes esmentats. El Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València (òrgan substantiu) ha admés a tràmit l'expedient per a l'autorització, per la qual cosa correspon a aquest òrgan ambiental l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, de conformitat amb la legislació autonòmica i en concordança amb l'article 11 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
En data 23.01.2023, es publica en el BOE (BOE-A-2023-1944) la Resolució de 17 de gener de 2023, de la Direcció General de Política Energètica i Mines, per la qual s'atorga a Limonero Solar, SLU, l'autorització administrativa prèvia per al parc solar fotovoltaic Limonero Solar de 124,99 MW de potència instal·lada, la subestació transformadora SET Limonero Solar 132/30 kV, la línia aèria a 132 kV SET Limonero Solar-SET Promotores Requena Renovables, la subestació transformadora SET Promotores Requena Renovables 132/400 kV i la línia aèria a 400 kV SET Promotores Requena Renovables-SE REE Requena 400 kV, al terme municipal de Requena (València).  
En data 24.01.2023, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València va donar trasllat a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. S'acompanya de:  
- Projecte d'execució de la planta solar fotovoltaica, línia d'evacuació i pla de desmantellament.  
- Estudi d'impacte ambiental, memòria i annexos: estudi davant del risc d'accidents greus, estudi arqueològic, estudi d'avifauna, estudi de sinergies, estudi d'afecció a Xarxa Natura 2000 i document de síntesi.  
  
- Estudi d'integració paisatgística. Inclou un estudi d'inundabilitat.  
  
- Publicació del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana relativa a la informació pública de la sol·licitud d'autorització administrativa i autorització de construcció.  
En data 25.01.2023, el Servei de Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València aporta nova documentació: addenda amb el projecte modificat de la planta solar per a ajustar-se als criteris que estableix el Decret llei 14/2020, addenda a l'estudi d'impacte ambiental, informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge al projecte modificat i nova documentació per a consulta d'organismes afectats i per a sotmetre el projecte a nova informació pública.  
  
a) Informació pública  
D'acord amb la documentació remesa, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant anuncis en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9237, de data 17 de desembre de 2021, i en el Butlletí Oficial de la Província de València número 244, de 21 de desembre de 2021.  
Durant el període d'exposició pública, s'han presentat al·legacions per part de Societat Valenciana d'Ornitologia, l'associació Plataforma para el Estudio y Conservación de la Sierra de Chiva, l'associació Utiel-Requena Sostenible i la finca San Blas, SL, que el promotor ha tingut en compte i ha contestat durant el període d'informació pública.  
  
En atenció als informes de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, es fa la modificació del projecte, es reubica la planta solar fotovoltaica de la mateixa parcel·la cadastral analitzada per a la ubicació original i es redefineix el traçat de la línia d'evacuació fins a la SET col·lectora sud. L'òrgan substantiu, dins del procediment substantiu d'autorització, té previst iniciar un nou procediment d'informació pública mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, ja que considera substancial la modificació projectada (disminució de superfície i de la potència instal·lada en la planta solar) en els termes de normativa sectorial.  
La modificació de la planta solar no s'estima que supose efectes ambientals significatius diferents dels previstos originalment, per la qual cosa es continua el procediment d'avaluació ambiental del projecte. Els resultats de la nova informació pública s'incorporaran a l'expedient substantiu i es tindran en compte per l'òrgan substantiu i promotor.  
  
b) Consultes a administracions i informes rebuts.  
Simultàniament al període d'informació pública, es va formular consulta i petició d'informes per part de l'òrgan substantiu a les següents administracions públiques afectades amb competències mediambientals i entitats interessades.  
  
Organisme Data informes resposta Sentit informes  
Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències 18,06.2021 Favorable condicionat al compliment de la normativa vigent  
Direcció General de Prevenció d'Incendis 06,07.2021 Condicionat al compliment de la legislació en matèria de prevenció d'incendis forestals  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer 28,07.2021 Condicionat al compliment de la legislació en matèria d'aigües  
Ajuntament de Requena 14,03.2022 Informe favorable compatibilitat urbanística  
Direcció General de Política Territorial i Paisatge (PATRICOVA) 19,12.2022 Favorable condicionat  
Direcció General de Cultura i Patrimoni 29,03.2022 Favorable condicionat  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (1) 11.04.2022  
(2) 06.09.2022  
(3) 25.01.2023 (1) Desfavorable  
(2) Desfavorable  
(3) Favorable  
Subdirecció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (1) 16.05.2022  
(2) 10.10.2022 (1) Favorable condicionat  
(2) Favorable condicionat a mesures correctores  
  
  
  
- Informe favorable del Servei de Planificació de la Subdirecció General d'Emergències, de data 18.06.2021 condicionat a la incorporació al projecte de la legislació de prevenció de riscos.  
- Informe favorable de la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals, de data 06.07.2021, condicionat al compliment de la legislació en matèria de prevenció d'incendis forestals durant les fases d'execució i funcionament de la instal·lació en els terrenys forestals i els seus voltants.  
- En data 21.01.2022, l'Ajuntament de Requena trasllada al·legacions de la Regidoria d'Eficiència Energètica i Lluita contra el Canvi Climàtic de l'Ajuntament de Requena, que, per acord de ple, sol·licita: «Proposar a les Corts Valencianes que prenga les mesures legislatives adequades perquè els ajuntaments que així ho desitgen puguen limitar el total de la superfície del seu municipi destinada a producció d'energia fotovoltaica a un màxim de l'1 % incloent, en aquest percentatge d'ocupació, els espais prioritzats en el Decret llei de mesures per a accelerar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables».  
- Informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Requena, de data 14.03.2022, favorable a la implantació de la central en sòl qualificat SNU-C3.  
- Informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 29.03.2022, als efectes patrimonials que preveu l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, condicionat a la realització d'un seguiment intensiu durant les excavacions i els moviments de terres de les obres en la parcel·la 1 del polígon 94.  
  
- Informes favorables de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, de dates 16.05.2022 i 10.10.2022, condicionats a la inclusió de les mesures següents:  
- En prevenció dels efectes erosius de l'escolament, es mantindrà una coberta vegetal sota les plaques, i es mantindran els bancals i murs de contenció. En fases prèvies, s'instal·larà una capa de mulch.  
- En relació amb l'afecció a la fauna silvestre, s'instal·laran plaques de poliestiré en el clos cinegètic per a evitar la col·lisió d'aus i es procurarà mantindre els cultius existents en les zones de les parcel·les no ocupades per panells, i adquirir o arrendar parcel·les de cultius en una proporció d'almenys el 25 % de la superfície ocupada. Així mateix, es mantindrà una tolla per a fomentar la població d'amfibis i avifauna o es mantindran les basses de reg existents.  
- Per la proximitat amb el Parc Natural de las Hoces del Cabriel, s'aplicaran mesures d'integració paisatgística com ara, fer ús dels camins existents, descompactació dels sòls afectats pel pas de maquinària, es respectaran els peus de Quercus ilex presents, no es formigonaran o asfaltaran camins, es mantindrà una capa de cobertura vegetal natural en els terrenys que cal ocupar lliure de l'ús de fitosanitaris i mantinguda amb mitjans mecànics o manuals, s'integraran cromàticament les instal·lacions assemblant-les a les construccions rurals de la zona i s'implantaran pantalles vegetals d'espècies autòctones.  
  
- Es farà una prospecció prèvia per a descartar la localització en l'àmbit de projecte de les espècies de fauna prioritària identificades en la zona, i els seus nius o ventrades, amb especial atenció a la terrerola, àguila reial i àguila cuabarrada. Les actuacions més molestes es duran a terme fora dels períodes de posada, nidificació o cria. No es faran treballs en horari nocturn.  
- Respecte de l'àguila reial i l'àguila cuabarrada, estableixen com a mesura compensatòria la realització d'un seguiment mitjançant emissors GPS durant els 5 primers anys de funcionament de la instal·lació.  
  
- Informe del Servei de Gestió Territorial de data 19.12.2022, que proposa la inclusió de les mesures següents:  
- Per al manteniment de les condicions d'infiltració amb els canvis dels pendents, es comptarà amb estratificació en forma de taules del terreny, entre zona de plaques solars i zones de pas, realitzades en sentit transversal al pendent que disminuïsquen l'escolament i augmenten la infiltració.  
- Es conservaran les zones de vegetació en els estrats herbacis, arbustius i arboris que serveixen de tamís de la pluja i generen condicions favorables per a la infiltració amb la disminució dels escolaments.  
- Minimització del sòl segellat de manera que els mòduls fotovoltaics se situen de manera prioritària sense fonamentació contínua i sobre el terreny natural.  
- Informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 25.01.2023, amb consideracions per a les mesures d'integració paisatgística i altres ajustos de disseny de la instal·lació.  
c) Altres consideracions.  
En data 25 de gener de 2023, a les 23.59 h, consten en l'expedient 32/2023/AIA, del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, tots els documents necessaris per a dur a terme l'avaluació per a l'obtenció de la DIA, presentats per la mercantil Solar Acamar Requena, SLU, així com els informes sol·licitats.  
Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que el fet d'usar-les constitueix una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i també per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.  
  
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, persegueix aconseguir en 2050 la neutralitat climàtica a Espanya, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.  
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030, de la Generalitat, recullen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol, i plantegen com a objectiu arribar a 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
En l'actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir aquests objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les degudes mesures de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic, per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
a) Ubicació  
a.1) Anàlisi d'alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental (EsIA) s'analitzen alternatives quant a la ubicació del projecte, incloent-hi l'alternativa zero (no execució del projecte). Per a la ubicació de la planta, s'analitzen les zones dins del terme municipal que resulten aptes per a la instal·lació de la planta en funció dels condicionats del Decret llei 14/2020, i es trien les parcel·les definides en el projecte perquè complisquen aquests i els acords amb el 100 % dels titulars dels drets reals afectats per la implantació. L'estudi d'alternatives no ha previst com a zones viables per a la implantació les zones catalogades com a sòl urbà o urbanitzable.  
  
En el projecte inicial, l'emplaçament de la planta requeia sobre un corredor territorial definit en l'ETCV, que reduïa més d'un 10 % la seua amplària i incomplia el criteri establit en article 10.1.a del Decret llei 14/2020, per la qual cosa és motiu d'informes desfavorables de paisatge. S'aporta addenda al projecte amb nova ubicació de la planta solar, dins de la mateixa parcel·la cadastral, amb la qual cosa es compleixen els criteris que estableix l'esmentat decret llei.  
La planta solar fotovoltaica PFV Requena 3 es desenvolupa íntegrament sobre sòl classificat com a no urbanitzable comú SNU-C3, sobre el qual l'Ajuntament de Requena ha emés un informe de compatibilitat urbanística favorable a l'ús fotovoltaic. Una part de la parcel·la cadastral on s'emplaça la planta solar està classificada com a SNU-PF (considerada incompatible a l'ús d'instal·lació fotovoltaica per a generació d'energia elèctrica), però la planta no se situa sobre aquesta zona.  
L'àrea de les parcel·les que s'ocuparan per la nova ubicació de la planta no es troba afectada per risc d'inundació o altres afeccions territorials.  
La línia d'evacuació d'alta tensió de 30 kV fins a la subestació col·lectora es projecta soterrada. Part del seu traçat transcorre per terrenys forestals i travessa tres zones amb perillositat geomorfològica. En els terrenys forestals, discorre per camins existents, excepte en les proximitats a la subestació col·lectora, que ho fa per fora d'aquests.  
a.2) Espais naturals protegits. Xarxa Natura 2000.  
Els terrenys en els quals es desenvolupen el parc solar i la seua línia d'evacuació no es localitzen en l'àmbit d'espais de la Xarxa Natura 2000 ni alberguen hàbitats d'interés comunitari ni altres espais naturals protegits o catalogats.  
S'inclou com a annex a l'estudi d'impacte ambiental un estudi de valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 en el qual es conclou la compatibilitat.  
La planta i la línia d'evacuació se situen en zones de l'hàbitat 5210 (matolls arborescents de Juniperus spp), però no hi ha afecció, ja que l'àmbit d'actuació se situa sobre parcel·les agrícoles. L'hàbitat 5210 no està previst com a hàbitat prioritari en la Directiva d'hàbitats.  
  
a.3) Flora i fauna  
D'acord amb la cartografia del PATFOR, les zones que ocuparan els panells fotovoltaics no es troben catalogades com a sòl forestal i són confrontants a aquest en la zona nord-est del clos. La línia d'evacuació discorre per parcel·les agrícoles i terreny forestal ordinari i per les proximitats de la subestació col·lectora per fora del traçat de camins (en terreny forestal).  
El Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, estableix que serà preferible la disposició soterrada de les línies d'evacuació fent ús dels camins existents, amb la qual cosa es minimitza l'impacte generat en evitar l'obertura de nous accessos. En aplicació del decret llei i amb la finalitat d'afectar en la menor mesura possible aquests terrenys, el seu traçat haurà de cenyir-se al dels camins ja existents. En cas d'impossibilitat tècnica, se sol·licitarà un informe a l'organisme competent en matèria forestal.  
En la fase d'obres, l'execució de la rasa comportarà l'eliminació de les espècies forestals en un corredor equivalent a l'ample de rasa i el necessari per al pas de la maquinària. Finalitzat el tapat de les rases, es restituirà tot el sòl que haja quedat afectat pel projecte, prèvia restitució de la seua morfologia original, i es restaurarà la vegetació natural que s'hi haja pogut veure afectada.  
Totes les obres que es realitzen en terreny forestal, o amb una proximitat inferior a 500 m d'aquest, requereixen aplicar les mesures de protecció antiincendis del Decret 7/2004, de 23 de gener. El projecte preveu mesures de protecció contra incendi forestal en la fase d'obres amb pressupost incorporat.  
Com a mesures correctores encaminades a mantindre la coberta natural del terreny i concorde a les prescripcions dels informes de les subdireccions de Medi Natural i Avaluació Ambiental, s'evitarà la compactació del sòl, no s'utilitzaran herbicides i s'eliminarà únicament la vegetació que interferisca amb l'explotació normal de la central. Es fomentarà el creixement d'una cobertura vegetal espontània mantinguda per mitjans mecànics. Aquesta actuació permet, al mateix temps, mantindre l'hàbitat d'espècies de fauna que utilitzen la zona per a alimentar-se i redueixen el risc d'erosió del terreny.  
Dins del perímetre tancat de la instal·lació, el projecte manté, sense afectar els peus d'espècies forestals arbòries existents, en la seua majoria formacions aïllades de carrasques i xicotetes pinedes. Tal com es desprén de l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, s'hauran de mantindre els peus de Quercus ilex que s'hi detecten.  
Respecte a la proposta de compensació d'hàbitat que es realitza en l'informe de la Subdirecció General de Medi Ambient i Avaluació Ambiental en funció de la superfície de la planta solar fotovoltaica, el promotor es compromet, una vegada posada en marxa l'explotació del projecte, a executar les mesures indicades en una superfície equivalent al 10 % de la superfície tancada del projecte, per a la qual cosa ha de consensuar aquestes ubicacions amb els propietaris i l'administració competent.  
L'estudi d'impacte ambiental fa referència al fet que, consultat el Banc de dades de biodiversitat (BDB) de la Comunitat Valenciana utilitzant la cerca geogràfica per quadrícula UTM 1x1, els resultats van ser escassos (cotoliu [Lullula arborea]) i es va ampliar la cerca per al municipi de Requena.  
Els estudis d'avifauna presentats pels promotors, indiquen la presència de les espècies prioritàries: voltor lleonat (Gyps fulvus), àguila calçada comuna (Hieraaetus pennatus), àguila marcenca (Circaetus gallicus), esparver cendrós (Circus pygargus), arpella pàl·lida (Circus cyaneus), aligot vesper europeu (Pernis apivorus), àguila reial (Aquila chrysaetos), àguila cuabarrada (Aquila fasciata), gralla de bec roig (Pyrrhocorax pyrrhocorax), esmirla (Falco columbarius), arpella comuna (Circus aeruginosus) i cotxa cua-roja (Phoenicurus phoenicurus).  
També és significativa la presència d'aus estepàries que nidifiquen en el sòl: cotoliu (Lullula arborea), titeta d'estiu (Anthus campestris), busquereta cuallarga (Sylvia undata), gaig blau (Coracias garrulus) i cogullada fosca (Galerida theklae).  
La fauna objecte de conservació pot patir una afecció en forma de mortalitat o desplaçament del seu hàbitat, que es pot veure afectada especialment durant la construcció de la planta i amb les tasques de control de la vegetació durant la fase de manteniment. Per això, el promotor preveu una prospecció prèvia a l'inici de les obres per a descartar la presència de nius o individus d'espècies prioritàries i la planificació de les obres s'adequarà a les èpoques de menys afecció a la fauna i els seus períodes de cria i nidificació.  
Durant la fase d'explotació, l'impacte sobre la fauna serà inferior, encara que es preveuen efectes acumulatius per la implantació de la resta de plantes solars en tramitació en les proximitats.  
L'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental fa constar la presència de tres espècies prioritàries de fauna: alosa, àguila reial, àguila cuabarrada. El projecte preveu, com a mesura compensatòria, un pla de seguiment de les poblacions d'aus presents en la zona durant els primers 5 anys posteriors a la seua posada en funcionament. En el cas de les àguiles, es farà el seguiment mitjançant emissors GPS. Es crearan clapers que faciliten la cria d'herpetofauna, rosegadors i micromamífers, que faciliten l'activitat de rapinyaires, i s'adoptaran mesures anti-electrocució, tant en l'interior com en l'exterior de la planta. En l'interior de la planta tot el cablejat discorrerà soterrat o adossat a les estructures.  
Els closos seran de tipus cinegètic i disposaran de plaques anticol·lisió. Aquests panells disposaran de tractament superficial anti-reflector, de manera que s'evite un possible efecte crida sobre les aus. Atés que la separació entre seguidors és elevada, entorn dels 6 m, permetrà el vol d'aus passeriformes i deixarà la major part del perímetre tancat no ocupat per plaques o instal·lacions auxiliars. El promotor es compromet a incloure en el pla de seguiment i vigilància ambiental el seguiment de la mortalitat d'aus causada per la col·lisió amb la tanca durant els 5 primers anys d'explotació i a informar-ne l'òrgan competent.  
  
a.4) Aigua  
No s'afecta cap barranc ni llit superficial. La zona presenta vulnerabilitat baixa d'aqüífers i es troba en una àrea de permeabilitat alta, classificada com a àrea per a millorar per a la recàrrega d'aqüífers. El conjunt de la instal·lació se situa sobre la massa d'aigua subterrània 080.133 Requena-Utiel, en estat quantitatiu deficient segons el Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer.  
Analitzada la cartografia del PATRICOVA, les zones de clos no es troben afectades per perillositat d'inundació. El traçat de la línia d'evacuació en alguns trams travessa terrenys afectats per perillositat d'inundació de caràcter geomorfològic; discorre en subterrani majoritàriament davall de camins existents, per la qual cosa no altera les condicions actuals d'aquests terrenys.  
Les centrals fotovoltaiques, per les seues característiques i funcionament, no tenen associat un consum rellevant d'aigua durant la seua execució i funcionament. Durant les obres, s'adoptaran mesures preventives per a evitar abocaments accidentals, com habilitar zones de manteniment i apilament de maquinària, equips i residus generats. Les aigües residuals que puguen generar-se en l'obra seran recollides en fossa estanca per a la seua posterior retirada i gestió per part de gestor autoritzat. El projecte no descriu com es farà la neteja de les plaques solars per a evitar abocaments associats que puguen contaminar el medi.  
  
a.5) Sòls  
El sòl present en la zona és del tipus inceptisòl amb valor agrològic moderat. Els terrenys que s'ocuparan presenten majoritàriament ús agrícola amb un grau de naturalitat poc significatiu, ocupat per cultius de secà i vinyes, així com xicotetes zones forestals trobades en algunes de les parcel·les agrícoles, conseqüència de l'expansió de la massa forestal present en les zones limítrofes. Es componen principalment per xicotetes pinedes de pi blanc (Pinus halepensis) o xicotetes agrupacions de carrasques (Quercus ilex rotundifolia). En l'estrat herbaci es troba el càrex d'Haller (Carex halleriana), camedris (Teucrium chamaedrys), o el llistó (Brachypodium retusum).  
  
Les fonamentacions en l'àmbit del projecte són mínimes, amb la qual cosa s'evitarà l'excessiva compactació del sòl en l'àrea. De la mateixa manera, després de finalitzar les obres de construcció, es descompactaran les zones compactades pel pas de la maquinària i s'empraran materials de la zona per a conformar els camins interiors de la planta, i no s'utilitzaran materials que segellen o impermeabilitzen el sòl.  
a.6) Atmosfera i residus  
L'estudi d'impacte ambiental preveu mesures correctores de caràcter general per a mitigar els efectes de la generació de pols, soroll, així com per al control d'abocaments i aigües residuals. L'energia elèctrica se subministrarà mitjançant generadors dièsel; la superfície sobre la qual se situen estarà degudament senyalitzada i impermeabilitzada.  
  
La generació de residus té més entitat en la fase de construcció. La totalitat dels residus generats en aquesta fase s'entregaran a un gestor autoritzat. L'execució de la central no comporta moviments de terres de gran entitat, ja que s'adapta a la topografia existent, per la qual cosa és possible estendre les terres excedents en l'àmbit del projecte. Les rases per a executar l'estesa subterrània s'ompliran amb el mateix material d'excavació.  
a.7) Patrimoni cultural  
Consultades la carta arqueològica i l'Inventari general del patrimoni cultural, s'han identificat elements del patrimoni cultural inventariat en l'entorn més pròxim (120 m) a l'àmbit afectat per l'actuació, però no en el mateix àmbit. L'informe de la Direcció General de Patrimoni indica que serà necessària la realització d'un seguiment intensiu durant les excavacions i els moviments de terres de les obres en la parcel·la 1 del polígon 94.  
Els elements que conformen la central no envaeixen l'amplària legal de vies pecuàries ni interfereixen en el trànsit ramader per aquestes.  
a.8) Paisatge i medi socioeconòmic  
L'alternativa seleccionada se situa dins de l'àmbit del paisatge de rellevància regional PRR 28. Vinyes d'Utiel-Requena (grup 11: paisatges culturals de vinyes de l'interior). Per a la caracterització i valoració del paisatge, l'estudi d'impacte ambiental aporta un estudi d'integració paisatgística per a l'elaboració del qual ha considerat l'estudi de paisatge del PGOU de Requena. El projecte es troba sobre unitats de paisatge de qualitat mitjana. Els promotors han realitzat un pla i un procés de participació per a conéixer les preferències de la població sobre el disseny de la planta.  
L'estudi d'integració paisatgística ha sigut complementat per informes tècnics de resposta als informes emesos pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. Entre les mesures que cal adoptar, es farà la plantació d'una pantalla vegetal en el límit de la parcel·la en la zona limítrofa amb l'N-330, aquesta pantalla vegetal es conformarà per agrupacions disperses en forma de bosquets conformats per espècies vegetals pròpies. Les estructures es disposaran a una distància mínima de 10 m de les fites de les parcel·les en compliment del PGOU de Requena. De la mateixa manera, es mantindrà una distància mínima a la vegetació existent de 5 m per als tancaments.  
La resta de les mesures correctores de caràcter paisatgístic coincideixen amb les ja indicades anteriorment. En l'estudi s'ha desenvolupat una valoració de la integració visual de la planta des de diferents punts d'observació, que ha donat com a resultat que, per les característiques del terreny on se situa aquesta, només s'apreciarà des de l'entorn immediat i des de la carretera N-330, que serveix d'accés a aquesta, que conclourà en un impacte visual lleu o moderat.  
L'actuació comporta una pèrdua de sòl agrícola i, per tant, una transformació en el model econòmic de la zona afectada. Tal com s'indica en el condicionat de l'informe de la Direcció General de Medi Natural, s'haurà de mantindre l'activitat agrícola en la part de les parcel·les no ocupades per panells o instal·lacions, i aplicar mesures de caràcter compensatori que permeten pal·liar la pèrdua de sòl agrícola, amb la qual cosa s'afavorisca la coexistència de les dues activitats econòmiques. El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, entre les mesures d'integració paisatgística, incideix en el fet que s'hauran de mantindre els cultius existents en la parcel·la cadastral i garantir-ne el manteniment.  
a.9) Efectes sinèrgics  
A causa de l'ocupació d'un espai geogràfic comú i en compartir línia d'evacuació amb els projectes esmentats en l'epígraf de descripció de projecte, el promotor presenta un estudi de sinergies com a annex a l'estudi d'impacte ambiental, en què s'analitzen els efectes esperables sobre factors mediambientals destacables, i en què es conclou que les plantes respecten la distància mínima de separació de 500 m que preveu l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana per als corredors, que el total de sòl agroforestal ocupat és d'un 2 % del total del terme i s'indica que gran part es troba en situació d'abandó.  
  
Respecte als efectes acumulatius en el paisatge, el promotor indica que, atesa la distribució dels projectes i el relleu de la zona on s'emplacen, no serà possible l'observació de la totalitat des de cap recorregut ni punt d'observació identificat.  
b) Anàlisi de la vulnerabilitat del projecte.  
S'inclou en l'estudi d'impacte ambiental un estudi d'anàlisi de vulnerabilitat a amenaces en el qual es conclou que la instal·lació dona com a resultat un risc mediambiental mitjà en relació amb el risc d'incendi forestal i s'estableixen mesures protectores com el monitoratge i control d'anomalies, pla d'autoprotecció i pla de protecció contra incendis. L'estudi conclou que no s'identifiquen efectes ambientals significatius derivats de la vulnerabilitat del projecte davant de riscos d'accidents greus o de catàstrofes naturals.  
c) Pla de vigilància ambiental  
El pla de vigilància ambiental proposa la implantació d'un pla de seguiment, en el qual es comprove que les obres es realitzen d'acord amb el projecte i que s'assegure el compliment de la normativa ambiental, així com les mesures preventives, correctores i els requisits establits en la declaració d'impacte ambiental i en resolucions complementàries. Addicionalment, la informació recollida en el programa es plasmarà en informes periòdics (informes d'estat, de control de residus i abocaments d'oli, etc.) i extraordinaris puntuals en cas de successos excepcionals tant en la fase d'implantació com en la de funcionament.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, de conformitat amb l'annex I (epígraf 2.g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, en concordança amb l'article 7 d'aquesta llei, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
De conformitat amb l'article 1 de l'RDL 23/2020, de 23 de juny, pel qual s'aproven mesures en matèria d'energia i altres àmbits per a la reactivació econòmica, «Els titulars dels permisos d'accés per a instal·lacions de generació d'energia elèctrica que hagen obtingut aquests permisos en data posterior al 27 de desembre de 2013, i abans de l'entrada en vigor d'aquest reial decret llei, hauran d'acreditar el compliment de les següents fites administratives en uns terminis no superiors als estipulats a continuació. (…) b) Si el permís d'accés es va obtindre amb posterioritat al 31 de desembre de 2017 i abans de l'entrada en vigor d'aquest reial decret llei: 2n. Obtenció de la declaració d'impacte ambiental favorable: 31 mesos (…), que es computaran des del 25 de juny de 2020».  
De conformitat amb l'article 39.3 de la Llei de procediment administratiu comú de les administracions públiques (LPACAP): «Excepcionalment, podrà atorgar-se eficàcia retroactiva als actes quan es dicten en substitució d'actes anul·lats, així com quan produïsquen efectes favorables a l'interessat, sempre que els supòsits de fet necessaris existiren ja en la data a la qual es retrotraga l'eficàcia de l'acte i aquesta no lesione drets o interessos legítims d'altres persones».  
  
Per tot el que s'ha exposat, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Formular la present declaració d'impacte ambiental considerant acceptable el projecte de planta solar fotovoltaica de 13,30 MWp i línia d'evacuació promoguts per Solar Acamar Requena, SLU, al terme municipal de Requena (València), en la qual s'estableixen les condicions ambientals, incloses les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l'avaluació ambiental practicada i s'exposen a continuació, en què s'ha de desenvolupar el projecte per a l'adequada protecció del medi ambient i els recursos naturals, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
  
Atesos els antecedents i fonaments de dret exposats, es resolen les condicions del projecte i les mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'estableixen en els termes següents:  
i) Condicions generals  
(1) El promotor haurà de complir totes les mesures preventives i correctores que preveu l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que conste en l'expedient, i les acceptades després de la informació pública o contingudes en la informació complementària, mentre no contradiguen el que estableix la present resolució.  
(2) Es recorda que cal complir tota la legislació rellevant que hi siga aplicable i que afecte els elements del medi recollits en la present resolució.  
(3) En els termes que preveu l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
(4) El promotor incorporarà al projecte definitiu les mesures preventives, correctores i compensatòries que diferisquen o s'afigen a les ja exposades en els informes sectorials que preveu la present resolució, i que es deriven del nou procés d'informació pública i consultes del projecte modificat.  
(5) Respecte de la línia d'evacuació a 30 kV que connecta amb la SET Requena col·lectora sud, s'adaptarà el seu traçat al dels camins existents de conformitat amb el que estableix el Decret llei 14/2020. Aquesta mesura s'haurà d'incorporar al projecte d'execució en la memòria, plànols i pressupost, per a la seua execució real i efectiva i verificada en fases posteriors de la tramitació per l'òrgan substantiu, previ a l'autorització de l'explotació.  
(6) Quant a l'execució i explotació de la planta, es respectarà el que indica el Decret 7/2004, de 23 de gener, relatiu a prevenció d'incendis, així com la zona de servitud dels vials identificats en el Pla de prevenció d'incendis de la demarcació de Requena.  
  
(7) En atenció a l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, es realitzarà un seguiment exhaustiu durant els moviments de terres, especialment els realitzats en la parcel·la 1 del polígon 94. Si, durant l'execució de les obres, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de l'òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
(8) Relatiu a l'afecció a la biodiversitat, se seguiran les indicacions dels informes emesos per la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental. Abans del començament de les obres, es comprovarà la inexistència de nius o ventrades d'espècies protegides. En cas que n'hi haja, s'informarà els agents mediambientals perquè disposen les actuacions necessàries per a la seua millor conservació. Les actuacions més molestes es realitzaran fora dels períodes de posta, nidificació o cria, especialment de les espècies alosa, àguila reial i àguila cuabarrada. No es faran treballs en horari nocturn.  
(9) Segons l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, no es disposaran panells fotovoltaics sobre les clapes de vegetació natural immerses en els terrenys agrícoles i ribassos existents. Així mateix, els peus arboris que es detecten, especialment els de Quercus ilex, es conservaran.  
(10) S'evitarà que, en els trams que se soterraran i en els accessos i fonamentacions dels suports, s'afecte els exemplars arboris del gènere Quercus en els quals en prospecció prèvia s'haja detectat la presència de Cerambyx cerdo. S'abalisaran les zones que cal protegir.  
(11) Segons s'indica en l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, es crearà i mantindrà una tolla per a fomentar la població d'amfibis i avifauna o es mantindran les basses de reg existents.  
(12) A fi de compensar la pèrdua d'hàbitats de caràcter agrícola, es procurarà mantindre els cultius existents en les zones de les parcel·les no ocupades per panells, i dedicar noves superfícies a l'ús agrícola afectat en una proporció equivalent d'almenys el 25 % de la superfície de la planta.  
(13) En els punts on es mantenen cultius o arbratge, o es realitzen plantacions, es procurarà que el clos no tanque aquesta vegetació, de manera que aquesta quede a l'exterior.  
(14) Es disposarà de zones impermeabilitzades i d'un sistema de recollida de possibles fuites d'olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat, i s'establiran les zones de recollida de residus i no se'n farà apilament en zones amb pendents elevats o amb perillositat d'inundació.  
(15) No s'utilitzarà en el procés de neteja dels mòduls fotovoltaics cap mena de sabó, dissolvent o substància que puga contaminar el sòl o l'aqüífer.  
(16) L'ús d'aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament per una empresa autoritzada o concessió de l'organisme de conca.  
(17) S'hi hauran d'implementar les mesures d'integració proposades en l'estudi d'integració paisatgística aportat i completar-les amb les condicions paisatgístiques establides en l'informe emés en matèria de paisatge. Aquestes mesures i condicions s'hauran d'incorporar al projecte d'execució en la memòria, plànols i pressupost, per a l'execució real i efectiva, i es verificaran en fases posteriors de la tramitació per l'òrgan substantiu, prèviament a l'autorització de l'explotació.  
(18) L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà el promotor a desmantellar-la en els termes definits en el pla aportat.  
iii) Condicions al Pla de vigilància ambiental.  
(19) Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental s'hauran de documentar per a acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes. La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
(20) Es durà a terme un pla de seguiment de les poblacions d'aus presents en la zona durant els cinc anys proposats, i s'avaluarà l'efectivitat de les mesures correctores previstes per a evitar la pèrdua d'hàbitat d'alimentació de les espècies de fauna presents en la zona. Respecte de l'àguila reial i l'àguila cuabarrada, es durà a terme mitjançant emissors GPS.  
(21) Es realitzarà un seguiment de la mortaldat per col·lisió i electrocució durant la vida útil de la línia elèctrica aèria, i almenys durant el primer any d'explotació per col·lisió amb els panells fotovoltaics de la planta. Els resultats del seguiment s'enviaran amb la periodicitat que s'acorde amb l'òrgan competent en matèria de biodiversitat.  
  
  
Segon  
Atesa la impossibilitat de dictar resolució abans de la finalització de la fita administrativa marcada en l'RDL 23/2020, a causa del volum d'expedients tramitats per aquest òrgan administratiu, fins i tot havent-se habilitat els mitjans personals i materials per a complir amb el despatx d'aquests, amb caràcter excepcional, i pel fet que la recepció de l'expedient complet es va produir en data 25 de gener de 2023, la present resolució que atorga la DIA tindrà efectes retroactius a l'esmentada data 25 de gener de 2023.  
  
Tercer  
De conformitat amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació de la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si així correspon, pertoquen en via administrativa i judicial davant de l'acte per al qual s'autoritza el projecte.  
  
Quart  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atenent els criteris que estableix l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 9 de febrer de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9569, del 05-04-2023 (2023/3400)

RESOLUCIÓN de 9 de febrero de 2023 del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto instalación de central fotovoltaica de 13,30 MWp PFV Requena 3, del término municipal de Requena (Valencia). Expediente: (3027931) 32/2023/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9569

Fecha DOGV
:   05-04-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/3400

CVE


Fecha del documento
:   09-02-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 9 de febrero de 2023 del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto instalación de central fotovoltaica de 13,30 MWp PFV Requena 3, del término municipal de Requena (Valencia). Expediente: (3027931) 32/2023/AIA. [2023/3400]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (3027931) 32/2023/AIA.  
Título: instalación de central fotovoltaica de 13,30 MWp PFV Requena 3.  
Promotor: Solar Acamar Requena, SLU.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia.  
Ref. órgano sustantivo: ATALFE/2020/88.  
Localización: Término municipal de Requena (Valencia).  
  
Antecedentes y descripción del proyecto  
La empresa Solar Acamar Requena, SLU, promueve un proyecto de construcción y operación de una planta solar fotovoltaica de 13,30 MWp en el término municipal de Requena (Valencia).  
La evacuación de la energía producida por la planta se realizará de forma conjunta con otros tres proyectos más que se encuentran en tramitación en parcelas circundantes PFV Requena 2 (ATALFE/2020/89), PFV Requena 4 (ATALFE/2020/90) y PFV Requena 6 (ATALFE/2020/91). Estas plantas compartirán la SET Requena colectora sur 132/30 kV desde la cual se elevará la tensión a 132 kV para evacuar la energía mediante línea aéreo-subterránea de evacuación común hasta el punto de confluencia con la línea de evacuación procedente de la SET Requena colectora norte, compartida esta por otras 3 plantas: FV Requena, PFV Requena 1 y PFV Requena 5. Desde este punto discurrirá una línea de 132 kV de doble circuito y común para las siete plantas hasta la subestación Promotores Requena Renovables 132/400 kV en el municipio del Rebollar, desde la que conectará mediante un tramo de línea de 400 kV con la subestación Requena de 400 kV perteneciente a REE.  
Las plantas PFV Requena 4 y PFV Requena 6 obtuvieron informe de determinación de afecciones ambientales favorable por resolución del 16.12.2022 del director general de calidad ambiental. Las plantas FV Requena, PFV Requena 1, PFV Requena 2 y PFV Requena 5 obtuvieron declaración de impacto ambiental favorable por resolución del director general de calidad ambiental en fechas 03.01.2023, 20.01.2023, 23.01.2023 y 26.12.2022, respectivamente.  
La SET Requena colectora norte, el tramo de línea en configuración soterrada y el tramo de línea aérea de evacuación desde el punto de confluencia hasta la subestación Requena de 400 kV de Red Eléctrica de España, SAU, fue objeto de evaluación en el expediente PFV Requena 1 (ATALFE/2020/86).  
Tanto la SET Requena colectora sur como la línea de evacuación de 132 kV hasta el punto de confluencia con la línea de evacuación procedente de la SET Requena Colectora Norte fueron objeto de evaluación en el expediente PFV Requena 2 (ATALFE/2020/89).  
La instalación fotovoltaica se localiza al sur del término municipal, entre los municipios de La Portera y Los Pedrones, ocupando la parcela 1 del polígono 94. Su infraestructura de evacuación discurre por las parcelas 1, 12 y 123 del polígono 94 del término municipal, estando en esta última parcela la SET colectora sur.  
La planta contará con un único acceso, al que se accederá desde la carretera N-330.  
La potencia instalada será de 13,3 MWp. Los paneles se conectarán en serie y se agruparán en inversores de strings para su posterior aumento de tensión en los centros de transformación desde 0,66 kV hasta 30 kV.  
Los módulos solares serán de tipo Si-mono (silicio monocristalino) y se instalarán en seguidores solares integrados en estructuras metálicas fijadas al terreno mediante el sistema de perfiles hincado. Los seguidores solares orientarán los módulos para minimizar el ángulo de incidencia entre los rayos solares y la superficie de los módulos durante el día, aumentando así su rendimiento en comparación con los sistemas estáticos. Se proyecta una distancia entre ejes de filas de 11 m, quedando un espacio libre entre las mismas de unos 6,6 m aproximadamente. El cableado de baja tensión entre los módulos e inversores se dispondrá enterrado.  
La superficie total de las parcelas vinculadas es de 234,63 ha y el área de la superficie ocupada asociada al perímetro envolvente de todos los equipos e infraestructuras es de 19,08 ha. Calculando la relación entre la producción de la planta (en MWp) y la superficie ocupada por la instalación (en ha), se obtiene un coeficiente de 0,7 MW/ha ocupada.  
La infraestructura de evacuación hasta la SET Requena colectora sur se constituye mediante línea soterrada de alta tensión de 30 kV de 3.034 m de longitud, que llevará la energía generada hasta la SET Requena colectora sur 132/30 kV, discurriendo en su mayor parte bajo los caminos existentes conformados por las parcelas 1, 12 y 123 del polígono 94.  
La fase de ejecución del proyecto comprende un acondicionamiento previo del terreno mediante despeje y desbroce de todas las áreas donde se ubiquen los paneles y desmonte de la zona de instalaciones y transformadores, apertura de zanjas para el cableado, creación de viales para el acceso a los distintos puntos de la planta con un ancho mínimo de 4 metros, así como el desarrollo de una red de drenaje de los caminos y perimetral a la instalación con el fin de canalizar el agua minimizando su impacto. Asimismo, se instalará un vallado perimetral, sistemas de comunicación y monitorización, cajas de seccionamiento y dos centros de transformación de tipo prefabricado.  
Durante la fase constructiva, los elementos del proyecto se instalarán respetando el relieve de las parcelas. Se instalarán contenedores prefabricados para su uso durante la fase de construcción. El agua necesaria será provista mediante un camión cisterna y almacenada en un estanque o depósito habilitado para tal fin. La humectación de materiales se realizará mediante camiones cisterna. Se prevé almacenar las aguas residuales generadas en depósitos estancos. Se delimitarán zonas de almacenamiento temporal de residuos de construcción. No se prevé la instalación de depósitos de combustible para la maquinaria de trabajo.  
Finalizada la vida útil de la planta fotovoltaica, se procederá a su desmantelamiento y restauración del terreno, evitando en lo posible el movimiento de tierras y retirando cualquier estructura, cimentación u otro elemento permanente.  
  
Tramitación administrativa  
De conformidad con el anexo VI (parte B, epígrafe n) de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el fraccionamiento de proyectos es el mecanismo artificioso de división de un proyecto con el objetivo de evitar la evaluación de impacto ambiental ordinaria en el caso de que las magnitudes superen los umbrales establecidos en el anexo I. Las características propias del presente proyecto determinan que constituye, por sí mismo, un supuesto de evaluación ambiental ordinaria, por lo que no se produce fraccionamiento en los citados términos. El Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia (órgano sustantivo) ha admitido a trámite el expediente para su autorización, por lo que corresponde a este órgano ambiental la evaluación de impacto ambiental del proyecto, de conformidad con la legislación autonómica y en concordancia con el artículo 11 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
En fecha 23.01.2023, se publica en el BOE (BOE-A-2023-1944) Resolución de 17 de enero de 2023, de la Dirección General de Política Energética y Minas, por la que se otorga a Limonero Solar, SLU, autorización administrativa previa para el parque solar fotovoltaico Limonero Solar de 124,99 MW de potencia instalada, la subestación transformadora SET Limonero Solar 132/30 kV, la línea aérea a 132 kV SET Limonero Solar-SET Promotores Requena Renovables, la subestación transformadora SET Promotores Requena Renovables 132/400 kV y la línea aérea a 400 kV SET Promotores Requena Renovables-SE REE Requena 400 kV, en el término municipal de Requena (Valencia).  
En fecha 24.01.2023, el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto. La misma se acompaña de:  
- Proyecto de ejecución de la planta solar fotovoltaica, línea de evacuación y plan de desmantelamiento.  
  
- Estudio de impacto ambiental, memoria y anexos: estudio ante el riesgo de accidentes graves, estudio arqueológico, estudio de avifauna, estudio de sinergias, estudio de afección a Red Natura 2000 y documento de síntesis.  
- Estudio de integración paisajística. Incluye estudio de inundabilidad.  
- Publicación del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana relativa a la información pública de la solicitud de autorización administrativa y autorización de construcción.  
En fecha 25.01.2023, el Servicio de Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia aporta nueva documentación: adenda con el proyecto modificado de la planta solar para ajustarse a los criterios establecidos en el Decreto ley 14/2020, adenda al estudio de impacto ambiental, informe favorable del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje al proyecto modificado y nueva documentación para consulta de organismos afectados y para someter al proyecto a nueva información pública.  
a) Información pública  
De acuerdo con la documentación remitida, el órgano sustantivo realizó la información pública del expediente mediante anuncios en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9237 de fecha 17 de diciembre de 2021 y Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 244 del 21 de diciembre de 2021.  
Durante el periodo de exposición pública se han presentado alegaciones por parte de Societat Valenciana d'Ornitologia, asociación Plataforma para el Estudio y Conservación de la Sierra de Chiva, asociación Utiel-Requena Sostenible y finca San Blas, SL, habiendo sido tenidas en cuenta por el promotor y contestadas durante el periodo de información pública.  
En atención a los informes de la Dirección General de Política Territorial y Paisaje se realiza modificación del proyecto, reubicando la planta solar fotovoltaica de la misma parcela catastral analizada para la ubicación original y redefiniendo el trazado de la línea de evacuación hasta la SET colectora sur. El órgano sustantivo, dentro del procedimiento sustantivo de autorización, tiene previsto iniciar nuevo procedimiento de información pública mediante anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana al considerar como sustancial la modificación proyectada (disminución de superficie y de la potencia instalada en la planta solar) en los términos de normativa sectorial.  
La modificación de la planta solar no se estima que suponga efectos ambientales significativos distintos de los previstos originalmente, por lo que se continúa el procedimiento de evaluación ambiental del proyecto. Los resultados de la nueva información pública se incorporarán al expediente sustantivo y serán tenidos en cuenta por el órgano sustantivo y promotor.  
b) Consultas a administraciones e informes recibidos  
Simultáneamente al período de información pública, se formuló consulta y petición de informes por parte del órgano sustantivo a las siguientes Administraciones Públicas afectadas con competencias medioambientales y entidades interesadas.  
  
Organismo Fecha informes respuesta Sentido informes  
Agencia Valenciana de Seguridad y Respuesta a las Emergencias 18.06.2021 Favorable condicionado al cumplimiento de la normativa vigente  
Dirección General de Prevención de Incendios 06.07.2021 Condicionado al cumplimiento de la legislación en materia de prevención de incendios forestales  
Confederación Hidrográfica del Júcar 28.07.2021 Condicionado al cumplimiento de la legislación en materia de aguas  
Ayuntamiento de Requena 14.03.2022 Informe favorable compatibilidad urbanística  
Dirección General de Política Territorial y Paisaje (PATRICOVA) 19.12.2022 Favorable condicionado  
Dirección General de Cultura y Patrimonio 29.03.2022 Favorable condicionado  
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje (1) 11.04.2022  
(2) 06.09.2022  
(3) 25.01.2023 (1) Desfavorable  
(2) Desfavorable  
(3) Favorable  
Subdirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (1) 16.05.2022  
(2) 10.10.2022 (1) Favorable condicionado  
(2) Favorable condicionado a medidas correctoras  
  
  
  
- Informe favorable del Servicio de Planificación de la Subdirección General de Emergencias, de fecha 18.06.2021 condicionado a la incorporación al proyecto de la legislación de prevención de riesgos.  
- Informe favorable de la Dirección General de Prevención de Incendios Forestales, de fecha 06.07.2021, condicionado al cumplimiento de la legislación en materia de prevención de incendios forestales durante las fases de ejecución y funcionamiento de la instalación en los terrenos forestales y sus inmediaciones.  
- En fecha 21.01.2022 el Ayuntamiento de Requena traslada alegaciones de la Concejalía de Eficiencia Energética y Lucha contra el Cambio Climático del Ayuntamiento de Requena, que por acuerdo de pleno, solicita: «Proponer a Corts Valencianes que tome las medidas legislativas adecuadas para que aquellos ayuntamientos que así lo deseen, puedan limitar el total de la superficie de su municipio destinada a producción de energía fotovoltaica a un máximo del 1 % incluyendo, en ese porcentaje de ocupación, los espacios priorizados en el Decreto ley de medidas para acelerar la implantación de instalaciones para el aprovechamiento de las energías renovables».  
- Informe de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Requena, de fecha 14.03.2022, favorable a la implantación de la central en suelo calificado SNU-C3.  
- Informe favorable de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, de fecha 29.03.2022 a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, condicionado a la realización de un seguimiento intensivo durante las excavaciones y movimientos de tierras de las obras en la parcela 1 del polígono 94.  
- Informes favorables de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, de fechas 16.05.2022 y 10.10.2022, condicionados a la inclusión de las siguientes medidas:  
- En prevención de los efectos erosivos de la escorrentía, se mantendrá una cubierta vegetal bajo las placas, y se mantendrán los bancales y muros de contención. En fases previas se instalará una capa de mulch.  
- Con relación a la afección a la fauna silvestre, se instalarán placas de poliestireno en el vallado cinegético para evitar la colisión de aves y se procurará mantener los cultivos existentes en las zonas de las parcelas no ocupadas por paneles, y adquirir o arrendar parcelas de cultivos en una proporción de al menos el 25 % de la superficie ocupada. Asimismo, se mantendrá una charca para fomentar la población de anfibios y avifauna o se mantendrán las balsas de riego existentes.  
- Por la proximidad con el Parque Natural de las Hoces del Cabriel se aplicarán medidas de integración paisajística tales como, hacer uso de los caminos existentes, descompactación de los suelos afectados por el paso de maquinaria, se respetarán los pies de Quercus ilex presentes, no se hormigonarán o asfaltarán caminos, se mantendrá una capa de cobertura vegetal natural en los terrenos a ocupar libre del uso de fitosanitarios y mantenidas con medios mecánicos o manuales, se integrarán cromáticamente las instalaciones asemejándolas a las construcciones rurales de la zona, se implantarán pantallas vegetales de especies autóctonas.  
- Se realizará una prospección previa para descartar la localización en el ámbito de proyecto de las especies de fauna prioritaria identificadas en la zona, y sus nidos o camadas, con especial atención a la alondra, águila real y águila perdicera. Las actuaciones más molestas se realizarán fuera de los periodos de puesta, nidificación o cría. No se realizarán trabajos en horario nocturno.  
- Respecto del águila real y águila perdicera establecen como medida compensatoria la realización de un seguimiento mediante emisores GPS durante los cinco primeros años de funcionamiento de la instalación.  
- Informe del Servicio de Gestión Territorial de fecha 19.12.2022, que propone la inclusión de las siguientes medidas:  
- Para el mantenimiento de las condiciones de infiltración con los cambios de las pendientes se contará con estratificación en forma de tablas del terreno, entre zona de placas solares y zonas de paso, realizadas en sentido transversal a la pendiente que disminuyan la escorrentía y aumenten la infiltración.  
- Se conservarán las zonas de vegetación en los estratos herbáceos, arbustivos y arbóreos que sirven de tamiz de la lluvia y generan condiciones favorables para la infiltración disminuyendo las escorrentías.  
- Minimización del suelo sellado de forma que los módulos fotovoltaicos se sitúen de manera prioritaria sin fundamentación continua y sobre el terreno natural.  
- Informe favorable del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de 25.01.2023, con consideraciones para las medidas de integración paisajística y otros ajustes de diseño de la instalación.  
c) Otras consideraciones.  
En fecha 25 de enero de 2023, a las 23:59h, obran en el expediente 32/2023/AIA, del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, todos los documentos necesarios para llevar a cabo la evaluación para la obtención de la DIA, presentados por la mercantil Solar Acamar Requena, SLU, así como los informes solicitados.  
Consideraciones ambientales  
La promoción de las energías renovables es uno de los objetivos de la política energética de la Unión Europea, ya que su utilización constituye una parte importante del paquete de medidas necesarias para reducir las emisiones de gases de efecto invernadero, y para cumplir el Acuerdo de París y el marco de la Unión en materia de clima y energía para 2030.  
El Plan nacional integrado de energía y clima (PNIEC) 2021-2030, en coherencia con las estrategias de la Ley 7/2021, de 20 de mayo, de cambio climático y transición energética, persigue alcanzar en España en 2050 la neutralidad climática, en coherencia con los objetivos de la Unión Europea, y la transición hacia un sistema eléctrico descarbonizado, lo cual implica una incorporación importante y sostenida de fuentes renovables.  
El Plan de Energía sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 y la Estrategia valenciana de cambio climático y energía 2030 de la Generalitat, recogen los objetivos y estrategias de la Unión Europea y del Estado español, planteando como objetivo el alcanzar 2.500 MW de potencia instalada en centrales fotovoltaicas en el año 2030.  
En la actualidad, la potencia instalada en la Comunitat Valenciana está lejos de cumplir estos objetivos (se sitúa por debajo de los 500 MW), por lo que la implantación de plantas solares, con las debidas medidas de mitigación de la afección ambiental que puedan conllevar, es una prioridad en el contexto energético, para el cumplimiento de los objetivos de descarbonización, reducción de emisiones de gases de efecto invernadero y mitigación del cambio climático, diversificación de las fuentes de suministro, fomento de la seguridad del abastecimiento energético y disminución de la dependencia energética de otros territorios.  
a) Ubicación  
a.1) Análisis de alternativas.  
En el estudio de impacto ambiental (EsIA) se analizan alternativas en cuanto a la ubicación del proyecto, incluyendo la alternativa cero (no ejecución del proyecto). Para la ubicación de la planta se analizan las zonas dentro del término municipal que resultan aptas para la instalación de la planta en función de los condicionados del Decreto ley 14/2020, escogiéndose las parcelas definidas en el proyecto por su cumplimiento de estos y por los acuerdos con el 100 % de los titulares de los derechos reales afectados por la implantación. El estudio de alternativas no ha contemplado como zonas viables para la implantación las zonas catalogadas como suelo urbano o urbanizable.  
En el proyecto inicial, el emplazamiento de la planta recaía sobre un corredor territorial definido en la ETCV, reduciendo más de un 10 % su anchura e incumpliendo el criterio establecido en artículo 10.1.a del Decreto ley 14/2020, siendo motivo de informes desfavorables de paisaje. Se aporta adenda al proyecto con nueva ubicación de la planta solar, dentro de la misma parcela catastral, dando cumplimiento a los criterios establecidos en el citado Decreto-ley.  
La planta solar fotovoltaica PFV Requena 3 se desarrolla íntegramente sobre suelo clasificado como no urbanizable común SNU-C3, sobre el que el ayuntamiento de Requena ha emitido informe de compatibilidad urbanística favorable al uso fotovoltaico. Una parte de la parcela catastral donde se emplaza la planta solar está clasificada como SNU-PF (considerada incompatible al uso de instalación fotovoltaica para generación de energía eléctrica), no situándose la planta sobre esa zona.  
El área de las parcelas a ocupar por la nueva ubicación de la planta no se encuentra afectado por riesgo de inundación u otras afecciones territoriales.  
La línea de evacuación de alta tensión de 30 kV hasta la subestación colectora se proyecta soterrada. Parte de su trazado transcurre por terrenos forestales y atraviesa tres zonas con peligrosidad geomorfológica. En los terrenos forestales, discurre por caminos existentes, salvo en las proximidades a la subestación colectora que lo hace por fuera de estos.  
a.2) Espacios naturales protegidos. Red Natura 2000.  
Los terrenos en los que se desarrollan el parque solar y su línea de evacuación, no se localizan en el ámbito de espacios de la Red Natura 2000, ni albergan hábitats de interés comunitario ni otros espacios naturales protegidos o catalogados.  
Se incluye como anexo al estudio de impacto ambiental estudio de valoración preliminar de repercusiones sobre la Red Natura 2000 en el que se concluye la compatibilidad.  
La planta y la línea de evacuación se sitúan en zonas del hábitat 5210 (matorrales arborescentes de Juniperus spp), no habiendo afección al situarse el ámbito de actuación sobre parcelas agrícolas. El hábitat 5210 no está contemplado como hábitat prioritario en la Directiva de Hábitats.  
a.3) Flora y fauna.  
De acuerdo con la cartografía del PATFOR, las zonas a ocupar por los paneles fotovoltaicos no se encuentran catalogadas como suelo forestal, siendo colindantes a este en la zona noreste del vallado. La línea de evacuación discurre por parcelas agrícolas y terreno forestal ordinario, discurriendo en las proximidades de la subestación colectora por fuera del trazado de caminos (en terreno forestal).  
El Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto, establece que será preferible la disposición soterrada de las líneas de evacuación haciendo uso de los caminos existentes, minimizando así el impacto generado al evitar la apertura de nuevos accesos. En aplicación del Decreto-ley y con la finalidad de afectar en la menor medida posible a estos terrenos, su trazado deberá ceñirse al de los caminos ya existentes. En caso de imposibilidad técnica, se solicitará informe al organismo competente en materia forestal.  
En la fase de obras, la ejecución de la zanja conllevará la eliminación de las especies forestales en un pasillo equivalente al ancho de zanja y el necesario para el paso de la maquinaria. Finalizado el tapado de las zanjas, se restituirá todo el suelo que haya quedado afectado por el proyecto, previa restitución de su morfología original, y se restaurará la vegetación natural que haya podido verse afectada.  
Todas las obras que se realicen en terreno forestal o con proximidad inferior a 500 m de estos, requieren aplicar las medidas de protección antiincendios del Decreto 7/2004, de 23 de enero. El proyecto contempla medidas de protección contra incendio forestal en la fase de obras con presupuesto incorporado.  
Como medidas correctoras encaminadas a mantener la cubierta natural del terreno y acorde a las prescripciones de los informes de las subdirecciones de Medio Natural y Evaluación Ambiental, se evitará la compactación del suelo y no se utilizarán herbicidas, eliminando únicamente la vegetación que interfiera con la explotación normal de la central. Se fomentará el crecimiento de una cobertura vegetal espontánea mantenida por medios mecánicos. Esto a su vez permite mantener el hábitat de especies de fauna que utilizan la zona para alimentarse y reducen el riesgo de erosión del terreno.  
Dentro del perímetro vallado de la instalación, el proyecto mantiene sin afectar los pies de especies forestales arbóreas existentes, en su mayoría formaciones aisladas de carrascas y pequeños pinares. Tal y como se desprende del informe de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, se deberán mantener los pies de Quercus ilex que se detecten.  
Respecto a la propuesta de compensación de hábitat que se realiza en el informe de la Subdirección General de Medio Ambiente y Evaluación Ambiental en función de la superficie de la planta solar fotovoltaica, el promotor se compromete, una vez puesta en marcha la explotación del proyecto, a realizar las medidas indicadas en una superficie equivalente al 10 % de la superficie vallada del proyecto, consensuando dichas ubicaciones con los propietarios y la administración competente.  
El estudio de impacto ambiental hace referencia a que, consultado el Banco de Datos de Biodiversidad (BDB) de la Comunitat Valenciana utilizando la búsqueda geográfica por cuadrícula UTM 1x1, los resultados fueron escasos (alondra totovía (Lullula arborea)) y se amplió la búsqueda para el municipio de Requena.  
Los estudios de avifauna presentados por los promotores, indican la presencia de las especies prioritarias: buitre leonado (Gyps fulvus), águila calzada (Hieraaetus pennatus), águila culebrera (Circaetus gallicus), aguilucho cenizo (Circus pygargus), aguilucho pálido (Circus cyaneus), abejero europeo (Pernis apivorus), águila real (Aquila chrysaetos), águila perdicera (Aquila fasciata), chova de pico rojo (Pyrrhocorax pyrrhocorax), esmerejón (Falco columbarius), aguilucho lagunero (Circus aeruginosus) y colirrojo real (Phoenicurus phoenicurus).  
También es significativa la presencia de aves esteparias que nidifican en el suelo: alondra totovía (Lullula arborea), bisbita campestre (Anthus campestris), curruca rabilarga (Sylvia undata), carraca europea (Coracias garrulus) y cogujada montesina (Galerida theklae).  
La fauna objeto de conservación puede sufrir una afección en forma de mortalidad o desplazamiento de su hábitat, pudiendo verse afectadas especialmente durante la construcción de la planta y con las tareas de control de la vegetación durante la fase de mantenimiento. Por ello, el promotor contempla una prospección previa al inicio de las obras para descartar la presencia de nidos o individuos de especies prioritarias y la planificación de las obras se adecuará a las épocas de menor afección a la fauna y sus periodos de cría y nidificación.  
Durante la fase de explotación, el impacto sobre la fauna será menor, aunque se prevén efectos acumulativos por la implantación del resto de plantas solares en tramitación en las proximidades.  
El informe de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental hace constar la presencia de tres especies prioritarias de fauna: alondra, águila real, águila perdicera. El proyecto contempla, como medida compensatoria, un plan de seguimiento de las poblaciones de aves presentes en la zona durante los primeros 5 años posteriores a su puesta en funcionamiento. En el caso de las águilas, se realizará el seguimiento mediante emisores GPS. Se crearán majanos que faciliten la cría de herpetofauna, roedores y micromamíferos, que faciliten la actividad de rapaces y se adoptan medidas anti-electrocución, tanto en el interior como en el exterior de la planta. En el interior de la planta todo el cableado discurrirá enterrado o adosado a las estructuras.  
Los vallados serán de tipo cinegético y dispondrán de placas anticolisión. Estos paneles contarán con tratamiento superficial anti-reflectante, de manera que se evite un posible efecto llamada sobre las aves. Dado que la separación entre seguidores es elevada, entorno a los 6 m, permitirá el vuelo de aves paseriformes y dejará la mayor parte del perímetro vallado no ocupado por placas o instalaciones auxiliares. El promotor se compromete a incluir en el plan de seguimiento y vigilancia ambiental, el seguimiento de la mortalidad de aves causada por la colisión con la valla durante los cinco primeros años de explotación y a informar al órgano competente.  
a.4) Agua.  
No se afecta a ningún barranco o cauce superficial. La zona presenta vulnerabilidad baja de acuíferos y se encuentra en un área de permeabilidad alta, clasificada como área a mejorar para la recarga de acuíferos. El conjunto de la instalación se ubica sobre la masa de agua subterránea 080.133 Requena-Utiel, en estado cuantitativo malo según el Plan hidrológico de la demarcación hidrográfica del Júcar.  
Analizada la cartografía del PATRICOVA, las zonas de vallado no se encuentran afectadas por peligrosidad de inundación. El trazado de la línea de evacuación en algunos tramos atraviesa terrenos afectados por peligrosidad de inundación de carácter geomorfológico; discurre en subterráneo mayoritariamente bajo caminos existentes, por lo que no altera las condiciones actuales de dichos terrenos.  
Las centrales fotovoltaicas, por sus características y funcionamiento, no tienen asociado un consumo relevante de agua durante su ejecución y funcionamiento. Durante las obras, se adoptarán medidas preventivas para evitar vertidos accidentales como habilitar zonas de mantenimiento y acopio de maquinaria, equipos y residuos generados. Las aguas residuales que puedan generarse en la obra serán recogidas en fosa estanca para su posterior retirada y gestión por parte de gestor autorizado. El proyecto no describe cómo se realizará la limpieza de las placas solares para evitar vertidos asociados que puedan contaminar el medio.  
a.5) Suelos.  
El suelo presente en la zona es del tipo inceptisoles con valor agrológico moderado. Los terrenos a ocupar presentan mayoritariamente uso agrícola con un grado de naturalidad poco significativo, ocupado por cultivos de secano y viñedos, así como pequeñas zonas forestales encontradas en algunas de las parcelas agrícolas, consecuencia de la expansión de la masa forestal presente en las zonas limítrofes. Se componen principalmente por pequeños pinares de pino carrasco (Pinus halepensis) o pequeñas agrupaciones de carrascas (Quercus ilex rotundifolia). En el estrato herbáceo se encuentra el lastoncillo (Carex halleriana), camedria (Teucrium chamaedrys), o el cervero (Brachypodium retusum).  
Las cimentaciones en el ámbito del proyecto son mínimas con lo que se evitará la excesiva compactación del suelo en el área. De igual modo, tras finalizar las obras de construcción, se descompactarán aquellas zonas compactadas por el paso de la maquinaria y se emplearán materiales de la zona para conformar los caminos interiores de la planta, no utilizando materiales que sellen o impermeabilicen el suelo.  
a.6) Atmósfera y residuos.  
El estudio de impacto ambiental contempla medidas correctoras de carácter general para mitigar los efectos de la generación de polvo, ruido, así como para el control de vertidos y aguas residuales. La energía eléctrica se suministrará mediante generadores diésel; la superficie sobre la que se ubiquen estará debidamente señalizada e impermeabilizada.  
La generación de residuos tiene mayor entidad en la fase de construcción. La totalidad de los residuos generados en esta fase serán entregados a gestor autorizado. La ejecución de la central no conlleva movimientos de tierras de gran entidad, puesto que se adapta a la topografía existente, por lo que es posible extender las tierras excedentes en el ámbito del proyecto. Las zanjas para ejecutar el tendido subterráneo se rellenarán con el propio material de excavación.  
a.7) Patrimonio cultural.  
Consultadas la carta arqueológica y el inventario general del patrimonio cultural, se han identificado elementos del patrimonio cultural inventariado en el entorno más próximo (120 m) al ámbito afectado por la actuación, pero no en el propio ámbito. El informe de la Dirección General de Patrimonio indica que será necesario la realización de un seguimiento intensivo durante las excavaciones y movimientos de tierras de las obras en la parcela 1 del polígono 94.  
Los elementos que conforman la central no invaden la anchura legal de vías pecuarias ni interfieren en el tránsito ganadero por estas.  
a.8) Paisaje y medio socioeconómico.  
La alternativa seleccionada se ubica dentro del ámbito del paisaje de relevancia regional PRR 28. Viñedos de Utiel-Requena (grupo 11: Paisajes culturales de viñedos del interior). Para la caracterización y valoración del paisaje, el estudio de impacto ambiental aporta un estudio de integración paisajística para cuya elaboración ha considerado el estudio de paisaje del PGOU de Requena. El proyecto se encuentra sobre unidades de paisaje de calidad media. Los promotores, han realizado un plan y un proceso de participación para conocer las preferencias de la población sobre el diseño de la planta.  
El estudio de integración paisajística ha sido complementado por informes técnicos de respuesta a los informes emitidos por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje. Entre las medidas a adoptar, se realizará la plantación de una pantalla vegetal en el linde de la parcela en la zona limítrofe con la N-330, dicha pantalla vegetal se conformará por agrupaciones dispersas en forma de bosquetes conformados por especies vegetales propias. Las estructuras se dispondrán a una distancia mínima de 10 m de los linderos de las parcelas en cumplimiento del PGOU de Requena. De igual modo se mantendrá una distancia mínima a la vegetación existente de 5 m para los cerramientos.  
El resto de las medidas correctoras de carácter paisajístico coinciden con las ya indicadas anteriormente. En el estudio se ha desarrollado una valoración de la integración visual de la planta desde diferentes puntos de observación dando como resultado que por las características del terreno donde se ubica esta solo se apreciará desde el entorno inmediato y desde la carretera N-330, que sirve de acceso a la misma, concluyéndose un impacto visual leve o moderado.  
La actuación conlleva una pérdida de suelo agrícola y, por tanto, una transformación en el modelo económico de la zona afectada. Tal y como se indica en el condicionado del informe de la Dirección General de Medio Natural se deberá mantener la actividad agrícola en la parte de las parcelas no ocupadas por paneles o instalaciones, y aplicar medidas de carácter compensatorio que permitan paliar la perdida de suelo agrícola, favoreciendo la coexistencia de ambas actividades económicas. El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, entre las medidas de integración paisajística, incide en que se deberán mantener los cultivos existentes en la parcela catastral y garantizar su mantenimiento.  
a.9) Efectos sinérgicos.  
Debido a la ocupación de un espacio geográfico común y al compartir línea de evacuación con los proyectos mencionados en el epígrafe de descripción de proyecto, el promotor presenta un estudio de sinergias como anexo al estudio de impacto ambiental, donde se analizan los efectos esperables sobre factores medioambientales destacables, y donde se concluye que las plantas respetan la distancia mínima de separación de 500 m que contempla la Estrategia territorial de la Comunitat Valenciana para los corredores, que el total de suelo agroforestal ocupado es de un 2 % del total del término indicando que gran parte se encuentra en situación de abandono.  
Respecto a los efectos acumulativos en el paisaje, el promotor indica que dada la distribución de los proyectos y el relieve de la zona donde se emplazan, no será posible la observación de la totalidad desde ningún recorrido ni punto de observación identificado.  
b) Análisis de la vulnerabilidad del proyecto.  
Se incluye en el estudio de impacto ambiental, un estudio de análisis de vulnerabilidad a amenazas en el que se concluye que la instalación da como resultado un riesgo medioambiental medio en relación con el riesgo de incendio forestal y se establecen medidas protectoras como la monitorización y control de anomalías, plan de autoprotección y plan de protección contra incendios. El estudio concluye que no se identifican efectos ambientales significativos derivados de la vulnerabilidad del proyecto ante riesgos de accidentes graves o de catástrofes naturales.  
c) Plan de vigilancia ambiental.  
El plan de vigilancia ambiental propone la implantación de un plan de seguimiento en el cual, se compruebe que las obras se realizan de acuerdo con el proyecto y que se asegure del cumplimiento de la normativa ambiental, así como las medidas preventivas, correctoras y los requisitos establecidos en la declaración de impacto ambiental y en resoluciones complementarias. Adicionalmente, la información recogida en el programa se plasmará en informes periódicos (informes de estado, de control de residuos y vertidos de aceite, etc.) y extraordinarios puntuales en caso de sucesos excepcionales tanto en la fase de implantación como la de funcionamiento.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria, de conformidad con el anexo I (epígrafe 2.g) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, en concordancia con el artículo 7 de dicha ley, de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
De conformidad con el artículo 1 del RDL 23/2020, de 23 de junio, por el que se aprueban medidas en materia de energía y otros ámbitos para la reactivación económica, «Los titulares de los permisos de acceso para instalaciones de generación de energía eléctrica que hubieran obtenido dichos permisos en fecha posterior al 27 de diciembre de 2013, y antes de la entrada en vigor de este real decreto-ley, deberán acreditar el cumplimiento de los siguientes hitos administrativos en unos plazos no superiores a los estipulados a continuación. (…) b) Si el permiso de acceso se obtuvo con posterioridad al 31 de diciembre de 2017 y antes de la entrada en vigor de este real decreto-ley: 2.º Obtención de la declaración de impacto ambiental favorable: 31 meses (…) que será computado desde el 25 de junio de 2020».  
De conformidad con el artículo 39.3 de la Ley de procedimiento administrativo común de las Administraciones Públicas (LPACAP): «Excepcionalmente, podrá otorgarse eficacia retroactiva a los actos cuando se dicten en sustitución de actos anulados, así como cuando produzcan efectos favorables al interesado, siempre que los supuestos de hecho necesarios existieran ya en la fecha a que se retrotraiga la eficacia del acto y esta no lesione derechos o intereses legítimos de otras personas».  
Por todo cuando antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Calidad y Educación Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Formular la presente declaración de impacto ambiental considerando aceptable el proyecto de planta solar fotovoltaica de 13,30 MWp y línea de evacuación promovido por Solar Acamar Requena, SLU, en el término municipal de Requena (Valencia), en la que se establecen las condiciones ambientales, incluidas las medidas preventivas, correctoras y compensatorias, que resultan de la evaluación ambiental practicada y se exponen a continuación, en las que se debe desarrollar el proyecto para la adecuada protección del medio ambiente y los recursos naturales, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.  
Atendiendo a los antecedentes y fundamentos de derecho expuestos se resuelve las condiciones del proyecto y medidas preventivas, correctoras y compensatorias de los efectos adversos sobre el medio ambiente, que se establecen en los siguientes términos:  
i) Condiciones generales  
(1) El promotor deberá cumplir todas las medidas preventivas y correctoras contempladas en el estudio de impacto ambiental, proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y las aceptadas tras la información pública, o contenidas en la información complementaria, en tanto no contradigan lo establecido en la presente resolución.  
(2) Se recuerda el cumplimiento de toda la legislación relevante que le sea de aplicación, y que afecte a los elementos del medio recogidos en la presente resolución.  
(3) En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
ii) Condiciones relativas a medidas preventivas, correctoras y compensatorias para los impactos más significativos.  
(4) El promotor incorporará al proyecto definitivo aquellas medidas preventivas, correctoras y compensatorias que difieran o se añadan a las ya expuestas en los informes sectoriales contemplados en la presente resolución, y que se deriven del nuevo proceso de información pública y consultas del proyecto modificado.  
(5) Respecto a la línea de evacuación a 30 kV que conecta con la SET Requena colectora sur, se adaptará su trazado al de los caminos existentes de conformidad con lo establecido en el Decreto ley 14/2020. Esta medida se deberá incorporar al proyecto de ejecución en la memoria, planos y presupuesto, para su ejecución real y efectiva y verificada en fases posteriores de la tramitación por el órgano sustantivo, previo a la autorización de la explotación.  
(6) En cuanto a la ejecución y explotación de la planta, se respetará lo indicado en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, relativo a prevención de incendios, así como la zona de servidumbre de los viales identificados en el Plan de prevención de incendios de la demarcación de Requena.  
(7) En atención al informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, se realizará un seguimiento exhaustivo durante los movimientos de tierras, en especial los realizados en la parcela 1 del polígono 94. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento del órgano competente en patrimonio cultural de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
(8) Relativo a la afección a la biodiversidad, se seguirán las indicaciones de los informes emitidos por la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental. Previo al comienzo de las obras, se comprobará la inexistencia de nidos o camadas de especies protegidas. En caso de su existencia, se informará a los agentes medioambientales para que dispongan las actuaciones necesarias para su mejor conservación. Las actuaciones más molestas se realizarán fuera de los periodos de puesta, nidificación o cría en especial de las especies alondra, águila real y águila perdicera. No se realizarán trabajos en horario nocturno.  
(9) Según el informe de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, no se dispondrán paneles fotovoltaicos sobre las manchas de vegetación natural inmersas en los terrenos agrícolas y ribazos existentes. Asimismo, los pies arbóreos que se detecten, especialmente los de Quercus ilex, se conservarán.  
(10) Se evitará que, en los tramos a soterrar y en los accesos y cimentaciones de los apoyos, se afecte a los ejemplares arbóreos del género Quercus en los que en prospección previa se haya detectado la presencia de Cerambyx cerdo. Se balizarán las zonas a proteger.  
(11) Según se indica en el informe de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental se creará y mantendrá una charca para fomentar la población de anfibios y avifauna o se mantendrán las balsas de riego existentes.  
(12) Al objeto de compensar la pérdida de hábitats de carácter agrícola se procurará mantener los cultivos existentes en las zonas de las parcelas no ocupadas por paneles, y dedicar nuevas superficies al uso agrícola afectado en una proporción equivalente de al menos el 25 % de la superficie de la planta.  
(13) En los puntos donde se mantienen cultivos o arbolado, o se realicen plantaciones, se procurará que el vallado no encierre dicha vegetación, de modo que esta quede al exterior.  
(14) Se dispondrá de zonas impermeabilizadas y de un sistema de recogida de posibles fugas de aceites y combustibles, procedentes de la maquinaria y de las estructuras que se generen durante la ejecución de la obra. Los residuos generados se gestionarán según la normativa vigente y mediante un gestor autorizado, estableciéndose las zonas de recogida de residuos, y no haciéndose acopio en zonas con pendientes elevadas y peligrosidad de inundación.  
(15) No se utilizará en el proceso de limpieza de los módulos fotovoltaicos ningún tipo de jabón, disolvente o sustancia que pueda contaminar el suelo o el acuífero.  
(16) El uso de agua en la planta quedará condicionado a que se disponga de suministro por una empresa autorizada o concesión del organismo de cuenca.  
(17) Se deberán implementar las medidas de integración propuestas en el estudio de integración paisajística aportado y completarlas con las condiciones paisajísticas establecidas en el informe emitido en materia de paisaje. Estas medidas y condiciones se deberán incorporar al proyecto de ejecución en la memoria, planos y presupuesto, para su ejecución real y efectiva y verificadas en fases posteriores de la tramitación por el órgano sustantivo, previo a la autorización de la explotación.  
(18) La emisión de la autorización administrativa de cierre definitivo de la central obligará al promotor al desmantelamiento de la misma en los términos definidos en el plan aportado.  
iii) Condiciones al plan de vigilancia ambiental  
(19) Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
(20) Se llevará a cabo un plan de seguimiento de las poblaciones de aves presentes en la zona durante los cinco años propuestos, evaluándose la efectividad de las medidas correctoras previstas para evitar la pérdida de hábitat de alimentación de las especies de fauna presentes en la zona. Respecto del águila real y águila perdicera, se realizará mediante emisores GPS.  
(21) Se realizará un seguimiento de la mortandad por colisión y electrocución durante la vida útil de la línea eléctrica aérea, y al menos durante el primer año de explotación por colisión con los paneles fotovoltaicos de la planta. Los resultados del seguimiento se enviarán con la periodicidad que se acuerde con el órgano competente en materia de biodiversidad.  
  
Segundo  
Dada la imposibilidad de dictar resolución antes de la finalización del hito administrativo marcado en el RDL 23/2020, debido al volumen de expedientes tramitados por este órgano administrativo, aun habiéndose habilitado los medios personales y materiales para cumplir con el despacho de los mismos, con carácter excepcional, y debido a que la recepción del expediente completo se produjo en fecha 25 de enero de 2023, la presente resolución que otorga la DIA, surtirá efectos retroactivos a la citada fecha 25 de enero de 2023.  
  
Tercero  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Ordenar la publicación de la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Cuarto  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 9 de febrero de 2023.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML