Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4896, del 02-12-2004 (2004/11808)

RESOLUCIÓ de 15 de novembre de 2004 del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4896

Data del DOGV
:   02-12-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/11808

CVE


Data del document
:   15-11-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Biar](javascript:void(0))
    * [L'Alcalatén](javascript:void(0))
    * [Petrer](javascript:void(0))
    * [Pinós, el](javascript:void(0))
    * [L'Alt Millars](javascript:void(0))
    * [Banyeres de Mariola](javascript:void(0))
    * [Castalla](javascript:void(0))
    * [Elda](javascript:void(0))
    * [Monòver](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [La Plana Alta](javascript:void(0))
    * [Camp de Mirra, el](javascript:void(0))
    * [Onil](javascript:void(0))
    * [La Plana Baixa](javascript:void(0))
    * [Beneixama](javascript:void(0))
    * [Cañada](javascript:void(0))
    * [Salinas](javascript:void(0))
    * [Sax](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 15 de novembre de 2004 del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/X11808]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'Impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 245/04-AIA i 246/04-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990, estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 15 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 245/04-AIA
  
Promotor: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental. Conselleria de Territori i Habitatge
  
Objecte del projecte: Pla Zonal de Residus Urbans de les zones II, IV i V del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana
  
Localització: Part de les comarques de l'Alcalatén, la Plana Alta, la Plana Baixa i el Alto Mijares
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'àmbit d'aplicació del pla zonal comprén el sector central del territori de la província de Castelló de la Comunitat Valenciana. El pla zonal comprén un total de 44 municipis, dels quals 21 pertanyen a la zona II (s'exclouen les Alquerías del Niño Perdido, Cabanes i Orpesa), 10 a la zona IV (s'exclou Villanueva de Viver) i 13 de la zona V.
  
La superfície de l'àmbit d'aplicació del pla és de 1994 km² dels quals, 1170 km² pertanyen a la zona II, 588 km² a la zona IV i 236 km² a la zona V.
  
El present pla de residus afecta únicament els residus urbans municipals definits per la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, i queden exclosos els residus amb normativa específica.
  
L'objectiu final del pla zonal és dotar la Generalitat Valenciana d'un instrument actualitzat per al desenvolupament de les estratègies i les prescripcions de la Unió europea i de l'Estat espanyol en matèria de residus i per al desenvolupament i la millora de les previsions de Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana (PIR).
  
Per a aconseguir els esmentats objectius, el pla zonal du a terme en primer lloc una anàlisi i un diagnòstic de la situació actual en la gestió dels residus urbans, residus d'obra menor de construcció i reparació domiciliària, residus de zones verdes i àrees recreatives públiques, residus perillosos domèstics i residus voluminosos.
  
En segon lloc, estableix una proposta de gestió basada en criteris de prevenció i reducció en la generació de residus, valorització dels materials continguts en els residus, inclosa la reutilització i l'eliminació controlada dels rebutjos no valoritzables.
  
Aquesta proposta de gestió es basa en una recollida de residus a nivell municipal, en la recepció de residus a ecoparcs i punts verds i la construcció o l'adequació d'infraestructures de valorització o eliminació de residus.
  
1) Recollida municipal
  
Recollida domiciliària tot-u a voreres.
  
Recollida selectiva a àrees d'aportació de: paper-cartó, vidre i envasos lleugers.
  
Recollida selectiva de matèria orgànica en productors singulars (hospitals, restaurants, menjadors, mercats, grans superfícies, etc.) .
  
2) Recepció a ecoparcs i punts verds
  
Runes d'obres menors domiciliàries (RCD).
  
Residus voluminosos i efectes domèstics (electrodomèstics, mobles, matalassos, etc.).
  
Residus especials de producció domèstica (bateries esgotades, olis usats, fluorescents, medicaments, etc.).
  
3) Infraestructures previstes
  
2 estacions de transferència, una a la zona IV i una altra a la zona II. L'actual estació de transferència d'Almassora s'haurà d'adaptar per a acollir els residus dels municipis de la zona II que actualment no s'inclouen i que es troben a una distància superior en temps a 30 minuts en trajecte d'anada al complex de valorització d'Onda.
  
Un complex de valorització. Adaptació de la planta que existeix a Onda per a rebre tots els residus dels municipis que comprén el pla. La planta haurà d'incorporar una línia de tractament de residus de poda i jardineria i una línia d'incineració d'animals domèstics morts.
  
Un dipòsit controlat de residus. Atés que l'actual abocador annex a la planta d'Onda no disposa de capacitat suficient per als 20 anys de vigència del pla, haurà d'ampliar-se o construir-se una nova instal·lació.
  
Un centre de classificació de residus voluminosos integrat en la planta d'Onda o bé en les seues proximitats.
  
Construcció d'ecoparcs en cada un dels municipis del pla que no en disposen.
  
En tercer lloc, el pla proposa una sèrie de mesures compensatòries a favor d'aquells municipis al terme municipal dels quals s'ubiquen les instal·lacions d'eliminació i valorització dels residus (mesures econòmiques, de caràcter ambiental i mesures de promoció i educació ambiental).
  
Des dels ajuntaments i mitjançant ordenances municipals, s'adoptaran les mesures necessàries per a acomplir els objectius del pla, per a això es durà a terme una campanya de conscienciació social a nivell municipal mitjançant promoció i educació ambiental.
  
Estudi d'alternatives
  
El pla zonal assenyala la necessitat de millorar la gestió actual dels residus i per a això indica la necessitat de dotar de major nombre d'infraestructures de tractament o eliminació de residus. Per a seleccionar les diferents alternatives d'ubicació d'instal·lacions d'eliminació de residus s'han estudiat una sèrie de variables: afeccions territorials, variables ambientals, afeccions legals i accessibilitat des de la planta d'Onda.
  
Com a resultat de l'estudi s'han seleccionat tres possibles emplaçaments que hauran de ser estudiats detalladament i avaluats mitjançant estudi d'impacte ambiental.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública. Remissió de l'expedient
  
En data 8 d'octubre de 2004, la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge remet els exemplars de document d'informació, el document d'ordenació i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència.
  
En data 18 d'octubre de 2004, l'Àrea de Residus dóna trasllat a l'informe emés pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi en relació amb els documents del pla zonal. En l'esmentat informe s'indica el següent:
  
- El pla zonal es troba fora de l'àmbit dels LIC i ZEPA proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000, si bé algunes de les zones favorables per a la implantació d'instal·lacions d'eliminació i de valorització de residus es troben pròximes a algun d'aquests llocs, de tota manera, és considera poc probable la seua afecció negativa.
  
- El pla zonal no afecta el Parc Natural de la Serra d'Espadà, però sí l'àmbit territorial del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) de la Serra d'Espadà. En aquest sentit, el PORN permet l'establiment a la zona d'amortiment d'impactes (ZAI) d'abocadors de residus i instal·lacions annexes, sempre que es justifique que la seua ubicació és ineludible i es trobe a una distància inferior a 500 m d'una carretera; en qualsevol cas, ha de comptar amb l'avaluació d'impacte ambiental (epígraf 23 de l'article 66).
  
- En el pla zonal no apareix cap referència respecte dels camins ramaders existents a la zona. En aquest sentit, cal considerar les especificacions incloses en la Llei 3/1995, de Camins ramaders i la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.
  
En data 4 de novembre de 2004, es rep el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient on s'indica que el document d'informació, la Conselleria de Territori i Habitatge ha sotmés el document d'ordenació i l'estudi d'impacte ambiental al tràmit d'informació pública durant un mes, mitjançant anunci publicat en el DOGV de data 16 d'agost de 2004, com també en els periòdics El País i Las Provincias segons consta en el corresponent certificat del secretari general de la Conselleria de Territori i Habitatge. S'indica a més, que es van presentar al·legacions al pla però cap d'aquestes es refereix a qüestions de l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel pla zonal
  
Les noves ocupacions del territori originades per la instal·lació d'infraestructures de residus poden tenir efectes ambientals molt rellevants, ja que el desenvolupament d'instal·lacions i usos implica, molt sovint, l'eliminació dels recursos naturals que sustenten el territori directament afectat o que es troba relacionat.
  
Per a determinar la localització de zones favorables on ubicar les instal·lacions s'han tingut en compte els criteris tècnics de construcció, explotació i segellament d'abocadors i les variables territorials, ambientals i urbanístiques que condicionen l'elecció d'un emplaçament com a zona apta d'acord amb els criteris establerts en la Llei 10/2000, de residus i al Reial Decret 1.81/2001, per la qual es regula l'eliminació de residus mitjançant dipòsit controlat.
  
Es descriuen a continuació les variables tingudes en compte:
  
Descripció del medi (enquadrament geogràfic, climatologia, geologia, edafologia, hidrologia i hidrogeologia, vegetació i fauna).
  
Espais naturals protegits: xarxa Natura 2000, llocs d'interés comunitari (LIC), zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA), parcs naturals i paratges naturals.
  
Zones humides (Catàleg de Zones Humides de la Conselleria de Territori i Habitatge).
  
Microreserves.
  
Medi socioeconòmic (sòl urbà i urbanitzable i vies de comunicació).
  
Riscos geològics.
  
Com a resultat de l'estudi de totes aquestes variables, s'han seleccionat una sèrie d'àrees o zones que encara que falten estudis de detall poden considerar-se favorables per a la ubicació de l'abocador controlat de residus urbans procedents de la planta de valorització d'Onda.
  
Les instal·lacions proposades per a l'eliminació de les fraccions no valoritzables es realitzarà de forma preferent sobre alguna de les zones seleccionades en el pla zonal, sense perjudici dels possibles condicionants urbanístics i mediambientals d'aplicació, com també la idoneïtat dels terrenys que haurà de confirmar l'estudi geològic, geotècnic i hidrogeològic que es realitze. Es podran acceptar ubicacions a zones no seleccionades, sempre que es complisquen els condicionants abans mencionats.
  
De les variables ambientals considerades, no s'ha tingut en compte la possible afecció a forests d'utilitat pública i la seua protecció davant de qualsevol activitat incompatible amb l'ús d'aquests d'acord amb la legislació forestal vigent.
  
S'han de tenir en compte a més de les variables mencionades, les següents: afecció a camins ramaders, patrimoni arqueològic, paleontològic i etnològic, captacions d'aigua, sòls urbanitzables protegits i coves, avencs o altres cavitats.
  
Identificació i valoració dels impactes
  
Efectuada la identificació i la valoració dels impactes derivats de la implantació del pla zonal de residus i de les infraestructures necessàries per a dur-ho a terme, es considera que el pla zonal constitueix en si mateix una millora en la gestió dels residus, la màxima valoració dels residus, reutilització dels recursos, creació de llocs de treball i una millora substancial en les condicions higièniques i sanitàries derivades de l'abocament controlat dels residus.
  
Recordar que d'acord amb allò que han indicat els documents aportats, cadascuna de les infraestructures de tractament i eliminació de residus que es construïsca d'acord amb el pla haurà de presentar un projecte i un estudi d'impacte ambiental que incloga a una escala de detall les característiques naturals de l'emplaçament i el seu entorn més immediat, com també la identificació i la valoració dels impactes que l'esmentada activitat puga generar sobre el medi ambient i propose totes les mesures protectores i correctores necessàries per a garantir el funcionament correcte de les instal·lacions i la mínima afecció al seu entorn.
  
Hauran d'avaluar-se si és el cas, els impactes derivats de les afeccions a camins ramaders, patrimoni arqueològic, paleontològic i etnològic, captacions d'aigua, sòls urbanitzables protegits i coves, avencs o altres cavitats.
  
Haurà d'avaluar-se també l'accessibilitat als emplaçaments i als impactes que puguen derivar-se de la construcció o l'adequació d'aquests ja que les esmentades infraestructures poden generar majors impactes que la mateixa instal·lació d'eliminació de residus.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Actualment, la gestió dels residus realitzada en les comarques de l'àmbit del pla presenta deficiències, per la qual cosa el mateix pla zonal és en si mateix una mesura correctora a l'actual gestió dels residus urbans, en adaptar la gestió d'aquests a les més modernes directrius i tecnologies, amb la minimització dels impactes i l'afavoriment del desenvolupament sostenible.
  
Pel que fa a les infraestructures, en l'estudi d'impacte del present pla es recullen una sèrie de directrius que han d'aplicar-se per a minimitzar o eliminar els impactes ambientals que puguen generar-se durant la construcció, el funcionament i l'abandó dels centres de valorització i instal·lacions d'eliminació.
  
Aquestes directrius que resulten adequades quedaran recollides en els estudis d'impacte ambiental que es presenten per a cada una de les instal·lacions de tractament o eliminació del pla zonal.
  
D'altra banda, en el document d'ordenació del pla es defineixen les bases tècniques per a l'elaboració dels projectes de gestió d'acord amb el Reial Decret 1.81/2001 relatiu a l'abocament de residus, annexos I i III, en el qual s'estableixen les mesures correctores que han d'aplicar-se per a minimitzar els impactes i garantir la correcta construcció, el funcionament i la clausura de les instal·lacions.
  
Pel que fa al pla de control i vigilància ambiental proposat en l'estudi, aquest defineix adequadament les directrius que han d'aplicar-se per a garantir el correcte desenvolupament del mateix pla zonal com també les directrius que s'han de seguir durant la construcció, el funcionament i l'abandó de les diferents instal·lacions de tractament i eliminació de residus.
  
No obstant això, indicar que el desenvolupament dels plans de control i vigilància ambiental dels diferents projectes que es tramiten hauran de complir amb l'annex III del Reial Decret 1.81/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que s'apliquen.
  
Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003 de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 17 s'estableix que correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte del Pla Zonal de Residus de les zones II, IV i V del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana, que afecta part dels municipis de les comarques de l'Alcalatén, la Plana Alta, la Plana Baixa i el Alto Mijares, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures proposades en la documentació tramitada i en els condicionants establerts en el següent apartat.
  
Segon
  
Tots els projectes i estudis d'impacte ambiental que es tramiten per a cadascuna de les instal·lacions de tractament i eliminació de residus han de complir amb els requisits establerts en la Llei 10/2000, de Residus, i el Reial Decret 1.481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant dipòsit a abocador.
  
Pel que fa al pla zonal, cal ajustar-se al que disposa la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, i el seu Reglament d'execució.
  
Quan les instal·lacions proposades ocupen sòl no urbanitzable protegit, s'ha de tenir en compte la normativa urbanística municipal pel que fa als usos permesos o prohibits en aquest tipus de sòl.
  
Els accessos a les instal·lacions de nova execució seran objecte d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb el punt 8 a) de l'annex I i al punt 3 b) de l'annex II del Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte ambiental.
  
En aquells casos en què existisca afecció a camins ramaders, s'ha de tramitar el corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins ramaders.
  
En cas d'emplaçar una instal·lació sobre el perímetre de protecció d'una captació d'aigües, ha d'obtenir-se la corresponent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, d'acord amb el Reglament del domini públic hidràulic de la Llei19/1985, de 2 d'agost, d'Aigües.
  
D'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni cultural valencià, l'estudi d'impacte ambiental ha d'incloure l'informe vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per la qual cosa en el cas d'aparéixer valors culturals que s'han de protegir es prenguen les mesures correctores oportunes i així siguen previstes en el projecte.
  
Igualment, si es detecta la presència de coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet s'ha de comunicar a la Conselleria de Territori i Habitatge, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, d'Espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 5 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 246/04-AIA
  
Títol: Pla Zonal de Residus Sòlids Urbans de la zona XIII del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana
  
Promotor: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental. Conselleria de Territori i Habitatge
  
Objecte del pla: Determinació de les zones favorables a la ubicació d'infraestructures d'eliminació de residus urbans, com també el dimensionat de l'estructura de la xarxa d'instal·lacions i infraestructures, entre altres
  
Localització: Banyeres de Mariola, Beneixama, Biar, el Camp de Mirra, Cañada, Castalla, Elda, Monòver, Onil, Petrer, Pinoso, Salinas, Sax i Villena (província d'Alacant)
  
Descripció del projecte
  
Característiques més rellevants de l'actuació
  
Característiques generals. Justificació
  
En primer lloc, el pla zonal ha tingut com a objectiu diagnosticar la situació actual, en matèria de gestió de residus i infraestructures disponibles, de les poblacions esmentades en l'encapçalament de la present declaració.
  
S'ha posat de manifest la problemàtica que existeix actualment a la zona (on, per la pressa de la seua necessitat, ja està en funcionament una planta de reciclatge i compostatge prevista en el PIR de la Comunitat Valenciana):
  
Gestió, independent i separada, de residus per part de cada municipi.
  
Recollida selectiva desenvolupada insuficientment en l'actualitat, com també optimització de les fases en servei.
  
Necessitat de nous ecoparcs.
  
No-existència de tractament de residus voluminosos i RCD domiciliaris.
  
Utilització d'abocadors no autoritzats i abocaments incontrolats.
  
Criteris del pla per a la identificació de zones aptes per a la implantació d'infraestructures de valorització i eliminació
  
Una de les tasques fonamentals desenvolupades a l'empara del pla zonal ha sigut la selecció d'aquells espais amb majors aptituds per a albergar l'ús pretés. És important recordar ara alguns dels criteris territorials més destacables els quals s'han tingut en compte per a la determinació dels emplaçaments idonis, els quals s'enumeren a continuació:
  
Zones d'interés per a la conservació de la natura i espais naturals protegits: xarxa Natura 2000 (LIC i ZEPA).
  
Zones geològiques de baixa permeabilitat aptes per a la implantació d'infraestructures d'eliminació.
  
Protecció de sòls urbans-urbanitzables d'acord amb el PIR, és a dir, on no es permet la ubicació de nous abocadors amb caràcter general, a una distància inferior a 2000 metres de sòl classificat com a urbà, i en cap cas a menys de 500 metres d'aquest.
  
S'entén que és important referir-se als anteriors criteris ja que la conjunció d'aquests ha conduït, necessàriament, a la determinació de variables com l'aptitud i la vulnerabilitat del territori, la combinació de les quals ha portat, finalment, al coneixement de la capacitat d'acollida de tot el territori estudiat.
  
Amb tot, el pla ha especificat una sèrie de zones, de grandària i fisonomia distintes, com a aptes per als usos pretesos. No obstant això, en tots els casos seran necessaris estudis hidrogeològics que, en última instància, confirmen les dades cartogràfiques que han servit de base per a la determinació de les àrees favorables, de manera que els requeriments que existiran per als esmentats estudis hauran de presentar gran rigor.
  
Estructura i determinacions del pla
  
El pla zonal pretén dur a terme un sistema de gestió basat en:
  
Prevenció i reducció en la generació.
  
Valorització dels materials continguts en els residus, inclosa la reutilització.
  
Eliminació controlada dels rebutjos no valoritzables.
  
Així, es disposa el següent:
  
S'establix que no és necessària la construcció d'estacions de transferència, pels temps d'anada a la planta des de la gran majoria dels municipis implicats.
  
L'actual planta de reciclatge i compostatge, gestionada per VAERSA, ha de comptar amb les línies següents:
  
Línia de tractament exclusiva de matèria orgànica recollida selectivament.
  
Línia de selecció i classificació de la fracció restant i residu en massa fins que s'implante plenament la recollida selectiva de matèria orgànica.
  
Línia de condicionament i trituració de residus de poda i jardineria.
  
Línia d'incineració d'animals domèstics morts amb la instal·lació de forn incinerador.
  
No s'ha previst la construcció d'una instal·lació d'eliminació de les fraccions no valoritzables, atés que la planta gestionada per VAERSA ja en té una.
  
Construcció d'un centre de classificació i tractament de residus voluminosos.
  
D'altra banda, s'han determinat les necessitats d'ecoparcs en l'àmbit del pla zonal, al marge dels tres que ja existeixen, els quals són, no obstant, objecte de readaptació per part d'aquest. Així, s'ha disposat l'execució d'un del tipus A, quatre del tipus B, tres del tipus C, juntament amb dos del mateix tipus derivats de la readaptació comentada, i tres del tipus D a més d'un dels readaptats.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública. Remissió de l'expedient
  
Informació pública
  
En data 08 d'octubre de 2004 l'Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents al Pla Zonal de Residus Sòlids Urbans de la zona XIII del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Pla Zonal de Residus Sòlids Urbans de la zona XIII del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de data 16 d'agost de 2004, amb la presentació de sis al·legacions.
  
Al·legacions
  
Partit Socialista PV-PSOE: sense contingut ambiental a l'efecte de la present declaració.
  
VAERSA: sense contingut ambiental a l'efecte de la present declaració.
  
Ajuntament de Villena: sense contingut ambiental a l'efecte de la present declaració.
  
Esquerra Unida PV: sense contingut ambiental a l'efecte de la present declaració.
  
Ajuntament de Sax: sense contingut ambiental a l'efecte de la present declaració.
  
Limpiezas Urbanas Mediterráneo, SL (Elx): sense contingut ambiental a l'efecte de la present declaració.
  
Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 18 d'octubre de 2004 es va rebre escrit de l'Àrea de Residus de la Conselleria de Territori i Habitatge que adjuntava una còpia de l'informe emés pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi al respecte del Pla zonal de la zona XIII. Es passa a continuació a transcriure part de les conclusions de l'informe assenyalat en el paràgraf anterior:
  
El pla zonal de residus no afecta territorialment LIC i ZEPA. No és probable que es produïsca afecció negativa sobre els LIC i ZEPA ubicats a les proximitats de l'àmbit del pla, no obstant això, s'aconsella seguir les mesures per a evitar els danys previsibles sobre els recursos ambientals que figuren en el pla zonal.
  
El pla afecta territorialment el perímetre d'afecció o conca de la zona humida catalogada com Laguna i Saleros de Villena. Es considera que l'esmentat perímetre hauria d'excloure's d'aquelles zones considerades com favorables pel pla.
  
No apareix cap referència sobre els camins ramaders existents a la zona; són assignades zones favorables per a la implantació d'infraestructures de valorització i eliminació de residus, llocs amb presència d'aquests espais naturals protegits, (...).
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important
  
Encara amb la generalitat que que caracteritza els plans zonals de residus, perquè l'etapa de planificació en què s'emmarquen pateix, òbviament, de falta de concreció, l'estudi s'ha referit a una sèrie de factors ambientals, com són l'atmosfera, la geologia, la hidrogeologia, la hidrologia superficial, la vegetació, la fauna, el paisatge i el medi socioeconòmic, els quals són susceptibles de veure's afectats pels usos que pretén el pla zonal.
  
Si bé l'estudi sí que ha tractat els aspectes assenyalats abans, en el present apartat només es farà insistència en els aspectes que, en principi, s'entenen com més destacats en el marc del pla zonal avaluat.
  
En línia amb l'anterior, és important referir-se a la geologia i la hidrogeologia de l'àrea implicada en l'anàlisi. Per això cal indicar que aquesta es localitza en el denominat Prebètic d'Alacant, on les formacions es distribueixen segons una orientació preferent de direcció SO-NE. Respecte de l'estratigrafia, predominen els materials cretacis i terciaris, si bé hi ha importants afloraments triàsics (on s'inclouen els propis del Keuper), i determinades extensions de quaternari d'escassa potència, no obstant. Així, les litografies majorment presents en l'àmbit d'estudi passen per ser materials carbonatats i margues amb algeps. Amb tot, les litografies favorables per a la ubicació de les infraestructures i instal·lacions presentades suposen un percentatge xicotet del total de la superfície de l'àmbit recollit. Les esmentades litografies són les que s'enumeren a continuació:
  
Margues
  
Argiles, margues i algeps
  
Argiles
  
Margues i arenoses
  
La idoneïtat dels materials ara assenyalats està estretament lligada a les seues propietats hidràuliques, segons les quals es tenen els coneguts materials aqüicludes o impermeables (ací poden estar les tres primeres litografies apuntades), aqüitards o semipermeables (inclouria l'última de les litografies apuntades), i aqüífers.
  
En línia amb l'anterior, cal indicar que han sigut 16 les unitats hidrogeològiques afectades per l'àmbit del pla zonal. D'aquestes unitats es pot destacar, com també en general, l'alt grau de sobreexplotació.
  
Respecte de la hidrografia superficial, l'estudi ha destacat en la zona, la presència del riu Vinalopó, el riu Verd i la llacuna de Salinas, com també els embassaments d'Elda i del Cid. No obstant això, ha d'assenyalar-se ara que no s'han descrit les zones humides recollides en el catàleg valencià, la qual cosa donarà lloc a posteriors consideracions.
  
També és necessari recordar que els emplaçaments finals que es trien, òbviament ubicats en algunes de les zones aptes identificades pel pla zonal, han d'observar el que disposa la Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/1999, i reglaments que la desenvolupen. Igualment, s'obvia dir que ha d'estudiar-se una altra important afecció territorial i legal, com és la corresponent al pla d'acció territorial, de caràcter sectorial, sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).
  
En un altre orde de coses, l'estudi s'ha detingut en la caracterització de la vegetació present a l'àrea d'anàlisi; es realitza un inventari, més o menys general, de les comunitats o espècies vegetals de major presència en l'esmentat àmbit. No obstant això, l'esmentada caracterització no ha transcendit al nivell de planejament en el qual s'emmarca el pla zonal, és a dir, el coneixement que es té de la vegetació existent a través d'allò que ha aportat l'estudi, ja que no es tradueix a criteris territorials corresponents als del rang d'un pla zonal, ha convertit en irrellevant la caracterització de la vegetació que menciona. I és que, el coneixement de la flora de la zona subjecta a l'esmentat pla zonal, al nivell de concreció amb què s'ha exposat, o encara en major detall, es tornarà rellevant en el context dels projectes de gestió, els quals tenen per missió materialitzar i concretar el que s'ha disposat en aquell. Així, serà en aquest cas quan, d'entre els possibles emplaçaments recollits en el pla zonal, es trien aquells que, entre altres aspectes, menys dany suposen per a la flora que els poble (ja siga per la major riquesa relativa, per la presència de comunitats singulars, espècimens d'entitat, presència de flora endèmica, rara o amenaçada, etc.).
  
No obstant això, si bé l'estudi ha considerat, a l'escala d'anàlisi present, les implicacions del pla sobre la vegetació, mentre ha emprat com a criteri territorial la no-afecció a espais naturals protegits, molts dels quals alberguen valors florístics de gran importància, ha obviat determinats aspectes d'importància, com ara la localització de microreserves i zones humides. I és que, a banda d'allò que s'ha exposat del contingut escrit de l'estudi, l'anàlisi detinguda de la cartografia de zones favorables determinades pel pla zonal, diu que s'han disposat algunes de les esmentades zones, és a dir, d'entre les enteses com a aptes, sobre diverses microreserves, com ocorre amb les denominades Cabeçó de la Sal A i Cabeçó de la Sal B, i se suposa que es dóna també, amb l'Arenal de Petrer- Almorxó.
  
El que s'ha esmentat abans per al cas de la vegetació és ara igualment aplicable a la fauna.
  
Seguint amb els punts ja apuntat en anteriors paràgrafs, i respecte de possibles llocs subjectes a protecció, tots aquells que es localitzen, totalment o parcialment, en l'àmbit de les zones que són objecte del pla, s'enumeren a continuació, sense que s'entre ara a destacar aquells valors ambientals que els han fet mereixedors de l'esmentada protecció. Així, es tenen els següents espais naturals protegits:
  
Parc Natural de la Serra de Mariola.
  
LIC i ZEPA serres de Mariola i Carrascar de la Font Roja.
  
LIC els Aforins.
  
LIC Maigmó i serres de la Foia de Castalla.
  
LIC i Zona Humida la Llacuna de Salinas.
  
LIC Serra de Salinas.
  
LIC Saleo i Cabecicos Villena. Inclou la zona humida Laguna i Saleros i Villena.
  
Figura 9 de l'EIA. S'ha localitzat la zona humida omesa (embassament d'Elda), assenyalada mitjançant una circumferència blava amb trama també blava.
  
Paratge Natural Municipal l'Arenal de l'Almorxó (Petrer).
  
7 microreserves: l'Arenal de Petrer-Almorxó, el barranc del Toll, el Cabecico de Villena, la cova del Lagrimal, el cabeçó la Sal A, el cabeçó de la Sal B, i el Recondo de Biar.
  
Encara que ja s'ha avançat parcialment abans, és ara moment d'incidir en algunes omissions importants que s'han donat en el pla zonal presentat. D'un costat tenim la ja comentada abans, i que es refereix a les microreserves, entorn a les quals, si bé s'han apuntat totes les microreserves existents en l'àmbit del pla, no s'han tingut en compte a l'hora de determinar els millors emplaçaments per als usos que l'esmentat pla pretén.
  
D'altra banda, la zona humida núm. 47, l'embassament d'Elda, encara que sí s'ha esmentat dins de l'apartat de l'estudi corresponent a la hidrografia, no s'ha recollit en l'apartat d'àrees d'interés per a la conservació, com demostra la figura que d'aquest s'ha extret i s'adjunta, ni en els plànols d'identificació de zones favorables, la qual cosa s'entén més important si és possible. I és que la seua correcta localització és imprescindible perquè, posteriorment, puguen determinar-se els efectes directes o indirectes que podran derivar-se de les zones favorables més pròximes.
  
A més, l'anterior ha ocorregut igualment amb les forests d'utilitat pública ja que, si bé sí s'han assenyalat en l'estudi, no s'han considerat en la determinació d'emplaçaments favorables que es comenta.
  
Finalment, respecte del medi socioeconòmic, sense entrar en major detall, s'assenyala que l'estudi ha delimitat la naturalesa urbanística de tots els terrenys que conformen l'àmbit del pla, i ha descrit elements de caràcter patrimonial com camins ramaders, jaciments arqueològics, etc.
  
Identificació i valoració dels impactes
  
Primerament, ha d'indicar-se que els mateixos objectius del pla són, en si mateixos, allò que habitualment es considera com a impactes ambientals positius. Açò ho ha assenyalat, s'entén que de forma encertada, l'estudi, quan ha observat, per exemple, que la reutilització i el reciclatge de residus implica una menor utilització de recursos i menor consum energètic, la qual cosa porta, finalment, a una reducció de les emissions i, per tant, a una millor qualitat del factor aire. És a dir, la reducció en la producció de residus, reducció de residus destinats a abocador, etc., són, en aquest cas, fins perseguits per l'actuació promoguda, o actuacions que es promouran a l'empara del pla, i no efectes positius derivats, quasi de forma fortuïta, d'aquestes actuacions. Això converteix el pla en una ferramenta altament positiva, des del punt de vista ambiental.
  
Així, les accions determinades per l'estudi per al pla zonal han sigut les enumerades a continuació:
  
Prevenció, Producció
  
Reducció en la producció de residus
  
Reducció de residus a abocador
  
Recollida selectiva
  
Campanya de comunicació
  
Instal·lació de contenidors
  
Construcció d'ecoparcs
  
Valorització i eliminació
  
Planta de reciclatge i compostatge
  
Planta de classificació i tractament de voluminosos
  
L'estudi ha considerat positius tots els impactes derivats de les esmentades accions sobre els factors ambientals amb què, habitualment, es modela el medi ambient. No obstant això i tot el que s'ha comentat abans entorn del desitjable de disposar d'una ferramenta, des del punt de vista ambiental, com és un pla zonal, ha de dir-se que, en una fase com la present, no poden obviar-se impactes negatius que, de fet i per existir, condicionen una sèrie de criteris territorials que ha sigut necessari emprar, i sobre els quals s'incidirà més avant.
  
D'altra banda, l'estudi ha identificat una sèrie d'impactes ambientals, tant en fase de construcció com d'explotació, que podran derivar-se de les instal·lacions incorporades pel pla. Així, per exemple i per a la primera de les fases assenyalades, s'han descrit impactes com ara l'alteració de la qualitat de l'aire i els nivells de soroll, l'alteració del relleu i el sòl (impacte aquest valorat com a moderat), l'alteració/destrucció de la flora, de la fauna i hàbitats, entre altres.
  
Així també, per a la fase d'explotació s'han assenyalat, com a únics impactes, el soroll generat per la circulació de vehicles (s'entén que generat en les vies d'accés a les instal·lacions) i el derivat de la deposició dels residus. No obstant això, pel grau de detall de l'estudi, no és possible ometre les alteracions que podran implicar-se sobre la qualitat de l'aire, a raó de la generació d'olors, o el paisatge, entre altres, totes les que no s'han considerat.
  
No obstant això, s'entén que la identificació d'impactes realitzada no és característica de la fase de planejament actual, és a dir, no és característica dels plans zonals, sinó que correspon a fases més avançades, fases que es desenvolupen a escala local, com ara l'atribuïble als projectes de gestió. És a dir, serà en el moment en què es desenvolupen els esmentats projectes quan els seus estudis d'impacte ambiental hauran de detenir-se en els impactes que generen les instal·lacions o infraestructures que promoguen, impactes que s'assemblaran molt als descrits en els anteriors paràgrafs.
  
De tota manera, en el cas actual, entenem, haurien d'estudiar-se els impactes derivats de l'ús que es pretén donar als sòls de les àrees implicades, és a dir, aquells que es desprenen de l'alteració de les qualitats d'un terreny en assignar-li un ús determinat, segons la seua capacitat per a acollir l'esmentat ús, i no analitzar els derivats de les plantes de tractament, ecoparcs, etc., ni quan siga de forma genèrica. D'aquesta manera, s'assumeix que els impactes més rellevants que podrien generar-se, en el cas present, passarien per ser aquells que pogueren afectar els següents factors ambientals:
  
- hidrologia i hidrogeologia del medi
  
- paisatge
  
- sòl
  
- afecció a comunitats vegetals i espais naturals protegits
  
- nuclis residencials
  
Tots els anteriors són impactes que, no obstant i a malgrat el que s'ha dit abans, sí que ha tingut en compte el pla en forma de criteris territorials.
  
Amb tot, el pla ha definit, com s'ha comentat en anteriors apartats de la present declaració, les àrees que millor s'ajusten als referits criteris territorials per a la ubicació de les instal·lacions i infraestructures que hauran d'executar-se en el seu àmbit d'aplicació, però ha omés els que hauran de decidir els corredors de les vies de comunicació que facilitaran l'accés a aquelles, coneguda la importància de l'accessibilitat en un context com el present.
  
S'entén, doncs, que haurà de ser en etapes posteriors a la present, quan s'hauran de definir tots els corredors possibles d'accés als emplaçaments que es discutisquen en els corresponents estudis d'alternatives, de manera que, quan es procedisca a estimar la major o menor idoneïtat d'unes opcions de localització enfront d'altres, hauran de prendre's com a condicionants de gran pes la major o menor afecció ambiental de cadascun dels corredors implicats. És a dir, una alternativa de localització serà més o menys desitjable segons el major o menor impacte ambiental que generen els corredors viaris que la facen accessible.
  
Cal ressenyar que cadascuna de les infraestructures de tractament i eliminació de residus que es construïsca d'acord amb el pla zonal haurà de presentar un projecte i un estudi d'impacte ambiental que haurà de mostrar, a escala de detall, les característiques naturals de l'emplaçament i el seu entorn més immediat, com també la identificació i valoració dels impactes que l'esmentada activitat puga generar sobre el medi ambient, es proposaran totes les mesures protectores i correctores necessàries per a garantir el funcionament correcte de les instal·lacions i la mínima afecció al seu entorn.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores, preventives i compensatòries
  
L'estudi s'ha referit, a excepció d'unes poques, a mesures que condueixen a pal·liar danys derivats tant de la fase de construcció com d'explotació de les instal·lacions i infraestructures previstes pel pla.
  
L'anterior no es considera encertat perquè, com s'ha exposat anteriorment, els efectes que s'han d'estudiar, en el marc present, són aquells que es deriven, als factors ambientals, del nou ús donat al territori, mentre aquest siga més o menys capaç d'acollir l'esmentat ús, ja que les alteracions vingudes de les instal·lacions i infraestructures s'han d'identificar i valorar durant la fase de realització dels projectes de gestió.
  
Amb tot, les mesures disposades per a minimitzar els impactes generats sobre el medi que, s'entenen, sí que responen a la fase de planejament en què s'emmarquen els plans zonals, són les que es descriuen, de forma sintetitzada, a continuació:
  
Es preferiran aquelles zones considerades com a favorables pel pla que es troben més degradades, com també aquelles que impliquen menor variació en la seua configuració.
  
Si bé, com s'ha exposat en l'anterior apartat, no s'ha tingut en consideració l'obertura de nous vials per a l'accés a les zones estimades com a aptes, sí s'ha implementat una mesura preventiva la qual es podrà tenir en compte en la realització dels projectes de gestió. L'esmentada mesura es refereix a la conveniència que els accessos s'ajusten, en la mesura que siga possible, als traçats previs que pogueren existir.
  
Ha d'assenyalar-se que, com pareix propi d'aquesta fase de planejament, se troben a faltar mesures de compensació davant de la inevitable afecció a determinats valors ambientals d'entre els ressenyats en l'apartat anterior. Així, la pèrdua de sòl agrícola o l'afecció a la vegetació hauria de ser objecte d'aquestes.
  
D'altra banda, respecte de l'afecció que podrà generar-se sobre el paisatge, s'entén que podria haver-se emprat la major o menor conca visual dels emplaçaments possibles com un altre criteri territorial que s'ha de considerar. No obstant això, la dificultat de l'ara expressat potser podria aconsellar que això es realitzara durant els processos de selecció d'alternatives propis dels projectes de gestió, en els quals l'escala de treball afavoriria la generació de models digitals d'elevació que permeteren conéixer, amb la major exactitud possible, la magnitud de l'impacte visual en les diferents opcions que es remenaren.
  
Cal mencionar, com ja s'ha comentat en altres apartats de la present declaració, que per a alguns valors ambientals, com són, per exemple, la hidrologia superficial i la hidrogeologia, no s'han disposat mesures pal·liatives atés que aquests s'han emprat en qualitat de criteris territorials per a la millor selecció dels emplaçaments, la qual cosa constitueix, en si mateixa, una important mesura preventiva.
  
Finalment, assenyalem que el pla zonal, en si mateix, constitueix una molt important mesura preventiva, com, d'altra banda, és fàcilment comprensible.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits previstos en l'annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que siguen d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el Projecte del Pla Zonal de Residus Sòlids Urbans de la zona XIII del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana, promogut per la Conselleria de Territori i Habitatge, l'àmbit d'aplicació del qual s'estén a Banyeres de Mariola, Beneixama, Biar, el Camp de Mirra, Cañada, Castalla, Elda, Monòver, Onil, Petrer, Pinoso, Salinas, Sax i Villena (província d'Alacant), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures proposades en la documentació tramitada com també als condicionants assenyalats en el punt segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
- El pla hauria d'haver disposat de mesures compensatòries en aquelles afeccions territorials més flagrants. Així, es disposa que els projectes de gestió han de recollir les esmentades mesures, en els seus respectius estudis d'impacte i pressupostos, si més no per als casos d'afecció a sòls agrícoles i forestals, s'han d'aplicar aquelles a superfícies iguals o majors a les danyades a raó de les actuacions.
  
- Els estudis d'alternatives i impacte ambiental que acompanyen els projectes de gestió han de prendre en consideració allò que ha assenyalat l'apartat de consideracions ambientals de la present declaració, on, es recorda, s'indicava que una alternativa de localització (d'instal·lacions o infraestructures de tractament de residus) deu ser més o menys desitjable segons el major o menor impacte ambiental que generen els corredors viaris que la fan accessible.
  
- D'acord amb l'informe emés pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, al qual s'ha fet referència anteriorment, cap de les àrees admeses com a aptes per a la implantació d'instal·lacions o infraestructures pel pla no pot afectar el perímetre de protecció de la zona humida catalogada Laguna i Saleros de Villena.
  
A més, s'afig que tant la zona humida esmentada com la denominada embassament d'Elda, omesa per l'estudi, han de ser objecte d'una anàlisi molt detinguda sobre els efectes indirectes que poden derivar-se de les suposades activitats que s'han de realitzar sobre zones aptes pròximes, si fóra el cas. D'aquesta manera, els estudis d'impacte ambiental que se susciten han d'incloure un apartat especialment dedicat a delimitar els esmentats efectes (ha de procedir-se a l'estudi, així mateix, del possible dany procedent d'eventuals accidents). En tot cas, sempre seran preferibles els emplaçaments que es troben més allunyats de les dues zones protegides mencionades.
  
- En aquells casos en els quals existisca afecció a camins ramaders, ha de procedir-se a la tramitació del corresponent expedient de modificació (o reposició de pas), si és el cas, davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, per tal d'obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.
  
Així mateix, vista la presència de terrenys amb la consideració de forests d'utilitat pública que es dóna en l'àmbit del pla, i atés que, com s'ha explicat al llarg de la declaració, s'han localitzat zones aptes sobre forests així catalogades, les esmentades zones no seran preferibles enfront d'altres identificades pel pla. No obstant això, si, d'acord amb l'argumentació desenvolupada en els estudis d'impacte dels projectes de gestió, s'estimara adequada, finalment, la localització d'instal·lacions o infraestructures del pla sobre forests d'utilitat pública, ha de sol·licitar-se a l'abans referida Direcció Territorial la descatalogació dels terrenys afectes així considerats.
  
- En cap cas s'admeten com a zones favorables a l'emplaçament infraestructures o instal·lacions corresponents a les microreserves Cabeçó de la Sal A i Cabeçó de la Sal B?, localitzades al sud del nucli urbà de Pinoso, ni en un perímetre de seguretat de 500 metres al voltant d'aquestes. Ha de corregir-se el pla zonal en aquest sentit.
  
Atés que pareix que poden existir altres microreserves en les mateixes circumstàncies que les ara descrites, com, per exemple, així es considera per a la denominada l'Arenal de Petrer-Almorxó, el pla zonal ha d'incorporar a la seua cartografia, és a dir, a la cartografia que recull les zones aptes, la localització de totes les microreserves presents en l'àmbit del pla, a fi d'anul·lar la seua presumpta aptitud als usos pretesos per l'esmentat pla, la qual cosa s'ha de fer en l'àrea que aquelles comprenguen, com també en un perímetre de 500 metres.
  
Es recorda que, prèviament a l'aprovació definitiva dels projectes de gestió que es realitzen, es requereix que s'informe favorablement sobre aquests per part de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en informe preceptiu emés per l'esmentat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni cultural valencià
  
Igualment, si es detecta la presència de coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet s'ha de posar en coneixement de la Conselleria de Territori i Habitatge, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4896, del 02-12-2004 (2004/11808)

RESOLUCIÓN de 15 de noviembre de 2004 del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4896

Fecha DOGV
:   02-12-2004

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2004/11808

CVE


Fecha del documento
:   15-11-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Biar](javascript:void(0))
    * [L'Alcalatén](javascript:void(0))
    * [Petrer](javascript:void(0))
    * [Pinoso](javascript:void(0))
    * [El Alto Mijares](javascript:void(0))
    * [Banyeres de Mariola](javascript:void(0))
    * [Castalla](javascript:void(0))
    * [Elda](javascript:void(0))
    * [Monóvar](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [La Plana Alta](javascript:void(0))
    * [Campo de Mirra](javascript:void(0))
    * [Onil](javascript:void(0))
    * [La Plana Baixa](javascript:void(0))
    * [Beneixama](javascript:void(0))
    * [Cañada](javascript:void(0))
    * [Salinas](javascript:void(0))
    * [Sax](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 15 de noviembre de 2004 del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2004/X11808]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 245/04-AIA, y 246/04-AIA que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 15 de noviembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 245/04-AIA
  
Promotor: CONSELLERIA DE TERRITORIO Y VIVIENDA
  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental. Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Objeto del proyecto: Plan Zonal de R.U. de las zonas II, IV y V del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
Localización: Parte de las comarcas de l'Alcalatén, la Plana Alta, la Plana Baixa y el Alto Mijares.
  
Descripción del proyecto
  
Descripción de las características más relevantes de la actuación.
  
El ámbito de aplicación del Plan Zonal comprende el sector central del territorio de la provincia de Castellón de la Comunidad Valenciana. El Plan Zonal abarca un total de 44 municipios, de los que 21 pertenecen a la Zona II (excluyéndose Alquerías del Niño Perdido, Cabanes y Oropesa), 10 a la Zona IV (excluyéndose Villanueva de Viver) y 13 de la Zona V.
  
La superficie del ámbito de aplicación del Plan es de 1.994 km2. de los cuales, 1.170 km2 pertenecen a la Zona II, 588 km2 a la Zona IV y 236 km2 a la Zona V.
  
El presente Plan de residuos afecta únicamente a los Residuos Urbanos Municipales definidos por la Ley 10/2000, de residuos de la Comunidad Valenciana quedando excluidos los residuos con normativa específica.
  
El objetivo final del Plan Zonal es dotar a la Generalitat Valenciana de un instrumento actualizado para el desarrollo de las estrategias y las prescripciones de la Unión Europea y del Estado Español en materia de residuos y para el desarrollo y mejora de las previsiones de Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana (PIR).
  
Para alcanzar dichos objetivos, el Plan Zonal lleva a cabo en primer lugar un análisis y un diagnóstico de la situación actual en la gestión de los residuos urbanos, residuos de obra menor de construcción y reparación domiciliaria, residuos de zonas verdes y áreas recreativas públicas, residuos peligrosos domésticos y residuos voluminosos.
  
En segundo lugar, establece una propuesta de gestión basada en criterios de prevención y reducción en la generación de residuos, valorización de los materiales contenidos en los residuos, incluida la reutilización y la eliminación controlada de los rechazos no valorizables.
  
Esta propuesta de gestión se basa en una recogida de residuos a nivel municipal, recepción de residuos en ecoparques y puntos verdes y la construcción o adecuación de infraestructuras de valorización y/o eliminación de residuos.
  
1) Recogida municipal.
  
Recogida domiciliaria ?todo-uno- en aceras
  
Recogida selectiva en áreas de aportación de: papel-cartón, vidrio y envases ligeros
  
Recogida selectiva de materia orgánica en productores singulares (hospitales, restaurantes, comedores, mercados, grandes superficies...)
  
2) Recepción en ecoparques y puntos verdes
  
Escombros de obras menores domiciliarias (RCD's)
  
Residuos voluminosos y enseres domésticos (electrodomésticos, muebles, colchones...)
  
Residuos especiales de producción doméstica (baterías agotadas, aceites usados, fluorescentes, medicamentos...)
  
3) Infraestructuras previstas
  
2 estaciones de transferencia, una en la Zona IV y otra en la Zona II. La actual estación de transferencia de Almassora se deberá adaptar para acoger los residuos de los municipios de la Zona II que actualmente no se incluyen y que se encuentran a una distancia superior en tiempo a 30 minutos en trayecto de ida al Complejo de Valorización de Onda.
  
Un complejo de valorización. Adaptación de la Planta existente en Onda para recibir todos los residuos de los municipios que abarca el Plan. La planta deberá incorporar una línea de tratamiento de residuos de poda y jardinería y una línea de incineración de animales domésticos muertos.
  
Un depósito controlado de residuos. Dado que el actual vertedero anexo a la Planta de Onda no dispone de capacidad suficiente para los 20 años de vigencia del Plan, deberá ampliarse o construir una nueva instalación.
  
Un Centro de clasificación de residuos voluminosos integrado en la planta de Onda o bien en sus proximidades.
  
Construcción de ecoparques en cada uno de los municipios del Plan que no dispongan de ellos.
  
En tercer lugar, el Plan propone una serie de medidas compensatorias a favor de aquellos municipios en cuyo término municipal se ubiquen las instalaciones de eliminación y valorización de los residuos (medidas económicas, de carácter ambiental y medidas de promoción y educación ambiental).
  
Desde los Ayuntamientos y mediante ordenanzas municipales, se adoptarán las medidas necesarias para alcanzar los objetivos del Plan, para ello se llevará a cabo una campaña de concienciación social a nivel municipal mediante promoción y educación ambiental.
  
Estudio de alternativas.
  
El Plan Zonal señala la necesidad de mejorar la gestión actual de los residuos y para ello indica la necesidad de dotar de mayor numero de infraestructuras de tratamiento y/o eliminación de residuos. Para seleccionar las diferentes alternativas de ubicación de instalaciones de eliminación de residuos se han estudiado una serie de variables: afecciones territoriales, variables ambientales, afecciones legales y accesibilidad desde la planta de Onda.
  
Como resultado de dicho estudio se han seleccionado tres posibles emplazamientos que deberán ser estudiados detalladamente y evaluados mediante estudio de impacto ambiental.
  
Tramitación administrativa
  
Información pública. Remisión del expediente.
  
En fecha 8 de octubre de 2004, la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda, remite los ejemplares de Documento de Información, Documento de Ordenación y Estudio de Impacto Ambiental del proyecto de referencia.
  
En fecha 18 de octubre de 2004, el Área de Residuos nos da traslado del informe emitido por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio en relación con los documentos del Plan zonal. En dicho informe se indica lo siguiente:
  
- El Plan Zonal se encuentra fuera del ámbito de los LIC's y ZEPA's propuestos para formar parte de la Red natura 2000, si bien algunas de las zonas favorables para la implantación de instalaciones de eliminación y valoración de residuos se encuentran próximas a alguno de estos lugares, considerando de todos modos, poco probable su afección negativa.
  
- El plan Zonal no afecta al Parque Natural de la Sierra de Espadán, pero sí al ámbito territorial del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) de la sierra de Espadán. En este sentido, el PORN permite el establecimiento en la zona de amortiguación de impactos (ZAI) de vertederos de residuos e instalaciones anejas, siempre que se justifique lo inedulible de su ubicación y se encuentre a distancia inferior a 500 m. de una carretera, debiendo contar en cualquier caso con Evaluación de Impacto Ambiental (epígrafe 23 del artículo 66).
  
- En el Plan Zonal no aparece ninguna referencia respecto a las vías pecuarias existentes en la zona. En este sentido, cabría considerar las especificaciones reflejadas en la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias y la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana.
  
En fecha 4 de noviembre de 2004, se recibe el certificado del resultado de la información pública del expediente indicando que Documento de Información, Documento de Ordenación y el Estudio de Impacto Ambiental han sido sometidos al tramite de información pública durante un mes por la Conselleria de Territorio y Vivienda, mediante anuncio publicado en el DOGV de fecha 16 de agosto de 2004, así como en los periódicos El País y Las Provincias según consta en el correspondiente certificado del secretario general de la Conselleria de Territorio y Vivienda. Se indica además, que fueron presentadas alegaciones al Plan pero ninguna de ellas se refiere a cuestiones del Estudio de Impacto Ambiental.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el Plan Zonal.
  
Las nuevas ocupaciones del territorio originadas por la instalación de infraestructuras de residuos pueden tener efectos ambientales muy relevantes, ya que el desarrollo de instalaciones y usos implica, con frecuencia la eliminación de los recursos naturales que sustentan el territorio directamente afectado o que se encuentra relacionado.
  
Para determinar la localización de zonas favorables donde ubicar las instalaciones se han tenido en cuenta los criterios técnicos de construcción, explotación y sellado de vertederos y las variables territoriales, ambientales y urbanísticas que condicionan la elección de un emplazamiento como zona apta de acuerdo a los criterios establecidos en la Ley 10/2000, de Residuos y al RD 1.481/2001, por la que se regula la eliminación de residuos mediante depósito controlado.
  
Se describen a continuación las variables tenidas en cuenta:
  
Descripción del medio (encuadre geográfico, climatología, geología, edafología hidrología e hidrogeología, vegetación y fauna).
  
Espacios naturales protegidos: Red Natura 2000, Lugares de Interés Comunitario (LIC's), Zonas de Especial Protección para las aves (ZEPA's), Parques Naturales y Parajes Naturales.
  
Zonas húmedas (Catálogo Zonas Húmedas de la Conselleria de Territorio y Vivienda)
  
Microreservas
  
Medio socioeconómico (suelo urbano y urbanizable y vías de comunicación)
  
Riesgos geológicos
  
Como resultado del estudio de todas estas variables, se han seleccionado una serie de áreas o zonas que a falta de estudios de detalle pueden considerarse favorables para la ubicación del vertedero controlado de residuos urbanos procedentes de la planta de valorización de Onda.
  
Las instalaciones propuestas para la eliminación de las fracciones no valorizables se realizará de forma preferente sobre alguna de las zonas seleccionadas en el plan zonal, sin perjuicio de los posibles condicionantes urbanísticos y medioambientales de aplicación, así como la idoneidad de los terrenos que deberá confirmar el estudio geológico-geotécnico e hidrogeológico que se realice. Se podrán aceptar ubicaciones en zonas no seleccionadas, siempre y cuando se cumplan los condicionantes antes mencionados.
  
De las variables ambientales consideradas, no se ha tenido en cuenta la posible afección a montes de utilidad pública y su protección ante cualquier actividad incompatible con el uso de los mismos de acuerdo a la legislación forestal vigente.
  
Se deberán tener en cuenta además de las variables mencionadas, lo siguiente: afección a Vías Pecuarias, Patrimonio arqueológico, paleontológico y etnológico, captaciones de agua, suelos urbanizables protegidos y cuevas simas u otras cavidades.
  
Identificación y valoración de los impactos.
  
Efectuada la identificación y valoración de los impactos derivados de la implantación del Plan zonal de residuos y de las infraestructuras necesarias para llevarlo a cabo, se considera que el Plan Zonal constituye en sí mismo una mejora en la gestión de los residuos, la máxima valoración de los residuos, reutilización de los recursos, creación de lugares de trabajo y una mejora sustancial en las condiciones higiénicas - sanitarias derivadas del vertido controlado de los residuos.
  
Recordar que de acuerdo a lo indicado en los documentos aportados, cada una de las infraestructuras de tratamiento y eliminación de residuos que se construya de acuerdo al plan deberá presentar un proyecto y un estudio de impacto ambiental reflejando a una escala de detalle las características naturales del emplazamiento y su entorno más inmediato, así como la identificación y valoración de los impactos que dicha actividad pueda generar sobre el medio ambiente proponiendo todas las medidas protectoras y correctoras necesarias para garantizar el correcto funcionamiento de las instalaciones y la mínima afección a su entorno.
  
Deberá evaluarse si procede, los impactos derivados de las afección a Vías Pecuarias, Patrimonio arqueológico, paleontológico y etnológico, captaciones de agua, suelos urbanizables protegidos y cuevas simas u otras cavidades.
  
Deberá evaluarse también la accesibilidad a los emplazamientos y los impactos que puedan derivarse de la construcción o adecuación de los mismos puesto que dichas infraestructuras pueden generar mayores impactos que la propia instalación de eliminación de residuos.
  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Actualmente, la gestión de los residuos realizada en las comarcas del ámbito del Plan presenta deficiencias, por lo que el propio Plan Zonal es en sí mismo una medida correctora a la actual gestión de los residuos urbanos, al adaptar la gestión de los mismos a las más modernas directrices y tecnologías, minimizando los impactos y favoreciendo el desarrollo sostenible.
  
En lo que se refiere a las infraestructuras, en el estudio de impacto del presente Plan se recogen una serie de directrices que deben aplicarse para minimizar y/o eliminar los impactos ambientales que puedan generarse durante la construcción, funcionamiento y abandono de los centros de valorización e instalaciones de eliminación.
  
Estas directrices que resultan adecuadas quedarán recogidas en los estudios de impacto ambiental que se presenten para cada una de las instalaciones de tratamiento y/o eliminación del Plan Zonal.
  
Por otra parte, en el documento de Ordenación del Plan se definen las bases técnicas para la elaboración de los proyectos de gestión de acuerdo al RD 1.481/2001 relativo al vertido de residuos, anexos I y III, en el que se establecen las medidas correctoras que deben aplicarse para minimizar los impactos y garantizar la correcta construcción, el funcionamiento y la clausura de las instalaciones.
  
En cuanto al Plan de Control y Vigilancia Ambiental propuesto en el estudio, éste define adecuadamente las directrices que deben aplicarse para garantizar el correcto desarrollo del propio Plan Zonal así como las directrices a seguir durante la construcción, funcionamiento y abandono de las diferentes instalaciones de tratamiento y eliminación de residuos.
  
No obstante, indicar que el desarrollo de los Planes de control y Vigilancia Ambiental de los diferentes proyectos que se tramiten deberán cumplir con el anexo III del RD 1.481/2001, por el que se regula la eliminación de residuos mediante vertedero.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 8 g del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Según la Orden de 9 de septiembre de 2003 de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en su artículo 17 estable que le corresponde al Área de Evaluación Ambiental ejecutar la coordinación de la evaluación y la estimación de impactos de planes, programas y proyectos.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto del Plan Zonal de Residuos de las zonas II, IV y V del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana, que afecta a parte de los municipios de las comarcas de l'Alcalatén, La Plana Alta, La Plana Baixa y el Alto Mijares, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo a las medidas propuestas en la documentación tramitada y en los condicionantes establecidos en el siguiente apartado.
  
Segundo
  
Todos los proyectos y estudios de impacto ambiental que se tramiten para cada una de las instalaciones de tratamiento y eliminación de residuos cumplirán con los requisitos establecidos en la Ley 10/2000, de residuos y el RD 1.481/2001, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero.
  
En lo referente al Plan Zonal, se estará a lo dispuesto en la Ley 3/1993, Forestal de la comunidad Valenciana y su Reglamento de ejecución.
  
Cuando las instalaciones propuestas ocupen Suelo no urbanizable protegido, se deberá tener en cuenta la normativa urbanística municipal en cuanto a los usos permitidos o prohibidos en este tipo de suelo.
  
Los accesos a las instalaciones de nueva ejecución serán objeto de Evaluación de Impacto Ambiental de acuerdo al punto 8 a) del Anexo I y al punto 3 b) del Anexo II del Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
  
En aquellos casos en los que exista afección a vías pecuarias, deberá procederse a la tramitación del correspondiente expediente de modificación (o reposición de paso) ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias.
  
En caso de emplazar una instalación sobre el perímetro de protección de una captación de aguas, deberá obtenerse la correspondiente autorización de la Confederación hidrográfica del Júcar, de acuerdo al Reglamento del Domino Público Hidráulico de la Ley19/1985, de 2 de agosto, de Aguas.
  
De acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano, el estudio de impacto ambiental deberá incluir el informe vinculante de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, por lo que en el caso de aparecer valores culturales a proteger se tomen las medidas correctoras oportunas y así sean contempladas en el proyecto.
  
Igualmente, si se detectase la presencia de cuevas, simas u otras cavidades subterráneas, el hecho se comunicará a la Conselleria de Territorio y Vivienda, dado que este tipo de formaciones se hallan protegidas por el artículo 16 de la ley 11/94, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Tercero
  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarta
  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 5 de noviembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 246/04-AIA
  
Título: Plan Zonal de R.S.U. de las zonas XIII del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
Promotor: Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental. Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Objeto del Plan: Determinación de las zonas favorables a la ubicación de infraestructuras de eliminación de residuos urbanos, así como el dimensionado de la estructura de la red de instalaciones e infraestructuras, entre otros.
  
Localización: Banyeres de Mariola, Beneixama, Bihar, El Camp de Mirra, Cañada, Castalla, Elda, Monóver, Onil, Petrer, Pinoso, Salinas, Sax y Villena (provincia de Alicante).
  
Descripción del proyecto
  
Características más relevantes de la actuación.
  
Características generales. Justificación.
  
En primer lugar, el Plan Zonal ha tenido como objetivo diagnosticar la situación actual, en materia de gestión de residuos e infraestructuras disponibles, de las poblaciones apuntadas en el encabezamiento de la presente Declaración.
  
Se ha puesto de manifiesto la problemática que existe actualmente en la zona (en donde, dada la premura de su necesidad, ya está en funcionamiento una planta de reciclado y compostaje prevista en el PIR de la Comunidad Valenciana):
  
Gestión, independiente y separada, de residuos por parte de cada municipio.
  
Recogida selectiva desarrollada insuficientemente en la actualidad, así como optimización de sus fases en servicio.
  
Necesidad de nuevos ecoparques.
  
No existencia de tratamiento de residuos voluminosos y RCDs domiciliarios.
  
Utilización de vertederos no autorizados y vertidos incontrolados.
  
Criterios del Plan para la identificación de zonas aptas para la implantación de infraestructuras de valorización y eliminación.
  
Una de las labores fundamentales desarrolladas al amparo del Plan Zonal ha sido la selección de aquellos espacios con mayores aptitudes para albergar el uso pretendido. Es importante recordar, ahora, algunos de los criterios territoriales más destacables de entre los que se han tenido en cuenta para la determinación de los emplazamientos idóneos, los cuales se enumeran seguidamente:
  
Zonas de interés para la conservación de la naturaleza y Espacios Naturales protegidos: Red Natura 2000 (LICs y ZEPAs).
  
Zonas geológicas de baja permeabilidad aptas para la implantación de infraestructuras de eliminación.
  
Protección de suelos urbanos-urbanizables de acuerdo con el PIR, esto es, no se permite la ubicación de nuevos vertederos con carácter general, a una distancia inferior a 2000 metros de suelo clasificado como urbano, y en ningún caso a menos de 500 metros del mismo.
  
Se entiende que es importante referirse a los anteriores criterios pues la conjunción de los mismos debe haber conducido, necesariamente, a la determinación de variables como la aptitud y vulnerabilidad del territorio, la combinación de las cuales habrá llevado, finalmente, al conocimiento de la capacidad de acogida de todo el territorio estudiado.
  
Con todo, el plan ha especificado una serie de zonas, de tamaño y fisonomía distintas, como aptas para los usos pretendidos. No obstante, en todos los casos se harán necesarios estudios hidrogeológicos que, en última instancia, confirmen los datos cartográficos que han servido de base para la determinación de las áreas favorables, de forma que los requerimientos que existirán para tales estudios deberán presentar gran rigor.
  
Estructura y Determinaciones del Plan
  
El Plan Zonal pretende llevar a cabo un sistema de gestión basado en:
  
Prevención y reducción en la generación.
  
Valorización de los materiales contenidos en los residuos, incluida la reutilización.
  
Eliminación controlada de los rechazos no valorizables.
  
Así, se ha dispuesto lo siguiente:
  
Se ha establecido que no es necesaria la construcción de estaciones de Transferencia, dados los tiempos de ida a la planta desde la gran mayoría de los municipios implicados.
  
La actual planta de reciclado y compostaje, gestionada por VAERSA, deberá contar con las siguientes líneas:
  
Línea de tratamiento exclusiva de materia orgánica recogida selectivaente.
  
Línea de selección y clasificación de la fracción resto y residuo en masa hasta que se implante plenamente la recogida selectiva de materia orgánica.
  
Línea de acondicionamiento y trituración de residuos de poda y jardinería.
  
Línea de incineración de animales domésticos muertos con la instalación de horno incinerador.
  
No se ha previsto la construcción de una instalación de Eliminación de las fracciones no valorizables, dado que la planta gestionada por VAERSA ya cuenta con una.
  
Construcción de un Centro de Clasificación y Tratamiento de Residuos Voluminosos.
  
Por otra parte, se han determinado las necesidades de ecoparques en el ámbito del Plan Zonal, al margen de los tres que ya existen, los cuales son, sin embargo, objeto de readaptación por parte del mismo. Así, se ha dispuesto la ejecución de uno del tipo A, cuatro del tipo B, tres del tipo C, juntamente con dos del mismo tipo derivados de la readaptación comentada, y tres del tipo D además de uno de los readaptados.
  
Tramitación administrativa
  
Información pública. Remisión del expediente.
  
Información pública
  
En fecha 08 de octubre de 2004 el Área de Residuos de la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental correspondientes al ?Plan Zonal de R.S.U. de la zona XIII del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del ?Plan Zonal de R.S.U. de la zona XIII del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana?, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de fecha 16 de agosto de 2004, habiéndose presentado seis alegaciones.
  
Alegaciones
  
Partido Socialista PV-PSOE: sin contenido ambiental a efectos de la presente Declaración.
  
VAERSA: sin contenido ambiental a efectos de la presente Declaración.
  
Ayto. de Villena: sin contenido ambiental a efectos de la presente Declaración.
  
Esquerra Unida PV: sin contenido ambiental a efectos de la presente Declaración.
  
Ayto. de Sax: sin contenido ambiental a efectos de la presente Declaración.
  
Limpiezas Urbanas Mediterráneo, SL. (Elche): sin contenido ambiental a efectos de la presente Declaración.
  
Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria
  
En fecha 18 de octubre de 2004 se recibió escrito del Área de Residuos de la Conselleria de Territorio y Vivienda, el cual adjuntaba copia del informe emitido por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio al respecto del plan zonal de la zona XIII. Se pasa seguidamente a transcribir parte de las conclusiones del informe señalado en el párrafo anterior:
  
El Plan Zonal de Residuos no afecta territorialmente a LICs y ZEPAs. No siendo probable que se produzca afección negativa sobre los LICs y ZEPAs ubicados en las cercanías del ámbito del Plan, no obstante se aconseja seguir las medidas para evitar los daños previsibles sobre los recursos ambientales que figuran en el Plan Zonal.
  
El Plan afecta territorialmente al perímetro de afección o cuenca de la Zona Húmeda catalogada ?Laguna y Saleros de Villena?. Se considera que dicho perímetro debería excluirse de aquellas zonas consideradas como favorables por el Plan.
  
No aparece ninguna referencia respecto a las vías pecuarias existentes en la zona, siendo asignadas zonas favorables para la implantación de infraestructuras de valorización y eliminación de residuos, lugares con presencia de estos espacios naturales protegidos, (...).
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante.
  
Aún con la generalidad que le es propia a los Planes Zonales de Residuos, en tanto la etapa de planificación en que se enmarcan adolece, obviamente, de falta de concreción, el Estudio se ha referido a una serie de factores ambientales, como son la atmósfera, la geología, hidrogeología, hidrología superficial, vegetación, fauna, paisaje y medio socioeconómico, los cuales son susceptibles de verse afectados por los usos pretendidos por el Plan Zonal.
  
Si bien el Estudio sí ha tratado los aspectos señalados antes, en el presente apartado sólo se hará hincapié en aquellos de los mismos que, en principio, se entienden como más sobresalientes en el marco del Plan Zonal evaluado.
  
En línea con lo anterior, es importante referirse a la geología e hidrogeología del área implicada en el análisis. Por ello hay que indicar que la misma se localiza en el denominado Prebético de Alicante, en donde las formaciones se distribuyen según una orientación preferente de dirección SW-NE. Respecto a la estratigrafía, predominan los materiales cretácicos y terciarios, si bien existen importantes afloramientos triásicos (donde se incluyen los propios del Keuper), y determinadas extensiones de cuaternario de escasa potencia, no obstante. Así, las litografías mayormente presentes en el ámbito de estudio pasan por ser materiales carbonatados y margas con yesos. Con todo, las litografías favorables para la ubicación de las infraestructuras e instalaciones presentadas suponen un porcentaje pequeño del total de la superficie del ámbito recogido. Tales litografías son las que se enumeran seguidamente:
  
Margas
  
Arcillas, margas y yesos
  
Arcillas
  
Margas y areniscas
  
La idoneidad de los materiales ahora señalados está estrechamente ligada a sus propiedades hidráulicas, en función de las cuales se tienen los conocidos materiales acuicludos o impermeables (cabrían aquí las tres primeras litografías apuntadas), acuitardos o semipermeables (incluiría la última de las litografías apuntadas), y acuíferos.
  
En línea con lo anterior, cabe indicar que han sido 16 las unidades hidrogeológicas afectadas por el ámbito del Plan Zonal, pudiéndose destacar, de las mismas y en general, su alto grado de sobreexplotación.
  
Respecto a la hidrografía superficial, el Estudio ha destacado, en la zona, la presencia del río Vinalopó, el río Verde y la Laguna de Salinas, así como los embalses de Elda y del Cid. No obstante, ha de señalarse ahora que no se han descrito las zonas húmedas recogidas en el Catálogo Valenciano, lo que dará lugar a posteriores consideracones.
  
Es necesario recordar, asimismo, que los emplazamientos finales que se elijan, obviamente ubicados en algunas de las zonas aptas identificadas por el Plan Zonal, deberán observar lo dispuesto en la ley de aguas 29/1985, modificada por la ley 46/99, y reglamentos que la desarrollan. Igualmente, obvia decirse que deberá estudiarse otra importante afección territorial y legal, como es la correspondiente al Plan de Acción Territorial, de carácter sectorial, sobre prevención del riesgo de inundación de la Comunidad Valenciana (PATRICOVA).
  
En otro orden de cosas, el Estudio se ha detenido en la caracterización de la vegetación presente en el área de análisis, realizando un inventario, más o menos general, de las comunidades o especies vegetales de mayor presencia en el citado ámbito. No obstante, tal caracterización no ha trascendido al nivel de planeamiento en que se enmarca el Plan Zonal, es decir, el conocimiento que se tiene de la vegetación existente a través de lo aportado en el Estudio, al no traducirse a criterios territoriales correspondientes a los propios del rango de un Plan Zonal, ha convertido en irrelevante la caracterización de la vegetación a la que se hace mención. Y es que, el conocimiento de la flora de la zona sujeta al mencionado Plan Zonal, al nivel de concreción con que se ha expuesto, o aún en mayor detalle, se tornará relevante en el contexto de los proyectos de gestión, los cuales tienen por misión el materializar y concretar lo dispuesto en aquél. Así, será en tal caso cuando, de entre los posibles emplazamientos recogidos en el Plan Zonal, se escogerán aquellos que, entre otros aspectos, menos daño supongan a la flora que los pueble (ya sea por su mayor riqueza relativa, por la presencia de comunidades singulares, especímenes de entidad, presencia de flora endémica, rara o amenazada, etc).
  
No obstante, si bien el Estudio ha considerado, a la escala de análisis presente, las implicaciones del Plan sobre la vegetación, en tanto ha empleado como criterio territorial la no afección a espacios naturales protegidos, muchos de los cuales albergan valores florísticos de gran importancia, ha obviado ciertos aspectos de importancia, tales como la localización de microrreservas y zonas húmedas. Y es que, al margen de lo expuesto en el contenido escrito del Estudio, el análisis detenido de la cartografía de zonas favorables determinadas por el Plan Zonal, desvela que se han dispuesto algunas de tales zonas, esto es, de entre las entendidas como aptas, sobre varias microrreservas, como ocurre con las denominadas Cabeçó de la Sal A y Cabeçó de la Sal B, y se presume que se da, también, con el Arenal de Petrer- Almorxó.
  
Lo dicho antes para el caso de la vegetación es, ahora, igualmente aplicable a la fauna.
  
Siguiendo con lo ya apuntado en anteriores párrafos, y con respecto a posibles lugares sujetos a protección, cuantos se localizan, total o parcialmente, en el ámbito de las zonas que son objeto del Plan, se enumeran seguidamente, sin que se entre, ahora, a destacar aquellos valores ambientales que los han hecho merecedores de tal protección. Así pues, se tienen los siguientes espacios naturales protegidos:
  
Parque Natural de la Sierra de Mariola.
  
LIC y ZEPA Serres de Mariola i Carrascar de la Font Roja.
  
LIC Els Aforins.
  
LIC Maigmó i Serres de la Foia de Castalla.
  
LIC y Zona Húmeda La Laguna de Salinas.
  
LIC Sierra de Salinas.
  
LIC Saleo y Cabecicos Villena. Incluye Zona Húmeda Laguna de Saleros y Villena.
  
Figura 9 del EIA. Se ha localizado la Zona Húmeda omitida (embalse de Elda), señalada mediante una circunferencia azul con trama también azul.
  
Paraje Natural Municipal Arenal del Almorxó (Petrer).
  
7 microrreservas, como son Arenal de Petrer-Almorxó, Barranc del Toll, Cabecico de Villena, Cueva del Lagrimal, Cabeçó de la Sal A, Cabeçó de la sal B, y El Recondo de Biar.
  
Si bien ya se avanzado parcialmente antes, es ahora momento de incidir en algunas omisiones importantes que se han dado en el Plan Zonal presentado. De un lado se tiene la ya comentada antes, y que se refiere a las microrreservas, entorno a que, si bien se han apuntado todas las microrreservas existentes en el ámbito del Plan, no se han tenido en cuenta a la hora de determinar los mejores emplazamientos para los usos que el mencionado Plan pretende.
  
Por otra parte, la Zona Húmeda nº47, embalse de Elda, aún cuando sí se ha nombrado dentro del apartado del Estudio correspondiente a la hidrografía, no se ha recogido en el apartado de áreas de interés para la conservación, como demuestra la figura que del mismo se ha extraído y se adjunta, ni en los planos de identificación de zonas favorables, lo cual se entiende más importante si cabe. Y es que su correcta localización es imprescindible para que, posteriormente, puedan determinarse los efectos directos o indirectos que podrán derivarse de las zonas favorables más próximas.
  
Además, lo anterior ha ocurrido igualmente con los Montes de Utilidad Pública pues, si bien sí se han señalado en el Estudio, no se han considerado en la determinación de emplazamientos favorables que se viene comentando.
  
Por último, respecto al medio socioeconómico, sin que quepa entrar en mayor detalle, se señala que el Estudio ha delimitado la naturaleza urbanística de todos los terrenos que conforman el ámbito del Plan, y ha descrito elementos de carácter patrimonial como vías pecuarias, yacimientos arqueológicos, etc.
  
Identificación y valoración de los impactos.
  
Primeramente, ha de indicarse que los propios objetivos del Plan son, en sí mismos, aquello que habitualmente se considera como impactos ambientales positivos. Esto lo ha señalado, se entiende que de forma acertada, el propio Estudio, al observar, por ejemplo, que la reutulización y reciclado de residuos implica una menor utilización de recursos y menor consumo energético, lo que lleva, finalmente, a una reducción de las emisiones y, por tanto, a una mejor calidad del factor aire. Es decir, la reducción en la producción de residuos, reducción de residuos destinados a vertedero, etc., son, en este caso, fines perseguidos por la actuación promovida, o actuaciones que se promoverán al abrigo del Plan, y no efectos positivos derivados, casi de forma fortuita, de tales actuaciones. Ello convierte al Plan en una herramienta altamente positiva, desde el punto de vista ambiental.
  
Así pues, las acciones determinadas por el Estudio para el Plan Zonal han sido las que se enumeran a continuación:
  
Prevención, Producción
  
Reducción en la producción de residuos
  
Reducción de residuos a vertedero
  
Recogida selectiva
  
Campaña de comunicación
  
Instalación de contenedores
  
Construcción de ecoparques
  
Valorización y eliminación
  
Planta de reciclado y compostaje
  
Planta de clasificación y tratamiento de voluminosos
  
El Estudio ha considerado positivos todos los impactos derivados de tales acciones sobre los factores ambientales con los que, habitualmente, se modeliza el medio ambiente. No obstante ésto y lo comentado más arriba en torno a lo deseable de disponer de una herramienta, desde el punto de vista ambiental, como es un Plan Zonal, debe decirse que, en una fase como la presente, no pueden obviarse impactos negativos que, de hecho y por existir, condicionan una serie de criterios territoriales que ha sido necesario emplear, y sobre los que se incidirá más adelante.
  
Por otra parte, el Estudio ha identificado una serie de impactos ambientales, tanto en fase de construcción como de explotación, que podrán derivarse de las instalaciones contempladas por el Plan. Así, por ejemplo y para la primera de las fases señaladas, se han descrito impactos tales como la alteración de la calidad del aire y niveles de ruido, alteración del relieve y el suelo (impacto este valorado como moderado), alteración/destrucción de la flora, de la fauna y hábitats, entre otros.
  
Así también, para la fase de explotación se han señalado, como únicos impactos, el ruido generado por la circulación de vehículos (se entiende que generado en las vías de acceso a las instalaciones) y el derivado de la deposición de los residuos. Sin embargo, dado el grado de detalle al que desciende el Estudio, no es posible omitir las alteraciones que podrán implicarse sobre la calidad del aire, a razón de la generación de olores, o el paisaje, entre otras, todas las cuales no se han considerado.
  
No obstante, se entiende que la identificación de impactos realizada no es propia de la fase de planeamiento actual, esto es, la propia de los Planes Zonales, sino que aquélla corresponde a fases más avanzadas, fases que se desarrollan a escala local, tales como la atribuible a los proyectos de gestión. Es decir, será en el momento en el que se desarrollen tales proyectos cuando sus Estudios de Impacto Ambiental deberán detenerse en los impactos que generen las instalaciones o infraestructuras que promuevan, impactos que se asemejarán mucho a los descritos en los anteriores párrafos.
  
De cualquier forma, en el caso actual, se entiende, deberían estudiarse los impactos derivados del uso que se pretende dar a los suelos de las áreas implicadas, esto es, aquellos que se desprenden de la alteración de las cualidades de un terreno al asignarle un uso determinado, en función de su capacidad para acoger tal uso, y no analizar los derivados de las plantas de tratamiento, ecoparques, etc, ni aún cuando sea de forma genérica. De esta forma, se asume que los impactos más relevantes que podrían generarse, en el caso presente, pasarían por ser aquellos que pudieran afectar a los siguientes factores ambientales:
  
- hidrología e hidrogeología del medio
  
- paisaje
  
- suelo
  
- afección a comunidades vegetales y espacios naturales protegidos
  
- núcleos residenciales
  
Los anteriores son impactos todos ellos que, sin embargo y pese a lo dicho antes, sí ha tenido en cuenta el Plan en forma de criterios territoriales.
  
Con todo, el Plan ha definido, como se ha comentado en anteriores apartados de la presente Declaración, las áreas que mejor se ajustan a los referidos criterios territoriales para la ubicación de las instalaciones e infraestructuras que habrán de ejecutarse en su ámbito de aplicación, pero ha omitido los que deberán decidir los corredores de las vías de comunicación que facilitarán el acceso a aquéllas, conocida la importancia de la accesibilidad en un contexto como el presente.
  
Se entiende, pues, que habrá de ser en etapas posteriores a la presente en las que se deberán definir todos los corredores posibles de acceso a los emplazamientos que se discutan en los correspondientes estudios de alternativas, de forma que, cuando se proceda a estimar la mayor o menor idoneidad de unas opciones de localización frente a otras, deberán tomarse como condicionantes de gran peso la mayor o menor afección ambiental de cada uno de los corredores implicados. Es decir, una alternativa de localización será más o menos deseable en función del mayor o menor impacto ambiental que generen los corredores viarios que la hagan accesible.
  
Cabe reseñar que cada una de las infraestructuras de tratamiento y eliminación de residuos que se construya de acuerdo con el Plan Zonal deberá presentar un proyecto y un estudio de impacto ambiental reflejando, a escala de detalle, las características naturales del emplazamiento y su entorno más inmediato, así como la identificación y valoración de los impactos que dicha actividad pueda generar sobre el medio ambiente, proponiendo todas las medidas protectoras y correctoras necesarias para garantizar el correcto funcionamiento de las instalaciones y la mínima afección a su entorno.
  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras, preventivas y compensatorias.
  
El Estudio se ha referido, a excepción de unas pocas, a medidas conducentes a paliar daños derivados tanto de la fase de construcción como de explotación de las instalaciones e infraestructuras previstas por el Plan.
  
Lo anterior no se entiende acertado pues, como se ha expuesto anteriormente, los efectos a estudiar, en el marco presente, son aquéllos que se derivan, a los factores ambientales, del nuevo uso dado al territorio, en tanto éste sea más o menos capaz de acoger tal uso, pues las alteraciones venidas de las instalaciones e infraestructuras se han de identificar y valorar durante la fase de realización de los proyectos de gestión.
  
Con todo, las medidas dispuestas para minimizar los impactos generados sobre el medio que, se entienden, sí responden a la fase de planeamiento en que se enmarcan los planes zonales, son las que se describen, de forma sintetizada, a continuación:
  
Se preferirán aquellas zonas consideradas como favorables por el Plan que se hallen más degradadas, así como las que implican menor variación en su configuración.
  
Si bien, como se ha expuesto en el anterior apartado, no se ha tenido en consideración la apertura de nuevos viales para el acceso a las zonas estimadas como aptas, sí se ha implementado una medida preventiva la cual podrá tenerse en cuenta en la realización de los proyectos de gestión. Tal medida se refiere a la conveniencia de que los accesos se ajusten, en la medida de lo posible, a los trazados previos que pudieran existir.
  
Ha de señalarse que, como parece propio de esta fase de planeamiento, se echan en falta medidas de compensación ante la inevitable afección a ciertos valores ambientales de entre los reseñados en el apartado anterior. Así, la pérdida de suelo agrícola o la afección a la vegetación debiera ser objeto de las mismas.
  
Por otra parte, respecto a la afección que podrá generarse sobre el paisaje, se entiende que podría haberse empleado la mayor o menor cuenca visual de los emplazamientos posibles como otro criterio territorial a considerar. Sin embargo, la dificultad de lo ahora expresado quizás pudiera aconsejar que tal cosa se realizase durante los procesos de selección de alternativas propios de los proyectos de gestión, en los que la escala de trabajo favorecería la generación de modelos digitales de elevación que permitiesen conocer, con la mayor exactitud posible, la magnitud del impacto visual en las diferentes opciones que se barajasen.
  
Cabe mencionar, como ya se ha comentado en otros apartados de la presente Declaración, que para algunos valores ambientales, como son, por ejemplo, la hidrología superficial y la hidrogeología, no se han dispuesto medidas paliativas dado que los mismos se han empleado en calidad de criterios territoriales para la mejor selección de los emplazamientos, lo cual constituye, en sí mismo, una importante medida preventiva.
  
Por último, quiere señalarse que el Plan Zonal, en sí mismo, constituye una muy importante medida preventiva, como, por otra parte, es fácilmente comprensible.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto se encuentra sometido a declaración de Impacto Ambiental al encontrarse incluido dentro de los supuestos previstos en el anexo I, apartado 8g) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto del Plan Zonal de R.S.U. de las zonas XIII del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana, promovido por la Conselleria de Territorio y Vivienda, cuyo ámbito de aplicación se extiende a Banyeres de Mariola, Beneixama, Biar, El Camp de Mirra, Cañada, Castalla, Elda, Monóver, Onil, Petrer, Pinoso, Salinas, Sax y Villena (provincia de Alicante), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo a las medidas propuestas en la documentación tramitada así como a los condicionantes señalados en el punto Segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
- El Plan debiera haber dispuesto medidas compensatorias en aquellas afecciones territoriales más flagrantes. Así pues, se dispone que los proyectos de gestión habrán de recoger tales medidas, en sus respectivos estudios de impacto y presupuestos, cuando menos para los casos de afección a suelos agrícolas y forestales, debiéndose aplicar aquéllas a superficies iguales o mayores a las dañadas a razón de las actuaciones.
  
- Los Estudios de Alternativas e Impacto Ambiental que acompañen a los proyectos de gestión deberán tomar en consideración lo señalado en el apartado de consideraciones ambientales de la presente Declaración, en el que, se recuerda, se indicaba que una alternativa de localización (de instalaciones o infraestructuras de tratamiento de residuos) será más o menos deseable en función del mayor o menor impacto ambiental que generen los corredores viarios que la hacen accesible.
  
De acuerdo con el informe emitido por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, al cual se ha hecho referencia anteriormente, ninguna de las áreas admitidas como aptas para la implantación de instalaciones o infraestructuras por el Plan podrá afectar el perímetro de protección de la Zona Húmeda Catalogada ?Laguna y Saleros de Villena?.
  
Además, se añade que tanto la Zona Húmeda citada como la denominada ?embalse de Elda?, omitida por el Estudio, deberán ser objeto de un análisis muy detenido sobre los efectos indirectos que podrán derivarse de las supuestas actividades a realizar sobre zonas aptas próximas, si fuera el caso. De esta forma, los Estudios de Impacto Ambiental que se susciten deberán incluir un apartado especialmente dedicado a delimitar tales efectos (se estudiará, asimismo, el posible daño venido de eventuales accidentes). En cualquier caso, siempre serán preferibles los emplazamientos que se hallen más alejados de las dos zonas protegidas mencionadas.
  
- En aquellos casos en los que exista afección a vías pecuarias, deberá procederse a la tramitación del correspondiente expediente de modificación (o reposición de paso), si procede, ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias.
  
Asimismo, vista la presencia de terrenos bajo la consideración de montes de utilidad pública que se da en el ámbito del Plan, y dado que, como se ha explicado a lo largo de la Declaración, se han localizado zonas aptas sobre montes así catalogados, tales zonas no serán preferibles frente a cualesquiera otras identificadas por el Plan. No obstante, si, de acuerdo con la argumentación desarrollada en los Estudios de Impacto de los proyectos de gestión, se estimase adecuada, finalmente, la localización de instalaciones o infraestructuras del Plan sobre montes de utilidad pública, deberá solicitarse a la antes referida Dirección Territorial la descatalogación de los terrenos afectos así considerados.
  
- En ningún caso se admiten como zonas favorables al emplazamiento de infraestructuras o instalaciones las correspondientes a las microrreservas ?Cabeçó de la Sal A- y ?Cabeçó de la Sal B?, localizadas al sur del núcleo urbano de Pinoso, ni en un perímetro de seguridad de 500 metros entorno a las mismas. Deberá corregirse el Plan Zonal en este sentido.
  
Dado que parece que pudieran existir otras microrreservas en iguales circunstancias que las ahora descritas, como, por ejemplo, así se presume para la denominada ?Arenal de Petrer-Almorxó?, el Plan Zonal habrá de incorporar a su cartografía, esto es, a la que recoge las zonas aptas, la localización de todas las microrreservas presentes en el ámbito del Plan, a fin de anular su presunta aptitud a los usos pretendidos por el citado Plan, lo que se hará en el área que aquéllas abarquen, así como en un perímetro de 500 metros.
  
Se recuerda que, previamente a la aprobación definitiva de los proyectos de gestión que se realicen, se requerirá que se informe favorablemente los mismos por parte de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano
  
Igualmente, si se detectase la presencia de cuevas, simas u otras cavidades subterráneas, el hecho se comunicará a la Conselleria de Territorio y Vivienda, dado que este tipo de formaciones se hallan protegidas por el artículo 16 de la ley 11/94, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Tercero
  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML