Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8132, del 21-09-2017 (2017/7942)

RESOLUCIÓ d'1 de setembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental corresponent a l'expedient número 151/15-AIA Biar.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8132

Data del DOGV
:   21-09-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/7942

CVE


Data del document
:   01-09-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'1 de setembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental corresponent a l'expedient número 151/15-AIA Biar. [2017/7942]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent de l'informe ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental corresponent a l'expedient 151/15-AIA Biar.  
  
«Informe ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica  
Expedient: 224/2015-EAE.  
Títol: Pla especial de l'explotació la Lloma.  
Òrgan promotor: Hormigones del Vinalopó, SA.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball.  
Localització: terme municipal de Biar (Alacant).  
  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
  
Expedient: 151/2015-AIA.  
Títol: Ampliació de l'explotació la Lloma i la seua reclassificació a secció C.  
Òrgan promotor: Hormigones del Vinalopó, SA.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball.  
Localització: terme municipal de Biar (Alacant).  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 29 de juny de 2017, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental del Pla especial de l'explotació la Lloma de Biar, ampliació de l'explotació la Lloma i la seua reclassificació a secció C, en els termes següents:  
A. Característiques del document inicial del Pla especial de l'explotació la Lloma al terme municipal de Biar i del projecte d'ampliació de l'explotació la Lloma i la seua reclassificació a secció C al terme municipal de Biar  
En data 16 de novembre de 2015, es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental estratègica del Pla especial de l'explotació la Lloma al terme municipal de Biar, des de la Secció de Mines del Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball. La sol·licitud s'acompanya del pla especial, el projecte d'explotació, l'estudi d'impacte ambiental, l'estudi d'integració paisatgística i el pla de restauració integral.  
  
Segons l'article 51.2.c de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, s'ha de realitzar la tramitació, simultàniament, del pla especial i del projecte, per la qual cosa s'incoen els expedients 224/2015-EAE, relatiu a l'avaluació ambiental estratègica del Pla especial de l'explotació la Lloma, i 151/2015-AIA, relatiu a l'avaluació d'impacte ambiental del projecte d'ampliació de l'explotació la Lloma i la seua reclassificació a secció C.  
Així mateix, estableix el mencionat article que la tramitació es durà a terme amb la legislació d'avaluació d'impacte ambiental de projectes, emetent un document d'abast que comprendrà la valoració ambiental dels aspectes propis del pla i específics del projecte. Aquest és precisament l'objecte d'aquest informe.  
El contingut de la documentació remesa és vàlid per a procedir a la determinació de l'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic i de l'estudi d'impacte ambiental.  
  
Antecedents  
El municipi de Biar compta amb pla general d'ordenació urbana aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme en sessió celebrada el 5 de febrer de 2002 i publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant número 76, de 4 d'abril de 2002. Va obtindre declaració d'impacte ambiental el 28 de març de 2000 (exp. 439/1999-AIA), en la qual s'indicava que el sòl es classificava en urbà (139 ha); urbanitzable (171,6 ha), amb els usos residencial, industrial i terciari, i finalment en no urbanitzable (9.461 ha). El SNU es divideix en les qualificacions següents:  
  
Sòl no urbanitzable comú:  
- General o rústic comú (NU).  
- D'interés paisatgístic (NU-P).  
Sòl no urbanitzable d'especial protecció:  
- Ecologicopaisatgística (NU-EP).  
- De rambles hidràuliques i llits (NU-H).  
- Arqueologia (NU-A).  
Segons el pla general, en el sòl no urbanitzable de protecció especial ecologicopaisatgística (NU-EP), el principal ús serà el manteniment del medi natural. Es permet, a més:  
- La producció agropecuària tradicional (en aquelles activitats que no comporten menyscabament de la qualitat del medi objecte de protecció i no necessiten el desmunt de terrenys i la tala d'arbratge).  
- La continuació de les explotacions agrícoles existents (però no es permetran rompudes i tala d'arbratge per a noves explotacions agrícoles).  
- L'ús recreatiu en totes les seues classes, sempre que es desenvolupe a l'aire lliure.  
- Els usos lligats al manteniment dels serveis i les infraestructures.  
  
Són usos prohibits els restants, fent menció específica a les activitats extractives, els desmunts i qualsevol altra activitat que comporte un deteriorament paisatgístic o ecològic. No es permeten les labors de desbrossament de la vegetació natural ni la tala d'arbres.  
A més, es considera prioritària la repoblació forestal en aquelles àrees de sòl no urbanitzable de protecció ecològica i paisatgística que es troben amb pèrdua o inexistència parcial o total d'arbratge, per a la qual cosa hauran de seguir-se les directrius de l'òrgan autonòmic amb competències en la matèria.  
  
Descripció del pla especial  
L'àmbit del pla especial comprén les quatre quadrícules mineres objecte de la sol·licitud de la concessió directa d'explotació denominada la Lloma número 2749. Dins del seu àmbit i tal com s'observa en la figura inferior, actualment el planejament classifica el sòl com d'especial protecció ecologicopaisatgística (NU-EP) i sòl no urbanitzable comú (NU), i el límit d'aquest últim s'ajusta a l'àmbit de l'explotació actual de secció A número 811-la Lloma i d'un antic aprofitament en la forest d'utilitat pública.  
El pla especial pretén la classificació del sòl no urbanitzable d'especial protecció ecologicopaisatgística (NU-EP) a sòl no urbanitzable rústic comú compatible amb mines (NU-I). La classificació està justificada per l'interés d'ampliar la pedrera actual existent, denominada La Lloma.  
  
Descripció del projecte d'explotació:  
D'acord amb la documentació aportada, en allò que fa referència al projecte d'explotació, es pretén ampliar l'àmbit de l'explotació actual a cel obert. L'àrea actual d'autorització de la secció A és de 90.000 m². L'àrea que es pretén explotar puja a 502.143 m², atés que l'ampliació de superfície puja a 412.143 m².  
El perímetre d'explotació s'ajusta pels límits nord i est a la quadrícula minera, mentre que pel límit oest la llinda es fixa en una línia elèctrica d'alta tensió. Pel límit sud està l'explotació actual.  
Es tracta d'una explotació de calcàries pertanyents al Tortonià i al Serraval·lià del Miocé mitjà, que s'empraran com a àrids per a la fabricació de formigons i morters en les diverses plantes que la mercantil té.  
  
L'activitat actual és una explotació minera de recursos de la secció A, però, amb la seua ampliació, es pretén la reclassificació a la secció C.  
  
Les fases previstes d'explotació es resumeixen en huit actuacions i s'han dissenyat per a una vida útil inicial de 30 anys. Les sis primeres consistiran en la formació de la primera plataforma, ubicada més al nord, a cota 803, i unes fases finals d'explotació denominades fase 7 i fase 8, que permeten obtindre dues places més de pedrera, a cotes 784 i 758 respectivament.  
Es planteja amb una altura total d'explotació de 90 m, que es divideix en sis bancs de diferents altures:  
1r banc: 15 m (cota 848 a 833).  
2n banc: 15 m (cota 833 a 818).  
3r banc: 15 m (cota 848 a 803).  
4t banc: 19 m (cota 803 a 784).  
5é banc: 13 m (cota 784 a 771).  
6é banc: 13 m (cota 771 a 758).  
Segons la documentació que hi ha en el projecte, tots els bancs estaran formats per un talús de banc de 15° d'inclinació i l'amplària mínima de la berma durant la fase d'explotació serà de 20 metres. No obstant això, el talús que apareix en els plans, és molt superior a 15° i encara que no apareix el seu valor numèric pot estimar-se en 75°. L'arrancada es farà en funció de la duresa del material:  
- Arrancada mecànica: per a les fases de desmunt de la coberta vegetal existent. La seua retirada serà per mitjà de pala retroexcavadora.  
- Arrancada per mitjà de perforació i voladura: per a l'arrancada i desmunt de les calcàries.  
Per a la càrrega del material s'usa pala retroexcavadora sobre erugues i dúmper.  
Hi ha una planta de trituració en la instal·lació actual. L'alimentació a la planta de trituració es fa per mitjà de dúmper.  
La restauració de la zona s'ha previst en 12 fases de restauració més una per a la zona d'instal·lacions. El talús final de restauració es fixa en 30°, l'altura del talús en 30 m i l'amplària de la berma en 6 m. Les bermes es dissenyaran amb un pendent lleuger de l'1-2 % a favor del vessant. El disseny de la restauració es farà per mitjà de la voladura dels talussos d'explotació. No obstant això, aquestes fases no es plantegen de manera que es permeta l'explotació restauració conjunta, sinó que es procedirà a la restauració després dels 30 anys de la duració de l'explotació.  
  
Cronologia:  
Respecte de l'activitat extractiva, en contrastar les diferents ortofotos de què es té disponibilitat, s'observa que ja l'any 1997 es va iniciar l'activitat minera amb un aprofitament en la forest d'utilitat pública. S'arreplega en els antecedents de l'informe de la Secció Forestal d'Alacant (se n'adjunta informe) aquest fet:  
«- Anys 1990: es va atorgar llicència d'aprofitaments de pedra en una parcel·la que ara resultaria inclosa en els terrenys que es proposen de quasi 4 ha. Expedient número Ap/6/1995, segons projecte de restauració i avals corresponents [?].  
- Any 2005: venciment de la llicència d'aprofitaments, que està a hores d'ara sense restaurar.»  
Entre els anys 2002 i 2005 és quan comença a explotar-se la pedrera pròpiament dita, ja no aprofitament, amb el perímetre del dret miner que es mostra en la cartografia del cadastre miner. Segons consta en el cadastre miner, l'autorització de l'actual pedrera és de data 12 de març de 1991. Respecte de la necessitat d'avaluació d'impacte ambiental d'aquesta, consta en la informació que hi ha en els arxius d'aquest servei un informe de data 16 d'octubre de 1989 del cap del Servei de Qualitat Ambiental en què s'indicava que la pedrera la Lloma del terme municipal de Biar no està sotmesa a les especificacions de l'annex 2 del Reial decret 1131/1988, de 30 de setembre, per no ser una explotació visible des d'autopistes, autovies, carreteres nacionals i comarcals o nuclis urbans (apartat 12 de l'annex 2 del decret esmentat).  
  
  
  
B. Objecte d'aquest informe  
L'avaluació ambiental estratègica en l'àmbit de la Comunitat Valenciana queda regulada en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, d'ara en avant LOTUP.  
Segons l'article 51.2.c de la LOTUP, quan puguen derivar-se de l'execució d'un pla efectes significatius sobre el medi ambient i el territori, la seua tramitació ha de realitzar-se simultàniament amb la del projecte, i l'avaluació ambiental es durà a terme d'acord amb la legislació d'avaluació d'impacte ambiental de projectes, emetent un document d'abast que comprendrà la valoració ambiental dels aspectes propis del pla i els específics del projecte. L'avaluació d'impacte ambiental de projectes queda regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març de 1989, d'impacte ambiental, de la Generalitat Valenciana, els reglaments que la despleguen (Decret 162/1990 i Decret 32/2006, que modifica l'anterior), i la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant LEA).  
La legislació ambiental tipifica en els seus annexos els projectes que han de ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental. Els projectes que s'han de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental es tipifiquen en els annexos I (avaluació d'impacte ambiental ordinària) i II (avaluació d'impacte ambiental simplificada) de la LEA, i en els annexos I (avaluació d'impacte ambiental ordinària) i II (estimació d'impacte ambiental) del Decret 162/1990, modificat pel Decret 32/2006.  
El procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària i simplificada queda regulat en el títol II capítol II de la LEA.  
El grup 3, apartat c.1, de l'annex I del decret autonòmic inclou «l'extracció de minerals no metàl·lics ni energètics», en concret, l'extracció de «materials de construcció (substàncies argiloses, roques i pissarres, àrids naturals i per trituració, algeps i roques ornamentals)», per la qual cosa el projecte ha de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
C. Consideracions ambientals  
C1. Possibles afeccions derivades de les característiques del pla i del projecte.  
Es considera que les principals afeccions ambientals derivades del projecte proposat seran les següents:  
Consum de recursos naturals.  
L'extracció de calcàries comporta l'explotació de recursos minerals, però també el consum d'altres recursos com:  
- Espècies vegetals i formacions vegetals d'interés; es dóna la circumstància que les parcel·les proposades actualment alberguen hàbitats protegits.  
- Sòl, que actualment és forestal.  
- Combustibles per al funcionament de la maquinària.  
- I aigua, si és el cas, com a mesura correctora per a la reducció de les emissions de partícules.  
Hidrologia superficial i subterrània.  
L'explotació de la pedrera implica una afecció al domini públic hidràulic, atés que creua el barranc dels Frares, i provocarà una alteració física a la xarxa hidrològica, contaminació d'aigües superficials i subterrànies i afeccions al nivell freàtic.  
Emissions a l'atmosfera: partícules en suspensió. Sorolls.  
L'exercici de l'activitat, que empra voladures i retroexcavadora, comportarà la producció de sorolls, vibracions i l'emissió tant de gasos de combustió com de partícules en suspensió.   
L'afecció derivada de la producció de sorolls o de partícules en suspensió en l'activitat serà de major o menor importància segons el règim de vents de la zona, que propagaran aquestes emissions cap a àrees més o menys sensibles (deposició de partícules sobre la vegetació i els hàbitats).  
D'altra banda, han de considerar-se les afeccions derivades del transport del material extret. En aquest sentit, és important conéixer les característiques dels camions que componen la flota de l'activitat i els itineraris de transport fins a les diferents plantes que té la mercantil, per a detectar eventuals impactes derivats de l'increment de trànsit pesat sobre nuclis urbans o àrees d'especial sensibilitat ambiental.  
  
Producció abocaments: infiltració al sòl.  
L'activitat proposada no genera abocaments. No obstant això, la maquinària emprada en l'activitat pot presentar fugues de fluids (combustibles o lubricants) que s'infiltren al terreny.  
Producció de residus sòlids.  
En el document d'inici aportat pel promotor, s'estima la generació d'estèrils en un 1 % de la producció total. Els dits materials s'empraran en la mateixa restauració de la pedrera.  
D'altra banda, en l'exercici de l'activitat es produiran, inevitablement, residus propis de l'activitat humana dels operaris, assimilables a residus sòlids urbans.  
Així mateix, en el cas que es duga a terme el manteniment de la maquinària en la mateixa explotació, es generaran residus derivats d'aquestes operacions. En tot cas, és preferible la realització del manteniment de la maquinària en instal·lacions externes adequades a aquest fi. En cas contrari, ha d'habilitar-se en l'explotació una zona adequada per al desenvolupament d'aquestes labors i gestionar-se els residus consegüents d'acord amb la seua naturalesa.  
Afecció al paisatge.  
Es tracta d'una activitat amb un impacte visual potencial notable, almenys en la fase de funcionament, per la desaparició de la vegetació en superfície i, sobretot, la modificació del relleu ocasionada per l'excavació i l'apilament de materials en la plaça de pedrera. Per a reduir la magnitud de l'impacte, s'han de simultaniejar les fases d'explotació i restauració. Després de la restauració de la pedrera l'impacte visual hauria de desaparéixer.  
Impacte sobre la població i sobre l'economia.  
Al marge de l'efecte positiu del projecte sobre la socioeconomia de l'entorn, derivat de la creació de llocs de treball que comporta, ha de considerar-se l'acceptació social d'una actuació d'aquest tipus, a causa de les afeccions indicades en els apartats precedents.  
C2. Possibles afeccions derivades de l'emplaçament del pla i del projecte.  
Aproximadament un 80 % de la superfície ocupada pel pla especial està catalogada com a Xarxa Natura 2000, en tractar-se del LIC i ZEPA Maigmó i Serres de la Foia de Castalla.  
Apareixen en la zona les espècies protegides següents:  
- Cotoliu (Lullula arborea). Directiva aus. Annex I.  
- Gralla de bec roig (Phyrrhocorax phyrrhocax). Directiva aus. Annex I.  
- Busquereta cuallarga (Sylvia undata). Directiva aus. Annex I.  
Quant als hàbitats d'interés comunitari, s'observa la presència dels següents:  
- 6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea.  
- 5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
- 8210 Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica.  
- 9340 Alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia.  
- 9560\* Boscos endèmics de Juniperus spp.  
Gran part de la superfície ocupada pel pla especial és sòl forestal segons l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana i, segons la cartografia del PATFOR, tot està qualificat com a estratègic. Unes 68 ha són de titularitat pública, de la Generalitat, amb la denominació Conjunt de Serres de Biar.  
El pla especial creua el barranc dels Frares.  
El pla especial se situa sobre el paisatge de rellevància regional PRR 21, Foies d'Alcoi i Castalla i Vall de Bocairent.  
  
D. Inici del procés i consultes prèvies  
Segons l'article 51.1 de la LOTUP i l'article 34.3 de la LEA, per a l'elaboració del document d'abast de l'estudi d'impacte ambiental, l'òrgan ambiental consultarà les administracions públiques afectades i les persones interessades.  
L'òrgan ambiental ha consultat les administracions públiques afectades i les persones interessades següents:  
De la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural:  
- Subdirecció General de Medi Natural.  
- Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant.  
De la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge.  
  
Ajuntament de Biar.  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
En la informació aportada per l'òrgan substantiu consta un informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, emés en data 19 de juny de 2009, en el qual s'emet un informe favorable l'explotació d'àrids la Lloma. Comprovat l'àmbit a què fa referència el dit informe, s'observa que és substancialment diferent del que es remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, ja que en la documentació que hi ha en l'expedient d'avaluació ambiental el perímetre d'explotació creua el barranc dels Frares. A causa d'aquesta modificació substancial, es consulta l'organisme de conca novament, i s'adverteix de les modificacions introduïdes.  
  
No es fa consulta al Servei de Patrimoni Cultural de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, atés que en la documentació remesa per l'òrgan substantiu hi ha l'informe vinculant segons la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, de patrimoni cultural valencià, emés en data 11 de gener de 2013.  
A continuació, es resumeixen els principals informes obtinguts com a resposta a les consultes realitzades. S'adjunta còpia de l'informe complet.  
Direcció General de Cultura (realitzat l'11.01.2013)  
«[?] Emesos els corresponents informes tècnics, d'acord amb el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià, i en l'exercici de les atribucions que aquesta direcció general té encomanades, amb aquest escrit se substancia favorablement l'informe vinculant legalment previst en els termes següents:  
El projecte [?] d'ampliació de l'explotació minera de la pedrera la Lloma, parcel·les 96, 97, 98, 102, 103, 121 i 122 del polígon 5 analitzat, no té afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions:  
Així mateix, es recorda que:  
- Qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica s'haurà de comunicar immediatament a l'administració competent i que totes aquelles remocions de terres que puguen afectar possibles àrees amb restes arqueològiques o paleontològiques han de comptar amb la deguda autorització d'aquesta direcció general.  
- Aquest informe es contrau a la memòria d'impacte patrimonial presentada, amb l'advertiment exprés que si, com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïren variacions respecte a la proposta sobre la qual s'ha emés informe, aquesta haurà de sotmetre's de nou a l'emissió d'informe.  
  
- Amb vista a garantir el compliment de les mesures preventives o correctores estrictament patrimonials establides en el present informe, haurà de remetre's a aquesta direcció general una còpia de la declaració d'impacte de l'actuació només aquesta es pronuncie.»  
  
  
Servei d'Ordenació del Territori (rebut el 09.06.2016).  
«El Pla especial pedrera la Lloma, a Biar (Alacant), no està afectat per risc d'inundació, de conformitat amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.»  
  
  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer (rebut 06.09.2016).  
«1. Afecció a domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia.  
Segons la documentació aportada, es comprova que el perímetre de l'ampliació proposat implica l'ocupació del barranc dels Frares. Respecte d'això, s'informa que:  
- Qualsevol sòl pertanyent al domini públic hidràulic és inalienable, imprescriptible i inembargable [?] i, per tant, no pot ser ocupat per l'actuació.  
- [...] el domini públic hidràulic es preservarà de la seua transformació urbanística per mitjà de la seua classificació com a sòl rural (no urbanitzable).  
- A més, els terrenys que limiten amb els llits estan subjectes, en tota la seua extensió longitudinal, a una zona de servitud de cinc metres d'amplària per a ús públic, i a una zona de policia de 100 metres d'amplària en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que es desenvolupen.  
- La zona de servitud s'ha de mantindre expedita per a ús públic.  
- [...] extracció d'àrids [?] que es pretenga realitzar en zona de policia de llits públic, haurà de comptar amb l'autorització prèvia d'aquest organisme [?].  
Respecte a les aigües residuals que es puguen generar, es recorda que queda prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es compte amb l'autorització prèvia administrativa [?].  
  
2. Incidència en el règim de corrents.  
Als efectes de garantir la no-incidència en el règim de corrents per les aigües que van per l'àmbit de l'actuació, s'hauran d'adoptar les mesures necessàries per a garantir la correcta arreplega de les aigües d'escolament i es disposarà dels dispositius necessaris, com ara basses de decantació, per a impedir-ne l'eixida d'aigües pluvials contaminades. Així mateix, es limitaran els pendents dels talussos i l'altura entre bermes, i d'aquesta manera s'afavorirà la infiltració de l'aigua i es reduirà la seua velocitat per a disminuir la pèrdua de sòl.  
[?] Les obres que es realitzen en la zona de l'actuació no podran alterar el curs natural de les aigües en perjudici de l'interés públic ni de tercers, a més, segons el que estableix l'article 47 de la mateixa llei, tampoc podran agreujar ni impedir la servitud dels predis inferiors ni superiors.  
3. Disponibilitat de recursos hídrics.  
Segons els antecedents que hi ha en aquest organisme, Hormigones del Vinalopó, SA, és titular d'una concessió d'aigües subterrànies, per un volum de 7.000 m³/any, per a l'ús industrial de la pedrera, segons resolució de l'expedient 2010CP0215, amb la qual seria possible atendre la demanda de l'actuació.  
Per tot allò que s'ha exposat, [?] aquesta confederació hidrogràfica emet informe desfavorable del pla especial pedrera la Lloma i l'avaluació ambiental del projecte d'ampliació de l'explotació minera la Lloma de Biar (Alacant), per no respectar el domini públic hidràulic (barranc dels Frares).»  
  
Ajuntament de Biar (rebut 03.08.2016).  
«[...] Abans que res, cal avançar ja l'oposició d'aquest ajuntament tant al pla especial tramitat a instàncies de la mercantil Hormigones del Vinalopó, SA, com al projecte d'ampliació de l'explotació minera corresponent a l'autorització de la pedrera de calcària número 811 la Lloma.  
[?] El planejament urbanístic, quan incidisca sobre les activitats mineres, ha de ponderar, integrar i harmonitzar aqueixos dos principis: el de l'interés públic present en l'explotació dels jaciments miners, sense la qual no és possible el desenvolupament econòmic, i el de la preservació del medi ambient.  
[?] Respecte a l'interés públic present en l'explotació minera [?] no estem davant de l'extracció d'una primera matèria mineral prioritària [?] sinó d'àrids d'autoconsum per a la fabricació de formigons i morters. [?].  
Respecte a la preservació del medi ambient [?] bona part dels terrenys [?] no sols estan qualificats pel planejament municipal de Biar, com a sòl no urbanitzable de protecció especial ecologicopaisatgística, sinó que també formen part de la Xarxa Natura 2000. [?].  
  
Resulta, per tant, evident ?en el present cas?, que l'interés ambiental ha de primar sobre l'interés miner i, en conseqüència, es considera que la modificació del pla general que proposa el Pla especial pedrera la Lloma, sítia al terme municipal de Biar, i que té com a objecte la delimitació del sòl no urbanitzable del Pla general de Biar a fi de compatibilitzar l'ús de l'activitat extractiva amb els propis del règim aplicable al sòl no urbanitzable de protecció especial ecologicopaisatgística (UN-EP) [?] no resulta viable ambientalment.  
Així mateix, entenem que s'ha de considerar com a no acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte d'ampliació de l'explotació minera de calcàries denominat la Lloma i la seua reclassificació com a recursos de la secció C al terme municipal de Biar [?].  
  
Respecte a l'absoluta manca d'interés públic, general o municipal del pla especial objecte d'aquestes actuacions. [?] El pla especial projectat no justifica [?] l'interés públic, i cal indicar que la mercantil promotora del pla [?] ni tan sols ha oferit o proposat la realització d'actuacions mediambientals que comporten una millora de béns o elements d'interés natural o paisatgístic de la població de Biar. [?] No hi ha cap proposta d'executar o costejar econòmicament actuacions de regeneració ambiental i millores d'espais naturals al terme municipal [...].»  
  
  
S'adjunta l'informe dels serveis tècnics municipals.  
«[...] El PGOU de Biar, aprovat definitivament el 5 de febrer de 2002, establia en la Directriu 2a dels seus DEUT [?] En la categoria de protecció comuna s'inclouen els sòls que, segons l'estudi del medi físic realitzat, tenen menor qualitat ambiental; incloent-s'hi els sòls de major qualitat ambiental i forestal, així com els arqueològics i llits públics, com de protecció especial. L'especial protecció la dóna, per tant, la voluntat del planejament de preservar de la urbanització i de la implantació de qualsevol tipus d'activitat o instal·lació que no siguen les previstes per les normes urbanístiques expressament i excepcionalment, per ser necessàries per a la seua millor conservació i per al gaudi públic compatible amb els específics valors dels sòls amb major valor ecològic del municipi.  
[?] Que des d'un punt de vista objectiu, l'àmbit proposat constitueix una zona del territori que s'ha de protegir de manera especial tal com es deriva no sols del pla general sinó també de la inclusió de l'àmbit afectat dins del PATFOR de la Comunitat Valenciana i dels espais de la Xarxa Natura 2000 [?]. Per la qual cosa es tracta d'un sòl enclavat en una zona fràgil d'alt valor ecològic i paisatgístic.  
  
[?] Que l'àmbit del pla especial no és coincident amb el de l'ampliació de l'explotació i el criteri utilitzat per a la seua delimitació ha sigut únicament la superposició d'una quadrícula minera en una àrea del territori que no té present els accidents geogràfics, cims, camins públics, línies elèctriques, aèries, etc.  
[?] Hi ha construccions rurals dins de l'àmbit del pla especial i pròximes a l'explotació. I l'existència de refugis de pedrapiquers (Casa Gerrer I, II i III) en la parcel·la 131 del polígon 5 inclosos en el Catàleg de béns i espais protegits.  
[?]Que des del punt de vista de l'activitat, cal destacar que en tota la comarca i els municipis contigus a Biar hi ha nombroses pedreres, sense que es justifique des d'una perspectiva de singularitat l'activitat que es beneficiaria de l'aprovació del pla especial.  
[...] L'estudi d'integració paisatgística haurà d'adequar-se al que s'estableix en l'annex II de la Llei 5/2014 i s'haurà d'aportar, entre una altra documentació, als efectes de valorar i identificar clarament els efectes que tindria l'actuació en el paisatge, una anàlisi visual per mitjà de tècniques de modelització i simulació visual, que permeten comprovar els resultats proposats, abans, durant i conclosa l'actuació. Les tècniques utilitzades tindran com a resultat imatges fàcilment interpretables per la ciutadania.»  
  
Direcció Territorial de Medi Ambient (rebut el 27.10.2016).  
«[?] Sobre l'expedient de permuta de 2000, s'hauran de prendre amb cautela ja que semblaria desprendre's que l'Administració estaria en via d'autoritzar una permuta o que aquesta fóra un fet, tot resultant que:  
a) L'expedient de 2000, estaria conclús per desistiment dels sol·licitants, decisió personalíssima d'aquests amb efectes instantanis, datat en 30 d'octubre de 2012 i 5 d'abril de 2013.  
b) Quant a l'iniciat el 2013, va emetre informe desfavorable el director territorial d'Alacant, amb eixida de 25 de setembre de 2013.  
[?] Que la quadrícula minera o pla especial comprendria fins a 120 ha, i el total dels terrenys forestals afectats seria de fins a unes 103 ha, de les quals 68 ha pertanyerien a la forest Serres de Biar i unes 51 ha, suposadament inicials, formarien part de l'explotació minera, i 42 ha serien propietat de la mencionada serra, i la totalitat esmentada, 103 ha, estaria afecta a la qualificació de sòl forestal estratègic segons arreplega el Decret 58/2013, de 3 de maig, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial forestal, per posseir determinades característiques, en relació amb la seua situació prioritària, d'importància decisiva per a albergar i contribuir al desenvolupament de valors naturals, paisatgístics o culturals, la restauració, conservació o manteniment de la qual convé a l'interés general, atorgant-los la consideració d'infraestructura verda.  
Que l'explotació minera amb afecció a 42 ha de terrenys pertanyents a la forest propietat de la Generalitat Valenciana denominada Serres de Biar, declarada d'utilitat pública per l'Ordre ministerial de 1969, inscrita en el Registre de la Propietat i formalment delimitada, mitjançant una Ordre ministerial de 3 de desembre de 1971, hauria sigut objecte de la seua inclusió en el CUP per concórrer-hi característiques o valors d'interés que arreplegava l'article 25 del Reglament de forests, i que, amb posterioritat, la Llei de forests l'ha declarada de domini públic, i ha elevat així aquells nivells de protecció als quals inicialment havia conferit la declaració d'utilitat pública. Igualment, aquesta mateixa norma ha ampliat aquells motius o valors que haurien de posseir les forests incloses en el CUP, els que contribueixen a la conservació de la diversitat biològica i els que constituïsquen o formen part d'espais naturals protegits o espais de la xarxa europea Natura 2000, qüestions que òbviament aquesta zona posseeix, atesa la seua inclusió com a LIC i ZEPA, d'acord amb la Directiva 92/43/CEE, la qual fixa com a objectiu contribuir a garantir la biodiversitat per mitjà de la conservació dels hàbitats naturals de la fauna i de la flora silvestre en el territori europeu.  
  
De tal manera, que si s'autoritzara allò que s'ha sol·licitat, resultaria contrari als valors que van ser suports per a la seua inclusió en el CUP, i allò que arreplega la vigent Llei de forests, i xoca igualment amb el 79 del Reglament forestal de la CV.  
Que, així mateix, de la lectura dels articles 39 i 40, es podria desprendre que resultaria vinculant l'informe que evacue l'Administració forestal davant de qualsevol delimitació de l'ús forestal que poguera ser afectat per planejament urbanístic quan, com és el cas, afecte la qualificació de terrenys forestals. Sempre que el canvi proposat no siga per raons d'interés general, tindrà caràcter excepcional i subjecte a aquest informe de l'òrgan forestal i, si és el cas, pel titular de la forest.  
  
Que és un fet que de les dades aportades l'objectiu és el pla especial i la subsegüent explotació dels terrenys que es pretenen qualificar per a l'extracció d'àrid, material que d'acord amb el full de Castalla [?] resultaria més que significativa la localització d'aquest mineral en zones pròximes i que, així mateix, tal com arreplega la legislació forestal, aquest fet seria incompatible per a accedir a la concessió o autorització dels terrenys suficients de forest pública, mitjançant l'ocupació de terrenys prevista en els articles 15 i següents del Reglament forestal CV.  
  
Que pel que fa a al·lusions realitzades en relació amb la tramitació del PGOU, certament no correspondrien, o no són de la competència d'aquest servei, encara que no passa desapercebut el fet que s'arribe a indicar que, d'acord amb la norma esmentada, la Llei 12/2007, de 2 de juliol, aquest estaria derogat.  
Que l'activitat presentada produiria en la poligonal de la forest una ruptura i generaria parcel·les aïllades, soltes i inconnexes, la qual cosa provocaria una mala gestió, amb límits complexos i, per tant, una pèssima defensa de la forest.  
Que és un fet constatable l'afecció a terrenys protegits inclosos com a LIC i ZEPA, tot superposant-se aquestes dues figures de protecció, i que s'està íntegrament d'acord amb l'informe que va ser evacuat pel tècnic de Protecció d'Espècies d'aquest ST, el qual es considera com a inclòs a aquest [?].  
Que, òbviament, si s'escometera una actuació com la presentada, es podrien generar perjudicis de conseqüències incertes, sense que resultara adduïble escometre una activitat sobre la forest pel simple fet que hi haja sobre aquest una pedrera inactiva fa més de 10 anys, que estaria pendent de restaurar segons el projecte AP/6/1995, l'autor del qual és la mercantil sol·licitant. La resta de la superfície està ocupada per una zona de pineda en fase evolutiva, esguitada per alzines, amb gran varietat de matolls i hàbitats determinats que arrepleguen els seus respectius annexos [?].  
Proposta  
Que vist tot l'anterior i tenint en compte que:  
a) Es tracta de terrenys afectes a naturalesa forestal estratègica, la qual cosa que vulneraria els punts arreplegat en els articles 22 i 23 del Decret 58/2013, PATFOR.  
b) Resultaria incompatible amb els valors que van declarar aquesta forest d'utilitat pública, OM de 16 de maig de 1969; 79 del Reglament forestal CV, 3 i 13 de la Llei de forests, i 14 i següents del Decret 82/2005, i produiria la pèrdua d'aquests.  
c) Es constata l'existència del material pretés fora de la forest pública i, per tant, sense encaix en els articles 15 i següents del Reglament forestal CV.  
d) Que seria contrari a les figures de protecció esmentades LIC i ZEPA.  
e) Que es produiria l'eliminació de la flora existent i el desplaçament de la seua fauna, informe del tècnic de Protecció d'Espècies.  
f) Que generaria un impacte sobre el sòl com a recurs natural no renovable.  
g) Que, igualment, comportaria una minva de servei per a la comunitat indígena i els seus visitants.  
h) Que produiria una ruptura en les llindes de la forest pública, creació d'illa, de conseqüències incertes.  
Entenem que hem d'emetre un informe desfavorable sobre el pla especial i el subsegüent projecte d'explotació.»  
  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (rebut el 22.11.2016).  
«[?] L'ampliació prevista se situa sobre el paisatge de rellevància regional PRR 21, Foies d'Alcoi i Castalla i Vall de Bocairent, de conformitat amb la Directriu 53 del Decret 1/2011, de 13 de gener, del Consell, pel qual s'aprova l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana. [?] L'àmbit d'actuació s'inscriu en la Infraestructura Verda de la Comunitat Valenciana definida a escala territorial.  
Analitzada la documentació que hi ha en aquest servei, es realitzen les consideracions següents:  
a) Es considera que el contingut de l'estudi d'integració paisatgística no és suficient per a valorar la incidència de l'actuació en el paisatge [?] mancant, a més, de mesures d'integració en el paisatge i programa d'implementació d'aquestes [?].  
b) L'explotació existent i la seua proposta ampliació en descens tenen una clara incidència en el paisatge, si bé l'impacte visual generat queda limitat per les elevacions topogràfiques que rodegen l'àmbit. Respecte de l'ampliació proposada cap al nord i cotes més elevades de la Lloma de la Palla, cal preveure que aquesta tindrà una incidència significativa en el paisatge, atés que els àmbits de requalificació i d'explotació, i, per tant, de restauració, alteren de manera significativa els patrons del paisatge, i que s'incrementa també de manera significativa l'impacte visual generat per l'explotació.  
Per això, si bé cal considerar acceptable [?] l'ampliació proposada en descens [?] es considera necessari redefinir el perímetre de l'àmbit a requalificar i el d'explotació, a partir dels criteris següents:  
  
I. Els perímetres finals han de respondre a criteris paisatgístics i naturals, adequant-los en major grau a la forma definida per les corbes de nivell, mantenint així el patró topogràfic i forestal que hi ha en tot aqueix vessant, i així complir el que estableixen els articles 20 i 21 del RPJECV quant a visualització i accés al paisatge.  
II. Es considera necessari rebaixar la cota final d'explotació prevista, atés que segons els plans aportats se supera la cresta de cota aproximada 845, truncat el conjunt d'elevacions existents a un costat i a l'altre de la CV-80 i obrint, a priori, nous fronts visuals, la qual cosa incrementaria de manera molt significativa l'impacte paisatgístic i visual.  
  
c) Quant al contingut de l'estudi d'integració paisatgística [?]:  
  
I. S'haurà de realitzar la delimitació d'unitats de paisatge [?], la seua representació gràfica i la valoració de les dites unitats en l'àmbit d'estudi [?] L'estudi ha d'incloure la identificació i caracterització dels recursos paisatgístics [?] Tot això, a fi de valorar l'afecció de l'actuació sobre aquests i la seua integració paisatgística [?].  
  
II. [?] Haurà de completar-se l'anàlisi visual realitzada, tenint en compte altres punts d'observació més pròxims a l'àmbit d'actuació des dels quals puga ser-hi visible (camí d'accés a l'explotació, punts més elevats del territori, CV-80 i altres carreteres secundàries, etc.) [?] S'hauran d'incloure fotomuntatges des de tots els punts d'observació, que mostren tres escenaris: la situació abans de l'actuació, després de l'actuació i després de la implantació de les mesures d'integració paisatgística.  
III. S'establiran les mesures necessàries per a mitigar els impactes negatius generats i per a millorar la integració paisatgística de l'actuació i la qualitat visual de l'entorn [?].  
IV. S'haurà d'aportar els resultats del pla de participació pública, i justificar-ne la incorporació en la valoració realitzada en l'estudi.  
  
Per tot això, considerant incompatible amb la infraestructura verda i el paisatge la requalificació i explotació de l'àmbit proposat, s'emet un informe desfavorable a la integració paisatgística i visual de les actuacions, i és necessari l'estudi d'una alternativa que atenga les consideracions efectuades en aquest informe. [?].»  
  
Servei de Vida Silvestre (rebut el 09.12.2016).  
«[...] En data 28 d'agost de 2013, el tècnic de Protecció d'Espècies de la Direcció Territorial [?] d'Alacant va emetre un informe, a petició de la Secció de Mines, sobre el Pla de restauració integral i permuta sol·licitat per Hormigones del Vinalopó, SA. El dit informe va concloure que l'actuació era incompatible amb la conservació de la flora i la fauna per la qual es va motivar la declaració de la Xarxa Natura 2000 en la zona.  
[?] Lloc d'Importància Comunitària (LIC) i Zona d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) Maigmó i Serres de la Foia de Castalla [?].  
  
Consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV) i realitzat l'informe de la quadrícula UTM1x1, apareixen en la zona objecte d'aquest informe les espècies protegides següents:  
- Cotoliu (Lullula arborea). Directiva aus. Annex I.  
- Gralla de bec roig (Phyrrhocorax phyrrhocax). Directiva aus. Annex I.  
- Busquereta cuallarga (Sylvia undata). Directiva aus. Annex I.  
Quant als hàbitats d'interés comunitari, s'observa la presència dels següents:  
- 6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea.  
- 5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
- 8210 Pendents rocoses calcícoles amb vegetació casmofítica.  
- 9340 Alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia.  
- 9560\* Boscos endèmics de Juniperus spp.  
Consultada la cartografia interna, l'actuació no es localitza en l'àmbit de microreserves de flora ni reserves de fauna.  
[?] Justificació que el projecte pot tindre efectes apreciables sobre la integritat del lloc. Criteris tècnics i indicadors utilitzats en la valoració.  
Tal com s'ha comentat, el projecte es localitza dins d'una àrea d'interés per a la conservació de la natura, inclosa en la Xarxa Natura 2000. En la documentació rebuda, no s'analitza suficientment la possible afecció mencionada a la Xarxa Natura 2000 ni als hàbitats ni espècies que en van motivar la declaració.  
L'actuació proposada comportarà l'eliminació física dels hàbitats que hi ha en la zona, per això se'n considera necessari un inventari a una escala més precisa per a poder avaluar l'afecció sobre aquests. L'esborrany de la norma de gestió d'aquest espai Xarxa Natura considera la zona de l'actuació com a zona A, per contindre hàbitats prioritaris, i, per això, en aquesta zona, una vegada aprovada aquesta norma de gestió serien incompatibles, i no caldria, per tant, dur a terme avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, totes aquelles actuacions, canvis d'ús i/o plans, programes o projectes que requerisquen per a la seua execució l'eliminació física de qualsevol dels hàbitats prioritaris o de qualsevol de les espècies característiques (assenyalades com a tals en el formulari de declaració per a la incorporació d'aqueix espai en la Xarxa Natura 2000), que en formen part.  
  
Després de revisar la documentació aportada pel promotor del projecte, aquesta Direcció General del Medi Natural i d'Avaluació Ambiental considera que la realització del projecte podria causar afeccions negatives a l'espai natural protegit i a les espècies i hàbitats associats a aquest.  
Per tot això, i d'acord amb el que estableix el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell [...] aquesta Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental resol [?] que el projecte analitzat pot tindre efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, per la qual cosa [...] ha de ser sotmés a una avaluació detallada de repercussions sobre la dita xarxa. [?] Per a la tramitació de la qual haurà d'aportar-se davant del servei competent un estudi d'afeccions el contingut i l'abast del qual s'especifica en el document annex a aquesta resolució [?]».  
Atés que els informes de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant i del Servei de Vida Silvestre fan menció de l'informe realitzat pel tècnic de Protecció d'Espècies de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, se'n transcriuen, de la mateixa manera, els aspectes més importants:  
«[...] En la zona estan presents les espècies següents de l'annex I de la Directiva 79/40 CEE, assenyalades com a rellevants en la declaració de la ZEPA: àguila serpera, real, calçada, falcó pelegrí, duc i còlbit negre. També es té constància que la zona és utilitzada com a zona de caça per l'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), espècie catalogada com a vulnerable en el Decret 32/2004, que estableix el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i l'hàbitat del qual està estrictament protegit en el mateix decret.  
Respecte a la vegetació, cal mencionar-ne l'excel·lent estat de conservació, estant presents els hàbitats prioritaris següents declarats per la Directiva 79/40 CEE i destacats en la declaració de la LIC:  
  
- Prats calcaris càrstics o basòfils d'Alysso-Sedio albi, Sedetum micrantho-sediformis (Codi Natura 2000: \*6110 hàbitat prioritari).  
  
- Zones subestèpiques de gramínies i anuals, Teucrio-Brachypodietum retusi (Codi Natura 2000: \*6220: hàbitat prioritari).  
La importància de conservació d'aquests hàbitats és reconeguda en les normes de gestió de les ZEC (Xarxa Natura 2000) Serres del Centre d'Alacant, exposades al públic recentment. En les normes, aquests terrenys s'inclouen en la zona A, on es consideren no compatibles els projectes que requereixen per a la seua execució l'eliminació física dels hàbitats prioritaris.  
Per tant, es considera l'actuació incompatible amb la conservació de la flora i la fauna per a la conservació del hàbitat protegit de l'àguila de panxa blanca.»  
  
E. Determinació de la valoració ambiental dels aspectes del Pla especial de l'explotació la Lloma al terme municipal de Biar i el projecte d'ampliació de l'explotació la Lloma i la seua reclassificació a secció C  
L'objecte d'aquesta avaluació ambiental és determinar si hi ha valors ambientals que exigisquen la qualificació dels terrenys com a no urbanitzable protegit o si aqueixos valors ambientals permeten la viabilitat ambiental de l'ampliació de l'ús miner. En cas de concloure's que és possible l'ampliació de l'ús miner, en segon terme, es valoraran els efectes ambientals que el dit ús tinga, així com les mesures correctores i protectores de la fase de funcionament i abandó de l'activitat extractiva.  
  
En l'avaluació ambiental (any 2000) del Pla general d'ordenació urbana de Biar es va considerar necessària la qualificació d'aqueixos terrenys com a sòl no urbanitzable protegit d'especial protecció.  
Consultades les administracions públiques afectades, es constata que els dits terrenys conserven els valors ambientals que van motivar aquesta classificació, per la qual cosa és necessari el seu manteniment com a sòl no urbanitzable protegit. En concret, de les 120 ha que ocupa el pla especial, unes 103 ha estan qualificades com a sòl forestal estratègic segons el PATFOR «per posseir determinades característiques, en relació amb la seua situació prioritària, d'importància decisiva per a albergar i contribuir al desenvolupament de valors naturals, paisatgístics o culturals, la restauració, conservació o manteniment dels quals convé a l'interés general, atorgant-los la consideració d'infraestructura verda». D'aquestes, unes 42 ha pertanyen a la forest d'utilitat pública Serres de Biar, la qual cosa identifica uns valors ambientals rellevants, segons la legislació vigent en matèria forestal. L'àmbit s'inclou dins de la infraestructura verda. Es tracta d'una àrea d'interés per a la conservació de la natura, inclosa en la Xarxa Natura 2000, en què apareixen les espècies següents: cotoliu (Lullula arborea), gralla de bec roig (Phyrrhocorax phyrrhocax) i busquereta cuallarga (Sylvia undata) i els hàbitats d'interés comunitari següents:  
- 6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea.  
- 5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
- 8210 Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica.  
- 9340 Alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia.  
- 9560\* Boscos endèmics de Juniperus spp.  
En l'actualitat s'elabora la versió preliminar de la norma de gestió que considera que l'eliminació dels hàbitats prioritaris no seria compatible en la zona.  
De l'existència de tots els valors ambientals abans mencionats es dedueix la inviabilitat ambiental del Pla especial de l'explotació la Lloma i de l'ampliació de l'explotació la Lloma i la seua reclassificació a secció C.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a adoptar acords sobre la necessitat de sotmetre un pla o programa a avaluació ambiental estratègica en els termes que preveu l'article 3 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Vist tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre un informe desfavorable en el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial de l'explotació la Lloma de Biar, ampliació de l'explotació la Lloma i la seua reclassificació a secció C, per ser inviable ambientalment.  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret es consideren pertinents.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, de conformitat amb el que autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 5 de juliol de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 1 de setembre de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8132, del 21-09-2017 (2017/7942)

RESOLUCIÓN de 1 de septiembre de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la que se ordena la publicación del informe ambiental correspondiente al expediente número 151/15-AIA Biar.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8132

Fecha DOGV
:   21-09-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/7942

CVE


Fecha del documento
:   01-09-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 1 de septiembre de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la que se ordena la publicación del informe ambiental correspondiente al expediente número 151/15-AIA Biar. [2017/7942]  
De conformidad con el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Boletín Oficial del Estado o en el diario oficial correspondiente del informe ambiental, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe ambiental correspondiente al expediente 151/15-AIA Biar.  
  
«Informe ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica  
Expediente: 224/2015-EAE.  
Título: Plan Especial de la explotación La Lloma.  
Órgano promotor: Hormigones del Vinalopó, SA.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo.  
Localización: Término municipal de Biar (Alicante).  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 151/2015-AIA.  
Título: Ampliación de la explotación La Lloma y su reclasificación a sección C.  
Órgano promotor: Hormigones del Vinalopó, SA.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo.  
Localización: Término municipal de Biar (Alicante).  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 29 de junio de 2017, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de informe ambiental del Plan especial de la explotación La Lloma de Biar, ampliación de la explotación La Lloma y su reclasificación a sección C, en los siguientes términos:  
A. Características del documento inicial del plan especial de la explotación La Lloma en el término municipal de Biar y del proyecto de ampliación de la explotación La Lloma y su reclasificación a sección C en el término municipal de Biar  
En fecha 16 de noviembre de 2015, se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicitud de inicio de la evaluación ambiental estratégica del Plan especial de la explotación La Lloma en el término municipal de Biar, desde la Sección de Minas del Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo. La solicitud se acompaña del plan especial, proyecto de explotación, estudio de impacto ambiental, estudio de integración paisajística y plan de restauración integral.  
Según el artículo 51.2.c de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, debe realizarse la tramitación simultáneamente del plan especial y del proyecto, por lo que se incoan los expedientes 224/2015-EAE, relativo a la evaluación ambiental estratégica del plan especial de la explotación La Lloma, y 151/2015-AIA, relativo a la evaluación de impacto ambiental del proyecto de ampliación de la explotación La Lloma y su reclasificación a sección C.  
Asimismo, establece el mencionado artículo, que la tramitación se llevará a cabo con la legislación de evaluación de impacto ambiental de proyectos, emitiendo un documento de alcance que abarcará la valoración ambiental de los aspectos propios del plan y específicos del proyecto. Este es precisamente el objeto de este informe.  
El contenido de la documentación remitida es válido para proceder a la determinación del alcance del estudio ambiental y territorial estratégico y del estudio de impacto ambiental.  
  
Antecedentes  
El municipio de Biar cuenta con plan general de ordenación urbana aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo en sesión celebrada el 5 de febrero de 2002 y publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante número 76, de 4 de abril de 2002. Obtuvo declaración de impacto ambiental el 28 de marzo de 2000 (expte 439/1999-AIA) en la que se indicada que el suelo se clasificaba en urbano (139 ha); urbanizable (171,6 ha), con los usos residencial, industrial y terciario, y finalmente en no urbanizable (9.461 ha). El SNU se divide en las siguientes calificaciones:  
Suelo no urbanizable común:  
- General o rústico común (NU).  
- De interés paisajístico (NU-P).  
Suelo no urbanizable de especial protección:  
- Ecológico-Paisajística (NU-EP).  
- De ramblas hidráulicas y cauces (NU-H).  
- Arqueología (NU-A).  
Según el plan general, en el suelo no urbanizable de protección especial ecológico-paisajística. (NU-EP) el principal uso será el mantenimiento del medio natural. Se permite además:  
- La producción agropuecuaria tradicional (en aquellas actividades que no supongan menoscabo de la calidad del medio objeto de protección y no necesiten el desmonte de terrenos y la tala de arbolado).  
- La continuación de las explotaciones agrícolas existentes (pero no se permitirán roturaciones y tala de arbolado para nuevas explotaciones agrícolas).  
- El uso recreativo en todas sus clases, siempre que se desarrolle al aire libre.  
- Los usos ligados al mantenimiento de los servicios e infraestructuras.  
Son usos prohibidos los restantes, haciendo mención específica a las actividades extractivas, los desmontes y cualquier otra actividad que suponga un deterioro paisajístico o ecológico. No se permiten las labores de desbroce de la vegetación natural ni la tala de árboles.  
Además, se considera prioritaria la repoblación forestal, en aquellas áreas de suelo no urbanizable de protección ecológica y paisajística que se encuentren con pérdida o inexistencia parcial o total de arbolado, para lo que deberán seguirse las directrices del órgano autonómico con competencias en la materia.  
  
Descripción del plan especial  
El ámbito del plan especial abarca las cuatro cuadrículas mineras objeto de la solicitud de la concesión directa de explotación denominada La Lloma número 2749. Dentro de su ámbito y tal como se aprecia en la figura inferior, actualmente el planeamiento clasifica el suelo como de especial protección ecológico-paisajística (NU-EP) y suelo no urbanizable común (NU), ajustándose el límite de este último al ámbito de la explotación actual de sección A número 811-La Lloma y de un antiguo aprovechamiento en el monte de utilidad pública.  
El plan especial pretende la clasificación del suelo no urbanizable de especial protección ecológico-paisajística (NU-EP) a suelo no urbanizable rústico común compatible con minas (NU-I). La clasificación viene justificada por el interés de ampliar la cantera actual existente, denominada La Lloma.  
Descripción del proyecto de explotación:  
De acuerdo con la documentación aportada, en lo que se refiere al proyecto de explotación, se pretende ampliar el ámbito de la explotación actual a cielo abierto. El área actual de autorización de la sección A es 90.000 m². El área que se pretende explotar asciende a 502.143 m², dado que la ampliación de superficie asciende a 412.143 m².  
El perímetro de explotación se ajusta por los lindes norte y este a la cuadrícula minera, mientras que por el límite oeste el linde se fija en una línea eléctrica de alta tensión. Por el límite sur se encuentra la actual explotación.  
Se trata de una explotación de calizas pertenecientes al Tortoliense y al Serravaliense del Mioceno medio, que se emplearán como áridos para la fabricación de hormigones y morteros en las diversas plantas que la mercantil tiene.  
La actividad actual es una explotación minera de recursos de la sección A, pero se pretende con su ampliación la reclasificación a sección C.  
Las fases previstas de explotación se resumen en ocho actuaciones y se han diseñado para una vida útil inicial de 30 años. Las seis primeras consistirán en la formación de la primera plataforma, ubicada más al norte, a cota 803, y unas fases finales de explotación denominadas Fase 7 y Fase 8, que permiten obtener otras dos plazas de cantera, a cotas 784 y 758 respectivamente.  
Se plantea con una altura total de explotación de 90 m, dividido en seis bancos de diferentes alturas:  
1.º banco 15 m (cota 848 a 833).  
2.º banco 15 m (cota 833 a 818).  
3.º banco 15 m (cota 848 a 803).  
4.º banco 19 m (cota 803 a 784).  
5.º banco 13 m (cota 784 a 771).  
6.º banco 13 m (cota 771 a 758).  
Según la documentación obrante en el proyecto, todos los bancos estarán formados por un talud de banco de 15º de inclinación y la anchura de la berma mínima durante la fase de explotación será de 20 metros. No obstante, el talud que aparece en los planos, es muy superior a 15º y aunque no aparece su valor numérico puede estimarse en 75º. El arranque se realizará en función de la dureza del material:  
- Arranque mecánico: para las fases de desmonte de la cubierta vegetal existente. Su retirada será mediante pala retroexcavadora.  
- Arranque mediante perforación y voladura: para el arranque y desmonte de las calizas.  
Para la carga del material se emplean pala retroexcavadora sobre orugas y dumper.  
Existe una planta de trituración en la instalación actual. La alimentación a la planta de trituración se realiza mediante dumper.  
La restauración de la zona se ha previsto en 12 fases de restauración más una para la zona de instalaciones. El talud final de restauración se fija en 30º, la altura del talud en 30 m y la anchura de la berma de 6 m. Las bermas se diseñarán con una pendiente ligera del 1-2 % a favor de la ladera. El diseño de la restauración se realizará mediante la voladura de los taludes de explotación. Sin embargo, estas fases no se plantean de modo que se permita la explotación-restauración conjunta, si no que se procederá a la restauración tras los 30 años de la duración de la explotación.  
  
Cronología:  
Respecto de la actividad extractiva, al contrastar las diferentes ortofotos de las que se tiene disponibilidad se aprecia que ya en el año 1997 se inició la actividad minera con un aprovechamiento en monte de utilidad pública. Se recoge en los antecedentes del informe de la Sección Forestal de Alicante (se adjunta informe) este hecho:  
«- Años 1990: fue otorgada licencia de aprovechamientos de piedra, en una parcela que ahora resultaría incluida en los terrenos que se proponen de casi 4 ha. Expediente número Ap/6/1995, según proyecto de restauración y correspondientes avales [?].  
- Año 2005: vencimiento de la licencia de aprovechamientos, estando a día de hoy sin restaurar.»  
Entre los años 2002 y 2005 es cuando se comienza a explotar la cantera propiamente dicha, ya no aprovechamiento, con el perímetro del derecho minero que se muestra en la cartografía del catastro minero. Según consta en el catastro minero la autorización de la actual cantera es de fecha 12 de marzo de 1991. Respecto de la necesidad de evaluación de impacto ambiental de la misma, consta en la información obrante en los archivos de este servicio, un informe de fecha 16 de octubre de 1989 del jefe del Servicio de Calidad Ambiental en el que se indicaba que la cantera La Lloma del término municipal de Biar no se encuentra incursa en las especificaciones del anexo 2 del Real decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por no ser una explotación visible desde autopistas, autovías, carreteras nacionales y comarcales o núcleos urbanos (apartado 12 del anexo 2 del citado decreto).  
  
  
B. Objeto de este informe  
La evaluación ambiental estratégica en el ámbito de la Comunitat Valenciana queda regulada en la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, en adelante LOTUP.  
Según el artículo 51.2.c de la LOTUP, que cuando puedan derivarse de la ejecución de una plan efectos significativos sobre el medio ambiente y el territorio, su tramitación debe realizarse simultáneamente con la del proyecto y la evaluación ambiental se llevará a cabo conforme a la legislación de evaluación de impacto ambiental de proyectos, emitiendo un documento de alcance que abarcará la valoración ambiental de los aspectos propios del plan y los específicos del proyecto. La evaluación de impacto ambiental de proyectos queda regulada en la Ley 2/1989, de 3 de marzo de 1989, de impacto ambiental, de la Generalitat Valenciana, los reglamentos que la desarrollan (Decreto 162/1990 y Decreto 32/2006, que modifica el anterior) y la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental (en adelante LEA).  
La legislación ambiental tipifica en sus anexos los proyectos que deben ser sometidos a evaluación de impacto ambiental. Los proyectos que deben someterse a evaluación de impacto ambiental se tipifican en los anexos I (evaluación de impacto ambiental ordinaria) y II (evaluación de impacto ambiental simplificada) de la LEA y en los anexos I (evaluación de impacto ambiental ordinaria) y II (estimación de impacto ambiental) del Decreto 162/1990, modificado por Decreto 32/2006.  
El procedimiento de evaluación de impacto ambiental ordinaria y simplificada queda regulado en el título II capítulo II de la LEA.  
El grupo 3, apartado c.1, del anexo I del Decreto Autonómico incluye la «extracción de minerales no metálicos ni energéticos», en concreto, la extracción de «materiales de construcción (sustancias arcillosas, rocas y pizarras, áridos naturales y por machaqueo, yesos, rocas ornamentales)», por lo que el proyecto debe someterse a evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
  
C. Consideraciones ambientales  
C1. Posibles afecciones derivadas de las características del plan y del proyecto.  
Se considera que las principales afecciones ambientales derivadas del proyecto propuesto serán las siguientes:  
Consumo de recursos naturales.  
La extracción de calizas supone la explotación de recursos minerales, pero también el consumo de otros recursos como:  
- Especies vegetales y formaciones vegetales de interés, dándose la circunstancia de que las parcelas propuestas actualmente albergan hábitats protegidos.  
- Suelo, que actualmente es forestal.  
- Combustibles para el funcionamiento de la maquinaria y,  
- Agua, en su caso, como medida correctora para la reducción de las emisiones de partículas.  
Hidrología superficial y subterránea.  
La explotación de la cantera supone una afección al dominio público hidráulico, dado que cruza el barranco de los Frailes, y provocará una alteración física a la red hidrológica, contaminación de aguas superficiales y subterráneas y afecciones al nivel freático.  
Emisiones a la atmósfera: Partículas en suspensión. Ruidos.  
El desarrollo de la actividad, empleando voladuras y retroexcavadora, supondrá la producción de ruidos, vibraciones y la emisión tanto de gases de combustión como de partículas en suspensión.  
La afección derivada de la producción de ruidos o de partículas en suspensión en la actividad, será de mayor o menor importancia en función del régimen de vientos de la zona, que propagarán estas emisiones hacia áreas más o menos sensibles (deposición de partículas sobre la vegetación y los hábitats).  
Por otra parte, deben considerarse las afecciones derivadas del transporte del material extraído. En este sentido, es importante conocer las características de los camiones que componen la flota de la actividad y los itinerarios de transporte hasta las diferentes plantas que tiene la mercantil, para detectar eventuales impactos derivados del incremento de tráfico pesado sobre núcleos urbanos o áreas de especial sensibilidad ambiental.  
Producción vertidos: Infiltración al suelo.  
La actividad propuesta no genera vertidos. No obstante, la maquinaria empleada en la actividad puede presentar fugas de fluidos (combustibles o lubricantes) que se infiltren al terreno.  
Producción de residuos sólidos.  
En el documento de inicio aportado por el promotor se estima la generación de estériles en un 1 % de la producción total. Dichos materiales se emplearán en la propia restauración de la cantera.  
Por otra parte, en el desarrollo de la actividad se producirán, inevitablemente, residuos propios de la actividad humana de los operarios, asimilables a residuos sólidos urbanos.  
Asimismo, en el caso de que se lleve a cabo el mantenimiento de la maquinaria en la propia explotación, se generarán residuos derivados de estas operaciones. En todo caso, es preferible la realización del mantenimiento de la maquinaria en instalaciones externas adecuadas a tal fin. En caso contrario, debe habilitarse en la explotación una zona adecuada para el desarrollo de estas labores, y gestionarse los residuos consiguientes de acuerdo con su naturaleza.  
Afección al paisaje.  
Se trata de una actividad con un impacto visual potencial notable, al menos en la fase de funcionamiento, por la desaparición de la vegetación en superficie y, sobre todo, la modificación del relieve ocasionada por la excavación y el apilamiento de materiales en la plaza de cantera. Para reducir la magnitud del impacto, se deben simultanear las fases de explotación y restauración. Tras la restauración de la cantera el impacto visual debería desaparecer.  
Impacto sobre la población y sobre la economía.  
Al margen del efecto positivo del proyecto sobre la socioeconomía del entorno, derivado de la creación de puestos de trabajo que supone, debe considerarse la aceptación social de una actuación de este tipo, a causa de las afecciones indicadas en los apartados precedentes.  
C2. Posibles afecciones derivadas del emplazamiento del plan y del proyecto.  
Aproximadamente un 80 % de la superficie ocupada por el plan especial está catalogada como Red Natura 2000, al tratarse del LIC y ZEPA Maigmó i Serres de la Foia de Castalla.  
Aparecen en la zona las siguientes especies protegidas:  
- Alondra totovía (Lullula arborea). Directiva aves. Anexo I.  
- Chova piquirroja (Phyrrhocorax phyrrhocax). Directiva aves. Anexo I.  
- Curruca rabilarga (Sylvia undata). Directiva aves. Anexo I.  
En cuanto a los hábitats de interés comunitario, se observa la presencia de los siguientes:  
- 6220\* Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea.  
- 5210 Matorrales arborescentes de Juniperus spp.  
- 8210 Pendientes rocosas calcícolas con vegetación casmofítica.  
- 9340 Encinares de Quercus ilex y Quercus rotundifolia.  
- 9560\* Bosques endémicos de Juniperus spp.  
Gran parte de la superficie ocupada por el plan especial es suelo forestal según el inventario forestal de la Comunitat Valenciana y según la cartografía del PATFOR, todo está calificado como estratégico. Unas 68 ha son de titularidad pública, de la Generalitat, denominados Conjunto de Montes de Biar.  
El plan especial cruza el barranco de los Frailes.  
El plan especial se sitúa sobre el paisaje de relevancia regional PRR 21, Foies d'Alcoi y Castalla y Vall de Bocairent.  
  
D. Inicio del proceso y consultas previas  
Según el artículo 51.1 de la LOTUP y el artículo 34.3 de la LEA, para la elaboración del documento de alcance del estudio de impacto ambiental, el órgano ambiental consultará a las administraciones públicas afectadas y a las personas interesadas.  
El órgano ambiental ha consultado a las siguientes administraciones públicas afectadas y personas interesadas:  
De la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural:  
- Subdirección General de Medio Natural.  
- Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante.  
De la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio, a la Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje.  
Ayuntamiento de Biar.  
Confederación Hidrográfica del Júcar.  
En la información aportada por el órgano sustantivo consta un informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar, emitido en fecha 19 de junio de 2009, en el que se informa favorablemente la explotación de áridos La Lloma. Comprobado el ámbito al que hace referencia dicho informe se observa que es sustancialmente diferente al que se remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, puesto que en la documentación obrante en el expediente de evaluación ambiental el perímetro de explotación cruza el barranco de los Frailes. Debido a esta modificación sustancial se procede a consultar al organismo de cuenca nuevamente, advirtiendo de las modificaciones introducidas.  
No se realiza consulta al Servicio de Patrimonio Cultural de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, dado que obra en la documentación remitida por el órgano sustantivo el informe vinculante según la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, de patrimonio cultural valenciano, emitido en fecha 11 de enero de 2013.  
A continuación se resumen los principales informes obtenidos como respuesta a las consultas realizadas. Se adjunta copia del informe completo.  
Dirección General de Cultura (realizado el 11.01.2013.)  
«[?] Emitidos los correspondientes informes técnicos, de acuerdo con lo establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del patrimonio cultural valenciano, y en ejercicio de las atribuciones que esta dirección general tiene encomendadas, por la presente se sustancia favorablemente el informe vinculante legalmente previsto en los siguientes términos:  
El proyecto [?] de ampliación de la explotación minera de la cantera La Lloma, parcelas 96, 97, 98, 102, 103, 121 y 122 del polígono 5 analizado, no tiene afección al patrimonio cultural en ninguna de sus manifestaciones:  
Asimismo, se recuerda que:  
- Cualquier hallazgo de índole arqueológica o paleontológica deberá ser comunicado inmediatamente a la administración competente y que todas aquellas remociones de tierras que puedan afectar a posibles áreas con restos arqueológicos o paleontológicos deben contar con la debida autorización de esta dirección general.  
- El presente informe se contrae a la memoria de impacto patrimonial presentada, con la expresa advertencia de que si como consecuencia de la incidencia de otras legislaciones sectoriales y protectoras, se produjeran variaciones con respecto a la propuesta ahora informada, deberá someterse la misma de nuevo al informe.  
- en orden a garantizar el cumplimiento de las medidas preventivas o correctoras estrictamente patrimoniales establecidas en el presente informe deberá remitirse a esta dirección general copia de la Declaración de Impacto de la actuación de la actuación tan pronto como esta se pronuncie.»  
  
Servicio de Ordenación del Territorio (recibido el 09.06.2016).  
«El Plan especial pedrera La Lloma, en Biar (Alicante) no se encuentra afectado por riesgo de inundación, de conformidad con las determinaciones normativas del Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana.»  
  
Confederación Hidrográfica del Júcar (recibido 06.09.2016).  
«1. Afección a dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y policía.  
Según la documentación aportada se comprueba que el perímetro de la ampliación propuesto supone la ocupación del barranco de los Frailes. A este respecto se informa que:  
- Todo suelo perteneciente al dominio público hidráulico es inalienable, imprescriptible e inembargable [?] y por lo tanto no puede ser ocupado por la actuación.  
- [?] el dominio público hidráulico se preservará de su transformación urbanística mediante su clasificación como suelo rural (no urbanizable).  
- Además, los terrenos que lindan con los cauces están sujetos, en toda su extensión longitudinal, a una zona de servidumbre de cinco metros de anchura para uso público y a una zona de policía de 100 metros de anchura en la que se condicionará el uso del suelo y las actividades que se desarrollen.  
- la zona de servidumbre se debe mantener expedita para uso público.  
- [?] extracción de áridos [?] que se pretenda realizar en zona de policía de cauces público, deberá contar con la previa autorización de este Organismo [?].  
Con respecto a las aguas residuales que se puedan generar se recuerda que queda prohibido, con carácter general, el vertido directo o indirecto de aguas y de productor residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico, salvo que se cuente con la previa autorización administrativa [?].  
2. Incidencia en el régimen de corrientes.  
A efectos de garantizar la no incidencia en el régimen de corrientes por las aguas que discurran por el ámbito de la actuación, se deberán adoptar las medidas necesarias para garantizar la correcta recogida de las aguas de escorrentía y se dispondrán de los dispositivos necesarios, como balsas de decantación, para impedir la salida de aguas pluviales contaminadas. Asimismo se limitarán las pendientes de los taludes y la altura entre bermas, favoreciendo de esta forma la infiltración del agua reduciendo su velocidad para disminuir la pérdida de suelo.  
[?] Las obras que se realicen en la zona de la actuación no podrán alterar el curso natural de las aguas en perjuicio del interés público ni de terceros, además, según lo establecido en el artículo 47 de la misma ley, tampoco podrán agravar ni impedir la servidumbre de los predios inferiores ni superiores.  
3. Disponibilidad de recursos hídricos.  
Según los antecedentes obrantes en este organismo, Hormigones el Vinalopó, SA, es titular de una concesión de aguas subterráneas, por un volumen de 7.000 m³/año, para el uso industrial de la cantera, según resolución del expediente 2010CP0215, con la cual sería posible atender la demanda de la actuación.  
Por todo lo expuesto, [?] esta Confederación Hidrográfica informa desfavorablemente el plan especial pedrera La Lloma y la evaluación ambiental del proyecto de ampliación de la explotación minera La Lloma de Biar (Alicante), por no respetar el dominio público hidráulico (barranco de los Frailes).»  
  
Ayuntamiento de Biar (recibido 03.08.2016).  
«[...] Ante todo, debe ya adelantarse, la oposición de este ayuntamiento tanto al plan especial tramitado a instancias de la mercantil Hormigones del Vinalopó, SA, como al proyecto de ampliación de la explotación minera correspondiente a la autorización de la cantera de caliza número 811 La Lloma.  
[?] El planeamiento urbanístico, en cuanto incida sobre las actividades mineras, ha de ponderar, integrar y armonizar esos dos principios: el del interés público presente en la explotación de los yacimientos mineros, sin la que no es posible el desarrollo económico; y el de la preservación del medio ambiente.  
[?] Respecto al interés público presente en la explotación minera [?] no nos encontramos ante la extracción de una materia prima mineral prioritaria [?] sino de «áridos de autoconsumo para la fabricación de hormigones y morteros. [?].  
Respecto a la preservación del medio ambiente [?] buena parte de los terrenos [?] no solo se encuentran calificados por el planeamiento municipal de Biar, como suelo no urbanizable de protección especial ecológico paisajística, sino que también forman parte de la Red Natura 2000. [?].  
Resulta pues, palmario ?en el presente caso?, que el interés ambiental debe primar sobre el interés minero, y en consecuencia, se considera que la modificación del plan general que propone el Plan especial cantera La Lloma, sita en el término municipal de Biar, y que tiene por objeto la delimitación del suelo no urbanizable del Plan general de Biar con el fin de compatibilizar el uso de la actividad extractiva con los propios del régimen aplicable al suelo no urbanizable de protección especial ecológico paisajística (UN-EP) [?] no resulta viable ambientalmente.  
Asimismo, entendemos que debe de considerarse como no aceptable, desde el punto de vista ambiental, el proyecto de ampliación de la explotación minera de calizas denominada La Lloma y su reclasificación como recursos de la sección C en el término municipal de Biar [?].  
Respecto a la absoluta carencia de interés público, general o municipal del plan especial objeto de las presentes actuaciones. [?] El plan especial proyectado no justifica [?] el interés público, debiéndose indicar que la mercantil promotora del plan [?] ni siquiera ha ofrecido o propuesto la realización de actuaciones medioambientales que supongan una mejora de bienes o elementos de interés natural o paisajístico de la población de Biar. [?] No existe propuesta alguna de ejecutar o costear económicamente actuaciones de regeneración ambiental y mejoras de espacios naturales en el término municipal [...].»  
  
Se adjunta el informe de los servicios técnicos municipales.  
«[...] El PGOU de Biar aprobado definitivamente el 5 de febrero de 2002, establecía en la Directriz 2.ª de sus DEUT [?] En la categoría de protección común se incluyen los suelos que, según el estudio del medio físico realizado, tienen menor calidad ambiental; incluyéndose los suelos de mayor calidad ambiental y forestal, así como los arqueológicos y cauces públicos, como de protección especial. La especial protección viene dada, por tanto, por la voluntad del planeamiento de preservar de la urbanización y de la implantación de cualquier tipo de actividad o instalación que no sean las previstas por las Normas Urbanísticas expresa y excepcionalmente, por ser necesarias para su mejor conservación y para el disfrute público compatible con los específicos valores de los suelos con mayor valor ecológico del municipio.  
[?] Que desde un punto de vista objetivo, el ámbito propuesto constituye una zona del territorio que debe ser protegido de forma especial tal y como se deriva no solo del plan general sino también de la inclusión del ámbito afectado dentro del PATFOR de la Comunitat Valenciana y de los Espacios de la Red Natura 2000 [?]. Por lo que se trata de un suelo enclavado en una zona frágil de alto valor ecológico y paisajístico.  
[?] Que el ámbito del plan especial no es coincidente con el de la ampliación de la explotación y el criterio empleado para su delimitación ha sido únicamente la superposición de una cuadrícula minera en un área del territorio que no tiene presente los accidentes geográficos, cimas, caminos públicos, líneas eléctricas, aéreas, etc.  
[?] Existen construcciones rurales dentro del ámbito del plan especial y cercanas a la explotación. Y la existencia de Refugios canteros (Casa Gerres I, II y III) en la parcela 131 del polígono 5 incluidos en el Catálogo de bienes y espacios protegidos.  
[?] Que desde el punto de vista de la actividad, cabe reseñar que en toda la comarca y municipios colindantes a Biar existen numerosas canteras, sin que se justifique desde una perspectiva de singularidad, la actividad que se beneficiaría de la aprobación del plan especial.  
[...] El estudio de Integración Paisajística deberá adecuarse a lo establecido en el ANEXO II de la Ley 5/2014 y entre otra documentación, se deberán aportar a los efectos de valorar e identificar claramente los efectos que tendría la actuación en el Paisaje, un análisis visual mediante técnicas de modelización y simulación visual, que permiten comprobar los resultados propuestos, antes, durante y concluida la actuación. Las técnicas empleadas tendrán como resultado imágenes fácilmente interpretables por la ciudadanía.»  
  
Dirección Territorial de Medio Ambiente (recibido el 27.10.2016.)  
«[?] Sobre el expediente de permuta de 2000, deberán ser tomados con cautela ya que, pareciera desprenderse, que la Administración estuviera en vías de autorizar una permuta o que la misma fuere un hecho, resultando que:  
a) El expediente de 2000, estaría concluso por desistimiento de los solicitantes, decisión personalísima de los mismos con efectos instantáneos, fechado en 30 de octubre de 2012 y 5 de abril de 2013.  
b) En cuanto al iniciado el 2013, fue informado desfavorablemente por el director territorial de Alicante, salida 25 de septiembre de 2013.  
[?] Que la cuadrícula minera o plan especial abarcaría hasta 120 ha, siendo el total de los terrenos forestales afectados hasta unas 103 ha, de los cuales 68 ha pertenecerían al monte Montes de Biar y unas 51 ha, supuestamente iniciales, formarían parte de la explotación minera, siendo 42 ha. propiedad del citado monte, estando la totalidad citada, 103 ha, afectos a la calificación de suelo forestal estratégico según recoge el Decreto 58/2013, de 3 de mayo, por el cual se aprueba el Plan de acción territorial forestal, por poseer determinadas características, en relación a su situación prioritaria, de importancia decisiva para albergar y contribuir al desarrollo de valores naturales, paisajísticos o culturales, cuya restauración, conservación o mantenimiento conviene al interés general, otorgándoles la consideración de infraestructura verde.  
Que la explotación minera con afección a 42 ha de terrenos pertenecientes al monte propiedad de la Generalitat Valenciana, denominada Montes de Biar, declarado de utilidad pública, por Orden ministerial de 1969, inscrito en el Registro de la Propiedad y formalmente deslindado, mediante Orden ministerial de 3 de diciembre de 1971, habría sido, objeto de su inclusión en el CUP, por concurrir sobre él, características o valores, de interés que recogía el artículo 25 del Reglamento de montes, y que con posterioridad la Ley de montes lo ha declarado de dominio público, elevando aquellos niveles de protección, a los que inicialmente les había conferido la declaración de utilidad pública, igualmente, esta misma norma ha venido a ampliar aquellos motivos o valores que deberían poseer los montes incluidos en el CUP, los que contribuyen a la conservación de la diversidad biológica y, los que constituyan o formen parte de espacios naturales protegidos o espacios de la red europea Natura 2000, cuestiones que obviamente esta zona posee, habida cuenta su inclusión como LIC y ZEPA, de acuerdo con la Directiva 92/43/CEE, la cual fija como objetivo, el contribuir a garantizar la biodiversidad mediante la conservación de los hábitats naturales de la fauna y de la flora silvestre en el territorio europeo.  
De tal manera, que de autorizarse lo solicitado, resultaría contrario a los valores que fueron soportes para su inclusión en el CUP, y lo que recoge la vigente Ley de montes, chocando igualmente con el 79 del Reglamento forestal de la CV.  
Que asimismo de la lectura de los artículos 39 y 40, cabría desprenderse, que resultaría vinculante el informe que evacue la Administración forestal ante cualquier delimitación del uso forestal que pudiera ser afectado por planeamiento urbanístico cuando, como es el caso, afecte a la calificación de terrenos forestales. Siempre que el cambio propuesto no sea por razones de interés general, tendrá carácter excepcional y sujeto a este informe del órgano forestal y, en su caso por el titular del monte.  
Que es un hecho que de los datos aportados, el objetivo es el plan especial, y la subsiguiente explotación de los terrenos que se pretenden calificar, para la extracción de árido, material que de acuerdo con la hoja de Castalla [?] resultaría más que significativa la localización de este mineral, en zonas próximas y que, asimismo, tal y como recoge la legislación forestal, este hecho sería incompatible para acceder a la concesión o autorización de los terrenos suficientes de monte público, mediante la ocupación de terrenos prevista en los artículos 15 y siguientes del Reglamento forestal CV.  
Que en cuanto alusiones realizadas en relación a la tramitación del PGOU, ciertamente no corresponderían, o no son de la competencia de este servicio, aunque no pasa desapercibido el hecho de que llegue a indicar que de acuerdo con la norma citada, Ley 12/2007, de 2 de julio, este estaría derogado.  
Que la actividad presentada produciría en la poligonal del monte, una ruptura de la misma, generando parcelas aisladas, sueltas e inconexas, lo que provoca una mala gestión, con límites complejos y por ende una pésima defensa del monte.  
Que es un hecho constatable la afección a terrenos protegidos incluidos como LIC y ZEPA, solapándose estas dos figuras de protección y que se está íntegramente de acuerdo con el informe que fue evacuado por el técnico de Protección de Especies de este ST, el cual se considera como incluido a este [?].  
Que obviamente si se acometiera una actuación como la presentada se podrían generar perjuicios de consecuencias inciertas, sin que resultara aducible el acometer una actividad sobre el monte por el simple hecho de existir sobre él, una cantera inactiva, resulta hace más de 10 años, que se encontraría pendiente de restaurar según proyecto AP/6/1995, cuyo autor es la mercanitl solicitante. El resto de la superficie está ocupada por una zona de pinar en fase evolutiva, salpicado por encinas, con gran variedad de matorrales y hábitats determinados que recogen sus respectivos anexos [?].  
Propuesta  
Que a la vista de lo anterior, y teniendo en cuenta, que:  
a) Se trata de terrenos afectos a naturaleza forestal estratégica, lo cual vulnerarían los puntos recogido en los artículos 22 y 23 del Decreto 58/2013 PATFOR.  
b) Que resultaría incompatible con los valores que declararon a este monte de utilidad pública, OM de 16 de mayo de 1969; 79 del Reglamento forestal CV, 3 y 13 de la Ley de montes, y 14 y siguientes del Decreto 82/2005, produciendo la pérdida de los mismos.  
c) Que se constata la existencia del material pretendido fuera del monte público, y por tanto sin encaje en los artículos 15 y siguientes del Reglamento forestal CV.  
d) Que sería contrario a las figuras de protección citadas LIC y ZEPA.  
e) Que se produciría la eliminación de la flora existente y el desplazamiento de su fauna, informe del técnico de Protección de Especies.  
f) Que generaría un impacto sobre el suelo como recurso natural no renovable,  
g) Que, igualmente, supondría una merma de servicio para la comunidad indígena y sus visitantes.  
h) Que produciría una ruptura en los linderos del monte público, creación de isla, de consecuencias inciertas.  
Entendemos que debemos informar desfavorablemente al Plan Especial y el subsiguiente proyecto de explotación.»  
  
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje (recibido el 22.11.2016.).  
«[?] La ampliación prevista se sitúa sobre el paisaje de relevancia regional PRR 21, Foies d'Alcoi y Castalla y Vall de Bocairent, de conformidad con la Directriz 53 del Decreto 1/2011, de 13 de enero, del Consell, por el que se aprueba la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana. [?] El ámbito de actuación se inscribe en la Infraestructura Verde de la Comunitat Valenciana definida a escala territorial.  
Analizada la documentación obrante en este Servicio, se realizan las siguientes consideraciones:  
a) Se considera que el contenido del estudio de integración paisajística no es suficiente para valorar la incidencia de la actuación en el paisaje [?] careciendo, además, de medidas de integración en el paisaje y programa de implementación de las mismas [?].  
b) La explotación existente y su propuesta ampliación en descenso tienen una clara incidencia en el paisaje, si bien el impacto visual generado queda limitado por las elevaciones topográficas que rodean el ámbito. Respecto de la ampliación propuesta hacia el norte y cotas más elevadas de la Lloma de la Palla, cabe prever que esta tendrá una incidencia significativa en el paisaje, siendo que los ámbitos de recalificación y de explotación, y por tanto de restauración, alteran de manera significativa los patrones del paisaje, y que se incrementa también de manera significativa el impacto visual generado por la explotación.  
Por ello, si bien cabe considerar aceptable [?] la ampliación propuesta en descenso [...]se considera necesario redefinir el perímetro del ámbito a recalificar y el de explotación, a partir de los siguientes criterios:  
I. Los perímetros finales deben responder a criterios paisajísticos y naturales, adecuándolos en mayor medida a la forma definida por las curvas de nivel, manteniendo así el patrón topográfico y forestal existente en toda esa vertiente, y así cumplir con lo establecido en los artículos 20 y 21 del RPJECV en cuanto a visualización y acceso al paisaje.  
II. Se considera necesario rebajar la cota final de explotación prevista, dado que según los planos aportados se supera la cresta de cota aproximada 845, truncado el conjunto de elevaciones existentes a ambos lados de la CV-80 y abriendo, a priori, nuevos frentes visuales, lo que incrementaría de manera muy significativa el impacto paisajístico y visual.  
c) En cuanto al contenido del Estudio de Integración Paisajística [?]:  
I. Se deberá realizar la delimitación de unidades de paisaje [?], su representación gráfica y la valoración de dichas unidades en el ámbito de estudio [?] El estudio debe contemplar la identificación y caracterización de los recursos paisajísticos [?] Todo ello, con el fin de valorar la afección de la actuación sobre los mismos y su integración paisajística [?].  
II. [?] Deberá completarse el análisis visual realizado, considerando otros puntos de observación, más cercanos al ámbito de actuación, desde los que pueda ser visible la misma (camino de acceso a la explotación, puntos más elevados del territorio, CV-80 y otras carreteras secundarias, etc.) [?] Se deberán incluir fotomontajes desde todos los puntos de observación, que muestren tres escenarios: la situación antes de la actuación, tras la actuación y tras la implantación de las medidas de integración paisajística.  
III. Se establecerán las medidas necesarias para mitigar los impactos negativos generados y para mejorar la integración paisajística de la actuación y la calidad visual del entorno [?].  
IV. Se deberá aportar los resultados del plan de participación pública, y justificar la incorporación de los mismos en la valoración realizada en el estudio.  
Por todo ello, considerando incompatible con la infraestructura verde y el paisaje la recalificación y explotación del ámbito propuesto, se emite informe desfavorable a la integración paisajística y visual de las actuaciones, siendo necesario el estudio de una alternativa que atienda a las consideraciones efectuadas en este informe. [?].»  
  
Servicio de Vida Silvestre (recibido el 09.12.2016.)  
«[...] En fecha 28 de agosto de 2013, el técnico de Protección de Especies de la Dirección Territorial [?] de Alicante informó a petición de la Sección de Minas, sobre el Plan de restauración integral y permuta solicitado por Hormigones del Vinalopó, SA. Dicho informe concluyó que la actuación era incompatible con la conservación de la flora y la fauna por la que se motivó la declaración de la Red Natura 2000 en la zona.  
[?] Lugar de Importancia Comunitaria (LIC) y Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA) «Maigmó i Serres de la Foia de Castalla [?].  
Consultado el Banco de Datos de Biodiversidad de la Comunitat Valenciana (BDBCV) y realizado el informe de la cuadrícula UTM1x1, aparecen en la zona objeto del presente informe las siguientes especies protegidas:  
- Alondra totovía (Lullula arborea). Directiva aves. Anexo I.  
- Chova piquirroja (Phyrrhocorax phyrrhocax). Directiva aves. Anexo I.  
- Curruca rabilarga (Sylvia undata). Directiva aves. Anexo I.  
En cuanto a los hábitats de interés comunitario, se observa la presencia de los siguientes:  
- 6220\* Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea.  
- 5210 Matorrales arborescentes de Juniperus spp.  
- 8210 Pendientes rocosas calcícolas con vegetación casmofítica.  
- 9340 Encinares de Quercus ilex y Quercus rotundifolia.  
- 9560\* Bosques endémicos de Juniperus spp.  
Consultada la cartografía interna, la actuación no se localiza en el ámbito de microrreservas de flora ni reservas de fauna.  
[?] Justificación de que el proyecto puede tener efectos apreciables sobre la integridad del lugar. Criterios técnicos e indicadores utilizados en la valoración.  
Tal como se ha comentado, el proyecto se localiza dentro de un área de interés para la conservación de la naturaleza, incluida en la Red Natura 2000. En la documentación recibida, no se analiza suficientemente la posible afección mencionada a la Red Natura 2000 ni a los hábitats ni especies que motivaron su declaración.  
La actuación propuesta supondrá la eliminación física de los hábitats que se encuentran en la zona, por ello se considera necesario un inventario a una escala más precisa de los mismos para poder evaluar la afección sobre los mismos. El borrador de la norma de gestión de este espacio Red Natura considera la zona de la actuación como zona A, por contener hábitats prioritarios y por ello en esta zona una vez aprobada esta norma de gestión serían incompatibles, y por tanto no sería necesario llevar a cabo evaluación de repercusiones sobre la Red Natura 2000, todas aquellas actuaciones, cambios de uso y/o planes, programas o proyectos que requieran para su ejecución la eliminación física de cualquiera de los hábitats prioritarios o de cualquiera de las especies características (señaladas como tales en el formulario de declaración para la incorporación de ese espacio en la Red Natura 2000), que forman parte de los mismos.  
Tras revisar la documentación aportada por el promotor del proyecto, esta Dirección General del Medio Natural y de Evaluación Ambiental considera que la realización del proyecto podría causar afecciones negativas al espacio natural protegido y a las especies y hábitats asociados al mismo.  
Por todo ello, y de acuerdo con lo establecido en el Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell [?] esta Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental resuelve [?] que el proyecto analizado puede tener efectos apreciables sobre la Red Natura 2000, por lo que [?] debe ser sometido a una evaluación detallada de repercusiones sobre dicha red. [?] Para la tramitación de la cual deberá aportarse ante el servicio competente un estudio de afecciones cuyo contenido y alcance se especifica en el documento anexo a la presente resolución [?]».  
Dado que los informes de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante y del Servicio de Vida Silvestre hacen mención del informe realizado por el técnico de Protección de Especies de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante, se transcribe del mismo modo los aspectos más importantes del mismo:  
«[...] En la zona están presentes las siguientes especies del anexo I de la Directiva 79/40 CEE, señaladas como relevantes en la declaración de la ZEPA: águila culebrera, real, calzada, halcón peregrino, búho real y collalba negra. También se tiene constancia de que la zona es utilizada como zona de caza por el águila perdicera (Hieraaetus fasciatus), especie catalogada como vulnerable en el Decreto 32/2004, que establece el Catálogo valenciano de especies de fauna amenazadas, y cuyo hábitat está estrictamente protegido en el mismo decreto.  
Respecto a la vegetación, cabe mencionar el excelente estado de conservación de la misma, estando presentes los siguientes hábitats prioritarios declarados por la Directiva 79/40 CEE y destacados en la declaración de la LIC:  
- Prados calcáreos cársticos o basófilos de Alysso-Sedio albi, Sedetum micrantho-sediformis (Código Natura 2000: \*6110 hábitat prioritario).  
- Zonas subestépicas de gramíneas y anuales, Teucrio-Brachypodietum retusi (Código Natura 2000: \*6220: hábitat prioritario).  
La importancia de conservación de estos hábitats es reconocida en las normas de gestión de las ZEC (Red Natura 2000) Sierras del Centro de Alicante, expuestas al público recientemente. En ellas estos terrenos se incluyen en la zona A, en donde se consideran no compatibles los proyectos que requieren para su ejecución la eliminación física de los hábitats prioritarios.  
Por tanto, se considera la actuación incompatible con la conservación de la flora y la fauna para cuya conservación del hábitat protegido del águila perdicera.»  
  
E. Determinación de la valoración ambiental de los aspectos del Plan especial de la explotación La Lloma en el término municipal de Biar y el proyecto de ampliación de la explotación La Lloma y su reclasificación a sección C  
El objeto de esta evaluación ambiental es determinar si existen valores ambientales que exijan la calificación de los terrenos como no urbanizable protegido o si esos valores ambientales permiten la viabilidad ambiental de la ampliación del uso minero. En caso de concluirse que es posible la ampliación del uso minero, en segundo término, se valorarán los efectos ambientales que dicho uso tenga así como las medidas correctoras y protectoras de la fase de funcionamiento y abandono de la actividad extractiva.  
En la evaluación ambiental (año 2000) del Plan general de ordenación urbana de Biar se consideró necesaria la calificación de esos terrenos como suelo no urbanizable protegido de especial protección.  
Consultadas las administraciones públicas afectadas se constata que dichos terrenos conservan los valores ambientales que motivaron tal clasificación, por lo que es necesario su mantenimiento como suelo no urbanizable protegido. En concreto, de las 120 ha que ocupa el plan especial, unas 103 ha están calificadas como suelo forestal estratégico según el PATFOR «por poseer determinadas características, en relación a su situación prioritaria, de importancia decisiva para albergar y contribuir al desarrollo de valores naturales, paisajísticos o culturales, cuya restauración, conservación o mantenimiento conviene al interés general, otorgándoles la consideración de infraestructura verde». De estas, unas 42 ha pertenecen al monte de utilidad pública Montes de Biar, lo que identifica unos valores ambientales relevantes, según la legislación vigente en materia forestal. El ámbito se incluye dentro de la infraestructura verde. Se trata de un área de interés para la conservación de la naturaleza, incluida en la Red Natura 2000, en el que aparecen las siguientes especies alondra totovía (Lullula arborea), chova piquirroja (Phyrrhocorax phyrrhocax) y curruca rabilarga (Sylvia undata) y los siguientes hábitats de interés comunitario:  
- 6220\* Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea.  
- 5210 Matorrales arborescentes de Juniperus spp.  
- 8210 Pendientes rocosas calcícolas con vegetación casmofítica.  
- 9340 Encinares de Quercus ilex y Quercus rotundifolia.  
- 9560\* Bosques endémicos de Juniperus spp.  
En la actualidad se está elaborando la versión preliminar de la norma de gestión que considera que la eliminación de los hábitats prioritarios no sería compatible en la zona.  
De la existencia de todos los valores ambientales arriba mencionados se deduce la inviabilidad ambiental del Plan especial de la explotación La Lloma y de la ampliación de la explotación La Lloma y su reclasificación a sección C.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para adoptar acuerdos sobre la necesidad de someter un plan o programa a evaluación ambiental estratégica en los términos previstos en el artículo 3 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe desfavorable en el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan especial de la explotación La Lloma de Biar, ampliación de la explotación La Lloma y su reclasificación a sección C, por ser inviable ambientalmente.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 5 de julio de 2017.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 1 de septiembre de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML