Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9543, del 28-02-2023 (2023/1899)

RESOLUCIÓ de 3 de gener de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'instal·lació d'una central fotovoltaica de 42,35 MWp FV Requena, en el terme municipal de Requena. Expedient: (2938115) 222/2022/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9543

Data del DOGV
:   28-02-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/1899

CVE


Data del document
:   03-01-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 3 de gener de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'instal·lació d'una central fotovoltaica de 42,35 MWp FV Requena, en el terme municipal de Requena. Expedient: (2938115) 222/2022/AIA. [2023/1899]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2938115) 222/2022/AIA.  
Títol: instal·lació de central fotovoltaica de 42,35 MWp FV Requena.  
Promotor: Sistemas Fotovoltaico de Levante, SAU.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València.  
Ref. òrgan substantiu: ATALFE/2020/96.  
Localització: terme municipal de Requena.  
  
Antecedents i descripció del projecte  
L'empresa Sistemas Fotovoltaico de Levante, SAU, promou un projecte de construcció i operació d'una planta solar fotovoltaica de 49,99 MWp en el terme municipal de Requena.  
La planta fotovoltaica es localitza al sud del terme municipal, pròxima a la pedania de Campo Arcís, que ocupa les parcel·les 442, 484, 630, 631, 632, 633, 634, 714, 715, 718 i 719 del polígon 68; i les parcel·les 14, 18, 16, 119, 120, 134, 135 i 136 del polígon 69. La infraestructura d'evacuació discorre per les parcel·les 19, 119, 120, 9001, 9002, 9003 i 9004 del polígon 69 i les parcel·les 278, 9006, 9007, 9008 i 9009 del polígon 70 del terme municipal.  
Els panells es connectaran en sèrie i s'agruparan en inversors d'strings per al posterior augment de tensió en els centres de transformació des de 0,66 kV fins a 30 kV. Els mòduls solars seran de tipus Si-mono (silici monocristal·lí) i s'instal·laran en seguidors solars integrats en estructures metàl·liques fixades al terreny mitjançant el sistema de perfils clavats amb una separació d'uns 6 metres entre files de panells. Els seguidors solars orientaran els mòduls per a minimitzar l'angle d'incidència entre els raigs solars i la superfície dels mòduls durant el dia, i augmentaran així el rendiment en comparació amb els sistemes estàtics.  
La superfície total de les parcel·les vinculades és de 145,93 ha i l'àrea de la superfície ocupada associada al perímetre envolupant de tots els equips i infraestructures és de 90,02 ha. Calculant la relació entre la producció de la planta (en MWp) i la superfície ocupada per la instal·lació (en ha), s'obté un coeficient de 0,5 MW/ha ocupada.  
La infraestructura d'evacuació serà una línia subterrània d'alta tensió de 30 kV. L'evacuació de l'energia produïda es realitzarà de manera conjunta amb altres dos projectes que es troben en tramitació en parcel·les circumdants (PFV Requena 1 i PFV Requena 5). Els nous centres de transformació 30 kV de la planta es connectaran mitjançant 4 km de canalització subterrània fins a la subestació elèctrica Requena Col·lectora Nord 132/30 kV prevista en la planta fotovoltaica pròxima denominada PFV Requena 1 (ATALFE/2020/86), des de la qual s'elevarà la tensió fins a 132 kV per a evacuar l'energia mitjançant una línia elèctrica aèria fins a la subestació elèctrica Promotores Requena Renovables i connectar amb la subestació Requena (400 kV) propietat de Red Electríca de España. Així mateix, aquestes tres plantes compartiran aquesta línia aèria d'evacuació amb altres quatre plantes: PFV Requena 2, PFV Requena 3, PFV Requena 4 i PFV Requena 6, que es connecten a la subestació elèctrica Requena Col·lectora Sud prevista en la PFV Requena 2 (ATALFE/2020/89). Les plantes PFV Requena 4 i PFV Requena 6 van obtindre un informe de determinació d'afeccions ambiental favorable per la Resolució del 16.12.2022 del director general de qualitat ambiental.  
La planta comptarà amb huit accessos locals als quals s'accedirà des dels camins rurals existents que parteixen des d'aquesta carretera N-330 en direcció oest.  
Per a l'execució del projecte es preveu un condicionament previ del terreny mitjançant l'aclarida i el desbrossament de totes les àrees on se situen els panells i el desmunt de la zona d'instal·lacions i transformadors, obertura de rases per al cablejat, creació de vials per a l'accés als diferents punts de la planta amb un ample mínim de 4 metres, així com el desenvolupament d'una xarxa de drenatge dels camins i perimetral a la instal·lació amb la finalitat de canalitzar l'aigua i minimitzar-ne l'impacte. Així mateix, s'instal·larà una tanca perimetral, una caseta de comunicació i monitoratge i centres de transformació de tipus prefabricat i un centre de seccionament.  
Durant la fase constructiva, els elements del projecte s'instal·laran respectant el relleu de les parcel·les. S'instal·laran contenidors prefabricats per usar-los durant la fase de construcció. L'aigua necessària serà proveïda mitjançant un camió cisterna i emmagatzemada en un estany o un depòsit habilitat per a tal fi. El proveïment d'aigua industrial per a la humectació de materials es realitzarà mitjançant camions cisterna. Es preveu emmagatzemar les aigües residuals generades en depòsits estancs. Es delimitaran zones d'emmagatzematge temporal de residus de construcció. No es preveu la instal·lació de depòsits de combustible per a la maquinària de treball.  
Una vegada finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es desmantellarà i en restaurarà el terreny, i s'evitarà tant com es puga el moviment de terres i es retirà qualsevol estructura, fonamentació o altre element permanent.  
  
Tramitació administrativa  
a) Antecedents  
En data 29.11.2022, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València va traslladar a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. Aquesta s'acompanya de:  
- Projecte d'execució de la planta solar fotovoltaica (l'evacuació és compartida i figura en l'expedient ATALFE/2020/86).  
- Pla de desmantellament.  
- Publicació del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana relativa a la informació pública de la sol·licitud d'autorització administrativa i autorització de construcció.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Documentació complementària: estudi arqueològic, estudi d'avifauna, memòria enfront del risc d'accidents greus, estudi d'avifauna, estudi de fauna i estudi d'inundabilitat.  
En data 16.12.2022, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet un requeriment d'esmena de documentació per a l'esmena per l'òrgan substantiu de l'expedient. En particular es requereix l'informe vinculant en matèria de territori i paisatge segons l'article 25 del Decret llei 14/2020.  
En data 29.12.2022, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València aporta una nova documentació en resposta al requeriment d'esmena remés: informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, Informe del Servei de Gestió Territorial i informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
  
b) Informació pública  
D'acord amb la documentació remesa, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant anuncis en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9237, de data 17 de desembre de 2021, i en el Butlletí Oficial de la Província de València número 244, del 21 de desembre de 2021.  
Durant el període d'exposició pública han presentat al·legacions la Societat Valenciana d'Ornitologia, l'associació Plataforma para el Estudio y Conservación de la Sierra de Chiva, associació Utiel-Requena Sostenible, departament de prehistòria, arqueologia i història antiga de la Universitat de València, Museu de Prehistòria de València, finca Sant Blas, SL, i particulars, que han sigut tingudes en compte pel promotor i contestades durant el període d'informació pública.  
  
c) Consultes a administracions i informes rebuts  
Simultàniament, l'òrgan substantiu va formular consulta i petició d'informes a les administracions públiques afectades amb competències mediambientals i entitats interessades següents.  
  
  
  
Organisme Data Informes resposta Sentit Informes  
Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències 18.06.2021 Favorable condicionat al compliment de la normativa vigent  
Direcció General de Prevenció d'Incendis 06.07.2021 Condicionat al compliment de la legislació en matèria de prevenció d'incendis forestals  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer 28.07.2021 Condicionat al compliment de la legislació en matèria d'aigües  
Ajuntament de Requena (1) 28.02.2022  
(2) 14.03.2022 (1) Conformitat procedimental  
(2) Informe favorable compatibilitat  
Urbanística  
Direcció General de Política Territorial i Paisatge (PATRICOVA) 07.03.2022 Favorable  
Direcció General de Cultura i Patrimoni 05.05.2022 Favorable  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (1) 25.03.2022  
(2) 19.08.2022  
(3) 28.11.2022 (1) Desfavorable condicionat a esmena  
(2) Desfavorable condicionat a esmena  
(3) Favorable parcial  
Subdirecció General de Medi natural i d'Avaluació Ambiental (1) 16.05.2022  
(2) 10.10.2022 (1) Favorable condicionat  
(2) Favorable condicionat a mesures correctores  
  
  
  
- Amb data de 21.01.2022 l'Ajuntament de Requena trasllada al·legacions de la Regidoria d'Eficiència Energètica i Lluita Contra el Canvi Climàtic de l'Ajuntament de Requena, que per acord del ple, sol·licita: «Proposar a les Corts Valencianes que prenguen les mesures legislatives adequades perquè aquells ajuntaments que així ho desitgen, puguen limitar el total de la superfície del seu municipi destinada a producció d'energia fotovoltaica a un màxim de l'1 % incloent-hi, en aquest percentatge d'ocupació, els espais prioritzats en el Decret llei de mesures per a accelerar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables». En l'informe de 28.02.2022 s'indica que l'ajuntament complirà el procediment legal segons la normativa vigent i s'indica que la moció de l'informe anterior és una declaració d'intencions.  
  
- Informe favorable del Servei de Planificació de la Subdirecció General d'Emergències, de data 18.06.2021 condicionat a la incorporació al projecte de la legislació de prevenció de riscos forestals i la realització d'estudis geotècnics de detall.  
- Informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Requena, de data 14.03.2022, favorable a la implantació de la central en sòl qualificat SNU-C4 i desfavorable per al sòl SNU-PF.  
- Informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 05.05.2022 als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
- Informe favorable de la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals, de data 06.07.2021, condicionat al compliment de la legislació en matèria de prevenció d'incendis forestals durant les fases d'execució i funcionament de la instal·lació en els terrenys forestals i els seus voltants.  
- Informe del Servei de Gestió Territorial de data 07.03.2022 en què s'indica que la planta solar FV Requena no es troba afectada per risc d'inundació i altres afeccions territorials. Igualment, proposa la inclusió de les mesures següents:  
- Per al manteniment de les condicions d'infiltració amb els canvis dels pendents es comptarà amb l'estratificació en forma de taules del terreny, entre la zona de plaques solars i les zones de pas, realitzades en sentit transversal al pendent que disminuïsquen l'escolament i augmenten la infiltració.  
- Es conservaran les zones de vegetació en els estrats herbacis, arbustius i arboris que serveixen de tamís de la pluja i generen condicions favorables per a la infiltració i disminueixen els escolaments.  
- El tancament perimetral de la parcel·la serà permeable al flux.  
- Es deixaran lliures d'ocupació per plaques solars els punts de desguàs de l'escolament superficial.  
- Informes favorables de la Subdirecció General de Medi natural i Avaluació Ambiental, de dates 16.05.2022 i 10.10.2022, condicionats a la inclusió de les mesures següents:  
- En prevenció dels efectes erosius de l'escolament, es mantindrà una coberta vegetal sota les plaques, i es mantindran els bancals i murs de contenció. En fases prèvies s'instal·larà una capa de mulch.  
- En relació amb l'afecció a la fauna silvestre, s'instal·laran plaques de poliestiré en el clos cinegètic per a evitar la col·lisió d'ocells i es procurarà mantindre els cultius existents en les zones de les parcel·les no ocupades per panells, i adquirir o arrendar parcel·les de cultius en una proporció d'almenys el 25 % de la superfície ocupada. Així mateix, es mantindrà una bassa per a fomentar la població d'amfibis i avifauna o es mantindran les basses de reg existents.  
- Per la proximitat amb el parc natural de les Gorges del Cabriol s'aplicaran mesures d'integració paisatgística com ara, fer ús dels camins existents, descompactació dels sòls afectats pel pas de maquinària, es respectaran els peus de Quercus Ilex presents, no es formigonaran o asfaltaran camins, es mantindrà una capa de cobertura vegetal natural en els terrenys per ocupar lliure de l'ús de fitosanitaris i mantinguda amb mitjans mecànics o manuals, s'integraran cromàticament les instal·lacions i fent-les paréixer a les construccions rurals de la zona, s'implantaran pantalles vegetals d'espècies autòctones.  
  
- Es realitzarà una prospecció prèvia per a descartar la localització en l'àmbit de projecte de les espècies de fauna prioritària identificades en la zona, i els seus nius o les seues ventrades, amb atenció especial a l'alosa, àguila real i àguila cuabarrada. Les actuacions més molestes es realitzaran fora dels períodes de posta, nidificació o cria. No es faran treballs en horari nocturn.  
- Respecte de l'àguila real i àguila cuabarrada estableixen com a mesura compensatòria la realització d'un seguiment mitjançant emissors GPS durant els cincs primers anys de funcionament de la instal·lació.  
  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 28.11.2022, favorable a la zona de la planta que dona al sud del Cerro de la Cabeza i desfavorable a la zona que dona al nord del Cerro de la Cabeza.  
  
Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que la seua utilització constitueix una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle, i per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.  
  
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, persegueix aconseguir a Espanya en 2050 la neutralitat climàtica, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.  
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat recullen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l'Estat Espanyol, i plantegen com a objectiu aconseguir 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
En l'actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir aquests objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les mesures degudes de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic, per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
a) Ubicació  
En l'estudi d'impacte ambiental (EsIA) s'analitzen alternatives quant a la ubicació del projecte, incloent-hi l'alternativa zero (no execució del projecte). Per a la ubicació de la planta s'analitzen en el projecte les zones dins del terme municipal que resulten aptes per a la instal·lació de la planta en funció dels condicionats del Decret llei 14/2020, i es trien les parcel·les definides en el projecte pel compliment d'aquests i pels acords amb el 100 % dels titulars dels drets reals afectats per la implantació. L'estudi d'alternatives no ha previst com a zones viables per a la implantació les zones catalogades com a sòl urbà o urbanitzable.  
  
La planta solar fotovoltaica FV Requena es desenvolupa íntegrament sobre sòl classificat com no urbanitzable comú SNU-C4, sobre el qual l'Ajuntament de Requena ha emés un informe de compatibilitat urbanística favorable a l'ús fotovoltaic.  
Es tracta d'una zona de paisatge rural de relleu ondulat, amb xicotetes llomes i pendents suaus en el qual les parcel·les estan ocupades per cultius majoritàriament de vinya, pasturatges i de cereal, envoltats de sòl forestal. També existeix arbratge i matoll mediterrani associat a les vores dels camins i parcel·les.  
L'alternativa seleccionada se situa dins de l'àmbit del paisatge de rellevància regional PRR 28. Vinyes d'Utiel-Requena (Grup 11: Paisatges culturals de vinyes de l'interior). Per a la caracterització i valoració del paisatge, l'estudi d'impacte ambiental aporta un estudi d'integració paisatgística per a l'elaboració de la qual s'ha tingut en compte l'estudi de paisatge del PGOU de Requena. A més, els promotors han realitzat un pla i un procés de participació per a conéixer les preferències de la població sobre el disseny de la planta.  
Les parcel·les per ocupar compleixen els criteris d'implantació establits en el Decret llei 14/2020, de 7 d'agost de 2020, i tal com s'indica en l'informe de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge no es troben afectades per risc d'inundació o altres afeccions territorials.  
La línia de 30 kV subterrània no presenta afeccions mediambientals rellevants, més enllà de les derivades per l'execució, i la major part transcorre soterrada per camins de domini públic.  
Els terrenys en els quals es desenvolupen el parc solar i la línia d'evacuació d'aquest, no es localitzen en l'àmbit d'espais de la Xarxa Natura 2000, ni alberguen hàbitats d'interés comunitari ni altres espais naturals protegits o catalogats. Les instal·lacions se situen en la zona d'amortiment d'impacte establida pel PORN del parc natural de les Gorges del Cabriol. S'inclou com a annex a l'estudi d'impacte ambiental un estudi de valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 en el qual es conclou la compatibilitat.  
  
D'acord amb la cartografia del PATFOR, les zones de la tanca no se situen sobre terreny forestal ordinari ni sobre terreny forestal estratègic qualificat, encara que confrontant a la tanca proposada es localitza terreny forestal ordinari. La zona de la tanca confronta amb àrees de tallafocs (sense actuació) d'ordres 1 i 2 previstos en el pla de prevenció d'incendis de la demarcació.  
S'inclou en l'estudi d'impacte ambiental un estudi d'anàlisi de vulnerabilitat a amenaces en el qual es conclou que la instal·lació dona com a resultat un risc mediambiental mitjà en relació amb el risc d'incendi forestal i s'estableixen mesures protectores com el monitoratge i control d'anomalies, pla d'autoprotecció i pla de protecció contra incendis. L'estudi conclou que no s'identifiquen efectes ambientals significatius derivats de la vulnerabilitat del projecte davant riscos d'accidents greus o de catàstrofes naturals.  
  
Una vegada analitzada la cartografia del PATRICOVA, s'observa que les zones de la tanca no es troben afectades per perillositat d'inundació. El traçat de la línia d'evacuació en alguns trams travessa terrenys afectats per perillositat d'inundació de caràcter geomorfològic; discorre en subterrani majoritàriament sota camins existents, per la qual cosa no altera les condicions actuals d'aquests terrenys.  
La ubicació de la planta solar no és pròxima a corredors territorials fluvials, i se situa a més de 7 km del corredor fluvial més pròxim (riu Magre), ni per altres llits de barrancs i rambles. El llit més pròxim és la rambla de Las Cañadas, situada a més de 50 metres, i no disposa de mòduls solars en les proximitats.  
El sòl present en la zona és del tipus inceptisòls amb valor agrològic moderat. Els terrenys per ocupar presenten un ús majoritàriament agrícola amb un grau de naturalitat poc significatiu, ocupat per cultius de secà i vinyes, així com per xicotets afloraments i bosquets d'espècies forestals típics del mediterrani (carrasques, savines, ginebre, etc.).  
  
L'estudi d'impacte ambiental, tal com es recull en el banc de dades de la biodiversitat, indica la presència en l'àmbit de la instal·lació de les espècies prioritàries de mamífers: talp de cabrera (Microtus cabrerae) i ratpenat xicotet de ferradura (Rhinolophus hipposideros). Així mateix, els estudis d'avifauna presentats pels promotors, indiquen la presència de les espècies prioritàries voltor lleonat (Gyps fulvus), àguila calçada (Hieraaetus pennatus), àguila marcenca (Circaetus gallicus), esparver cendrós (Circus pygargus), aguiló pàl·lid (Circus cyaneus), abeller europeu (Pernis apivorus), àguila real (Aquila chrysaetos), àguila cuabarrada (Aquila fasciata), gralla de bec roig (Pyrrhocorax pyrrhocorax), esmirla (Falque columbarius), arpella (Circus aeruginosus) i cotxa cua-roja real (Phoenicurus phoenicurus).  
  
També és significativa la presència d'ocells esteparis que nidifiquen en el sòl: cotoliu (Lullula arborea), titeta d'estiu (Anthus campestris), tallareta cuallarga (Sylvia undata), carraca europea (Coracias garrulus) i cogullada fosca (Galerida theklae).  
Una vegada consultades la carta arqueològica i l'Inventari general del patrimoni cultural, s'han identificat jaciments arqueològics en l'àmbit afectat per l'actuació i el seu entorn més pròxim (200 m).  
Els elements que conformen la central no envaeixen l'amplària legal de vies pecuàries ni interfereixen en el trànsit ramader per aquestes.  
b) Impactes i mesures correctores  
Dins del perímetre tancat de la instal·lació, el projecte manté sense afectar els peus d'espècies forestals arbòries existents, en la majoria formacions aïllades de carrasques, i algunes taques de vegetació. No obstant això, es detecten dins del perímetre de la instal·lació zones de vegetació natural i ribassos sobre els quals el projecte preveu disposar seguidors solars. Tal com es desprén de l'informe de la Subdirecció General de Medi natural i Avaluació Ambiental s'hauran de conservar aquestes taques de vegetació natural immerses en els terrenys agrícoles i els peus arboris, especialment els de Quercux Ilex que es detecten.  
  
Respecte a la proposta de compensació d'hàbitat que es realitza en l'informe de la Subdirecció General de Medi Ambient i Avaluació Ambiental en funció de la superfície de la planta solar fotovoltaica, el promotor es compromet, una vegada posada en marxa l'explotació del projecte, a realitzar les mesures indicades en una superfície equivalent al 10 % de la superfície tancada del projecte, i s'han consensuat aquestes ubicacions amb els propietaris i l'Administració competent.  
La fauna objecte de conservació pot patir una afecció en forma de mortalitat o desplaçament del seu hàbitat, i poden veure's afectades especialment durant la construcció de la planta i amb les tasques de control de la vegetació durant la fase de manteniment. Per això, aquestes tasques s'hauran de programar fora de fases del període reproductor de les espècies prioritàries presents en la zona.  
Durant la fase d'explotació, l'impacte sobre la fauna serà menor, encara que es preveuen efectes acumulatius per la implantació de la resta de plantes solars en tramitació en les proximitats.  
Com a mesures compensatòries, l'estudi d'impacte ambiental assumeix el manteniment de vegetació natural i la instal·lació de tanques cinegètiques amb plaques anticol·lisió. S'instal·laran panells amb tractament superficial antireflector per a evitar un possible efecte de crida sobre els ocells. D'igual manera, la separació entre seguidors és elevada, al voltant de 6 m, la qual cosa permetrà el vol d'ocells passeriformes i deixarà la major part del perímetre tancat no ocupat per plaques o instal·lacions auxiliars.  
Els informes de la Subdirecció General de Medi natural i Avaluació Ambiental fan constar la presència de tres espècies prioritàries de fauna: alosa, àguila real i àguila cuabarrada. El projecte preveu que durant la fase d'explotació es durà a terme un pla de seguiment de les poblacions d'ocells presents en la zona, almenys durant els primers dos o tres anys posteriors a la posada en funcionament. Així mateix, s'adopten mesures antielectrocució tant a l'interior com en l'exterior de la planta i es crearan vedrunes que faciliten la cria d'herpetofauna, rosegadors i micromamífers, que faciliten l'activitat de rapinyaires.  
A causa de l'ocupació d'un espai geogràfic comú i en compartir línia d'evacuació amb els projectes esmentats en l'epígraf de descripció de projecte, es presenta un estudi de sinergies com a annex a l'estudi d'impacte ambiental, en què s'analitzen els efectes esperables sobre factors mediambientals destacables, i en què es conclou que les plantes respecten la distància mínima de separació de 500 metres que prevu l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana per als corredors, que el total de sòl agroforestal ocupat és d'un 2 % del total del terme i indica que gran part es troba en situació d'abandó. S'indica, a més, que compartint la línia d'evacuació i instal·lacions de transformació, s'obté un efecte menor sobre infraestructura verda, paisatge, sòl, vegetació, fauna i espais protegits de la Xarxa Natura 2000, i es compleix, a més, el que exigeix el Decret llei 14/2020 quant a l'aprofitament d'infraestructures existents.  
Una vegada analitzat el traçat de la línia d'evacuació, s'observa que en les proximitats de la casa de Las Cañadas discorre per terreny forestal fora del traçat de camins. Per a afectar en la menor mesura possible a aquests terrenys, el traçat haurà de cenyir-se al dels camins ja existents. Després que s'hagen tapat les rases, es restituirà tot el sòl que haja quedat afectat pel projecte, amb la restitució prèvia de la morfologia original, i es restaurarà la vegetació natural que haja pogut veure's afectada.  
  
Addicionalment, per la contigüitat amb sòl forestal, s'estableixen condicionants relatius a la fase d'execució i desmantellament quant a l'afecció sobre massa forestal, entre els quals destaca el compliment del Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
  
Com a afecció principal durant la fase d'implantació es desbrossarà i s¡aclarirà la vegetació present durant la implantació dels seguidors solars. L'estudi d'impacte ambiental preveu mesures correctores de caràcter general per a mitigar els efectes de la generació de pols, soroll, així com per al control d'abocaments i aigües residuals. L'energia elèctrica en aquesta fase se subministrarà mitjançant generadors dièsel; la superfície sobre la qual se situen estarà senyalitzada degudament i impermeabilitzada.  
Com a mesures correctores encaminades a mantindre la coberta natural del terreny i d'acord amb les prescripcions dels informes de les subdireccions de Medi Natural i Avaluació Ambiental i Servei de Gestió Territorial, s'ha d'evitar la compactació del sòl i no s'han d'utilitzar herbicides, i s'ha d'eliminar únicament la vegetació que interferisca amb l'explotació normal de la central. S'ha de fomentar el creixement d'una cobertura vegetal espontània mantinguda per mitjans mecànics. Això, al seu torn, permet mantindre l'hàbitat d'espècies de fauna que utilitza la zona per a alimentar-se i reduir el risc d'erosió del terreny.  
Així mateix, l'estudi d'impacte ambiental proposa mesures correctores orientades a evitar al màxim els moviments de terra mitjançant el clavament dels seguidors directament sobre el terreny, sense realització d'esplanacions prèvies ni grans moviments de terra, i adaptar la instal·lació a la morfologia del terreny sense alterar-la. Per a evitar la compactació del sòl durant la fase de construcció, s'han d'abalisar els vials d'obra per a minimitzar la superfície de circulació de vehicles. D'igual manera després de finalitzar les obres de construcció s'han de restituir totes les àrees alterades que no siguen d'ocupació permanent (estesa de terra vegetal, descompactació de sòls, revegetacions, etc.).  
  
Les centrals fotovoltaiques, per les seues característiques i funcionament, no tenen associat un consum rellevant d'aigua durant l'execució i el funcionament. Durant les obres, s'adopten mesures preventives per a evitar abocaments accidentals com habilitar zones de manteniment i apilament de maquinària, equips i residus generats. Les aigües residuals que puguen generar-se en l'obra seran recollides en fossa estanca perquè posteriorment les retire i gestione un gestor autoritzat. El projecte no descriu com es realitzarà la neteja de les plaques solars per a evitar abocaments associats que puguen contaminar el medi.  
  
Respecte de l'afecció sobre el patrimoni cultural, la memòria patrimonial presentada estableix com a mesures: abans de l'execució, la delimitació del jaciment Casas de la Cabeza mitjançant l'excavació manual amb metodologia arqueològica, la realització de sondejos i el seguiment arqueològic de la fase constructiva per tècnics especialitzats, especialment dels moviments de terres que es duguen a terme que tinguen una afectació sobre el subsol. L'informe de la Direcció Territorial de Cultura i Esport de València indica que, a més, s'hauran de realitzar intervencions arqueològiques exhaustives.  
La generació de residus té major entitat en la fase de construcció. La totalitat dels residus generats en aquesta fase seran entregats a un gestor autoritzat. L'execució de la central no comporta moviments de terres de gran entitat, ja que s'adapta a la topografia existent, per la qual cosa és possible estendre les terres excedents en l'àmbit del projecte.  
  
La zona presenta vulnerabilitat baixa d'aqüífers i es troba en una àrea de permeabilitat alta, classificada com a àrea a millorar per a la recàrrega d'aqüífers. Els mòduls solars presenten buits entre si de manera que no es generen vies preferents d'aigua i no descarreguen en el mateix punt del terreny, més encara si es té en compte el seguiment solar dels panells per instal·lar. L'ombra provocada per les plaques reduirà l'evapotranspiració i facilitarà la recàrrega. La qualitat de les aigües de recàrrega es veurà afavorida per no utilitzar-se productes fitosanitaris. L'orografia de la zona, amb un pendent escàs, afavoreix la infiltració. La disposició de plaques i pals de fonamentació no fan preveure la formació de vies de desguàs preferent per a l'escolament que suposen modificació de les condicions actuals.  
En l'estudi d'integració paisatgística, s'ha desenvolupat una valoració de la integració visual de la planta des de diferents punts d'observació que ha donat com a resultat que per les característiques del terreny on se situa aquesta, només s'apreciarà des de l'entorn immediat i des dels camins rurals que serveixen d'accés, i conclou que serà un impacte visual lleu-moderat. L'estudi ha sigut complementat per informes tècnics de resposta als informes emesos pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. Entre les mesures per adoptar, s'ha de plantar una pantalla vegetal en el límit amb l'autovia A-3 conformada per agrupacions disperses en forma de bosquets compostos per espècies vegetals autòctones presents en la zona d'actuació.  
  
A més, els informes del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge indiquen que els panells fotovoltaics situats al nord del Cerro de la Cabeza (en el pla de Campo Arcís), en la unitat paisatgística 5 (de valor alt), incompleixen els objectius de qualitat de la unitat de paisatge i del paisatge de rellevància regional, i, per tant, han de ser exclosos de l'àmbit del projecte.  
El pla de vigilància ambiental proposa la implantació d'un pla de seguiment en el qual es comprove que les obres es realitzen d'acord amb el projecte i que s'assegure del compliment de la normativa ambiental, així com les mesures preventives, correctores i els requisits establits en la declaració d'impacte ambiental i en resolucions complementàries. Addicionalment, la informació recollida en el programa es plasmarà en informes periòdics (informes d'estat, de control de residus i abocaments d'oli, etc.) i extraordinaris puntuals en cas de successos excepcionals tant en la fase d'implantació com la de funcionament.  
  
Després de la vida útil del projecte, es desmantellaran els panells i el cablejat elèctric, i es restauraran dels accessos i els factors biòtics i abiòtics afectats. Per a això el projecte inclou l'estudi de desmantellament amb pressupost. La gestió dels panells fotovoltaics s'haurà de realitzar amb un gestor autoritzat de residus d'aparells elèctrics i electrònics.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, de conformitat amb l'article 7.1.d de la Llei 21/2013, de 9 de desembre. En tot cas, el principi de no fraccionament, així com les previsions de l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, i de l'epígraf 4.i de l'annex II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'article 7 d'aquesta llei, determinen d'igual manera que resulta aplicable el règim d'avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
L'expedient ha observat els tràmits establits en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en la resta de disposicions aplicables.  
L'article 13 del decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que s'ha exposat abans, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc, resolc:  
  
Primer  
Formular aquesta declaració d'impacte ambiental del Projecte de planta solar fotovoltaica, promogut per Sistemas Fotovoltaico de Levante, SAU, en el terme municipal de Requena (València), en la qual s'estableixen les condicions ambientals, incloses les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l'avaluació ambiental practicada i que s'exposen a continuació, en les quals s'ha de desenvolupar el projecte per a la protecció adequada del medi ambient i els recursos naturals, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
Atesos els antecedents i els fonaments de dret exposats es resolen les condicions del projecte i les mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'estableixen en els termes següents:  
i) Condicions generals  
(1) Queda condicionada la viabilitat ambiental del projecte FV Requena al sentit que determine l'avaluació ambiental de l'expedient d'autorització que preveu la línia d'evacuació comuna.  
(2) El promotor haurà de complir totes les mesures preventives i correctores previstes en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que figura en l'expedient i les acceptades després de la informació pública, o contingudes en la informació complementària, en tant que no contradiguen el que s'estableix en aquesta resolució.  
(3) Es recorda el compliment de tota la legislació rellevant que siga aplicable, i que afecte els elements del medi recollits en aquesta resolució.  
ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
(4) S'hauran d'implementar les mesures d'integració proposades en l'estudi d'integració paisatgística aportat i completar-les amb les condicions paisatgístiques establides en l'informe emés en matèria de paisatge. En concret s'eliminaran els panells fotovoltaics situats en el pla de Campo Arcís al nord del Cerro de la Cabeza (parcel·les 442, 484, 630, 631, 632, 633, 634, 714, 715, 718 i 719 del polígon 68; i parcel·les 14, 16, 134, 135 i 136 del polígon 69 del terme municipal de Requena). Aquestes mesures i condicions s'hauran d'incorporar al projecte d'execució en la memòria, plànols i pressupost, per a l'execució real i efectiva, i seran verificades en fases posteriors de la tramitació per l'òrgan substantiu, amb l'autorització prèvia de l'explotació.  
  
(5) Relatiu a la ubicació de la planta en la zona d'amortiment establit en el PORN del parc natural de les Gorges del Cabriol i l'afecció a la biodiversitat, s'han de seguir les indicacions dels informes emesos per la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental.  
  
(6) Abans del començament de les obres, s'ha de comprovar la inexistència de nius o ventrades d'espècies protegides. En cas que n'hi haja, s'han informar els agents mediambientals perquè disposen les actuacions necessàries per a conservar-les millor. Les actuacions més molestes s'ha de fer fora dels períodes de posta, nidificació o cria, especialment de les espècies alosa, àguila real, àguila cuabarrada. No s'han de fer treballs en horari nocturn.  
(7) S'han d'instal·lar ponedores per a rapinyaires en les parcel·les de les instal·lacions i els seus voltants, després de consultar-ho i amb el vistiplau de l'òrgan competent, respecte del nombre i la localització.  
(8) Segons l'informe de la Subdirecció General de Medi natural i Avaluació Ambiental, no s'han de disposar panells fotovoltaics sobre les taques de vegetació natural immerses en els terrenys agrícoles i ribassos existents. Així mateix, els peus arboris que es detecten, especialment els de Quercux Ilex, s'han de conservar. Així mateix, s'ha de crear i mantindre una bassa per a fomentar la població d'amfibis i avifauna, i s'han de mantindre les basses de reg existents.  
(9) Han de fer el seguiment arqueològic tècnics especialitzats de totes les obres, especialment, dels moviments de terres. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològics o etnogràfics, el promotor hauria de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, de conformitat amb el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
(10) S'ha de disposar de zones impermeabilitzades i d'un sistema de recollida de possibles fugides d'olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats s'han de gestionar segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat, i establir les zones de recollida de residus, i no fer apilament en zones amb pendents elevats i perillositat d'inundació.  
(11) Els sòls i altres materials naturals excavats durant les activitats de construcció, quan no s'hagen d'emprar en l'obra, els haurà de gestionar un gestor autoritzat.  
(12) A fi de compensar la pèrdua d'hàbitats de caràcter agrícola, es procurarà mantindre els cultius existents en les zones de les parcel·les no ocupades per panells, i dedicar noves superfícies a l'ús agrícola afectat en una proporció equivalent d'almenys el 25 % de la superfície de la planta.  
(13) Atesa la proximitat a terreny forestal, durant l'execució i explotació de la planta, s'ha de respectar el que indica el Decret 7/2004, de 23 de gener, relatiu a prevenció d'incendis, així com la zona de servitud dels vials identificats en el Pla de prevenció d'incendis de la demarcació de Requena.  
(14) L'ús d'aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament d'una empresa autoritzada o la concessió de l'organisme de conca.  
(15) L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà el promotor al desmantellament d'aquesta en els termes definits en el pla aportat.  
iii) Condicions al Pla de vigilància ambiental  
(16) Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades, i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes. La documentació ha d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
(17) S'ha de dur a terme un pla de seguiment de les poblacions d'ocells presents en la zona que s'estendrà més enllà dels cinc anys proposats i es prolongarà durant la vida útil de la planta, i s'ha d'avaluar l'efectivitat de les mesures correctores previstes per a evitar la pèrdua d'hàbitat d'alimentació de les espècies de fauna presents en la zona. Els resultats de l'evolució i el comportament d'aquest s'hauran d'enviar amb la periodicitat que s'acorde amb l'òrgan competent en matèria de biodiversitat.  
En els termes establits en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà de produir dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor haurà de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que s'estableix en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre en compte degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 3 de gener de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9543, del 28-02-2023 (2023/1899)

RESOLUCIÓN de 3 de enero de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto instalación de una central fotovoltaica de 42,35 MWp FV Requena, en el término municipal de Requena. Expediente: (2938115) 222/2022/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9543

Fecha DOGV
:   28-02-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/1899

CVE


Fecha del documento
:   03-01-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 3 de enero de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto instalación de una central fotovoltaica de 42,35 MWp FV Requena, en el término municipal de Requena. Expediente: (2938115) 222/2022/AIA. [2023/1899]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (2938115) 222/2022/AIA.  
Título: instalación de central fotovoltaica de 42,35 MWp FV Requena.  
Promotor: Sistemas Fotovoltaico de Levante, SAU.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia.  
Ref. órgano sustantivo: ATALFE/2020/96.  
Localización: término municipal de Requena.  
  
Antecedentes y descripción del proyecto  
La empresa Sistemas Fotovoltaico de Levante, SAU, promueve un proyecto de construcción y operación de una planta solar fotovoltaica de 49,99 MWp en el término municipal de Requena.  
La planta fotovoltaica se localiza al sur del término municipal, próxima a la pedanía de Campo Arcís, ocupando las parcelas 442, 484, 630, 631, 632, 633, 634, 714, 715, 718 y 719 del polígono 68; y las parcelas 14, 18, 16, 119, 120, 134, 135 y 136 del polígono 69. Su infraestructura de evacuación discurre por las parcelas 19, 119, 120, 9001, 9002, 9003 y 9004 del polígono 69 y las parcelas 278, 9006, 9007, 9008 y 9009 del polígono 70 del término municipal.  
Los paneles se conectarán en serie y se agruparán en inversores de strings para su posterior aumento de tensión en los centros de transformación desde 0,66 kV hasta 30 kV. Los módulos solares serán de tipo Si-mono (silicio monocristalino) y se instalarán en seguidores solares integrados en estructuras metálicas fijadas al terreno mediante el sistema de perfiles hincado con una separación de unos 6 metros entre filas de paneles. Los seguidores solares orientarán los módulos para minimizar el ángulo de incidencia entre los rayos solares y la superficie de los módulos durante el día, aumentando así su rendimiento en comparación con los sistemas estáticos.  
La superficie total de las parcelas vinculadas es de 145,93 ha y el área de la superficie ocupada asociada al perímetro envolvente de todos los equipos e infraestructuras es de 90,02 ha. Calculando la relación entre la producción de la planta (en MWp) y la superficie ocupada por la instalación (en ha), se obtiene un coeficiente de 0,5 MW/ha ocupada.  
La infraestructura de evacuación será una línea subterránea de alta tensión de 30kV. La evacuación de la energía producida se realizará de forma conjunta con otros dos proyectos que se encuentran en tramitación en parcelas circundantes (PFV Requena 1 y PFV Requena 5). Los nueves centros de transformación 30 kV de la planta se conectarán mediante 4 km de canalización subterránea hasta la subestación eléctrica Requena Colectora Norte 132/30 kV prevista en la planta fotovoltaica próxima denominada PFV Requena 1 (ATALFE/2020/86), desde la cual se elevará la tensión hasta 132 kV para evacuar la energía mediante línea eléctrica aérea hasta la subestación eléctrica Promotores Requena Renovables y conectar con la subestación Requena (400 kV) propiedad de Red Eléctrica de España. Asimismo, estas tres plantas compartirán esta línea aérea de evacuación con otras cuatros plantas: PFV Requena 2, PFV Requena 3, PFV Requena 4 y PFV Requena 6, que se conectan a la subestación eléctrica Requena Colectora Sur prevista en la PFV Requena 2 (ATALFE/2020/89). Las plantas PFV Requena 4 y PFV Requena 6 obtuvieron informe de determinación de afecciones ambiental favorable por resolución del 16.12.2022 del director general de calidad ambiental.  
La planta contará con ocho accesos locales a los que se accederá desde los caminos rurales existentes que parten desde esta carretera N-330 en dirección oeste.  
Para la ejecución del proyecto se prevé un acondicionamiento previo del terreno mediante despeje y desbroce de todas las áreas donde se ubiquen los paneles y desmonte de la zona de instalaciones y transformadores, apertura de zanjas para el cableado, creación de viales para el acceso a los distintos puntos de la planta con un ancho mínimo de 4 metros, así como el desarrollo de una red de drenaje de los caminos y perimetral a la instalación con el fin de canalizar el agua minimizando su impacto. Asimismo, se instalará un vallado perimetral, una caseta de comunicación y monitorización y centros de transformación de tipo prefabricado y un centro de seccionamiento.  
Durante la fase constructiva, los elementos del proyecto se instalarán respetando el relieve de las parcelas. Se instalarán contenedores prefabricados para su uso durante la fase de construcción. El agua necesaria será provista mediante un camión cisterna y almacenada en un estanque o depósito habilitado para tal fin. El abastecimiento de agua industrial para la humectación de materiales se realizará mediante camiones cisterna. Se prevé almacenar las aguas residuales generadas en depósitos estancos. Se delimitarán zonas de almacenamiento temporal de residuos de construcción. No se prevé la instalación de depósitos de combustible para la maquinaria de trabajo.  
Finalizada la vida útil de la planta fotovoltaica, se procederá a su desmantelamiento y restauración del terreno, evitando en lo posible el movimiento de tierras y retirando cualquier estructura, cimentación u otro elemento permanente.  
  
Tramitación administrativa  
a) Antecedentes  
En fecha 29.11.2022, el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto. La misma se acompaña de:  
- Proyecto de ejecución de la planta solar fotovoltaica (la evacuación es compartida y figura en el expediente ATALFE/2020/86).  
- Plan de desmantelamiento.  
- Publicación del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana relativa a la información pública de la solicitud de autorización administrativa y autorización de construcción.  
- Estudio de impacto ambiental.  
- Documentación complementaria: estudio arqueológico, estudio de avifauna, memoria frente el riesgo de accidentes graves, estudio de avifauna, estudio de fauna y estudio de inundabilidad.  
En fecha 16.12.2022, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remite requerimiento de subsanación de documentación a resolver por el órgano sustantivo del expediente. En particular se requiere el informe vinculante en materia de territorio y paisaje según el art. 25 del Decreto ley 14/2020.  
  
En fecha 29.12.2022, el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia aporta nueva documentación en respuesta al requerimiento de subsanación remitido: informe del servicio de infraestructura verde y paisaje, informe del servicio de gestión territorial e informe de la dirección general de cultura y patrimonio.  
b) Información pública  
De acuerdo con la documentación remitida, el órgano sustantivo realizó la información pública del expediente mediante anuncios en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9237 de fecha 17 de diciembre de 2021 y Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 244 del 21 de diciembre de 2021.  
Durante el periodo de exposición pública se han presentado alegaciones por parte de Societat Valenciana d'Ornitologia, asociación Plataforma para el Estudio y Conservación de la Sierra de Chiva, asociación Utiel-Requena Sostenible, departamento de prehistoria, arqueología e historia antigua de la Universitat de València, Museo de Prehistoria de València, finca San Blas, SL, y particulares, habiendo sido tenidas en cuenta por el promotor y contestadas durante el periodo de información pública.  
c) Consultas a administraciones e informes recibidos.  
Simultáneamente, se formuló consulta y petición de informes por parte del órgano sustantivo a las siguientes Administraciones Públicas afectadas con competencias medioambientales y entidades interesadas.  
  
  
  
Organismo Fecha Informes respuesta Sentido Informes  
Agencia Valenciana de Seguridad y Respuesta a las Emergencias 18.06.2021 Favorable condicionado al cumplimiento de la normativa vigente  
Dirección General de Prevención de Incendios 06.07.2021 Condicionado al cumplimiento de la legislación en materia de prevención de incendios forestales  
Confederación Hidrográfica del Júcar 28.07.2021 Condicionado al cumplimiento de la legislación en materia de aguas  
Ayuntamiento de Requena (1) 28.02.2022  
(2) 14.03.2022 (1) Conformidad procedimental  
(2) Informe Favorable compatibilidad   
Urbanística  
Dirección General de Política territorial y Paisaje (PATRICOVA) 07.03.2022 Favorable  
Dirección General de Cultura y Patrimonio 05.05.2022 Favorable  
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje (1) 25.03.2022  
(2) 19.08.2022  
(3) 28.11.2022 (1) Desfavorable condicionado a subsanación  
(2) Desfavorable condicionado a subsanación  
(3) Favorable parcial  
Subdirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (1) 16.05.2022  
(2) 10.10.2022 (1) Favorable condicionado  
(2) Favorable condicionado a medidas correctoras  
  
  
  
- Con fecha de 21.01.2022 el Ayuntamiento de Requena traslada alegaciones de la concejalía de Eficiencia energética y lucha contra el cambio climático del ayuntamiento de Requena, que por acuerdo de pleno, solicita: «Proponer a Corts Valencianes que tome las medidas legislativas adecuadas para que aquellos ayuntamientos que así lo deseen, puedan limitar el total de la superficie de su municipio destinada a producción de energía fotovoltaica a un máximo del 1 % incluyendo, en ese porcentaje de ocupación, los espacios priorizados en el Decreto ley de medidas para acelerar la implantación de instalaciones para el aprovechamiento de las energías renovables». En su informe de 28.02.2022 se indica que el ayuntamiento cumplirá el procedimiento legal según la normativa vigente y se indica que la moción referida en su informe anterior es una declaración de intenciones.  
- Informe favorable del Servicio de Planificación de la Subdirección General de Emergencias, de fecha 18.06.2021 condicionado a la incorporación al proyecto de la legislación de prevención de riesgos forestales y la realización de estudios geotécnicos de detalle.  
- Informe de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Requena, de fecha 14.03.2022, favorable a la implantación de la central en suelo calificado SNU-C4 y desfavorable para el suelo SNU-PF.  
- Informe favorable de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, de fecha 05.05.2022 a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
- Informe favorable de la Dirección General de Prevención de Incendios Forestales, de fecha 06.07.2021, condicionado al cumplimiento de la legislación en materia de prevención de incendios forestales durante las fases de ejecución y funcionamiento de la instalación en los terrenos forestales y sus inmediaciones.  
- Informe del Servicio de Gestión Territorial de fecha 07.03.2022 indicando que la planta solar FV Requena no se encuentra afectada por riesgo de inundación y otras afecciones territoriales. Igualmente, propone la inclusión de las siguientes medidas:  
- Para el mantenimiento de las condiciones de infiltración con los cambios de las pendientes se contará con estratificación en forma de tablas del terreno, entre zona de placas solares y zonas de paso, realizadas en sentido transversal a la pendiente que disminuyan la escorrentía y aumenten la infiltración.  
- Se conservarán las zonas de vegetación en los estratos herbáceos, arbustivos y arbóreos que sirven de tamiz de la lluvia y generan condiciones favorables para la infiltración disminuyendo las escorrentías.  
- El cerramiento perimetral de la parcela será permeable al flujo.  
- Se dejará libre de ocupación por placas solares los puntos de desagüe de la escorrentía superficial.  
- Informes favorables de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, de fechas 16.05.2022 y 10.10.2022, condicionados a la inclusión de las siguientes medidas:  
- En prevención de los efectos erosivos de la escorrentía, se mantendrá una cubierta vegetal bajo las placas, y se mantendrán los bancales y muros de contención. En fases previas se instalará una capa de mulch.  
- Con relación a la afección a la fauna silvestre, se instalarán placas de poliestireno en el vallado cinegético para evitar la colisión de aves y se procurará mantener los cultivos existentes en las zonas de las parcelas no ocupadas por paneles, y adquirir o arrendar parcelas de cultivos en una proporción de la menos el 25 % de la superficie ocupada. Asimismo, se mantendrá una charca para fomentar la población de anfibios y avifauna o se mantendrán las balsas de riego existentes.  
- Por la proximidad con el Parque Natural de las Hoces del Cabriel se aplicarán medidas de integración paisajística tales como, hacer uso de los caminos existentes, descompactación de los suelos afectados por el paso de maquinaria, se respetarán los pies de Quercus Ilex presentes, no se hormigonarán o asfaltarán caminos, se mantendrá una capa de cobertura vegetal natural en los terrenos a ocupar libre del uso de fitosanitarios y mantenidas con medios mecánicos o manuales, se integrarán cromáticamente las instalaciones asemejándolas a las construcciones rurales de la zona, se implantarán pantallas vegetales de especies autóctonas.  
- Se realizará una prospección previa para descartar la localización en el ámbito de proyecto de las especies de fauna prioritaria identificadas en la zona, y sus nidos o camadas, con especial atención a la alondra, águila real y águila perdicera. Las actuaciones más molestas se realizarán fuera de los periodos de puesta, nidificación o cría. No se realizarán trabajos en horario nocturno.  
- Respecto del águila real y águila perdicera establecen como medida compensatoria la realización de un seguimiento mediante emisores GPS durante los cinco primeros años de funcionamiento de la instalación.  
- Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, de 28.11.2022, favorable a la zona de la planta recayente al sur del Cerro de la Cabeza y desfavorable a la zona recayente al norte del Cerro de la Cabeza.  
  
Consideraciones ambientales  
La promoción de las energías renovables es uno de los objetivos de la política energética de la Unión Europea, ya que su utilización constituye una parte importante del paquete de medidas necesarias para reducir las emisiones de gases de efecto invernadero, y para cumplir el Acuerdo de París y el marco de la Unión en materia de clima y energía para 2030.  
El Plan nacional integrado de energía y clima (PNIEC) 2021-2030, en coherencia con las estrategias de la Ley 7/2021, de 20 de mayo, de cambio climático y transición energética, persigue alcanzar en España en 2050 la neutralidad climática, en coherencia con los objetivos de la Unión Europea, y la transición hacia un sistema eléctrico descarbonizado, lo cual implica una incorporación importante y sostenida de fuentes renovables.  
El Plan de energía sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 y la Estrategia valenciana de cambio climático y energía 2030 de la Generalitat, recogen los objetivos y estrategias de la Unión Europea y del Estado Español, planteando como objetivo el alcanzar 2.500 MW de potencia instalada en centrales fotovoltaicas en el año 2030.  
En la actualidad, la potencia instalada en la Comunitat Valenciana está lejos de cumplir estos objetivos (se sitúa por debajo de los 500 MW), por lo que la implantación de plantas solares, con las debidas medidas de mitigación de la afección ambiental que puedan conllevar, es una prioridad en el contexto energético, para el cumplimiento de los objetivos de descarbonización, reducción de emisiones de gases de efecto invernadero y mitigación del cambio climático, diversificación de las fuentes de suministro, fomento de la seguridad del abastecimiento energético y disminución de la dependencia energética de otros territorios.  
a) Ubicación  
En el estudio de impacto ambiental (EsIA) se analizan alternativas en cuanto a la ubicación del proyecto, incluyendo la alternativa cero (no ejecución del proyecto). Para la ubicación de la planta se analizan en el proyecto las zonas dentro del término municipal que resultan aptas para la instalación de la planta en función de los condicionados del Decreto ley 14/2020, escogiéndose las parcelas definidas en el proyecto por su cumplimiento de estos y por los acuerdos con el 100 % de los titulares de los derechos reales afectados por la implantación. El estudio de alternativas no ha contemplado como zonas viables para la implantación las zonas catalogadas como suelo urbano o urbanizable.  
La planta solar fotovoltaica FV Requena se desarrolla íntegramente sobre suelo clasificado como no urbanizable común SNU-C4, sobre el que el Ayuntamiento de Requena ha emitido informe de compatibilidad urbanística favorable al uso fotovoltaico.  
Se trata de una zona de paisaje rural de relieve ondulado, con pequeñas lomas y pendientes suaves en el que las parcelas están ocupadas por cultivos mayoritariamente de viña, pastizales y de cereal, rodeados de suelo forestal. También existe arbolado y matorral mediterráneo asociado a los bordes de los caminos y parcelas.  
La alternativa seleccionada se ubica dentro del ámbito del paisaje de relevancia regional PRR 28. Viñedos de Utiel-Requena (Grupo 11: Paisajes culturales de viñedos del interior). Para la caracterización y valoración del paisaje, el estudio de impacto ambiental aporta un estudio de integración paisajística para cuya elaboración ha considerado el estudio de paisaje del PGOU de Requena. Además, los promotores, han realizado un plan y un proceso de participación para conocer las preferencias de la población sobre el diseño de la planta.  
Las parcelas por ocupar cumplen con los criterios de implantación contemplados en el Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto de 2020, y tal y como se indica en el informe de la Dirección General de Política Territorial y Paisaje no se encuentran afectadas por riesgo de inundación u otras afecciones territoriales.  
La línea de 30 kV subterránea no presenta afecciones medioambientales relevantes, más allá de las derivadas por su ejecución, transcurriendo soterrada por caminos de dominio público en su mayor parte.  
Los terrenos en los que se desarrollan el parque solar y su línea de evacuación, no se localizan en el ámbito de espacios de la Red Natura 2000, ni albergan hábitats de interés comunitario ni otros espacios naturales protegidos o catalogados. Las instalaciones se ubican en la zona de amortiguación de impacto establecida por el PORN del Parque Natural de la Hoces del Cabriel. Se incluye como anexo al estudio de impacto ambiental estudio de valoración preliminar de repercusiones sobre la Red Natura 2000 en el que se concluye la compatibilidad.  
De acuerdo con la cartografía del PATFOR, las zonas de vallado no se ubican sobre terreno forestal ordinario ni sobre terreno forestal estratégico calificado, aunque colindante al vallado propuesto se localiza terreno forestal ordinario. La zona del vallado linda con áreas cortafuegos (sin actuación) de órdenes 1 y 2 previstos en el plan de prevención de incendios de la demarcación.  
Se incluye en el estudio de impacto ambiental, un estudio de análisis de vulnerabilidad a amenazas en el que se concluye que la instalación da como resultado un riesgo medioambiental medio en relación con el riesgo de incendio forestal y se establecen medidas protectoras como la monitorización y control de anomalías, plan de autoprotección y plan de protección contra incendios. El estudio concluye que no se identifican efectos ambientales significativos derivados de la vulnerabilidad del proyecto ante riesgos de accidentes graves o de catástrofes naturales.  
  
Analizada la cartografía del PATRICOVA, las zonas de vallado no se encuentran afectadas por peligrosidad de inundación. El trazado de la línea de evacuación en algunos tramos atraviesa terrenos afectados por peligrosidad de inundación de carácter geomorfológico; discurre en subterráneo mayoritariamente bajo caminos existentes, por lo que no altera las condiciones actuales de dichos terrenos.  
La ubicación de la planta solar no está próxima a corredores territoriales fluviales, situándose a más de 7 km del corredor fluvial más cercano (Río Magro), ni por otros lechos de barrancos y ramblas. El cauce más cercano es la rambla de la Cañadas, situado a más de 50 metros, no disponiéndose módulos solares en sus proximidades.  
El suelo presente en la zona es del tipo inceptisoles con valor agrológico moderado. Los terrenos por ocupar presentan uso mayoritariamente agrícola con un grado de naturalidad poco significativo, ocupado por cultivos de secano y viñedos, así como pequeños afloramientos y bosquetes de especies forestales típicos del mediterráneo (carrascas, sabinas, enebro, etc.).  
El estudio de impacto ambiental, tal y como se recoge en el banco de datos de la biodiversidad, indica la presencia en el ámbito de la instalación de las especies prioritarias de mamíferos: topillo de cabrera (Microtus cabrerae) y murciélago pequeño de herradura (Rhinolophus hipposideros). Asimismo, los estudios de avifauna presentados por los promotores, indican la presencia de las especies prioritarias buitre leonado (Gyps fulvus), águila calzada (Hieraaetus pennatus), águila culebrera (Circaetus gallicus), aguilucho cenizo (Circus pygargus), aguilucho pálido (Circus cyaneus), abejero europeo (Pernis apivorus), águila real (Aquila chrysaetos), águila perdicera (Aquila fasciata), chova de pico rojo (Pyrrhocorax pyrrhocorax), esmerejón (Falco columbarius), aguilucho lagunero (Circus aeruginosus) y colirrojo real (Phoenicurus phoenicurus).  
También es significativa la presencia de aves esteparias que nidifican en el suelo: alondra totovía (Lullula arborea), bisbita campestre (Anthus campestris), curruca rabilarga (Sylvia undata), carraca europea (Coracias garrulus) y cogujada montesina (Galerida theklae).  
Consultadas la carta arqueológica y el Inventario general del patrimonio cultural, se han identificado yacimientos arqueológicos en el ámbito afectado por la actuación y su entorno más próximo (200 m).  
Los elementos que conforman la central no invaden la anchura legal de vías pecuarias ni interfieren en el tránsito ganadero por estas.  
b) Impactos y medidas correctoras  
Dentro del perímetro vallado de la instalación, el proyecto mantiene sin afectar los pies de especies forestales arbóreas existentes, en su mayoría formaciones aisladas de carrascas, y algunas manchas de vegetación. No obstante, se detectan dentro del perímetro de la instalación zonas de vegetación natural y ribazos sobre los que el proyecto prevé disponer seguidores solares. Tal y como se desprende del informe de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental se deberán conservar estas manchas de vegetación natural inmersas en los terrenos agrícolas y los pies arbóreos, especialmente los de Quercux Ilex que se detecten.  
Respecto a la propuesta de compensación de hábitat que se realiza en el Informe de la Subdirección General de Medio Ambiente y Evaluación Ambiental en función de la superficie de la planta solar fotovoltaica, el promotor se compromete, una vez puesta en marcha la explotación del proyecto, a realizar las medidas indicadas en una superficie equivalente al 10 % de la superficie vallada del proyecto, consensuando dichas ubicaciones con los propietarios y la administración competente.  
La fauna objeto de conservación puede sufrir una afección en forma de mortalidad o desplazamiento de su hábitat, pudiendo verse afectadas especialmente durante la construcción de la planta y con las tareas de control de la vegetación durante la fase de mantenimiento. Por ello, estas tareas se programarán fuera de fases del periodo reproductor de las especies prioritarias presentes en la zona.  
Durante la fase de explotación, el impacto sobre la fauna será menor, aunque se prevén efectos acumulativos por la implantación del resto de plantas solares en tramitación en las proximidades.  
Como medidas compensatorias, el estudio de impacto ambiental asume el mantenimiento de vegetación natural y la instalación vallados cinegéticos con placas anticolisión. Se instalarán paneles con tratamiento superficial anti reflectante para evitar un posible efecto llamada sobre las aves. De igual modo, la separación entre seguidores es elevada, entorno a los 6 m, lo que permitirá el vuelo de aves paseriformes y dejará la mayor parte del perímetro vallado no ocupado por placas o instalaciones auxiliares.  
Los informes de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental hacen constar la presencia de tres especies prioritarias de fauna: alondra, águila real y águila perdicera. El proyecto contempla que durante la fase de explotación se llevará a cabo un plan de seguimiento de las poblaciones de aves presentes en la zona, al menos durante los primeros dos o tres años posteriores a su puesta en funcionamiento. Asimismo, se adoptan medidas anti electrocución tanto en el interior como en el exterior de la planta y se crearán majanos que faciliten la cría de herpetofauna, roedores y micromamíferos, que faciliten la actividad de rapaces.  
Debido a la ocupación de un espacio geográfico común y al compartir línea de evacuación con los proyectos mencionados en el epígrafe de descripción de proyecto, se presenta un estudio de sinergias como anexo al estudio de impacto ambiental, donde se analizan los efectos esperables sobre factores medioambientales destacables, y donde se concluye que las plantas respetan la distancia mínima de separación de 500 metros que contempla la estrategia territorial de la Comunitat Valenciana para los corredores, que el total de suelo agroforestal ocupado es de un 2 % del total del término indicando que gran parte se encuentra en situación de abandono. Se indica a su vez que compartiendo la línea de evacuación e instalaciones de transformación, se obtiene un efecto menor sobre infraestructura verde, paisaje, suelo, vegetación, fauna y espacios protegidos de la Red Natura 2000, cumpliendo además con lo exigido en el Decreto ley 14/2020 en cuanto al aprovechamiento de infraestructuras existentes.  
Analizado el trazado de la línea de evacuación, en las proximidades de la casa de las Cañadas discurre por terreno forestal fuera del trazado de caminos. Para afectar en la menor medida posible a estos terrenos, su trazado deberá ceñirse al de los caminos ya existentes. Finalizado el tapado de las zanjas, se restituirá todo el suelo que haya quedado afectado por el proyecto, previa restitución de su morfología original, y se restaurará la vegetación natural que haya podido verse afectada.  
Adicionalmente, por la colindancia con suelo forestal, se establecen condicionantes relativos a la fase de ejecución y desmantelamiento en cuanto a la afección sobre masa forestal, entre las que destaca el cumplimiento del decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales.  
Como afección principal durante la fase de implantación se procederá al desbroce y despeje de la vegetación presente durante la implantación de los seguidores solares. El estudio de impacto ambiental contempla medidas correctoras de carácter general para mitigar los efectos de la generación de polvo, ruido, así como para el control de vertidos y aguas residuales. La energía eléctrica en esta fase se suministrará mediante generadores diésel; la superficie sobre la que se ubiquen estará debidamente señalizada e impermeabilizada.  
Como medidas correctoras encaminadas a mantener la cubierta natural del terreno y acorde a las prescripciones de los informes de las Subdirecciones de Medio Natural y Evaluación Ambiental y Servicio de Gestión Territorial, se evita la compactación del suelo y no se utilizarán herbicidas, eliminando únicamente la vegetación que interfiera con la explotación normal de la central. Se fomentará el crecimiento de una cobertura vegetal espontánea mantenida por medios mecánicos. Esto a su vez permite mantener el hábitat de especies de fauna que utilizan la zona para alimentarse y reducirá el riesgo de erosión del terreno.  
Asimismo, el estudio de impacto ambiental propone medidas correctoras orientadas a evitar al máximo los movimientos de tierra mediante el hincado de los seguidores directamente sobre el terreno, sin realización de explanaciones previas ni grandes movimientos de tierra, adaptando la instalación a la morfología del terreno sin alterarla. Para evitar la compactación del suelo durante la fase de construcción, se balizarán los viales de obra para minimizar la superficie de circulación de vehículos. De igual modo tras finalizar las obras de construcción se restituirán todas las áreas alteradas que no sean de ocupación permanente (extendido de tierra vegetal, descompactación de suelos, revegetaciones, etc.).  
Las centrales fotovoltaicas, por sus características y funcionamiento, no tienen asociado un consumo relevante de agua durante su ejecución y funcionamiento. Durante las obras, se adoptan medidas preventivas para evitar vertidos accidentales como habilitar zonas de mantenimiento y acopio de maquinaria, equipos y residuos generados. Las aguas residuales que puedan generarse en la obra serán recogidas en fosa estanca para su posterior retirada y gestión por parte de gestor autorizado. El proyecto no describe cómo va a realizarse la limpieza de las placas solares para evitar vertidos asociados que puedan contaminar el medio.  
Respecto de la afección sobre el patrimonio cultural, la memoria patrimonial presentada establece como medidas: previo a la ejecución, la delimitación del yacimiento Casas de la Cabeza mediante excavación manual con metodología arqueológica, la realización de sondeos y el seguimiento arqueológico de la fase constructiva por técnicos especializados, en especial de los movimientos de tierras que se lleven a cabo que tengan una afectación sobre el subsuelo. El informe de la Dirección Territorial de Cultura y Deporte de Valencia indica que, además, se deberán realizar intervenciones arqueológicas exhaustivas.  
La generación de residuos tiene mayor entidad en la fase de construcción. La totalidad de los residuos generados en esta fase serán entregados a gestor autorizado. La ejecución de la central no conlleva movimientos de tierras de gran entidad, puesto que se adapta a la topografía existente, por lo que es posible extender las tierras excedentes en el ámbito del proyecto.  
La zona presenta vulnerabilidad baja de acuíferos y se encuentra en un área de permeabilidad alta, clasificada como área a mejorar para la recarga de acuíferos. Los módulos solares presentan huecos entre sí de forma que no se generan vías preferentes de agua y no descargan en el mismo punto del terreno, más aún si se tienen en cuenta el seguimiento solar de los paneles a instalar. La sombra provocada por las placas reducirá la evapotranspiración facilitando la recarga. La calidad de las aguas de recarga se verá favorecida al no utilizarse productos fitosanitarios. La orografía de la zona, con escasa pendiente, favorece la infiltración. La disposición de placas y postes de cimentación no hacen prever la formación de vías de desagüe preferente para la escorrentía que supongan modificación de las condiciones actuales.  
En el estudio de integración paisajística se ha desarrollado una valoración de la integración visual de la planta desde diferentes puntos de observación dando como resultado que por las características del terreno donde se ubica esta, solo se apreciará desde el entorno inmediato y desde los caminos rurales que sirven de acceso, concluyéndose un impacto visual leve-moderado. El estudio ha sido complementado por informes técnicos de respuesta a los informes emitidos por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje. Entre las medidas a adoptar, se realizará la plantación de una pantalla vegetal en el linde con la autovía A-3 conformada por agrupaciones dispersas en forma de bosquetes compuestos por especies vegetales autóctonas presentes en la zona de actuación.  
Además, los informes del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje indican que los paneles fotovoltaicos situados al norte del Cerro de la Cabeza (en el Llano de Campo Arcís), en la unidad paisajística 5 (de valor alto), incumplen los objetivos de calidad de la unidad de paisaje y del paisaje de relevancia regional, y, por tanto, deben ser excluidos del ámbito del proyecto.  
El plan de vigilancia ambiental propone la implantación de un plan de seguimiento en el cual, se compruebe que las obras se realizan de acuerdo con el proyecto y que se asegure del cumplimiento de la normativa ambiental, así como las medidas preventivas, correctoras y los requisitos establecidos en la declaración de impacto ambiental y en resoluciones complementarias. Adicionalmente, la información recogida en el programa se plasmará en informes periódicos (informes de estado, de control de residuos y vertidos de aceite, etc.) y extraordinarios puntuales en caso de sucesos excepcionales tanto en la fase de implantación como la de funcionamiento.  
Tras la vida útil del proyecto, se procederá al desmantelamiento de los paneles y cableado eléctrico, y a la restauración de los accesos y de los factores bióticos y abióticos afectados. Para ello el proyecto acompaña estudio de desmantelamiento con presupuesto. La gestión de los paneles fotovoltaicos se realizará con un gestor autorizado de residuos de aparatos eléctricos y electrónicos.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria, de conformidad con el artículo 7.1.d de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre. En todo caso, el principio de no fraccionamiento, así como las previsiones del epígrafe 2.g del anexo I del decreto 162/1990, de 15 de octubre, y del epígrafe 4.i del anexo II de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, en concordancia con el artículo 7 de dicha ley, determinan de igual modo que resulta aplicable el régimen de evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Formular la presente declaración de impacto ambiental del Proyecto de planta solar fotovoltaica, promovido por Sistemas Fotovoltaico de Levante, SAU, en el término municipal de Requena (Valencia), en la que se establecen las condiciones ambientales, incluidas las medidas preventivas, correctoras y compensatorias, que resultan de la evaluación ambiental practicada y que se exponen a continuación, en las que se debe desarrollar el proyecto para la adecuada protección del medio ambiente y los recursos naturales, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.  
Atendiendo a los antecedentes y fundamentos de derecho expuestos se resuelve las condiciones del proyecto y medidas preventivas, correctoras y compensatorias de los efectos adversos sobre el medio ambiente, que se establecen en los siguientes términos:  
i) Condiciones generales  
(1) Queda condicionada la viabilidad ambiental del proyecto FV Requena al sentido que determine la evaluación ambiental del expediente de autorización que contemple la línea de evacuación común.  
(2) El promotor deberá cumplir todas las medidas preventivas y correctoras contempladas en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y las aceptadas tras la información pública, o contenidas en la información complementaria, en tanto no contradigan lo establecido en la presente resolución.  
(3) Se recuerda el cumplimiento de toda la legislación relevante que le sea de aplicación, y que afecte a los elementos del medio recogidos en la presente resolución.  
ii) Condiciones relativas a medidas preventivas, correctoras y compensatorias para los impactos más significativos.  
(4) Se deberán implementar las medidas de integración propuestas en el estudio de integración paisajística aportado y completarlas con las condiciones paisajísticas establecidas en el informe emitido en materia de paisaje. En concreto se eliminarán los paneles fotovoltaicos situados en el Llano de Campo Arcís al norte del Cerro de la Cabeza (parcelas 442, 484, 630, 631, 632, 633, 634, 714, 715, 718 y 719 del polígono 68; y parcelas 14, 16, 134, 135 y 136 del polígono 69 del término municipal de Requena). Estas medidas y condiciones se deberán incorporar al proyecto de ejecución en la memoria, planos y presupuesto, para su ejecución real y efectiva, y serán verificadas en fases posteriores de la tramitación por el órgano sustantivo, previo a la autorización de la explotación.  
(5) Relativo a la ubicación de la planta en la zona de amortiguación establecida en el PORN del Parque Natural de las Hoces del Cabriel y la afección a la biodiversidad, se seguirán las indicaciones de los informes emitidos por la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental.  
(6) Previo al comienzo de las obras, se comprobará la inexistencia de nidos o camadas de especies protegidas. En caso de su existencia, se informará a los agentes medioambientales para que dispongan las actuaciones necesarias para su mejor conservación. Las actuaciones más molestas se realizarán fuera de los periodos de puesta, nidificación o cría, en especial de las especies alondra, águila real, águila perdicera. No se realizarán trabajos en horario nocturno.  
(7) Se instalarán posaderos para rapaces en las parcelas de las instalaciones y sus alrededores, tras consulta y visto bueno del órgano competente, respecto al número y su localización.  
(8) Según el informe de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, no se dispondrán paneles fotovoltaicos sobre las manchas de vegetación natural inmersas en los terrenos agrícolas y ribazos existentes. Asimismo, los pies arbóreos que se detecten, especialmente los de Quercux Ilex, se conservarán. Asimismo, se creará y mantendrá una charca para fomentar la población de anfibios y avifauna o se mantendrán las balsas de riego existentes.  
(9) Se realizará seguimiento arqueológico por técnicos especializados de todas las obras, especialmente de los movimientos de tierras. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
(10) Se dispondrá de zonas impermeabilizadas y de un sistema de recogida de posibles fugas de aceites y combustibles, procedentes de la maquinaria y de las estructuras que se generen durante la ejecución de la obra. Los residuos generados se gestionarán según la normativa vigente y mediante un gestor autorizado, estableciéndose las zonas de recogida de residuos, y no haciéndose acopio en zonas con pendientes elevadas y peligrosidad de inundación.  
(11) Los suelos y otros materiales naturales excavados durante las actividades de construcción, cuando no vayan a emplearse en la propia obra, serán gestionados por gestor autorizado.  
(12) Al objeto de compensar la pérdida de hábitats de carácter agrícola, se procurará mantener los cultivos existentes en las zonas de las parcelas no ocupadas por paneles, y dedicar nuevas superficies al uso agrícola afectado en una proporción equivalente de al menos el 25 % de la superficie de la planta.  
(13) Dada la proximidad a terreno forestal, durante la ejecución y explotación de la planta, se respetará lo indicado en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, relativo a prevención de incendios, así como la zona de servidumbre de los viales identificados en el Plan de prevención de incendios de la demarcación de Requena.  
(14) El uso de agua en la planta quedará condicionado a que se disponga de suministro por una empresa autorizada o concesión del organismo de cuenca.  
(15) La emisión de la autorización administrativa de cierre definitivo de la central obligará al promotor al desmantelamiento de esta en los términos definidos en el plan aportado.  
iii) Condiciones al Plan de vigilancia ambiental  
(16) Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas, y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
(17) Se llevará a cabo un plan de seguimiento de las poblaciones de aves presentes en la zona que se extenderá más allá de los cinco años propuestos y se prolongará durante la vida útil de la planta, evaluándose la efectividad de las medidas correctoras previstas para evitar la pérdida de hábitat de alimentación de las especies de fauna presentes en la zona. Los resultados de su evolución y comportamiento se enviarán con la periodicidad que se acuerde con el órgano competente en materia de biodiversidad.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Ordenar la publicación de la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 3 de enero de 2023.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML