Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9258, del 18-01-2022 (2021/11713)

Informació pública de l'aprovació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 2 de les normes subsidiàries, que afecta l'àmbit Prados II. Expedient 1151/2021.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9258

Data del DOGV
:   18-01-2022

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2021/11713

CVE


Data del document
:   12-11-2021

Organisme emissor
:   Ajuntament de Torreblanca

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * [Torreblanca](javascript:void(0))
    * [administració local](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))

Informació pública de l'aprovació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 2 de les normes subsidiàries, que afecta l'àmbit Prados II. Expedient 1151/2021. [2021/11713]  
La Junta de Govern Local, en la sessió ordinària, celebrada el 3 de novembre de 2021, va adoptar el següent acord:  
Vist l'informe conjunt emés pel secretari municipal, E. J. V. V., i per l'arquitecte municipal J. L. R. M., de data 28.10.2021, en el qual es recull el següent:  
Amb data 13 de maig de 2021, registre d'entrada núm. 1157, Javier Manuel Casanova Sastriques, amb DNI \*\*\*\*969\*\*, en nom i representació de Comunitat de Propietaris Prados II, proveïda de CIF \*\*\*\*592\*\* i domicili a efecte de notificacions a l'avinguda de Joan Carles I, núm. 5 i 7, presenta la documentació relativa a la tramitació de la proposta de modificació puntual núm. 2 de les normes subsidiàries de planejament, en l'àmbit conegut com a Prados II, per a iniciar-la, i la remet a l'òrgan ambiental i territorial perquè es pronuncie sobre el procediment d'avaluació ambiental i territorial aplicable, i continue fins a l'aprovació definitiva.  
Amb data 6 de juliol de 2021 i registre d'entrada núm. 1726, Carlos Guillamos Beltrán, en qualitat de redactor de la modificació puntual núm. 2 de les normes subsidiàries de planejament, en l'àmbit conegut com a Prados II, va presentar la documentació corresponent a l'estudi d'integració paisatgística amb pla de participació pública (enquesta), per a la incorporació a l'expedient corresponent amb la documentació presentada anteriorment, i sol·licita que es remeta a l'òrgan ambiental i territorial perquè emeta pronunciament sobre el procediment d'avaluació ambiental i territorial aplicable, i la continue fins a l'aprovació definitiva.  
La documentació presentada i que consta en l'expedient inclou esborrany de la proposta de modificació puntual núm. 2, estudi d'integració paisatgística amb pla de participació pública i memòria justificativa del procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
Aquest ajuntament va iniciar la tramitació de la modificació puntual núm. 2 de les normes subsidiàries de planejament àmbit Prados II, relativa a ordenació detallada de sòl urbà, en la qual únicament es defineixen els paràmetres urbanístics continguts en la modificació puntual núm. 1 de les normes subsidiàries amb insuficient definició, sense modificar i mantenint plena vigència la resta de la normativa inclosa en la modificació puntual 1/2017, aprovada el 20 de juliol de 2018.  
  
Aquesta modificació puntual núm. 2 de les normes subsidiàries de planejament àmbit Prados II es tramita de conformitat amb les disposicions de la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (d'ara en avant LOTUP), especialment d'acord amb el que es disposa en els articles 50 (fases de la tramitació d'un pla que requereix avaluació ambiental i territorial estratègica) i 63.  
Mitjançant un acord adoptat per la Junta de Govern Local en la sessió celebrada el 14 de juliol de 2021, es va acordar l'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica, acompanyada de l'esborrany de la modificació puntual núm. 2 de les normes subsidiàries de planejament àmbit Prados II, del document inicial estratègic i de l'estudi d'integració paisatgística.  
I, d'acord amb el que es disposa per l'article 50.1 de la LOTUP, es va sotmetre la documentació indicada a informació pública de les persones interessades, i a consulta de les administracions públiques afectades, adjuntant-los una còpia de l'informe emés per aquestes administracions en relació amb la modificació puntual núm. 1 àmbit Prados II, amb indicació que en la present modificació únicament es defineixen els paràmetres urbanístics continguts en la modificació puntual núm. 1 àmbit Prados II de les normes subsidiàries amb insuficient definició, sense modificar i mantenint plena vigència la resta de la normativa inclosa en la modificació puntual 1/2017, aprovada el 20 de juliol de 2018.  
  
De les consultes remeses a aquestes administracions, només s'ha rebut l'informe de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (matèria forestal i vies pecuàries), amb data 26 d'agost de 2021 i registre E-RC-3412, informe en sentit favorable.  
Consideracions  
1. Planejament  
1.1. Planejament general vigent  
Torreblanca disposa, com a planejament general vigent, de normes subsidiàries de planejament (d'ara en avant NS) aprovades definitivament en la sessió celebrada el dia 26 de març de 1991 per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, de la Conselleria d'Obres Públiques Urbanisme i Transports.  
Les NS de planejament van ser parcialment adaptades a les disposicions de l'LRAU mitjançant l'homologació modificativa de l'àmbit territorial nucli de Torrenostra, aprovat definitivament, en la sessió celebrada el dia 22 de juliol de 2002, per la Comissió Territorial d'Urbanisme, de la Conselleria d'Obres Públiques Urbanisme i Transports.  
  
En relació amb el planejament vigent, l'àmbit afectat per la present proposta de modificació està inclòs en l'àmbit del nucli urbà del nucli de Torrenostra i està classificat com a sòl urbà, i dins d'aquest es configuren dues illes amb qualificació d'UR-6A, UR-6By EQ-PRD, ús residencial, terciari i dotacional esportiu privat, en tipologia edificatòria oberta i amb un carrer per als vianants que separa les dues illes.  
  
La normativa específica aplicable, segons les vigents NS de planejament, a les parcel·les classificades com a sòl urbà residencial UR-6A,UR-6B i EQ-PRD està definida per l'article 57, «Normes d'edificació en zona UR6 (edificació oberta), subzones UR6-A,UR6-BYEQ-PRD», de les vigents NS, establides per la modificació puntual 1/2017, el text íntegre de la qual es reprodueix a continuació:  
«Article 57. Normes d'edificació en zona UR6 (edificació oberta)  
  
SUBZONES UR6-A, UR6-B I EQ-PRD  
1. Tipus d'obres i edificacions autoritzades  
De conservació, condicionament i reparació, sense modificació d'altures, vols existents, ni utilització de materials que no siguen concordes amb el conjunt dels edificis de la zona, així com edificacions de nova planta que complisquen les condicions de construcció i ús establides per les presents norma, en tipus d'edificació oberta.  
2. Altura màxima de les edificacions  
ZONA UR6  
En cap cas, l'altura màxima de qualsevol edificació d'aquesta zona sobrepassarà els dènou metres, ni sis plantes (baixa més cinc) constituïdes sobre la rasant en cada punt de la façana de l'edifici.  
SUBZONA UR6-A  
En cap cas, l'altura màxima de qualsevol edificació d'aquesta zona sobrepassarà els trenta-un metres, ni deu plantes (baixa més nou) constituïdes sobre la rasant en cada punt de la façana de l'edifici.  
  
SUBZONA UR6-B  
En cap cas, l'altura màxima de qualsevol edificació d'aquesta zona sobrepassarà els vint-i-cinc metres, ni huit plantes (baixa més set) constituïdes sobre la rasant en cada punt de la façana de l'edifici.  
SUBZONA EQ-PRD  
En cap cas, l'altura màxima de qualsevol edificació d'aquesta zona sobrepassarà els quatre metres, tindrà únicament una planta constituïda sobre la rasant en cada punt de la façana de l'edifici.  
3. Altura mínima de les edificacions  
En les edificacions destinades a habitatges unifamiliars o unifamiliars adossats es permetran altures de dues plantes (baixa més una).  
En blocs destinats a edificis es permetran diferències d'una planta respecte al nombre màxim permés.  
4. Superfície mínima edificable  
La parcel·la mínima edificable s'estableix en 830 m².  
Volum edificable  
ZONA UR6  
Es fixa en 1,5 m² de superfície útil en habitatges per cada metre quadrat de solar.  
SUBZONA UR6-A   
Es fixa en un màxim de 2,05 m² de superfície útil en habitatges per cada metre quadrat de solar, més un màxim de 0,90 m² de sostre per a altres usos diferents del d'habitatge per cada metre quadrat desolar.  
  
SUBZONA UR6-B  
Es fixa en un màxim d'1,60 m² de superfície útil en habitatges per cada metre quadrat de solar, més un màxim de 0,90 m² de sostre per a altres usos diferents del d'habitatge per cada metre quadrat desolar.  
SUBZONA EQ-PRD  
Es fixa en un màxim de 0,20 m² t/m²s  
6. Separació de les edificacions  
ZONA UR-6  
a) Separació a vials amb trànsit rodat o per als vianants i a parcel·les contigües: 6 m.  
b) Separació mínima entre blocs d'edificis: 10 m.  
SUBZONA UR-6A  
PLANTA BAIXA  
a) Separació a vials amb trànsit rodat i a parcel·les contigües: 6 m.  
b) Separació a vials per als vianants: 0 m  
c) Separació mínima entre blocs d'edificis: 10 m.  
PLANTES ALTES  
a) Separació a vials amb trànsit rodat o per als vianants i a parcel·les contigües: m.  
b) Separació mínima entre blocs d'edificis: 10 m.  
SUBZONA UR-6B  
PLANTA BAIXA  
a) Separació a vials amb trànsit rodat i a parcel·les contigües: 5 m.  
b) Separació a vials per als vianants: 0 m.  
c) Separació mínima entre blocs d'edificis: 10 m.  
PLANTES ALTES  
a) Separació a vials amb trànsit rodat o per als vianants i a parcel·les contigües: 5 m.  
b) Separació mínima entre blocs d'edificis: 10 m.  
SUBZONA EQ-PRD  
PLANTA BAIXA  
a) Separació a vials amb trànsit rodat i a parcel·les contigües: 5 m.  
b) Separació a vials per als vianants: 0 m.  
c) Separació mínima entre blocs d'edificis: 10 m.  
7. Usos del sòl  
ZONA UR-6, SUBZONA UR-6a I SUBZONA UR6-B  
Magatzems: no permés.  
Assistencial benèfic: permesos en tots els seus tipus.  
Comercial: permés en les categories A i B.  
Esportiu: no permés  
Docent: no permés.  
Espectacles i recreatiu: no permés.  
Estació de servei: no permés.  
Garatge-aparcament: permés en les categories 1a, 2a i 3a.  
Hoteler: permés.  
Industrial: no permés.  
Oficines: no permés.  
Religiós: no permés.  
Sales de reunió: permés en les tres categories.  
Sanitari: no permés.  
Serveis administratius: no permés.  
Sociocultural: no permés.  
Habitatges: permés en totes les seues formes.  
SUBZONA UR6-B  
Esportiu: permés  
Recreatiu: permés.  
La resta: no permés.  
Així mateix, a aquestes parcel·les els són aplicable el que es disposa en els articles 1 al 6 (Normes de caràcter general), article 12 (Costes i platges), articles 23 al 39 (Conceptes), article 40 (Condicions d'ús).  
  
1.2. Proposta: modificació puntual núm. 2 àmbit Prados II  
1.2.1. Objectius  
La determinació dels paràmetres urbanístics que, sense modificar els definits en la modificació de normes 1/2017, aprovada, servisquen per a una millor comprensió de l'actuació edificatòria.  
Aquests paràmetres consisteixen a definir:  
1. Consideració de vial per als vianants.  
2. Condicions dels elements d'urbanització dins de la parcel·la urbana.  
3. Mancomunitat de partions  
Segons es recull en la memòria, «són paràmetres necessaris per a, dins de l'àmbit definit, possibilitar la futura reconstrucció dels elements edificatoris desapareguts del complex urbà Prados II.»  
1.2.2. Àmbit  
L'àmbit d'actuació està format per dues illes de les NS situada en la part sud de Torrenostra, en sòl urbà amb ordenació detallada. L'actuació no està inclosa en cap unitat d'execució i està envoltada de viari ja urbanitzat i edificacions de similar tipologia.  
  
L'àmbit té una morfologia regular i rectangular, amb emplaçament apte per a l'edificació, amb una superfície total de 4.877,23 m² de sòl, segons un recent mesurament. Les referències cadastrals de les illes incloses són: 3329601BE6532N, corresponent a la parcel·la on se situava el bloc Prados II i els espais comuns als blocs I i II, i 3429301BE6532N, corresponent a la parcel·la on se situa el bloc I Prados II. A més, el vial per als vianants existent entre les parcel·les del bloc I i II, denominat Los Prados II, també forma part de l'àmbit.  
  
1.2.3. Proposta  
Únicament es defineixen els paràmetres urbanístics objecte de la present modificació, atés que els paràmetres de l'ordenació vigent, que són els continguts en la modificació puntual núm. 1/2017, no es modifiquen i tenen plena vigència:  
«Primer. Vial per als vianants  
S'entén com a vial per als vianants en l'àmbit de la present modificació puntual el vial existent entre les dues illes de sòl urbà, entenent-se aquest com a vial d'ús no obert al trànsit rodat, i que es defineix com per als vianants a l'efecte del compliment dels paràmetres urbanístics aplicable vigents.  
  
Segon. Elements d'urbanització de parcel·la  
Dins de l'àmbit de la modificació puntual podran adossar-se a l'alineació exterior sense la necessitat de complir les reculades pròpies de l'edificació, els elements de la urbanització de la parcel·la, com ara escales i rampes d'accés, piscines, connexions, habitacions d'instal·lacions serveis i espais esportius o d'oci. Se'n limita l'ocupació en un màxim del 30 % del total de la partió per a elements d'edificació, i s'estableix com a cota màxima de cornisa sobre la rasant del carrer en aqueix punt per a aquests elements la de 3,50 m. D'igual manera, s'estableix com a cota màxima de plataforma de bany, piscina o solàrium d'aquesta, la de 3,00 m sobre la rasant natural del terreny.  
L'altura del tancament de la parcel·la serà, com a màxim, de 2,00 m sobre la rasant del carrer en cada punt, a excepció de la coincident amb els elements establits en el paràgraf anterior, que podrà ser de major altura, però com a màxim la d'1,00 m sobre l'altura de cornisa màxima o sobre la plataforma d'urbanització de solàrium i piscina.  
  
Tercer. Mancomunitat de partions  
En l'àmbit de la present modificació, es podrà mancomunar la partió comuna als efectes legalment establits, i en aquest cas podrà figurar i haurà de figurar en escriptura de mancomunitat de partions, l'edificació fins a la partió comuna mancomunada. L'acord de mancomunitat de partió i l'escriptura que recull s'hauran d'inscriure en el registre de la propietat perquè siguen efectius».  
  
Es proposa afegir a l'article 57, «Normes d'edificació en zona UR6 (edificació oberta), subzonasur6-A, UR6-B I EQ-PRD», de la normativa de les vigents NS, la definició d'aquests paràmetres, de manera que quede com es reprodueix a continuació:  
«1. Tipus d'obres i edificacions autoritzades  
De conservació, condicionament i reparació, sense modificació d'altures, vols existents, ni utilització de materials que no siguen concordes amb el conjunt dels edificis de la zona, així com edificacions de nova planta que complisquen les condicions de construcció i ús establides per les presents norma, en tipus d'edificació oberta.  
2. Altura màxima de les edificacions  
ZONA UR6. En cap cas, l'altura màxima de qualsevol edificació d'aquesta zona sobrepassarà els dènou metres, ni sis plantes (baixa més cinc) constituïdes sobre la rasant en cada punt de la façana de l'edifici.  
  
SUBZONA UR6-A. En cap cas, l'altura màxima de qualsevol edificació d'aquesta zona sobrepassar els trenta-un metres, ni deu plantes (baixa més nou) constituïdes sobre la rasant en cada punt de la façana de l'edifici.  
SUBZONA UR6-B. En cap cas, l'altura màxima de qualsevol edificació d'aquesta zona sobrepassar els vint-i-cinc metres, ni huit plantes (baixa més set) constituïdes sobre la rasant en cada punt de la façana de l'edifici.  
SUBZONA EQ-PRD. En cap cas, l'altura màxima de qualsevol edificació d'aquesta zona sobrepassar els quatre metres, tindrà únicament una planta constituïda sobre la rasant en cada punt de la façana de l'edifici.  
3. Altura mínima de les edificacions  
En les edificacions destinades a habitatges unifamiliars o unifamiliars adossats es permetran altures de dues plantes (baixa més una). En blocs destinats a edificis es permetran diferències d'una planta respecte al nombre màxim permés.  
4. Superfície mínima edificable  
La parcel·la mínima edificable s'estableix en 830 m².  
5. Volum edificable  
ZONA UR6. Es fixa en 1,5 m² de superfície útil en habitatges per cada metre quadrat de solar.  
SUBZONA UR6-A. Es fixa en un màxim de 2,05 m² de superfície útil en habitatges per cada metre quadrat de solar, més un màxim de 0,90 m² de sostre per a altres usos diferents del d'habitatge per cada metre quadrat de solar.  
SUBZONA UR6-B. Es fixa en un màxim d'1,60 m² de superfície útil en habitatges per cada metre quadrat de solar, més un màxim de 0,90 m² de sostre per a altres usos diferents del d'habitatge per cada metre quadrat de solar.  
SUBZONA EQ-PRD. Es fixa en un màxim de 0,20 m² t/m²s.  
6. Separació de les edificacions  
ZONA UR-6  
a) Separació a vials amb trànsit rodat o per als vianants i a parcel·les contigües: 6 m.  
b) Separació mínima entre blocs d'edificis: 10 m.  
SUBZONA UR-6A  
PLANTA BAIXA  
a) Separació a vials amb trànsit rodat i a parcel·les contigües: 6 m.  
b) Separació a vials per als vianants: 0 m.  
c) Separació mínima entre blocs d'edificis: 10 m.  
PLANTES ALTES  
a) Separació a vials amb trànsit rodat o per als vianants i a parcel·les contigües: 6 m.  
b) Separació mínima entre blocs d'edificis: 10 m.  
SUBZONA UR-6B  
PLANTA BAIXA  
a) Separació a vials amb trànsit rodat i a parcel·les contigües: 5 m.  
b) Separació a vials per als vianants: 0 m.  
c) Separació mínima entre blocs d'edificis: 10 m.  
PLANTES ALTES  
a) Separació a vials amb trànsit rodat o per als vianants i a parcel·les contigües: 5 m.  
b) Separació mínima entre blocs d'edificis: 10 m.  
SUBZONA EQ-PRD  
PLANTA BAIXA  
a) Separació a vials amb trànsit rodat i a parcel·les contigües: 5 m.  
b) Separació a vials per als vianants: 0 m.  
c) Separació mínima entre blocs d'edificis: 10 m.  
7. Usos del sòl.  
ZONA UR-6, SUBZONA UR-6A I SUBZONA UR6-B  
Magatzems: no permés.  
Assistencial benèfic: permesos en tots els seus tipus.  
Comercial: permés en les categories A i B.  
Esportiu: no permés  
Docent: no permés.  
Espectacles i recreatiu: no permés.  
Estació de servei: no permés.  
Garatge-aparcament: permés en les categories 1a, 2a i 3a  
Hoteler: permés.  
Industrial: no permés.  
Oficines: no permés.  
Religiós: no permés.  
Sales de reunió: permés en les tres categories.  
Sanitari: no permés  
Serveis administratius: no permés.  
Sociocultural: no permés.  
Habitatges: permés en totes les seues formes.  
SUBZONA UR6-B  
Esportiu: permés  
Recreatiu: permés.  
La resta: no permés.  
  
Paràmetres urbanístics  
Primer. Vial per als vianants  
S'entén com a vial per als vianants en l'àmbit de la present modificació puntual el vial existent entre les dues illes de sòl urbà, entenent-se aquest com a vial d'ús no obert al trànsit rodat, i que es defineix com per als vianants a l'efecte del compliment dels paràmetres urbanístics aplicable vigents.  
Segon. Elements d'urbanització de parcel·la  
Dins de l'àmbit de la modificació puntual podran adossar-se a l'alineació exterior sense la necessitat de complir les reculades pròpies de l'edificació, els elements de la urbanització de la parcel·la, com ara escales i rampes d'accés, piscines, connexions, habitacions d'instal·lacions serveis i espais esportius o d'oci. Es limita l'ocupació en un màxim del 30 % del total de la partió per a elements d'edificació, i s'estableix com a cota màxima de cornisa sobre la rasant del carrer en aqueix punt per a aquests elements la de 3,50 m. D'igual manera, s'estableix com a cota màxima de plataforma de bany, piscina o solàrium d'aquesta, la de 3,00 m sobre la rasant natural del terreny.  
L'altura del tancament de la parcel·la serà, com a màxim, de 2,00 m sobre la rasant del carrer en cada punt, a excepció de la coincident amb els elements establits en el paràgraf anterior, que podrà ser de major altura, però com a màxim la d'1,00 m sobre l'altura de cornisa màxima o sobre la plataforma d'urbanització de solàrium i piscina.  
Tercer. Mancomunitat de partions  
En l'àmbit de la present modificació, es podrà mancomunar la partió comuna als efectes legalment establits, i en aquest cas podrà figurar i haurà de figurar en escriptura de mancomunitat de partions, l'edificació fins a la partió comuna mancomunada. L'acord de mancomunitat de partions i l'escriptura que recull s'haurà d'inscriure en el registre de la propietat perquè siguen efectius.  
  
Segon. Estudi d'integració paisatgística  
La intervenció té poca influència en el paisatge degut a la naturalesa de la modificació, en la qual únicament es defineixen els paràmetres urbanístics continguts en la modificació puntual núm. 1 de les NS amb insuficient definició, sense modificar i mantenint plena vigència la resta de la normativa inclosa en la modificació puntual 1/2017, aprovada el 20 de juliol 2018.  
Després d'haver realitzat la valoració de la integració paisatgística i visual de la proposta de modificació puntual núm. 2 de NS de l'àmbit del residencial Prados II, hem de determinar que sí que quedarà integrada en el paisatge, perfectament integrat en el seu entorn.  
Es conclou que des de la majoria dels punts d'observació seleccionats com a mostres de la visibilitat del solar des de les zones i elements a estudiar, la intervenció té poca influència. Això s'esdevé, sobretot, per la distància, vegetació, edificacions existents i, sobretot, per entrar a formar part d'un paisatge ja consolidat com un element més d'aquest, sense grans discordances respecte dels existents.  
  
Els únics punts visibles a destacar serien la unitat del paisatge 1 (nucli urbà de Torrenostra en els voltants del solar) i la unitat del paisatge 2 (el Prat de Cabanes-Torreblanca, però només en la zona nord d'aquest, situada en la part posterior de l'àmbit de la proposta de modificació puntual)   
Encara que la seua integració en la unitat del paisatge del Prat és delicada, hem de fer referència a l'escassa extensió del terreny objecte d'estudi, així com al reduït volum que suposa la reordenació volumètrica, que tan sols modifica l'altura màxima i reculades, i redueix l'edificabilitat i l'ocupació permeses.  
La construcció dels blocs està permesa en el vigent planejament general; per tant, es tracta de redissenyar-los de manera que milloren la façana marítima existent. A això pot contribuir un edifici situat el més a prop possible de l'avinguda de Castelló, i que queda així situat en una segona línia i evita que es convertisca en una pantalla visual enfront de la mar. Un bloc alt però menys voluminós augmenta el camp visual des del Prat cap a la mar, i viceversa. Igualment, la disposició del bloc Prados II, perpendicular a la línia de costa, també augmenta el camp visual enfront de la mar, i l'augment en nombre de plantes contribueix a una menor ocupació en planta.  
La seua integració en la unitat del paisatge del nucli urbà de Torrenostra és acceptable, ja que, encara que l'altura és de 8 plantes en el cas del bloc II i de 10 plantes en el bloc I, no destaca especialment de la resta:  
- Es donarà continuïtat a la trama urbana, actualment discontínua a causa de l'obligat enderrocament de l'edifici existent.  
- L'altura no es convertirà en un element excel·lent sobre la resta de la unitat urbana, ja que existeixen més edificacions amb les mateixes altures.  
- Un bon disseny de la forma i façana de l'edifici contribuirà a millorar la silueta urbana (skyline) i la façana marítima existents.  
- L'àmbit d'actuació és reduït.  
- Se situa en sòl urbà consolidat.  
Es conclou, doncs, que el minvament de la qualitat visual tindrà poca influència en l'entorn i alts beneficis socials i econòmics. Cal destacar que la motivació principal de la proposta de modificació núm. 2 és la mateixa que la de la modificació puntual núm. 1, és a dir, la necessitat de reconstrucció dels habitatges que ajuda a la ràpida tornada a la normalitat econòmica i social dels afectats per l'enderrocament del bloc II, Prados II.  
La valoració de la integració paisatgística i visual de la proposta de modificació puntual núm. 2 de NS de l'àmbit del residencial Prados II es concretarà juntament amb la tramitació de la modificació puntual.  
  
Tercer. Documentació  
La documentació objecte del present informe està integrada per l'esborrany de la modificació puntual núm. 2 de les NS de planejament, el document inicial estratègic i estudi d'integració paisatgística. Aquesta documentació és conforme amb el que s'estableix en els articles 34 i 50 de la LOTUP.  
  
Quart. Tràmit de consultes  
Per part d'aquest ajuntament, el qual ostenta la condició d'òrgan promotor i òrgan ambiental i territorial, de conformitat amb l'article 115 de la Llei 10/2015, de 29 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat, per afectar la proposta plantejada exclusivament l'ordenació detallada del sòl urbà, que compta amb els serveis urbanístics efectivament implantats, sense modificar l'ús dominant de la zona establida en l'ordenació estructural, d'acord amb l'article 51.1, s'ha procedit a sotmetre la documentació indicada a consultes a les administracions públiques afectades, per un termini de 20 dies hàbils, i s'han expedit, en el sentit que s'expressa a continuació, els informes que es relacionen i que consten en l'expedient.  
  
S'ha procedit a sotmetre la documentació indicada a consultes a les administracions públiques afectades que ja van emetre informe en el seu moment sobre la modificació puntual núm. 1/2017.  
De les consultes remeses a aquestes administracions, només s'ha rebut l'informe de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (matèria forestal i vies pecuàries), amb data 26-08-021 i registre E RC-3412, informe en sentit favorable.  
  
Cinqué. Identificació i valoració de possibles efectes adversos sobre el medi ambient, i justificació de l'aplicació del procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica  
Atenent el que es disposa en l'article 46.3 del LOTUP i els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, resulta que de les consultes realitzades a les conselleries competents i que consten en l'expedient, la modificació puntual de les NS plantejada no té efectes significatius sobre el medi ambient, per la qual cosa s'entén que ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada.  
  
Sisé. Fonamentació jurídica  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana ?TRLSRU- estableix en l'article 22 que els instruments de reordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la LOTUP.  
  
Segons l'article 51.2 de la LOTUP, una vegada rebuts els pronunciaments de les administracions públiques afectades, l'òrgan ambiental i territorial elaborarà i remetrà a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu, segons siga procedent, la resolució d'informe ambiental i territorial estratègic, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que el pla o programa no té efectes significatius sobre el medi ambient i el territori, i es resoldrà l'avaluació ambiental i territorial estratègica pel procediment simplificat i s'indicarà que és procedent de la tramitació de la modificació del pla conforme amb els articles 57 i 58 de la LOTUP.  
Aquesta resolució no serà susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via judicial contenciosa administrativa contra la disposició de caràcter general que haguera aprovat el pla, o bé, sense perjudici dels que corresponguen en via administrativa contra l'acte, si és el cas, d'aprovació del pla.  
L'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha aprovat el pla en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En tal cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del pla (art. 51.7 LOTUP)  
  
  
Seté. Òrgan competent  
L'article 115 de la Llei 10/2015, de 29 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat, va modificar l'apartat c de l'article 48 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que queda redactat de la següent manera:  
«c) Òrgan ambiental i territorial. És l'òrgan autonòmic, dependent de la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i medi ambient, que realitza l'anàlisi tècnica dels expedients d'avaluació ambiental i territorial, formula les declaracions ambientals i territorials estratègiques i, en col·laboració amb l'òrgan promotor i substantiu, vetla per la integració dels aspectes ambientals, i dels territorials i funcionals, en l'elaboració del pla o del programa. L'òrgan ambiental i territorial serà l'ajuntament del terme municipal de l'àmbit del planejament objecte de l'avaluació ambiental, sense perjudici de l'assistència i la cooperació de les diputacions provincials d'acord amb la legislació de règim local, en els següents casos:  
  
- En els instruments de planejament urbanístic que afecten exclusivament l'ordenació detallada del sòl urbà definida en la present llei.  
  
- En els instruments de planejament urbanístic que, en el desenvolupament de planejament avaluat ambientalment, afecten exclusivament l'ordenació detallada del sòl urbanitzable definida en la present llei.  
  
- En els instruments de planejament urbanístic que afecten exclusivament l'ordenació estructural del sòl urbà que compte amb els serveis urbanístics efectivament implantats, sense modificar l'ús dominant de la zona establida en l'ordenació estructural.»  
  
I, conforme amb l'article 21.1.s de la Llei 7/1985, de 2 d'abril (LRBRL), ha d'entendre's que la competència per a l'aprovació de l'informe ambiental i territorial estratègic és de l'alcaldia, la qual ha delegat la competència en la Junta de Govern Local mitjançant la Resolució de l'Alcaldia núm. 2019-0361, de data 31 de juliol de 2019 (publicat en el BOP de Castelló núm. 97, de 03.08.2019).  
  
  
  
Conclusions  
S'informa favorablement la resolució d'informe ambiental i territorial estratègic, amb tramitació pel procediment simplificat, de la modificació puntual núm. 2 de les normes subsidiàries de planejament àmbit Prados II, relativa a ordenació detallada de sòl urbà, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i és procedent la tramitació d'aquesta modificació puntual de les NS conforme amb el capítol III del títol III del llibre I de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
  
Vist tot això, es considera que l'expedient ha seguit la tramitació establida en la legislació aplicable, i que n'és procedent la concessió per la Junta de Govern Local d'aquest ajuntament.  
Per tot això, i vista la proposta de l'Alcaldia, la Junta de Govern Local, per unanimitat, adopta el següent acord:  
  
Primer  
Resoldre favorablement l'avaluació ambiental i territorial estratègica pel procediment simplificat de la modificació puntual de les normes subsidiàries de planejament de Torreblanca, àmbit Prados II, relativa a ordenació detallada de sòl urbà.  
  
Segon  
Continuar la tramitació de la modificació puntual de les normes subsidiàries conforme amb la seua normativa específica.  
  
Tercer  
Donar compte del contingut de la resolució de l'informe ambiental i territorial estratègic pel procediment simplificat a tots els interessats que apareguen en la tramitació ambiental d'aquesta actuació, i incloure aquest informe en la documentació de la modificació de l'instrument de planejament urbanístic a l'efecte de posar-lo en coneixement de l'òrgan substantiu.  
  
Quart  
Ordenar la publicació de la resolució de l'informe ambiental i territorial estratègic pel procediment simplificat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, als efectes previstos en l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, LOTUP.  
  
Cinqué  
La resolució de l'informe ambiental i territorial estratègic pel procediment simplificat no és susceptible de cap recurs per considerar-se un acte de tràmit, sense perjudici dels recursos que, si escau, pertoquen en via contenciosa administrativa contra l'acte que aprove l'instrument de planejament corresponent, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que s'estimen pertinents en dret.  
  
Sisé  
La resolució de l'informe ambiental i territorial estratègic pel procediment simplificat perdrà la vigència i cessarà la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha aprovat la modificació puntual de les NS en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En tal cas, l'òrgan promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació puntual de les NS.  
  
  
Torreblanca, 12 de novembre de 2021.- L'alcaldessa: María Josefa Tena Martínez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9258, del 18-01-2022 (2021/11713)

Información pública de la aprobación del informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual número 2 de las normas subsidiarias, que afecta al ámbito Prados II. Expediente 1151/2021.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9258

Fecha DOGV
:   18-01-2022

Sección del DOGV
:   V. ANUNCIOS - A) ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y URBANISMO

Número del documento
:   2021/11713

CVE


Fecha del documento
:   12-11-2021

Organismo emisor
:   Ayuntamiento de Torreblanca

Tipo de documento
:   Anuncio

Descriptores 

:   * [Torreblanca](javascript:void(0))
    * [administración local](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))

Información pública de la aprobación del informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual número 2 de las normas subsidiarias, que afecta al ámbito Prados II. Expediente 1151/2021. [2021/11713]  
La Junta de Gobierno Local, en sesión ordinaria, celebrada el 3 de noviembre de 2021, adoptó el siguiente acuerdo:  
Visto el informe conjunto emitido por el secretario municipal, E. J. V. V., y por el arquitecto municipal J. L. R. M., de fecha 28.10.2021, en el que se recoge lo siguiente:  
Con fecha 13 de mayo de 2021, registro de entrada núm. 1157, Javier Manuel Casanova Sastriques, con DNI \*\*\*\*969\*\*, en nombre y representación de Comunidad de Propietarios Prados II, provista de CIF \*\*\*\*592\*\* y domicilio a efecto de notificaciones en la avenida de Juan Carlos I, núm. 5 y 7, presenta la documentación relativa a la tramitación de la propuesta de modificación puntual núm. 2 de las normas subsidiarias de planeamiento, en el ámbito conocido como Prados II, a los efectos de su inicio, y la remite al órgano ambiental y territorial para que se pronuncie sobre el procedimiento de evaluación ambiental y territorial de aplicación, y continúe la misma hasta la aprobación definitiva.  
Con fecha 6 de julio de 2021 y registro de entrada núm. 1726, Carlos Guillamos Beltrán, en su calidad de redactor de la modificación puntual núm. 2 de las normas subsidiarias de planeamiento, en el ámbito conocido como Prados II, presentó la documentación correspondiente al estudio de integración paisajística con plan de participación pública (encuesta), para su incorporación al expediente correspondiente con la documentación presentada anteriormente, y solicita que se remita al órgano ambiental y territorial para que emita pronunciamiento sobre el procedimiento de evaluación ambiental y territorial de aplicación, y continúe la misma hasta la aprobación definitiva.  
La documentación presentada y que obra en el expediente incluye borrador de la propuesta de modificación puntual núm. 2, estudio de integración paisajística con plan de participación pública y la memoria justificativa del procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica.  
Por este ayuntamiento se inició la tramitación de la modificación puntual núm. 2 de las normas subsidiarias de planeamiento ámbito Prados II, relativa a ordenación pormenorizada de suelo urbano, en la que únicamente se definen los parámetros urbanísticos contenidos en la modificación puntual núm. 1 de las normas subsidiarias con insuficiente definición, sin modificar y manteniendo plena vigencia el resto de la normativa incluida en la referida modificación puntual 1/2017, aprobada el 20 de julio de 2018.  
Esta modificación puntual núm. 2 de las normas subsidiarias de planeamiento ámbito Prados II se tramita de conformidad con las disposiciones de la Ley 5/2014, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana (en adelante LOTUP), en especial de acuerdo con lo dispuesto en los artículos 50 (fases de la tramitación de un plan que requiere evaluación ambiental y territorial estratégica) y 63.  
Mediante un acuerdo adoptado por la Junta de Gobierno Local en sesión celebrada el 14 de julio de 2021, se acordó el inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica, acompañada del borrador de la modificación puntual núm. 2 de las normas subsidiarias de planeamiento ámbito Prados II, del documento inicial estratégico y del estudio de integración paisajística.  
Y, de acuerdo con lo dispuesto por el artículo 50.1 de la LOTUP, se sometió la documentación indicada a información pública de las personas interesadas, y a consulta de las administraciones públicas afectadas, adjuntándoles copia del propio informe emitido por dichas administraciones en relación con la modificación puntual núm. 1 ámbito Prados II, indicándoles que en la presente modificación únicamente se definen los parámetros urbanísticos contenidos en la modificación puntual núm. 1 ámbito Prados II de las normas subsidiarias con insuficiente definición, sin modificar y manteniendo plena vigencia el resto de la normativa incluida en la modificación puntual 1/2017, aprobada el 20 de julio de 2018.  
De las consultas remitidas a dichas administraciones, solo se ha recibido el informe de la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural (materia forestal y vías pecuarias), con fecha 26 de agosto de 2021 y registro E-RC-3412, informe en sentido favorable.  
Consideraciones  
1. Planeamiento  
1.1. Planeamiento general vigente  
Torreblanca dispone, como planeamiento general vigente, de normas subsidiarias de planeamiento (en adelante NNSS) aprobadas definitivamente en la sesión celebrada el día 26 de marzo de 1991 por la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón, de la Conselleria de Obras Públicas Urbanismo y Transportes.  
Las NNSS de planeamiento fueron parcialmente adaptadas a las disposiciones de la LRAU mediante homologación modificativa del ámbito territorial núcleo de Torrenostra, aprobado definitivamente, en sesión celebrada el día 22 de julio de 2002, por la Comisión Territorial de Urbanismo, de la Conselleria de Obras Públicas Urbanismo y Transportes.  
En relación con el planeamiento vigente, el ámbito afectado por la presente propuesta de modificación está incluido en el ámbito del casco urbano del núcleo de Torrenostra y está clasificado como suelo urbano, y dentro del mismo se configuran dos manzanas con calificación de UR-6A, UR-6By EQ-PRD, uso residencial, terciario y dotacional deportivo privado, en tipología edificatoria abierta y con una calle peatonal que separa a las dos manzanas.  
La normativa específica aplicable, según las vigentes NNSS de planeamiento, a las parcelas clasificadas como suelo urbano residencial UR-6A,UR-6B y EQ-PRD viene definida por el artículo 57, «Normas de edificación en zona UR6 (edificación abierta), subzonas UR6-A,UR6-BYEQ-PRD», de las vigentes NNSS, establecidas por la modificación puntual 1/2017, cuyo texto íntegro se reproduce a continuación:  
«Artículo 57. Normas de edificación en zona UR6 (edificación abierta)  
SUBZONAS UR6-A, UR6-B Y EQ-PRD  
1. Tipo de obras y edificaciones autorizadas  
De conservación, adecentamiento y reparación, sin modificación de alturas, vuelos existentes, ni utilización de materiales que no sean acordes con el conjunto de los edificios de la zona, así como edificaciones de nueva planta que cumplan las condiciones de construcción y uso establecidas por las presentes norma, en tipo de edificación abierta.  
2. Altura máxima de las edificaciones  
ZONA UR6  
En ningún caso, la altura máxima de cualquier edificación de esta zona sobrepasará los diecinueve metros, ni seis plantas (baja más cinco) constituidas sobre la rasante en cada punto de la fachada del edificio.  
SUBZONA UR6-A  
En ningún caso, la altura máxima de cualquier edificación de esta zona sobrepasará los treinta y un metros, ni diez plantas (baja más nueve) constituidas sobre la rasante en cada punto de la fachada del edificio.  
SUBZONA UR6-B  
En ningún caso, la altura máxima de cualquier edificación de esta zona sobrepasará los veinticinco metros, ni ocho plantas (baja más siete) constituidas sobre la rasante en cada punto de la fachada del edificio.  
SUBZONA EQ-PRD  
En ningún caso, la altura máxima de cualquier edificación de esta zona sobrepasará los cuatro metros, tendrá únicamente una planta constituida sobre la rasante en cada punto de la fachada del edificio.  
3. Altura mínima de las edificaciones  
En las edificaciones destinadas a viviendas unifamiliares o unifamiliares adosadas se permitirán alturas de dos plantas (baja más una).  
En bloques destinados a edificios se permitirán diferencias de una planta con respecto al número máximo permitido.  
4. Superficie mínima edificable  
La parcela mínima edificable se establece en 830 m².  
Volumen edificable  
ZONA UR6  
Se fija en 1,5 m² de superficie útil en viviendas por cada metro cuadrado de solar.  
SUBZONA UR6-A  
Se fija en un máximo de 2,05 m² de superficie útil en viviendas por cada metro cuadrado de solar, más un máximo de 0,90 m² de techo para otros usos diferentes del de vivienda por cada metro cuadrado desolar.  
  
SUBZONA UR6-B  
Se fija en un máximo de 1,60 m² de superficie útil en viviendas por cada metro cuadrado de solar, más un máximo de 0,90 m² de techo para otros usos diferentes del de vivienda por cada metro cuadrado desolar.  
SUBZONA EQ-PRD  
Se fija en un máximo de 0,20 m² t/m²s  
6. Separación de las edificaciones  
ZONA UR-6  
a) Separación a viales con tráfico rodado o peatonal y a parcelas contiguas: 6 m.  
b) Separación mínima entre bloques de edificios: 10 m.  
SUBZONA UR-6A  
PLANTA BAJA  
a) Separación a viales con tráfico rodado y a parcelas contiguas: 6 m.  
b) Separación a viales peatonales: 0 m  
c) Separación mínima entre bloques de edificios: 10 m.  
PLANTAS ALTAS  
a) Separación a viales con tráfico rodado o peatonal y a parcelas contiguas: m.  
b) Separación mínima entre bloques de edificios: 10 m.  
SUBZONA UR-6B  
PLANTA BAJA  
a) Separación a viales con tráfico rodado y a parcelas contiguas: 5 m.  
b) Separación a viales peatonales: 0 m.  
c) Separación mínima entre bloques de edificios: 10 m.  
PLANTAS ALTAS  
a) Separación a viales con tráfico rodado o peatonal y a parcelas contiguas: 5 m.  
b) Separación mínima entre bloques de edificios: 10 m.  
SUBZONA EQ-PRD  
PLANTA BAJA  
a) Separación a viales con tráfico rodado y a parcelas contiguas: 5 m.  
b) Separación a viales peatonales: 0 m.  
c) Separación mínima entre bloques de edificios: 10 m.  
7. Usos del suelo  
ZONA UR-6, SUBZONA UR-6ª Y SUBZONA UR6-B  
Almacenes: no permitido.  
Asistencial benéfico: permitidos en todos sus tipos.  
Comercial: permitido en sus categorías A y B.  
Deportivo: no permitido  
Docente: no permitido.  
Espectáculos y recreativo: no permitido.  
Estación de servicio: no permitido.  
Garaje-aparcamiento: permitido en sus categorías 1ª, 2ª y 3ª.  
Hotelero: permitido.  
Industrial: no permitido.  
Oficinas: no permitido.  
Religioso: no permitido.  
Salas de reunión: permitido en sus tres categorías.  
Sanitario: no permitido.  
Servicios administrativos: no permitido.  
Socio-cultural: no permitido.  
Viviendas: permitido en todas sus formas.  
SUBZONA UR6-B  
Deportivo: permitido  
Recreativo: permitido.  
El resto: no permitido.  
Así mismo, a dichas parcelas les son de aplicación lo dispuesto en los artículos 1 al 6 (Normas de carácter general), artículo 12 (Costas y playas), artículos 23 al 39 (Conceptos), artículo 40 (Condiciones de uso).  
1.2. Propuesta: modificación puntual núm. 2 ámbito Prados II  
1.2.1. Objetivos  
La determinación de los parámetros urbanísticos que, sin modificar los definidos en la modificación de normas 1/2017, aprobada, sirvan para una mejor comprensión de la actuación edificatoria.  
Estos parámetros consisten en definir:  
1. Consideración de vial peatonal.  
2. Condiciones de los elementos de urbanización dentro de la parcela urbana.  
3. Mancomunidad de lindes  
Según se recoge en la memoria: «son parámetros necesarios para, dentro del ámbito definido, posibilitar la futura reconstrucción de los elementos edificatorios desaparecidos del complejo urbano Prados II.»  
1.2.2. Ámbito  
El ámbito de actuación está formado por dos manzanas de las NNSS situada en la parte sur de Torrenostra, en suelo urbano con ordenación pormenorizada. La actuación no está incluida en ninguna unidad de ejecución y se encuentra rodeada de viario ya urbanizado y edificaciones de similar tipología.  
El ámbito tiene una morfología regular y rectangular, con emplazamiento apto para la edificación, con una superficie total de 4.877,23 m² de suelo, según reciente medición. Las referencias catastrales de las manzanas incluidas son: 3329601BE6532N, correspondiente a la parcela donde se ubicaba el bloque Prados II y los espacios comunes a los bloques I y II, y 3429301BE6532N, correspondiente a la parcela donde se ubica el bloque I Prados II. Además, el vial peatonal existente entre las parcelas del bloque I y II, denominado Los Prados II, también forma parte del ámbito.  
1.2.3. Propuesta  
Únicamente se definen los parámetros urbanísticos objeto de la presente modificación, dado que los parámetros de la ordenación vigente, que son los contenidos en la modificación puntual n.º 1/2017, no se modifican y los mismos tienen plena vigencia:  
«Primero. Vial peatonal  
Se entiende como vial peatonal en el ámbito de la presente modificación puntual, al vial existente entre las dos manzanas de suelo urbano, entendiéndose este como vial de uso no abierto al tráfico rodado, y definiéndose como peatonal a los efectos del cumplimiento de los parámetros urbanísticos de aplicación vigentes.  
  
Segundo. Elementos de urbanización de parcela  
Dentro del ámbito de la modificación puntual podrán adosarse a la alineación exterior sin la necesidad de cumplir los retranqueos propios de la edificación, los elementos de la propia urbanización de la parcela, como escaleras y rampas de acceso, piscinas, acometidas, cuartos de instalaciones servicios y espacios deportivos o de ocio. Se limita la ocupación en un máximo del 30 % del total del linde para elementos de edificación, estableciendo como cota máxima de cornisa sobre la rasante de la calle en ese punto para estos elementos la de 3,50 m. De igual manera, se establece como cota máxima de plataforma de baño, piscina o solárium de la misma, la de 3,00 m sobre la rasante natural del terreno.  
La altura del cerramiento de la parcela será, como máximo, de 2,00 m sobre la rasante de la calle en cada punto, a excepción de la coincidente con los elementos establecidos en el párrafo anterior, que podrá ser de mayor altura, pero como máximo la de 1,00 m sobre la altura de cornisa máxima o sobre la plataforma de urbanización de solárium y piscina.  
  
Tercero. Mancomunidad de lindes  
En el ámbito de la presente modificación, se podrá mancomunar el linde común a los efectos legalmente establecidos, pudiéndose en este caso y debiendo de figurar en escritura de mancomunidad de lindes, la edificación hasta el linde común mancomunado. El acuerdo de mancomunidad de lindes y la escritura que recoge el mismo, se deberá de inscribir en el registro de la propiedad para su efectividad».  
  
Se propone añadir al artículo 57, «Normas de edificación en zona UR6 (edificación abierta), subzonasur6-A, UR6-B Y EQ-PRD», de la normativa de las vigentes NNSS, la definición de dichos parámetros de modo que quede como se reproduce a continuación:  
«1. Tipo de obras y edificaciones autorizadas  
De conservación, adecentamiento y reparación, sin modificación de alturas, vuelos existentes, ni utilización de materiales que no sean acordes con el conjunto de los edificios de la zona, así como edificaciones de nueva planta que cumplan las condiciones de construcción y uso establecidas por las presentes norma, en tipo de edificación abierta.  
2. Altura máxima de las edificaciones  
ZONA UR6. En ningún caso, la altura máxima de cualquier edificación de esta zona sobrepasará los diecinueve metros, ni seis plantas (baja más cinco) constituidas sobre la rasante en cada punto de la fachada del edificio.  
SUBZONA UR6-A. En ningún caso, la altura máxima de cualquier edificación de esta zona sobrepasarlos treinta y un metros, ni diez plantas (baja más nueve) constituidas sobre la rasante en cada punto de la fachada del edificio.  
SUBZONA UR6-B. En ningún caso, la altura máxima de cualquier edificación de esta zona sobrepasarlos veinticinco metros, ni ocho plantas (baja más siete) constituidas sobre la rasante en cada punto de la fachada del edificio.  
SUBZONA EQ-PRD. En ningún caso, la altura máxima de cualquier edificación de esta zona sobrepasar los cuatro metros, y tendrá únicamente una planta constituida sobre la rasante en cada punto de la fachada del edificio.  
3. Altura mínima de las edificaciones  
En las edificaciones destinadas a viviendas unifamiliares o unifamiliares adosadas se permitirán alturas de dos plantas (baja más una). En bloques destinados a edificios se permitirán diferencias de una planta con respecto al número máximo permitido.  
4. Superficie mínima edificable  
La parcela mínima edificable se establece en 830 m².  
5. Volumen edificable  
ZONA UR6. Se fija en 1,5 m² de superficie útil en viviendas por cada metro cuadrado de solar.  
SUBZONA UR6-A. Se fija en un máximo de 2,05 m² de superficie útil en viviendas por cada metro cuadrado de solar, más un máximo de 0,90 m² de techo para otros usos diferentes del de vivienda por cada metro cuadrado de solar.  
SUBZONA UR6-B. Se fija en un máximo de 1,60 m² de superficie útil en viviendas por cada metro cuadrado de solar, más un máximo de 0,90 m² de techo para otros usos diferentes del de vivienda por cada metro cuadrado de solar.  
SUBZONA EQ-PRD. Se fija en un máximo de 0,20 m² t/m²s.  
6. Separación de las edificaciones  
ZONA UR-6  
a) Separación a viales con tráfico rodado o peatonal y a parcelas contiguas: 6 m.  
b) Separación mínima entre bloques de edificios: 10 m.  
SUBZONA UR-6A  
PLANTA BAJA  
a) Separación a viales con tráfico rodado y a parcelas contiguas: 6 m.  
b) Separación a viales peatonales: 0 m.  
c) Separación mínima entre bloques de edificios: 10 m.  
PLANTAS ALTAS  
a) Separación a viales con tráfico rodado o peatonal y a parcelas contiguas: 6 m.  
b) Separación mínima entre bloques de edificios: 10 m.  
SUBZONA UR-6B  
PLANTA BAJA  
a) Separación a viales con tráfico rodado y a parcelas contiguas: 5 m.  
b) Separación a viales peatonales: 0 m.  
c) Separación mínima entre bloques de edificios: 10 m.  
PLANTAS ALTAS  
a) Separación a viales con tráfico rodado o peatonal y a parcelas contiguas: 5 m.  
b) Separación mínima entre bloques de edificios: 10 m.  
SUBZONA EQ-PRD  
PLANTA BAJA  
a) Separación a viales con tráfico rodado y a parcelas contiguas: 5 m.  
b) Separación a viales peatonales: 0 m.  
c) Separación mínima entre bloques de edificios: 10 m.  
7. Usos del suelo.  
ZONA UR-6, SUBZONA UR-6A Y SUBZONA UR6-B  
Almacenes: no permitido.  
Asistencial benéfico: permitidos en todos sus tipos.  
Comercial: permitido en sus categorías A y B.  
Deportivo: no permitido  
Docente: no permitido.  
Espectáculos y recreativo: no permitido.  
Estación de servicio: no permitido.  
Garaje-aparcamiento: permitido en sus categorías 1ª, 2ª y 3ª  
Hotelero: permitido.  
Industrial: no permitido.  
Oficinas: no permitido.  
Religioso: no permitido.  
Salas de reunión: permitido en sus tres categorías.  
Sanitario: no permitido  
Servicios administrativos: no permitido.  
Socio-cultural: no permitido.  
Viviendas: permitido en todas sus formas.  
SUBZONA UR6-B  
Deportivo: permitido  
Recreativo: permitido.  
El resto: no permitido.  
  
Parámetros urbanísticos  
Primero. Vial peatonal  
Se entiende como vial peatonal en el ámbito de la presente modificación puntual el vial existente entre las dos manzanas de suelo urbano, entendiéndose este como vial de uso no abierto al tráfico rodado, y definiéndose como peatonal a los efectos del cumplimiento de los parámetros urbanísticos de aplicación vigentes.  
Segundo. Elementos de urbanización de parcela  
Dentro del ámbito de la modificación puntual podrán adosarse a la alineación exterior sin la necesidad de cumplir los retranqueos propios de la edificación, los elementos de la propia urbanización de la parcela, como escaleras y rampas de acceso, piscinas, acometidas, cuartos de instalaciones servicios y espacios deportivos o de ocio. Se limita la ocupación en un máximo del 30 % del total del linde para elementos de edificación, estableciendo como cota máxima de cornisa sobre la rasante de la calle en ese punto para estos elementos la de 3,50 m. De igual manera, se establece como cota máxima de plataforma de baño, piscina o solárium de la misma, la de 3,00 m sobre la rasante natural del terreno.  
La altura del cerramiento de la parcela será como máximo de 2,00 m sobre la rasante de la calle en cada punto, a excepción de la coincidente con los elementos establecidos en el párrafo anterior, que podrá ser de mayor altura, pero como máximo la de 1,00 m sobre la altura de cornisa máxima o sobre la plataforma de urbanización de solárium y piscina.  
Tercero. Mancomunidad de lindes  
En el ámbito de la presente modificación, se podrá mancomunar el linde común a los efectos legalmente establecidos, pudiéndose en este caso y debiendo de figurar en escritura de mancomunidad de lindes, la edificación hasta el linde común mancomunado. El acuerdo de mancomunidad de lindes y la escritura que recoge el mismo, se deberá de inscribir en el registro de la propiedad para su efectividad.  
  
Segundo. Estudio de integración paisajística  
La intervención tiene poca influencia en el paisaje debido a la propia naturaleza de la modificación, en la que únicamente se definen los parámetros urbanísticos contenidos en la modificación puntual núm. 1 de las NNSS con insuficiente definición, sin modificar y manteniendo plena vigencia el resto de la normativa incluida en la modificación puntual 1/2017, aprobada el 20 de julio 2018.  
Tras haber realizado la valoración de la integración paisajística y visual de la propuesta de modificación puntual núm. 2 de NNSS del ámbito del residencial Prados II, debemos determinar que sí que quedará integrada en el paisaje, perfectamente integrado en su entorno.  
Se concluye que desde la mayoría de los puntos de observación seleccionados como muestras de la visibilidad del solar desde las zonas y elementos a estudiar, la intervención tiene poca influencia. Esto sucede, sobre todo, por la distancia, vegetación, edificaciones existentes y, sobre todo, por entrar a formar parte de un paisaje ya consolidado como un elemento más del mismo, sin grandes discordancias respecto de los existentes.  
Los únicos puntos visibles a destacar serian la unidad del paisaje 1 (núcleo urbano de Torrenostra en las inmediaciones del solar) y la unidad del paisaje 2 (el Prat de Cabanes-Torreblanca, pero solo en la zona norte del mismo, situada en la parte trasera del ámbito de la propuesta de modificación puntual)   
Aunque su integración en la unidad del paisaje del Prat es delicada, debemos hacer referencia a la escasa extensión del terreno objeto de estudio, así como al reducido volumen que supone la reordenación volumétrica, que tan solo modifica la altura máxima y retranqueos, reduciendo la edificabilidad y la ocupación permitidas.  
La construcción de los bloques está permitida en el vigente planeamiento general; por tanto, se trata de rediseñarlos de forma que mejoren la fachada marítima existente. A esto puede contribuir un edificio situado lo más cerca posible de la avenida de Castellón, quedando así ubicado en una segunda línea y evitando que se convierta en una pantalla visual frente al mar. Un bloque alto pero menos voluminoso aumenta el campo visual desde el Prat hacia el mar, y viceversa. Igualmente, la disposición del bloque Prados II, perpendicular a la línea de costa, también aumenta el campo visual frente al mar, y el aumento en número de plantas contribuye a una menor ocupación en planta.  
Su integración en la unidad del paisaje del núcleo urbano de Torrenostra es aceptable, ya que, aunque la altura es de 8 plantas en el caso del bloque II y de 10 plantas en el bloque I, no destaca especialmente del resto:  
- Se dará continuidad a la trama urbana, actualmente discontinua debido al obligado derribo del edificio existente.  
- La altura no se convertirá en un elemento sobresaliente sobre el resto de la unidad urbana, ya que existen más edificaciones con las mismas alturas.  
- Un buen diseño de la forma y fachada del edificio contribuirá a mejorar el skyline y la fachada marítima existentes.  
- El ámbito de actuación es reducido.  
- Se ubica en suelo urbano consolidado.  
Se concluye, pues, que la merma de la calidad visual tendrá poca influencia en el entorno y altos beneficios sociales y económicos. Hay que destacar que la motivación principal de la propuesta de modificación núm. 2 es la misma que la de la modificación puntual núm. 1, es decir, la necesidad de reconstrucción de las viviendas ayudando a la pronta vuelta a la normalidad económica y social de los afectados por el derribo del bloque II, Prados II.  
La valoración de la integración paisajística y visual de la propuesta de modificación puntual núm. 2 de NNSS del ámbito del residencial Prados II se concretará junto a la tramitación de la modificación puntual.  
  
Tercero. Documentación  
La documentación objeto del presente informe está integrada por el borrador de la modificación puntual núm. 2 de las NNSS de planeamiento, el documento inicial estratégico y estudio de integración paisajística. Dicha documentación es conforme a lo establecido en los artículos 34 y 50 de la LOTUP.  
  
Cuarto. Trámite de consultas  
Por parte de este ayuntamiento, el cual ostenta la condición de órgano promotor y órgano ambiental y territorial, de conformidad con el artículo 115 de la Ley 10/2015, de 29 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat, al afectar la propuesta planteada única y exclusivamente a la ordenación pormenorizada del suelo urbano, que cuenta con los servicios urbanísticos efectivamente implantados, sin modificar el uso dominante de la zona establecida en la ordenación estructural, de acuerdo con el artículo 51.1, se ha procedido a someter la documentación indicada a consultas a las administraciones públicas afectadas, por un plazo de 20 días hábiles, expidiéndose en el sentido que se expresa a continuación los informes que se relacionan y que constan en el expediente.  
Se ha procedido a someter la documentación indicada a consultas a las administraciones públicas afectadas que ya emitieron informe en su día sobre la modificación puntual n.º 1/2017.  
De las consultas remitidas a dichas administraciones, solo se ha recibido el informe de la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural (materia forestal y vías pecuarias), con fecha 26-08-021 y registro E RC-3412, informe en sentido favorable.  
  
Quinto. Identificación y valoración de posibles efectos adversos sobre el medioambiente, y justificación de la aplicación del procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica  
Atendiendo a lo dispuesto en el artículo 46.3 del LOTUP y los criterios del anexo VIII de esta ley, resulta que de las consultas realizadas a las consellerias competentes y que constan en el expediente, la modificación puntual de las NNSS planteada no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente, por lo cual se entiende que debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada.  
  
Sexto. Fundamentación jurídica  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana ?TRLSRU- establece en su artículo 22 que los instrumentos de reordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE, del Parlamento Europeo y del Consejo, de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la LOTUP.  
Según el artículo 51.2 de la LOTUP, una vez recibidos los pronunciamientos de las administraciones públicas afectadas, el órgano ambiental y territorial elaborará y remitirá al órgano promotor y al órgano sustantivo, según proceda, la resolución de informe ambiental y territorial estratégico, por considerar, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, que el plan o programa no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente y el territorio, resolviéndose la evaluación ambiental y territorial estratégica por el procedimiento simplificado e indicando la procedencia de la tramitación de la modificación del plan conforme a los artículos 57 y 58 del LOTUP.  
Esta resolución no será susceptible de recurso alguno, sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía judicial contencioso-administrativa frente a la disposición de carácter general que hubiese aprobado el plan, o bien, sin perjuicio de los que procedan en vía administrativa frente al acto, en su caso, de aprobación del plan.  
El informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la aprobación del plan en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tales casos, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada del plan (art. 51.7 LOTUP)  
  
Séptimo. Órgano competente  
El artículo 115 de la Ley 10/2015, de 29 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat, modificó el apartado c del artículo 48 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, que queda redactado de la siguiente manera:  
«c) Órgano ambiental y territorial. Es el órgano autonómico, dependiente de la conselleria competente en materia de ordenación del territorio y medio ambiente, que realiza el análisis técnico de los expedientes de evaluación ambiental y territorial, formula las declaraciones ambientales y territoriales estratégicas y, en colaboración con el órgano promotor y sustantivo, vela por la integración de los aspectos ambientales, junto a los territoriales y funcionales, en la elaboración del plan o del programa. El órgano ambiental y territorial será el ayuntamiento del término municipal del ámbito del planeamiento objeto de la evaluación ambiental, sin perjuicio de la asistencia y la cooperación de las diputaciones provinciales de acuerdo con la legislación de régimen local, en los siguientes casos:  
- En los instrumentos de planeamiento urbanístico que afecten única y exclusivamente a la ordenación pormenorizada del suelo urbano definida en la presente ley.  
- En los instrumentos de planeamiento urbanístico que, en el desarrollo de planeamiento evaluado ambientalmente, afecten única y exclusivamente a la ordenación pormenorizada del suelo urbanizable definida en la presente ley.  
- En los instrumentos de planeamiento urbanístico que afecten única y exclusivamente a la ordenación estructural del suelo urbano que cuente con los servicios urbanísticos efectivamente implantados, sin modificar el uso dominante de la zona establecida en la ordenación estructural.»  
Y, conforme al artículo 21.1.s de la Ley 7/1985, de 2 de abril (LRBRL), debe entenderse que la competencia para la aprobación del informe ambiental y territorial estratégico es de la alcaldía, la cual ha delegado la competencia en la Junta de Gobierno Local mediante la Resolución de la Alcaldía núm. 2019-0361, de fecha 31 de julio de 2019 (publicado en el BOP de Castellón núm. 97, de 03.08.2019).  
  
  
  
Conclusiones  
Se informa favorablemente la resolución de informe ambiental y territorial estratégico, con tramitación por el procedimiento simplificado, de la modificación puntual núm. 2 de las normas subsidiarias de planeamiento ámbito Prados II, relativa a ordenación pormenorizada de suelo urbano, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, y resulta procedente la tramitación de dicha modificación puntual de las NNSS conforme al capítulo III del título III del libro I de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana.  
Visto cuanto antecede, se considera que el expediente ha seguido la tramitación establecida en la legislación aplicable, procediendo su concesión por la Junta de Gobierno Local de este ayuntamiento.  
Por todo ello, y vista la propuesta de la Alcaldía, la Junta de Gobierno Local, por unanimidad, adopta el siguiente acuerdo:  
  
Primero  
Resolver favorablemente la evaluación ambiental y territorial estratégica por el procedimiento simplificado de la modificación puntual de las normas subsidiarias de planeamiento de Torreblanca, ámbito Prados II, relativa a ordenación pormenorizada de suelo urbano.  
  
Segundo  
Continuar la tramitación de la modificación puntual de las normas subsidiarias conforme a su normativa específica.  
  
Tercero  
Dar cuenta del contenido de la resolución del informe ambiental y territorial estratégico por el procedimiento simplificado a cuantos interesados aparezcan en la tramitación ambiental de esta actuación, incluyendo este informe en la documentación de la modificación del instrumento de planeamiento urbanístico a los efectos de ponerlo en conocimiento del órgano sustantivo.  
  
Cuarto  
Ordenar la publicación de la resolución del informe ambiental y territorial estratégico por el procedimiento simplificado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, a los efectos previstos en el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, LOTUP.  
  
Quinto  
La resolución del informe ambiental y territorial estratégico por el procedimiento simplificado no es susceptible de recurso alguno por considerarse acto de trámite, sin perjuicio de los recursos que, en su caso, procedan en vía contencioso-administrativa frente al acto que apruebe el instrumento de planeamiento correspondiente, lo que no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que se estimen pertinentes en derecho.  
  
Sexto  
La resolución del informe ambiental y territorial estratégico por el procedimiento simplificado perderá su vigencia y cesará la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la aprobación de la modificación puntual de las NNSS en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el órgano promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación puntual de las NNSS.  
  
Torreblanca, 12 de noviembre de 2021.- La alcaldesa: María Josefa Tena Martínez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML