Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8578, del 26-06-2019 (2019/5843)

RESOLUCIÓ de 28 de maig de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedientes 45/18-EAE Sedaví i 49/18-EAE Villena.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8578

Data del DOGV
:   26-06-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/5843

CVE


Data del document
:   28-05-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [Sedaví](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 28 de maig de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedientes 45/18-EAE Sedaví i 49/18-EAE Villena. [2019/5843]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedientes 45/18-EAE Sedaví i 49/18-EAE Villena.  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental del Pla de mobilitat urbana sostenible  
  
Promotor: Ajuntament  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Localització: Sedaví (València)  
Expedient: 45/2018-EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió realitzada el 17 d'abril de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Sedaví, en els termes següents:  
  
A. Documentació aportada  
Amb data 6 d'agost de 2018 va tindre entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental la sol·licitud de l'Ajuntament de Sedaví per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Sedaví, la qual adjuntava el document inicial estratègic (DIE).  
Amb posterioritat, amb data 13 de setembre de 2018, la sol·licitud es completa amb l'esborrany del PMUS de Sedaví, en format digital.  
La documentació aportada és conforme al que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La documentació queda constituïda pels documents següents:  
1. Document inicial estratègic (DIE)  
2. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible.  
  
B. Planejament vigent  
El planejament vigent al municipi és el Pla general, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 4 d'abril de 2011 (BOP 15.07.2011).  
El Pla general de Sedaví va ser sotmés a avaluació ambiental, i es va emetre amb data 22 d'octubre de 2009, declaració d'impacte ambiental amb condicionants.  
  
C. Pla de mobilitat urbana sostenible: objecte i justificació  
Tal com es recull en la documentació aportada, el Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Sedaví es planteja des del punt de vista de la necessitat de canvi en les pautes de mobilitat, a nivell global, cap a un enfocament més sostenible que requereix, al seu torn, la necessària conscienciació social. L'objecte fonamental del PMUS és fomentar les formes de transport més sostenibles com són les realitzades amb bicicleta o a peu, i incrementar les facilitats per a la utilització del transport públic i restringir, cada vegada més, l'ús del vehicle privat en el nucli urbà.  
Queda justificat l'objecte del PMUS per a afrontar la problemàtica associada als sistemes del transport, com són:  
- Problemes econòmics: despeses hospitalàries per problemes respiratoris, despesa energètica i despesa excessiva del vehicle privat, que comporta un excés d'ocupació de la via pública i requereix una important inversió en conservació d'infraestructures.  
- Problemes socials: deficient qualitat de vida dels ciutadans per problemes relacionats amb els embussos, els accidents de trànsit, les barreres arquitectòniques que dificulten l'accés de la població a la mobilitat universal, la baixa permeabilitat dels desplaçaments i la reduïda participació de la ciutadania en la presa de decisions dels seus municipis.  
- Ambientals: contaminació acústica i ambiental (emissions gasos contaminants) provocada pels vehicles motoritzats, i un agreujant sobre els efectes del canvi climàtic i la conscienciació dels habitants de Sedaví.  
  
En particular, en l'àmbit del municipi de Sedaví, els objectius concrets del PMUS es resumeixen en els següents:  
- La regulació i el control d'accés del trànsit rodat, com també la millora de la seguretat viària als carrers del municipi.  
- Gestió i limitació de l'aparcament per al vehicle privat.  
- El desenvolupament i millora de l'oferta de les diferents formes de transport públic.  
- Mesures específiques de gestió de la mobilitat.  
- Millorar la mobilitat a persones de mobilitat reduïda i la inclusió social.  
- Integració de la mobilitat en les polítiques urbanístiques.  
- Millorar la mobilitat sota el concepte de mobilitat i gènere.  
- El foment de la mobilitat a peu i amb bicicleta.  
?La gestió de la mobilitat en aspectes relatius a grans centres d'atracció.  
- La regulació de la càrrega, descàrrega i repartiment de mercaderies a la ciutat  
  
D. Característiques del Pla de mobilitat urbana sostenible  
D.1. Àmbit de la proposta  
Les actuacions proposades pel PMUS de Sedaví es desenvoluparan en l'àmbit del nucli urbà d'aquest.  
  
D.2. Estudi d'alternatives  
El DIE presenta dues alternatives:  
- Alternativa 0: situació actual. Absència de planificació de mobilitat sostenible.  
Actualment no hi ha un document que definisca un conjunt d'actuacions que tenen com a objectiu la implantació de formes de desplaçament més sostenibles (bicicleta, a peu i transport públic) dins del municipi.   
- Alternativa a la realització del PMUS.  
Després d'estudiar i analitzar la situació en la qual es troba la mobilitat urbana de Sedaví, es defineix un pla de propostes d'actuació del PMUS segons horitzons temporals diferents (curt, mitjà i llarg termini) atenent fonamentalment la dificultat tècnica, econòmica i de l'organisme que participa en l'execució de la mesura.  
Es plantegen tres escenaris temporals:  
· Mesures a curt termini: fins a 2 anys.  
· Mesures a mitjà termini: de 2 a 4 anys.  
· Mesures a llarg termini: de 4 a 10 anys.  
El cost d'execució de cada proposta s'ha expressat mitjançant els rangs pressupostaris següents:  
· Baix: < 20.000 -  
· Mitjà: 20.000 - - 200.000 -  
· Alt: > 200.000 -  
La importància de les propostes d'actuació s'ha classificat segons tres nivells: baixa, mitjana i alta.  
  
D.3. Característiques de la proposta  
Les propostes d'actuació redactades en aquest document s'han classificat segons 8 tipologies i dins de cadascuna s'han codificat amb diferents índexs i subíndexs:  
1. Mobilitat per als vianants (P, i)  
2. Mobilitat amb bicicleta (B, i)  
3. Accessibilitat (A, i)  
4. Transport públic (TP, i)  
5. Vehicle privat (V, i)  
6. Estacionament (I, i)  
7. Transport de mercaderies (T, i)  
8. Actuacions per a l'equitat de gènere (I, i)  
  
Es recullen, a continuació, les propostes d'actuació relacionades amb les tipologies d'actuació indicades:  
1. Mobilitat per als vianants (P, i)  
P.1. Delimitació de zones urbanes  
P.2. Ampliació de zones de prioritat invertida  
P.3. Homogeneïtzació per tipus de via  
P.4. Continuïtat d'itineraris per als vianants  
P.5. Senyalització de temps en itineraris per als vianants  
P.6. Itineraris escolars segurs  
P.7. Accessos a centres educatius  
P.8. Millora de les voreres i de les interseccions  
P.9. Coherència de senyalització per tipus de via  
P.10. Estat de la senyalització horitzontal i vertical  
P.11. Senyalística en les plaques de nomenclatura dels carrers  
P.12. Elements de restricció de l'estacionament (pilons)  
P.13. Estat de les voreres (il·luminació, neteja, etc.)  
P.14. Millora de la seguretat de pas a nivell de ferrocarril  
2. Mobilitat amb bicicleta (B, i)  
B.1. Xarxa ciclista interna  
B.2. Xarxa ciclista externa  
B.3. Estacionaments segurs, homogenis i suficients  
B.4. Seguiment i millora en seguretat viària i conservació  
B.5. Sistema de bicicletes públic  
3. Accessibilitat (A, i)  
A.1. Adaptació de rastell i passos de vianants  
A.2. Millorar la visibilitat en interseccions  
A.3. Definir el tipus de senyalització de places d'aparcament PMR (persones de mobilitat reduïda)  
A.4. Continuïtat per als vianants i eliminació d'obstacles  
A.5. Campanyes de conscienciació i control de l'estacionament sobre vorera  
4. Transport públic (TP, i)  
TP.1. Creació d'un conveni de transport d'autobús amb EMT València  
TP.2. Aproximar les parades d'autobús al nucli urbà  
TP.3. Crear itineraris per als vianants/ciclistes d'accés a la parada de tren i a les parades d'autobús  
TP.4. Adequació de les parades d'autobús  
TP.5. Implantació d'indicadors de freqüències de pas i publicitar l'ús de les noves tecnologies  
TP.6. Plataforma modular d'autobús  
TP.7. Augment de freqüències de línies i aplicació de polítiques tarifàries  
5. Vehicle privat (V, i)  
V.1. Reordenació a l'avinguda del País Valencià  
V.2. Completar la trama urbana  
V.3. Reordenació del sentit de circulació  
V.4. Senyalitzar i delimitar zones de prioritat invertida  
V.5. Inventari de senyals existents / estat de conservació de senyals i ferm  
V.6. Calmar el trànsit  
V.7. Senyalística d'itineraris  
V.8. Secció viària  
V.9. Implantació d'interseccions tipus glorieta  
V.10. Vehicles compartits  
V.11. Semàfors regulats  
6. Estacionament (I,i)  
E.1. Delimitació de zones d'aparcament / adequació de solars  
E.2. Tipus d'estacionament segons la secció  
E.3. Estacionament il·legal  
E.4. Aparcament d'alta rotació  
E.5. Aparcaments dissuasius als afores  
E.6. Kiss&ride  
E.7. Aparcaments motocicletes  
7. Transport de mercaderies (T, i)  
TM.1. Radi d'acció de places de càrrega i descàrrega  
TM.2. Homogeneïtzació i posicionar les places de càrrega i descàrrega  
TM.3. Itineraris i horaris de pas de vehicles pesants.  
  
D.4. Efectes previsibles del PMUS en el medi ambient  
En l'apartat 5 del document inicial estratègic es realitza, en l'àmbit de terme municipal, el diagnòstic mediambiental, territorial i de la mobilitat abans de l'aplicació del PMUS de Sedaví.  
En l'apartat 6 del DIE s'analitzen els efectes previsibles sobre el medi ambient. Extraiem algunes consideracions realitzades en el DIE per a les actuacions proposades pel PMUS en sòl urbà de Sedaví:  
  
- No s'afecta l'àmbit de l'Albufera objecte de protecció a través de diferents instruments ambientals: espais Xarxa Natura 2000, LIC i ZEPA l'Albufera, zona humida catalogada, parc natural.  
- Les actuacions no estan afectades pel nivell de perillositat 6 que determina el PATRICOVA en la zona est del terme (al costat del Parc Natural de l'Albufera).  
- Una part de sòl urbà queda inclòs dins de l'àmbit de connexió (2.000 m des de la ribera del mar) definit pel Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral de la Comunitat Valenciana (PATIVEL), si bé les actuacions proposades pel PMUS de Sedaví no hi tindran efectes negatius.  
  
En l'apartat 7 els efectes previsibles sobre els plans sectorials i territorials concurrents, en el qual cal destacar:  
- La coincidència d'objectius entre el PMUS de Sedaví i el Pla de mobilitat metropolitana de València (PMoMe, en fase de tramitació) en el sentit de recuperar espai de la via pública per a les formes no mecanitzades de transport (vianants i ciclistes), millorar la qualitat de l'entorn urbà, millorar la seguretat dels desplaçaments, reduir l'accidentalitat i suprimir barreres en els desplaçaments de les persones amb mobilitat reduïda.   
- La coincidència d'objectius entre el PMUS de Sedaví i el Pla d'acció territorial metropolità de València (PATEVAL) en el sentit de millorar els temps d'accés en transport públic, i també la seua regularitat i confort, i les condicions per a la mobilitat per als vianants i ciclistes.  
  
  
E. Consultes  
La Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, ha sotmés a consulta la documentació aportada a les administracions públiques afectades següents:  
  
ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA Consulta Informe  
CONSELLERIA D'HABITATGE - SDG MOBILITAT - Servei de Mobilitat Urbana 08.10.2018 21.03.2019  
CONSELLERIA D'HABITATGE - SDG ORDENACIÓ TERRITORI I PAISATGE - Servei d'Ordenació del Territori (Pla d'Acció Territorial Metropolità de València - PATEVAL) 08.10.2018 16.04.2019  
CONSELLERIA D'HABITATGE - SDG ORDENACIÓ TERRITORI I PAISATGE - Servei d'Ordenació d'Infraestructura Verda i Paisatge 08.10.2018 16.04.2019  
CONSELLERIA D'HABITATGE - SDG ORDENACIÓ TERRITORI I PAISATGE - Servei Ordenació del Territori (PATRICOVA) 08.10.2018 16.04.2019  
CONSELLERIA D'AGRICULTURA, MEDI AMBIENT, CANVI CLIMÀTIC i DESENVOLUPAMENT RURAL - SDG CANVI CLIMÀTIC I QUALITAT AMBIENTAL - Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació 08.10.2018 19.10.2018  
CONSELLERIA D'AGRICULTURA, MEDI AMBIENT, CANVI CLIMÀTIC i DESENVOLUPAMENT RURAL - SDG DEL MEDI NATURAL - Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (VP) 08.10.2018 04.12.2018  
SERVEI TERRITORIAL D'URBANISME - VALÈNCIA 08.10.2018 11.04.2019  
  
  
Els informes rebuts es publiquen en el web www.agroambient.gva.es/eae juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic.  
  
F. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certitud en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals fan referència els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualment els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, serveis i llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme actuant, fonamentalment, sobre dos àmbits:  
- Un nou equilibri de les formes de transport, i apostar, fonamentalment, per aquelles de més eficàcia ambiental i social: transport públic davant del privat i formes de transport no motoritzat. Aconseguir aquest objectiu requereix tant de mesures d'estímul cap a les noves formes de transport com mesures dissuasives. Per a això cal actuar sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) i també de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards d'aparcaments per a diferents formes de transport).  
  
- La planificació urbana i model de ciutat, i disminuir la necessitat de mobilitat urbana tant en necessitat com en longitud de desplaçaments...  
  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, el canvi modal prioritzant les formes més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) que contribuïsca, al seu torn, a la disminució de les emissions originades pel sector transport com són les referides a emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
En aquest sentit s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius indicats en el punt anterior haurà d'adjuntar els indicadors que es consideren pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, en particular les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres ha de tendir a la reducció progressiva d'acord amb els ritmes i límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
Atesos els anteriors criteris es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Sedaví en funció de les propostes realitzades, partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que totes les propostes es plantegen en sòl urbà i urbanitzable del municipi (sense afecció al sòl no urbanitzable), i sense perjudici de la ulterior incardinació del PMUS Sedaví amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal com puga ser el Pla de mobilitat metropolità de València, les previsions i les actuacions del qual no són objecte d'aquesta avaluació.  
El PMUS de Sedaví atén el que sobre competències administratives estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Sedaví es durà a terme sobre aquelles propostes que siguen de competència municipal.  
  
1. Mobilitat per als vianants (P, i)  
Són mesures tendents a reorganitzar l'espai públic del centre del nucli urbà de Sedaví a fi de recuperar espai per al vianant i el ciclista en condicions de seguretat i comoditat, la qual cosa comporta actuacions de reurbanització, en fases programades, de les vies públiques afectades per la proposta de jerarquització de vials: creació de zones 30, carrers per als vianants, itineraris segurs, etc.  
La reurbanització gradual dels vials que es proposa contribuirà efectivament a diversos dels objectius ambientals: calmar el trànsit i menor emissió de gasos i reducció de la contaminació acústica, disminució de zones d'aparcament amb la consegüent disminució del trànsit d'agitació.  
  
2. Mobilitat amb bicicleta (B,i)  
Són mesures conduents a augmentar la infraestructura ciclista, les condicions de seguretat dels seus usuaris i la implantació d'un sistema de bicicletes públic. En concret, amb la proposta de creació de ciclocarrers (ciclistes i vehicles en calçada) i de carrils bici (carril bici segregat en calçada) es propicia l'accés dels ciutadans a una manera de transport més saludable i sostenible, que ha de coordinar-se amb les mesures de reurbanització per als vianants.  
  
3. Accessibilitat (A,i).  
Es proposen actuacions per a millorar la mobilitat i la seguretat en el desplaçament de vianants i, en particular, de persones amb mobilitat reduïda.  
  
4. Transport públic (TP,i)  
Les propostes realitzades en el PMUS contribueixen a l'augment d'oferta del transport públic amb autobús, la proximitat de parades d'autobusos als usuaris. Són mesures que promouen l'ús del transport públic, en detriment del privat, amb els consegüents beneficis ambientals per la reducció de contaminants.  
  
5. Vehicle privat (V,i)  
Les actuacions proposades en aquesta matèria van lligades a les anteriorment referides en relació amb la mobilitat per als vianants i ciclista.  
Fonamentalment, se centren en la reurbanització de l'avinguda del País Valencià, l'obertura del carrer de García Sanchis i mesures per a afavorir calmar el trànsit i la seguretat viària, incloent-hi diverses propostes de creació de glorietes urbanes (glorieta c/ València - av. Doctor Fleming, glorieta c/ Germanies - av. País Valencià i glorieta c/ l'Horta - av. País Valencià).  
Són actuacions que afavoriran la recuperació de l'espai urbà en favor dels vianants i ciclistes, amb l'adequada distribució de l'espai entre les necessitats de les diferents formes de transport.  
Es proposa la realització de campanyes de conscienciació per a promoure entre les empreses del municipi els sistemes de vehicle compartit. Amb aquestes mesures es propiciarà la reducció del nombre de vehicles en circulació i la consegüent reducció d'emissions de gasos i sorolls.  
  
6. Estacionament (I,i)  
Les actuacions proposades en el PMUS comporten inevitablement una nova zonificació urbana sobre la base de la jerarquització de l'espai públic i la funció assignada a les diferents tipus de vies. En la documentació aportada es fa un encomiable treball en el qual s'analitza la disponibilitat de places d'aparcament i la seua ocupació, en horari diürn, en la situació actual (plànols 18 i 19), tant en calçada com en solars. Es conclou, en aqueix sentit, en el PMUS de Sedaví, la necessitat de quantificar el nombre d'aparcaments que, conseqüència de les actuacions de reurbanització, aniran progressivament desapareixent i la necessitat d'habilitar, en la mesura convenient, nous espais d'aparcaments en l'entorn urbà. Entre aquestes mesures, es proposa l'adequació d'un aparcament dissuasiu que, segons la documentació aportada, queda localitzat en sòl urbanitzable residencial SUD-1, en zona de sòl dotacional públic (parc PQL), al nord de l'avinguda del País Valencià, que d'acord amb el que recullen les normes urbanístiques del Pla general de Sedaví, article 2.2.2. Classificació de les dotacions públiques de la xarxa primària, constitueix un equipament de la xarxa primària en sòl no urbanitzable.  
  
7. Transport de mercaderies (T,i)  
El PMUS proposa l'estudi de zones per a la instal·lació de places de càrrega i descàrrega de mercaderies en zona urbana i la necessitat d'una regulació adequada.  
  
El Servei de Mobilitat Urbana de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat remet informe de data 13 de març de 2019, on indica que l'àmbit i el contingut del PMUS es considera adequat en relació amb les determinacions de la Llei de mobilitat i que les propostes no estan en contradicció amb les del Pla de mobilitat de l'Àrea Metropolitana de València. No obstant això, el document del PMUS ha de ser completat amb les determinacions següents:  
- Definició d'objectius concrets. El PMUS estableix al principi del document uns objectius generals i, una vegada realitzat el diagnòstic de la mobilitat, determina una sèrie de propostes i uns objectius particulars per a cada proposta que s'aconseguiran després de la seua implementació. Es troba a faltar a nivell metodològic la definició d'uns objectius numèrics, la consecució dels quals siguen la base per a l'establiment de les propostes.  
- Càlcul de les emissions relacionades amb el transport al municipi, caracteritzant la situació de partida i la que es produirà una vegada implementades les propostes que estableix el PMUS.  
  
Indica, l'informe del Servei de Mobilitat, que el Pla de mobilitat haurà de ser completat amb el desenvolupament dels aspectes més amunt indicats i haurà de ser remés a aquest servei, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat, per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació del Pla per l'Ajuntament de Sedaví.  
  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge remet informe, rebut amb data 16 d'abril de 2019, el qual conclou que el Pla haurà d'incorporar una anàlisi dels efectes sobre el caràcter i la percepció del paisatge de la seua ordenació i disseny, així com de les instal·lacions, elements auxiliars i vehicles amb unes normes d'integració paisatgística que regule, almenys, ubicació, formes, colors i textures.  
El Servei d'Ordenació del Territori remet informe en matèria de risc d'inundació, rebut amb data 16 d'abril de 2019, en el qual analitza la cartografia disponible sobre perillositat d'inundació i la vulnerabilitat de les actuacions previstes en el Pla de mobilitat, i conclou que aquest pla està afectat per perillositat d'inundació i és compatible amb el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana tenint en compte les consideracions que s'exposen en l'informe esmentat:  
  
1. El Pla de mobilitat urbana sostenible de Sedaví haurà de concretar, en els projectes que aquell desenvolupe, les actuacions que comporten alteració de la rasant i les seues afeccions així com, en el cas que escaiga, les mesures previstes per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el PMUS de Sedaví serà compatible amb la normativa del PATRICOVA sempre que s'incorporen en les actuacions que es projecten les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21.  
2. Les actuacions previstes en el Pla de mobilitat, si s'executen de manera que siguen compatibles amb la infraestructura verda i de reduït impacte, no és previsible que generen un increment significatiu del risc d'inundació.  
3. El criteri que, en matèria de risc d'inundació, ha de ser considerat en el Pla de mobilitat urbana sostenible de Sedaví afectat per perillositat d'inundació és que els projectes d'execució d'aquell hauran de complir les condicions establides en l'article 21 de la normativa del PATRIVOCA.  
  
El Servei d'Ordenació del Territori remet informe en matèria de risc d'inundació, de data 16 d'abril de 2019, en el qual conclou que els objectius i propostes realitzades en el Pla de mobilitat urbana sostenible de Sedaví es consideren coherents amb els objectius i principis del Pla d'acció territorial metropolità de València (PATEVAL), si bé s'hauran de tindre en compte les consideracions realitzades en l'informe esmentat.  
El Servei d'Urbanisme de la Direcció Territorial de València remet informe, rebut amb data 11.04.2019, on indica que el PMUS proposat es limita, per la seua naturalesa, a la consecució de millores objectives tendents a la substitució del clàssic model de mobilitat basat de manera fonamental en el vehicle privat, per un altre model més sostenible d'utilització més àmplia del transport públic i de nous recorreguts per als vianants i ciclistes, per la qual cosa s'informa favorablement en considerar que no té efectes significatius en matèria d'ordenació estructural.  
  
Amb data 4 de desembre de 2018, es rep informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal en matèria de camins ramaders, i s'indica que:  
  
- Les actuacions proposades en el PMUS de Sedaví se situen al centre urbà.  
- Al centre urbà de Sedaví no hi ha classificat cap camí ramader.  
  
- Per l'avinguda de l'Albufera passa la línia de terme entre Sedaví i Alfafar. Per aquesta avinguda també passa el camí ramader assagador d'Alfafar que només està classificat al terme d'Alfafar. En aquesta avinguda, el PMUS preveu la creació d'un carril bici sobre calçada. El cicloturisme és un ús complementari previst en l'article 28 de la Llei 372014, de camins ramaders de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa s'informa favorablement.  
  
El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, de la Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, remet informe, rebut amb data 19 d'octubre de 2018, on indica:  
  
- El PMUS de Sedaví ha de ser coherent amb l'Estratègia Valenciana contra el Canvi Climàtic 2013-2020, aprovada pel Consell de la Generalitat el 22 de febrer de 2013, i la seua revisió (pendent d'aprovació);  
- Els municipis de menys de 20.000 habitants (com és el cas de Sedaví, amb 10.179 habitants en 2017) no tenen l'obligació de realitzar un pla acústic municipal, però sí que han de realitzar estudis acústics associats als instruments de planejament.  
- El municipi de Sedaví queda inclòs en el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona Aglomeració ES1016, aprovat l'any 2013. S'informa que, en relació amb els registres dels paràmetres de qualitat de l'aire, durant el 2017 no s'han superat els valors normatius en cap estació metropolitana.  
  
Per tot el que que s'ha l'indicat en l'esmentat informe del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, en relació amb les propostes realitzades pel PMUS de Sedaví, cal deduir que hi ha coherència amb els objectius de l'Estratègia Valenciana contra el Canvi Climàtic 2013-2020 i amb el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona Aglomeració ES1016.  
  
Valoració  
Tenint en compte tot el que s'ha indicat anteriorment i analitzades les propostes del PMUS de Sedaví, s'entén, en conjunt, que aquestes mesures,  
1. Col·laboren a un millor ús racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap a les formes de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la consegüent reducció de consum energètic.  
3. Desincentiven l'ús del vehicle privat en favor del públic.  
4. Afavoreixen, a llarg termini, la reducció dels impactes associats a les formes motoritzades: emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
  
No obstant això, en relació amb la proposta d'indicadors de seguiment, es realitzen les consideracions següents:  
- S'ha de concretar el valor inicial dels indicadors i quantificar l'objectiu a aconseguir.  
- Se troben a faltar indicadors de caràcter més ambiental, entre els quals es podrien incloure:  
· Aquells que permeteren calcular la petjada de carboni de la mobilitat en el municipi de Sedaví (sobre la base de les emissions CO2), aspecte que requeriria l'adopció d'una determinada metodologia de càlcul de la petjada de carboni en la mobilitat urbana de Sedaví, i la periodicitat per a calcular els indicadors.  
· Nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diferents localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat.  
  
G. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix, en l'article 22, que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
H. Proposta d'acord  
Analitzada la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Sedaví, cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del planejament.  
Per això, segons el que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Sedaví no té incidència significativa negativa en el model territorial del municipi de Sedaví; que afecta sòl urbà i urbanitzable residencial; no afecta espais protegits ni forestals; les seues propostes se circumscriuen al sòl urbà i urbanitzable residencial, i tenint en compte les consultes realitzades es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Sedaví no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Sedaví, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius negatius sobre el medi ambient, per tant correspon continuar la tramitació del programa d'acord amb la seua normativa sectorial, amb el compliment de les determinacions següents:  
  
1. La redacció definitiva del PMUS de Sedaví ha de concretar els aspectes següents:  
1) Incorporar metodologia i càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que s'estimen adequats, en concret, emissions CO2 equivalent.  
2) Incorporar el procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
3) Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius a aconseguir.  
2. El PMUS haurà de ser completat amb les determinacions que indica l'informe del Servei de Mobilitat rebut amb data 21.03.2019 i s'haurà de sol·licitar informe previ a l'aprovació definitiva, i incorporar, si escau, les determinacions que s'hi indiquen.  
  
3. El PMUS haurà d'atendre les consideracions realitzades pel Servei d'Ordenació del Territori en matèria de risc d'inundació en el seu informe rebut amb data 16 d'abril de 2018 i, en particular, la incorporació i compliment de les condicions establides en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA en els projectes que pogueren desenvolupar-se en aplicació del PMUS de Sedaví.  
  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera aprovat el Pla de mobilitat urbana sostenible de Sedaví, en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
  
A la vista del que s'ha dit, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Sedaví, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa notifique perquè en prengueu coneixement i als efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, d'acord amb l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 24 d'abril de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: Pla Especial de la pedrera El Cantalar, a Villena  
Tràmit: avaluació ambiental estratègica de la modificació de pla  
Promotor: Ajuntament de Villena.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme i Ajuntament  
Localització: Villena (Alacant)  
Número d'expedient: 049/2018-EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió realitzada el 17 d'abril de 2019, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial de la pedrera El Cantalar, de Villena, en els termes següents:  
  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet la modificació a avaluació ambiental estratègica  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la qual s'estableix (article 46) que seran objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que adopte o aprove una Administració pública i l'elaboració i aprovació de la qual estiga exigida per una disposició legal o reglamentària o per acord del Consell.  
  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix, en l'article 22, que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
En la LOTUP s'estableix (article 46) que seran objecte d'aquesta avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, i també les seues modificacions, que adopte i aprove una Administració pública i l'elaboració i aprovació de la qual estiga exigida per una disposició legal o reglamentària o un acord del Consell, complint els supòsits de l'apartat 1 d'aquest article.  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits hi previstos i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
  
B. Document inicial estratègic  
B.1 Documentació aportada  
Amb data 10 de setembre de 2018, el Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant va remetre al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica el Pla especial de la pedrera El Cantalar, de Villena, motivada per la necessitat de solucionar la problemàtica següent, a l'efecte de que es produïsca un pronunciament per part de l'òrgan ambiental:  
- L'objecte del Pla especial que es proposa serà autoritzar l'activitat extractiva en l'àmbit de la concessió minera (sòl protegit forests), i regular els usos i aprofitaments perquè una vegada aprovat aquest, amb els corresponents estudis d'impacte ambiental, d'integració paisatgística i d'explotació, siga possible l'obtenció de la pertinent llicència municipal.  
  
La documentació remesa en suport digital consisteix en:  
- Esborrany del Pla especial de la pedrera El Cantalar de Villena.  
- Document inicial estratègic.  
- Documentació annexa (autorització de mines, cartografia, etc.).  
Revisada la documentació, es comunica l'obertura de l'expedient (049/2018-EAE), en l'escrit de 10 d'octubre de 2018.  
  
B.2 Informació territorial  
El municipi de Villena, situat a la comarca de l'Alt Vinalopó, a la província d'Alacant, té una població de 34.834 habitants (segons l'IVE a 01.01.2013), distribuïts en un nucli de població principal i d'altres 13 de xicoteta entitat. La superfície del terme municipal és de 354,0 km². Se situa a una altitud de 503 msnm i a una distància de 59 km de la capital de la província.  
Limita amb les províncies d'Albacete (Caudete) i Múrcia (Iecla), a l'oest; la Font de la Figuera i Fontanars dels Alforins, al nord; Camp de Mirra, Cañada i Biar, a l'est, i Sax, Salines, Monòver i el Pinós, al sud.  
El turó d'El Cantalar es localitza al terme municipal de Villena, a la vall de Los Alhorines, que comunica la província d'Alacant amb les de València, Múrcia i Albacete. Es caracteritza per un relleu ondulat, amb una altura mitjana d'uns 600 msnm i per constituir un ecosistema estepari des de sempre dedicat majoritàriament al cultiu de secà, encara que últimament s'obrin pas diferents cultius de regadiu.  
  
En les proximitats de la pedrera se situen una planta de generació d'energia termosolar, una institució penitenciària i l'embassament de San Diego.  
L'explotació minera ocupa les parcel·les cadastrals 35 i 36 del polígon número 74 de Villena, abasta una superfície de 382.660,36 m² i no té connexió directa amb cap xarxa rellevant d'infraestructures, i l'accés és a través d'un camí veïnal que parteix de la CV 656, de Villena a Fontanars dels Alforins.  
  
Parcel·les 35 36  
NORD Parcel·les 34 i 38  
Camí de las Casas Quemadas Parcel·la 35  
SUD Parcel·la 36 Parcel·la 37 i la CV-656  
EST Parcel·les 15 i 24 Parcel·les 37, 24, 23 i 25  
OEST Parcel·la 57,58,61  
Camí de las Casas Quemadas Parcel·la 59,11,10  
CV-656  
  
  
  
  
B.3. Planejament vigent  
- Antecedents  
D'acord amb l'esborrany del Pla especial, la explotació de la pedrera que ens ocupa, localitzada en el turó El Cantalar va ser autoritzada pel Servei Territorial d'Indústria d'Alacant, llavors dependent de la Conselleria d'Indústria i Comerç de la Generalitat Valenciana, segons la Resolució de 5 de juny de 1987, a sol·licitud d'Agroman Empresa Constructura, SA, que va començar l'extracció de materials (còdols i graves) com a recurs miner inscrit en la secció A.  
Amb data de 20 de maig de 1992, es va autoritzar el canvi de titularitat de la explotació esmentada a la mercantil Comercial Forte Levante, SA, i amb posterior data de 12 de juny de 2002 es va tornar a autoritzar el canvi de denominació a favor de Forte Hormigones Tecnológicos, SL.  
Finalment, el 23 de juliol de 2013, es va produir una altra sol·licitud de canvi de titularitat de l'explotació esmentada denominada El Cantalar, a Guerola, Áridos y Hormigones, SL, núm. RCA 797, actual empresa que realitza l'explotació.  
El 27 d'agost de 2013, el personal tècnic del Servei Territorial d'Energia redacta un informe en el qual s'informa favorablement l'expedient de canvi de titularitat.  
Des de l'autorització inicial, l'explotació, pràcticament ininterrompuda, ha disposat de les pertinents autoritzacions de la Secció de Mines del Servei Territorial d'Indústria d'Alacant, i ha presentat oportunament els plànols de labors, condicions de restauració una vegada finalitzada l'explotació, etc., si bé no tingut cap mena d'avaluació ambiental, suposant que ha mantingut la seua activitat dins del perímetre autoritzat inicialment i no ha tingut ampliacions.  
  
- Planejament  
El PGOU de Villena va ser aprovat inicialment el 7 de març de 1991 i definitivament el 16 d'octubre de 1992 per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant. Va ser publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant el 28 de maig de 1991.  
En aquest, l'àmbit de l'explotació d'El Cantalar va ser qualificat com a sòl no urbanitzable de protecció especial forests, que d'acord amb les NU del pla, no permet l'autorització d'activitats extractives.  
  
El Pla general va ser avaluat ambientalment amb declaració d'impacte ambiental (exp. 324/90-AIA) de data 19 de gener de1991.  
Encara que l'explotació en marxa en la seua autorització no va ser objecte d'avaluació d'impacte ambiental, en 2014 es va emetre una declaració d'impacte ambiental que va considerar acceptable, amb el compliment d'una sèrie de determinacions, la instal·lació de la planta de tractament d'àrids procedents de la pedrera El Cantalar, situada en l'àmbit d'aquesta (exp. 59/2014-AIA).  
  
B.4. Objecte i justificació de la proposta de la modificació  
L'objecte d'aquest document és la implementació de l'eina urbanística que permeta la implantació de la compatibilitat de l'ús extractiu en la zona concreta d'SNU d'especial protecció de forests en què se situa la pedrera que ens afecta dins del terme municipal de Villena amb l'objectiu de permetre l'extracció de les calcàries existents en l'explotació. I, després de la seua clausura, fer la restauració ambiental consegüent amb la corresponent autorització minera.  
  
El motiu fonamental de l'actuació és aprofitar els recursos existents en aquesta zona dins del marc de les directrius legals d'aplicació.  
  
D'acord amb el document inicial estratègic, segons la disposició addicional tercera del Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana, les explotacions mineres que pretenguen desenvolupar-se en forests o terrenys forestals classificats com a sòl no urbanitzable comú o sotmés a protecció especial, sense regulació de l'activitat minera com a ús compatible, requeriran la modificació prèvia del Pla general o, si escau, l'elaboració i aprovació d'un Pla especial d'acord amb la legislació urbanística de la Comunitat Valenciana que ordene l'ús i aprofitament miner, o allò que, si escau, establisca o un pla d'acció territorial de caràcter sectorial.  
  
La implantació d'aquesta activitat lligada al sector de la construcció implica l'actuació sobre l'ordenació prevista en el Pla general. L'ordenació prevista es limita a la delimitació del sòl destinat a l'explotació minera autoritzada.  
  
Són determinacions del Pla especial:  
1. Determinar els aspectes estructurals de l'ordenació del Pla especial per a l'aprofitament miner de la pedrera El Cantalar. (Concessió minera núm. RCA 797) del sòl no urbanitzable de protecció especial forests de Villena.  
2. Establir la qualificació concreta de l'àmbit.  
3. Justificar la integració i continuïtat de l'activitat extractiva proposada amb l'explotació existent.  
  
Paràmetres d'ordenació.  
- Superfície del Pla especial 382.660,36 m²  
- Classificació del sòl SNU d'especial protecció (classe 4) AE1 i SNU comú  
  
No es pretén reclassificar ni requalificar sòl sinó que només es planteja eliminar la referència genèrica al fet que és incompatible l'ús extractiu en l'àmbit del Pla especial.  
La parcel·la està ben comunicada ja que s'hi accedeix des d'un camí que està asfaltat i comunica directament amb la CV 656, que al seu torn connecta amb l'autovia A31 a escassos tres quilòmetres de la parcel·la.  
  
Els usos previstos per a l'àmbit objecte d'aquest pla parcial serien els definits pel Pla general de Villena en l'article 2.2.7. Així s'estableix que l'apartat 5 de l'article 2.2.7. Classificació i delimitació, que actualment estableix:  
Constitueix el sòl no urbanitzable de protecció especial, classe 4, els paratges de les forests que s'indiquen en el plànol. En aquestes àrees sol es permeten les obres, instal·lacions o usos estrictament necessaris per a l'adequada explotació agrícola, forestal o pecuària de la finca, i es prohibeixen expressament les activitats extractives. Es permet la construcció d'habitatges familiars aïllats en els termes de l'anterior article 2.2.4, si bé la parcel·la exigible en aquest cas es fixa en 25.000 m² i l'ocupació màxima de la parcel·la serà del 75 %.  
  
D'acord amb la proposta del Pla especial serien per al SNUPE classe 4 AE:  
- Usos compatibles:  
a. Els determinats per al sòl no urbanitzable de protecció especial de forests, exceptuant els incompatibles indicats en aquest precepte.  
  
b. Extracció i processament de còdols, graves, etc. i posterior protecció del medi rural.  
- Usos incompatibles a tota l'àrea:  
a. Les implantacions industrials de qualsevol tipus.  
b. Els hivernacles de plàstic o similars.  
  
  
Actualment la zona on s'emmarca aquest Pla especial és sòl no urbanitzable de protecció especial classe 4. (SNUPE classe 4) protecció de forests en la seua majoria i afectant, a més, una xicoteta porció d'SNU comú.  
Aquest Pla especial manté la classificació actual com a sòl no urbanitzable de PE i SNU comú en tots dos casos, amb la particularitat següent:  
- Aplicar la protecció paisatgística amb tolerància minera en la totalitat del sòl inclòs en l'àmbit de l'actuació del Pla especial. (SNUP classe 41-AE).  
- No es pretén reclassificar ni requalificar sòl sinó que només es planteja eliminar la referència genèrica al fet que és incompatible l'ús extractiu (aquesta zona està allunyada de la ciutat de Villena i no s'hi preveu cap desenvolupament urbanístic).  
  
L'activitat proposada està molt delimitada tant espacialment com temporalment. Es tracta, com ja s'ha indicat de manera reiterada, d'extraure els recursos existents, específicament calcàries.  
Una vegada extrets aquests recursos i d'acord amb l'autorització actualment en vigor, es realitzarà la restitució paisatgística. Per tant, més enllà de la seua incidència durant el temps necessari per a l'extracció no tindrà cap impacte sobre l'ordenació de l'àmbit, ni afectarà el futur ús o desenvolupament de la zona, abans al contrari, possibilitarà la seua integració en la zona.  
Considerant les característiques del planejament i la destinació del sòl, aquest pla especial no necessita cap instrument de planejament posterior per al seu desenvolupament.  
  
Superfícies efectives parcel·làries  
Àmbit d'aplicació Superfície parcel·lària Superfície usada PE  
Parcel·la 35 520.704,00 m² 296.247,18 m²  
Parcel·la 36 217.674,00 m² 86.413,18 m²  
Total   
  
Superfícies efectives Pla general de Villena  
Àmbit d'aplicació Superfície parcel·lària Superfície usada PE  
Sòl usat NOPE 528.540,59 m² 369.248,06 m²  
Sòl usat NO comú - ------------- 13.412,30 m²  
Total   
Total sòl efectiu  
Pla especial  
El Cantalar 382.660,36 m²  
  
  
  
- Normes urbanístiques (proposades)  
  
3.1. Normes generals  
Article 1. Naturalesa  
El Pla especial del qual formen part aquestes normes urbanístiques té per objecte permetre l'ús miner en una porció de sòl no urbanitzable a Villena.  
Aquest document s'ha elaborat d'acord amb les prescripcions de la legislació urbanística vigent i el Pla general de Villena.  
  
Article 2. Àmbit  
L'àmbit del Pla especial està representat gràficament en els plànols d'ordenació.  
  
Article 3. Documentació del pla especial  
1. Són documents integrants del pla especial  
- Introducció  
- Memòria informativa  
- Plànols d'informació  
- Memòria justificativa  
- Plànols d'ordenació  
- Normes urbanístiques  
2. Tindran eficàcia normativa aquestes normes urbanístiques i els plànols d'ordenació  
  
Article 4. Interpretació  
Si hi ha dubtes d'interpretació per haver-hi contradiccions entre els diferents documents que conformen aquest pla especial, l'ordre de prelació serà el següent: normes, plànols i memòria.  
  
  
Article 5. Normes complementàries  
En tot allò que no s'opose al que s'ha especificat en aquestes normes i en la legislació vigent serà d'aplicació al sector tots els continguts del Pla general de Villena.  
PE per a l'aprofitament miner de la pedrera El Cantalar (concessió minera núm. RCA 797) del sòl no urbanitzable de protecció especial de Villena.  
  
Article 6. Vigència  
Aquest pla especial té una vigència indefinida en les condicions establides per la legislació urbanística i mentre no s'aprove un altre document urbanístic d'igual o superior rang que el substituïsca o modifique.  
  
Article 7. Modificació  
La modificació de qualsevol dels elements del pla especial es regirà pel que es disposa en la legislació urbanística vigent. En particular, no es considera modificació del pla especial:  
a. La precisió dels límits efectuada d'acord amb el que s'estableix en aquestes normes, o amb incidències del terreny.  
b. La modificació de la manera de gestió proposada.  
  
Article 8. Publicitat de la documentació  
L'entrada en vigor del Pla exigeix la publicació prèvia de la resolució aprovatòria, en les condicions indicades per la legislació urbanística vigent.  
Tots els documents integrants d'aquest pla seran públics i podran ser consultats per qualsevol persona en tot moment, en la forma i lloc que determine l'ajuntament.  
  
Article 9. Precisió de límits  
Les delimitacions de l'àmbit d'actuació podrà precisar-se, si escau, quan es tracte d'ajustaments a causa de les característiques topogràfiques dels terrenys, la major precisió de la cartografia de què dispose, la presència d'arbratge o vegetació o altres elements naturals o artificials que justifiquen l'ajustament.  
1) Aquesta precisió de límits haurà de mantindre sensiblement la forma de les determinacions gràfiques.  
  
Article 10. Precisió de paràmetres  
S'estableix una tolerància del cinc per cent (5 %), més o menys, en la precisió dels paràmetres que definisquen les condicions de qualificació establides.  
  
Article 11. Actualització de la legislació aplicable  
L'adequació a tota la normativa legal i reglamentària actualment vigent s'entendrà feta sense perjudici de l'aplicació dels preceptes jurídics que amb posterioritat els substituïsquen, amplien o complementen.  
  
  
3.2. Ordenació estructural i detallada  
Article 12. Definició de la zona d'ordenació urbanística: sòl no urbanitzable de protecció especial classe 4, forests, activitats extractives. (SNUPC4-AE) i SNU comú  
1. La primera categoria engloba el sòl de protecció especial de forests afectat per aquest pla especial.  
2. El règim genèric d'usos en el sòl no urbanitzable protecció especial classe 4, forests, activitats extractives i les construccions que d'aquests conseqüentment deriven en aquesta zona, independentment de la normativa específica i articles anteriors que els matisen, seran:  
  
1. Usos compatibles en la subzona SNUPC4-AE:  
a) Els determinats per al sòl no urbanitzable protecció especial classe 4, forests, exceptuant els incompatibles indicats en aquest precepte.  
  
b) Extracció i processament de còdols, graves, etc. i posterior protecció del medi rural.  
2. Usos incompatibles a tota l'àrea de la subzona SNUPC4-AE:  
  
a) Les implantacions industrials de qualsevol tipus.  
b) Els hivernacles de plàstic o similars.  
3. S'haurà de tindre en compte conjuntament amb aquest document el projecte de restauració, projecte d'integració paisatgística i projecte d'impacte ambiental. En aquests s'hauran de definir les condicions naturals i paisatgístiques de la restauració i definir criteris per a la reposició i estabilització de talussos, terrenys i la seua coberta vegetal.  
  
Article 13. Vials  
L'obertura de vials haurà de cenyir-se a treballs de consolidació i manteniment exceptuant mesures de prevenció d'incendis forestals o unes altres de similars característiques de prevenció de danys a persones i béns.  
En qualsevol cas, es respectarà la tramitació d'impacte ambiental que li siga aplicable.  
  
Article 14. Edificació  
Quant a la tolerància d'edificació en l'àmbit del PE, a més del que es preveu amb caràcter general en el PG de Villena, s'estableix la permissivitat de construccions directament relacionades amb la gestió de l'explotació que ens ocupa. (Extracció o transformació del material), amb les limitacions següents:  
Ocupació màxima: 1,5 %.  
Alçària màxima de cornisa: 12 m.  
(Excepte aquells elements que justificadament requerisquen una alçària major, sitges, depòsits, antenes, etc., que en cap cas podran superar els 20 m)  
Nombre màxim de plantes: una (1).  
Edificabilitat màxima: 1,5 m²sostre/m²sòl  
Separació mínima als límits: 10 m.  
Separació mínima a l'eix de camins: 15 m.  
  
Article 15. Publicitat  
En l'àmbit del Pla especial es prohibeix especialment tot tipus de publicitat sobre elements artificials, excepte els estrictament indispensables per al normal desenvolupament de l'activitat. (Informació general, ubicació, etc.).  
Si escau, aquests elements hauran d'harmonitzar amb el paisatge i causar el mínim impacte possible.  
  
B.6. Selecció d'alternatives proposades  
Ateses les característiques de l'actuació sobre la qual versa aquest document inicial, les possibles alternatives que se'ns presenten són tres:  
  
Alternativa 0: cap actuació  
Aquesta alternativa suposaria mantindre la incongruència que hi ha actualment. L'explotació disposa de l'autorització minera corresponent però no es disposa de la llicència ambiental. Atesa la motivació del pla, sembla que aquesta no és una solució.  
  
Alternativa 1: modificació puntual del PG  
Aquesta alternativa tampoc sembla la més adequada. Després de la pertinent tramitació perquè, en aplicació de l'article 201 de la LOTUP, es poguera concedir llicència municipal, seria imprescindible el canvi de qualificació del sòl ocupat per l'explotació, ja que en el sòl d'especial protecció per forests, la normativa del PGOU vigent a Villena prohibeix expressament l'activitat extractiva i encara que, com hem reiterat, aquesta qualificació no degué aconseguir mai l'explotació que ens ocupa, al nostre parer, és molt més adequat establir una regulació d'usos que compatibilitze l'activitat minera i la salvaguarda dels valors establits per la qualificació.  
  
Alternativa 2: redacció d'un pla especial  
Aquesta és la solució que resulta més equilibrada, ja que permetrà, en aplicació de l'article 43 de la LOTUP, regular l'autorització de l'ús extractiu en l'àmbit de l'explotació, a l'empara de la disposició addicional tercera del Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
Així es pretén aconseguir un doble objectiu, d'una banda legalitzar a efectes municipals la pedrera, en definir el Pla especial els possibles usos, aprofitaments, proteccions, etc. i permetre l'atorgament de les llicències corresponents i, de l'altra, garantir que, una vegada complida l'explotació corresponent i després d'executar el consegüent Pla de restauració, la zona recupere els valors ambientals desitjables.  
L'especialitat del Pla que ens ocupa, vinculat a la situació concreta de la pedrera existent al TM, i en el PG, determina que no siguen massa les alternatives que es poden tindre en compte:  
- Com hem dit, respecte a l'alternativa 0, de no actuació, només cal descartar-la, ja que manté la situació actual sense proporcionar cap solució.  
- Quant a l'alternativa 1, modificació puntual del PG, tampoc sembla adequada perquè seria imprescindible el canvi de qualificació del sòl ocupat per l'explotació, ja que en el sòl d'especial protecció per forests, el PGOU vigent a Villena (aprovat 07.03.1991) prohibeix expressament l'activitat extractiva i encara que, com hem reiterat, aquesta qualificació no degué aconseguir mai l'explotació que ens ocupa, al nostre parer resulta molt més adequat establir una regulació d'usos que compatibilitzen l'activitat minera i la salvaguarda dels valors protegits per la qualificació.  
- Per tot això, cal decantar-se per l'alternativa 2, ja que és la solució que resulta més equilibrada. Això permetrà, en aplicació de l'article 43 de la LOTUP, regular l'autorització de l'ús extractiu en l'àmbit de l'explotació a l'empara de la disposició addicional tercera del Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
Així es pretén aconseguir un doble objectiu, d'una banda legalitzar a efectes municipals la pedrera, en definir el Pla especial els possibles usos, aprofitaments, proteccions, etc. i permetre l'atorgament de les llicències corresponents, i per un altre garantir que, una vegada complida l'explotació corresponent i després d'executar el consegüent pla de restauració, la zona recupere els valors ambientals desitjables.  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
Atesos els aspectes inclosos en el document inicial estratègic i consultat el sistema d'informació geogràfica d'aquesta conselleria s'aporten els aspectes ambientals següents que s'haurien de tindre en compte per a l'estudi del Pla especial:  
  
- Impactes sobre el medi físic  
Ens trobem davant un Pla especial que té per objectiu la incorporació de l'ús extractiu als permesos en SNU de protecció especial forests, per a l'àmbit objecte d'aquest, i així poder regularitzar la pedrera que està en funcionament, autoritzada pel servei competent de mines, però sense la pertinent llicència municipal.  
La cartografia SIOSE preveu ja en la zona l'ús extractiu, envoltat per pasturatge i alguna zona de cultius de secà. Quant a la fisiografia, el terreny és bàsicament amb turons en tota la seua extensió. La litologia de la zona està formada per sòls calcaris i calcaris-margosos, en un entorn fonamentalment margós.  
  
- Impactes sobre el medi biòtic  
L'àmbit del Pla especial de la pedrera El Cantalar, a Villena, està dins de la zona d'especial protecció de les aus (ZEPA) Els Alforins. L'àmbit, excepte el que està ja en explotació, està determinat com a terreny forestal d'acord amb el PATFOR. Igualment segons el catàleg de biodiversitat del visor cartogràfic, hi ha nombroses espècies prioritàries en l'entorn (p. ex., el xoriguer menut) que han de ser valorades i estudiar la compatibilitat de l'ús proposat.  
  
- Afeccions territorials  
A l'àrea afectada pel pla especial figura com a sòl no urbanitzable, qualificat com d'especial protecció. Forests. Aquest àmbit coincideix bàsicament amb l'àrea forestal assenyalada pel PATFOR.  
  
- Exposició a riscos ambientals  
Els terrenys afectats per la modificació no estan exposats a risc de lliscament, subsidència o col·lapse. Tampoc estan subjectes a risc d'incendis forestals. L'erosió actual és moderada (15-40 t/ha/any), mentre que l'erosió potencial és molt alta (>100 t/ha/any), bàsicament per l'activitat extractiva la qual cosa haurà de ser tingut en compte a l'efecte de la corresponent restauració en finalitzar l'explotació. La vulnerabilitat a aqüífers és baixa en tot l'àmbit de la modificació.  
  
  
- Impactes sobre el patrimoni  
Quant a la possible afecció sobre elements del patrimoni, si bé dins de l'àmbit de la modificació del pla especial no se'n situa cap, sí que hauria de tindre's en compte i obtindre pronunciament de l'òrgan competent, atesa l'activitat a desenvolupar, de la no-afecció als jaciments catalogats d'El Cantalar i el Cerro del Cantalar.  
  
  
  
D. Consultes realitzades  
La direcció general competent, com a òrgan ambiental, ha sotmés a consultes el document inicial estratègic, d'acord amb el que disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de definir el contingut de l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE), a les administracions següents perquè, si ho estimen oportú, formulen suggeriments a aquest:  
  
  
Consulta Informe Administració consultada  
10/10/18 30/10/18 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Servei d'Urbanisme. Direcció Territorial d'Alacant  
10/10/18 26/02/19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SG d'Ordenació del Territori i Paisatge. Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
10/10/18 23/01/19 Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball. Subdirecció General d'Energia i Mines  
10/10/18 06/02/19 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. SDG del Medi Natural. Servei d'Ordenació i Gestió Forestal  
10/10/18 06/02/19 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. SDG del Medi Natural. Servei de Vida Silvestre.  
10/10/18 05/03/19 Diputació d'Alacant.  
Àrea d'Infraestructures, Energia i Medi Ambient.  
10/10/18 18/01/19 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Direcció Territorial. Servei d'Agricultura   
10/10/18 18/01/19 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Direcció Territorial. Servei de Medi Ambient  
10/10/18 17/01/19 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
10/10/18 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.  
  
DT d'Alacant. Unitat d'Inspecció del Patrimoni Historicoartístic  
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran en el web http://www.agroambient.gva.es/eae juntament amb el pronunciament ambiental.  
  
E. Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Analitzat el document inicial estratègic i els informes rebuts s'efectua la valoració dels possibles efectes d'aquest pla especial de la pedrera El Cantalar, a Villena, seguint els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
Així, tenint en consideració les característiques de la modificació, aquesta pretén incorporar l'ús extractiu a la zona corresponent a l'àmbit del pla (sòl no urbanitzable d'especial protecció. Forests) a fi de possibilitar l'obtenció de llicència municipal i regularitzar així l'activitat existent.  
Dit això, dels informes rebuts s'observen les consideracions següents tant de tipus legal com ambiental que descrivim:  
  
  
- Urbanisme  
El 30 d'octubre de 2018, es rep l'informe del Servei d'Urbanisme de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració. En aquest, des de l'àmbit de les seues competències, una vegada estudiada la proposta, considera que d'acord amb el PATFOR, la Llei 22/1973, de mines i la LOTUP, l'objecte es considera adequat i la justificació legal conforme. En tot cas planteja com a necessari el següent:  
· Per acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme, de 3 d'abril de 2017, es va aprovar definitivament el Pla especial de la pedrera El Saltador, que tenia per objecte regularitzar la compatibilitat urbanística de la pedrera esmentada, que també tenia autorització minera però no amb llicència municipal. Per a això es va delimitar un àmbit de sòl no urbanitzable en el qual es va compatibilitzar l'ús d'activitat extractiva amb els propis del règim aplicable al sòl no urbanitzable d'especial protecció classe 4- protecció de forests. A aquest àmbit es va assignar una nova categoria de sòl no urbanitzable, que passava a denominar-se sòl no urbanitzable d'especial protecció classe 4 EC- protecció de forests-extracció pedreres, el règim jurídic del qual es va establir en les normes urbanístiques del Pla especial.  
1) Atés l'antecedent esmentat, i a fi de la seguretat jurídica, es considera necessari que a l'àmbit que ara es proposa se li assigne la mateixa categoria, sòl no urbanitzable d'especial protecció classe 4 EC- protecció de forests-extracció pedreres, amb el mateix règim jurídic.  
  
2) Cal tindre en compte que aquesta categoria ja s'ha incorporat al Pla general de Villena, atés el caràcter modificatiu del Pla especial ja aprovat.  
3) A més, es recomana a l'Ajuntament de Villena que verifique si hi ha al terme municipal altres explotacions mineres autoritzades en les quals siga igualment necessari compatibilitzar l'ús amb la normativa urbanística, de manera que poguera resoldre's aquesta circumstància de manera unitària.  
· Ha d'haver un error en la quantificació de les superfícies proposades en el quadre 3.3.2.2 de la memòria justificativa, ja que la superfície de sòl a la qual s'atorga la categoria de protecció d'activitats extractives és sensiblement menor a la representada gràficament en els plànols d'ordenació.  
  
- Infraestructura verda paisatge  
L'informe de 21 de febrer de 2019, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, conclou que analitzada la documentació s'observa que:  
a. L'àmbit objecte del Pla es troba en el Paisatge de Rellevància Regional «PRR 29 Vinyes de les Alcusses i els Alforins» (directriu 53 de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana).  
· L'actuació se situa en un tipus de paisatge caracteritzat per una topografia sensiblement plana, sobre la qual s'estenen els usos agrícoles, esguitada per cabezos amb escassa vegetació, que doten de certa singularitat aquest paisatge.  
b. Ni el document inicial estratègic ni l'esborrany de Pla especial aportats contenen cap referència a l'afecció paisatgística generada ni, en general, al paisatge, excepte per la referència a l'estudi d'integració paisatgística que acompanyarà, si escau, el projecte d'explotació i l'estudi d'impacte ambiental.  
c. Respecte de l'objecte del Pla especial -regularitzar la compatibilitat urbanística d'una activitat extractiva existent en un àmbit de sòl no urbanitzable protegit-, cal considerar que no incrementarà de manera significativa l'impacte paisatgístic ja generat, tenint en compte l'existència de l'activitat.  
d. No obstant l'anterior, cal indicar que l'àmbit del Pla especial és major que el de la zona d'explotació (pla I-11) i que aquest àmbit no s'adequa a la morfologia del territori i el paisatge (apartat h de l'annex I de la LOTUP), atés que empra una delimitació geomètrica aliena als patrons del paisatge en l'àmbit, i estableix uns paràmetres per a l'edificació tolerada en l'àmbit de gran incidència paisatgística. Per això, i amb la finalitat de compatibilitzar el Pla especial i l'explotació minera que aquest regularitza urbanísticament, amb el paisatge, es considera necessari tindre en compte els condicionants següents, que hauran de ser inclosos en la documentació amb eficàcia normativa del Pla:  
  
· L'àmbit d'explotació haurà d'ajustar-se a la morfologia del territori i als patrons paisatgístics existents.  
· Les edificacions i construccions permeses en l'àmbit hauran de tindre una alçària de cornisa màxima de 7 a 9 metres, i podran mantindre l'excepció proposada per a «aquells elements que justificadament requerisquen una alçària major».  
· Qualsevol autorització que es tramite en l'àmbit requerirà l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística que garantisca l'adequació als patrons del paisatge existent i, en el cas de l'explotació minera, l'adequació de l'àmbit d'explotació i les condicions de restauració.  
  
  
- Servei Territorial d'Indústria. Mines  
D'acord amb l'informe de 17 de gener de 2019, del Servei Territorial d'Indústria i Energia, entre altres qüestions, estableix la necessitat d'imposar un règim d'usos flexible de manera que es compatibilitzen les diferents fases de l'activitat minera en un mateix espai físic, per la qual cosa conclou que caldria un espai físic superior a l'estrictament necessari per a les labors pròpiament extractives, considerant també les labors complementàries.  
Igualment, els efectes previsibles sobre aspectes competència d'aquest servei seran tractats oportunament en els projectes específics a presentar pel titular del dret miner i que en el seu moment hauran de ser aprovats pel servei competent en matèria de mines i en els quals s'hauran de preveure les recomanacions que s'imposen en l'aprovació definitiva del Pla especial.  
  
- Medi Natural (Vida Silvestre i Gestió Forestal)  
L'escrit de 4 de febrer de 2019, de la Subdirecció General de Medi Natural, adjunta els informes corresponents del Servei de Vida Silvestre en matèria d'afecció a la Xarxa Natura 2000 i del Servei Territorial d'Alacant en matèria forestal:  
a. Quant al Servei de Vida Silvestre, s'indica que l'explotació de la pedrera es realitza des de molt abans de la declaració de la ZEPA Els Alforins. La proposta del Pla especial estableix una zona d'extracció que no afectarà les àrees de cultiu contigües, per la qual cosa no es produiran noves afeccions directes sobre els hàbitats de les aus estepàries.  
  
- Aquest pla, per tant, no produirà afeccions significatives noves sobre espècies i/o hàbitats d'interés comunitaris, per la qual cosa no es preveu afeccions significatives sobre la Xarxa Natura 2000.  
- La planta de tractament corresponent a l'explotació que determina el Pla especial va tindre una declaració d'impacte ambiental positiva de data 01.12.2014. Entre les mesures correctores se li va imposar:  
  
1) Llaurada i sembra de cereal.  
2) Reparació o restauració de teulades a les cases pròximes per a fer-les compatibles amb la cria del xoriguer menut.  
En aquesta DIA també es va condicionar a la modificació del Pla de restauració de la pedrera El Cantalar perquè al final de la seua vida útil es restaure tot l'espai com a zona cerealista. No es produeixen afeccions però ha d'aportar-se el projecte de restauració de la pedrera d'acord amb el que s'ha estipulat en la DIA d'01.12.2014, la qual cosa en un futur beneficiarà les aus estepàries.  
Per tot això, el servei competent conclou que el pla especial no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000.  
b. Pel que fa a la gestió i ordenació forestal, l'informe del servei territorial conclou que:  
a) L'activitat ha sigut del coneixement de l'Administració des de fa temps i, atés que s'han evacuat diferents actes administratius, entén que d'alguna manera validen l'existència d'aquesta, en aquest enclavament des de les dates indicades en l'informe, per la qual cosa la possibilitat de permetre una ampliació com la proposta i d'acord amb els punts indicats fa que el pronunciament siga favorable.  
  
b) Se suggereix que tenint en compte que el mosaic en l'àmbit és una gran extensió agrícola amb una «illa» de terrenys forestals a l'interior d'un d'aquest, que tota aqueixa «illa» s'incloguera dins del pla especial com una unitat única de gestió. O almenys que la parcel·la de 3,5 ha s'incloguera en el pla, a fi de no deixar xicotetes illes despenjades.  
  
c) S'han de complir els articles 30 i 33 del Decret 58/2013, del Consell de la Generalitat, que aprova el PATFOR.  
  
- Carreteres. Diputació Provincial d'Alacant. (Àrea d'Infraestructures, Energia i Medi Ambient).  
L'informe de 27 de febrer de 2019, de l'Àrea de Serveis i Infraestructures de la Diputació d'Alacant, estableix que:  
1. Les afeccions d'importància que produeix l'activitat de la pedrera El Cantalar sobre la carretera CV-656, la titularitat de la qual correspon a la Diputació Provincial d'Alacant, són les derivades del trànsit dels vehicles pesants que accedeixen a la pedrera, a causa dels abocaments d'àrids des de les caixes dels camions, així com fang i brutícia general que s'adhereix a les rodes i parts baixes dels camions, la qual cosa comporta un perill per a la circulació.  
- Per això haurà d'assegurar-se l'adopció de les mesures adequades per a evitar-ho (instal·lació de piscines de rentada de rodes; sistemes de rentada de baixos de camions, etc.).  
2. També és necessària l'ordenació d'aquest accés mitjançant una adequada senyalització horitzontal i vertical dins del camí d'accés.  
  
  
- Servei Territorial d'Agricultura  
L'informe de 18 de gener de 2019, del Servei Territorial d'Agricultura de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, indica, d'una banda, que no hi ha en principi res a objectar a la tramitació del pla especial des de la perspectiva sectorial corresponent a les competències en matèria d'agricultura.  
  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
L'informe de 10 de gener de 2019, de la Comissaria d'Aigües, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, entre altres qüestions indica que s'ha de tindre en compte:  
a) A pesar que l'àmbit del pla especial queda fora de la zona de policia del llit existent, les aigües residuals que es pogueren generar han de tindre la pertinent autorització d'abocament de l'organisme de conca.  
  
b) Respecte a les aigües pluvials i amb la finalitat de no afectar la qualitat de les aigües ni el règim de corrents, s'hauran d'adoptar les mesures necessàries per a garantir la correcta recollida de les aigües d'escolament i cal disposar dels dispositius necessaris, com ara basses de decantació, per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades.  
- Així mateix, s'han de limitar els pendents dels talussos i l'alçària entre bermes, i afavorir d'aquesta manera la infiltració de l'aigua i reduir-ne la velocitat per a disminuir la pèrdua de sòl.  
c) Pel que fa a la disponibilitat de recursos hídrics per al desenvolupament de l'explotació, a l'efecte de l'emissió de l'informe al qual fa referència l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües amb caràcter previ a l'aprovació del Pla especial, s'haurà de presentar la documentació següent:  
- Justificació de la demanda d'aigua prevista per a l'actuació, expressada en m³/any.  
- Origen de l'aigua amb la qual es proveirà la demanda. Sobre això, s'ha d'indicar la procedència dels recursos amb els quals es proveirà l'actuació proposada.  
- Acreditació del dret a l'ús de l'aigua. D'acord amb l'article 52 del text refós de la Llei d'aigües, el dret a l'ús privatiu de les aigües s'adquireix per disposició legal (article 54) o per concessió administrativa. Quant a això, s'ha d'indicar la referència de l'expedient de concessió o les dades de la inscripció en el Registre d'Aigües que emparen el dret a l'ús privatiu de les aigües per a atendre l'increment de demanda que suposa l'actuació prevista, tot això amb la finalitat d'assegurar que l'actuació que es pretén realitzar és compatible amb les previsions dels plans hidrològics i, a més, no suposa afectació o menyscapte a altres usos existents legalment implantats.  
  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius  
Segons el que estableix l'article 46 de la LOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si escau, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a les quals fa referència l'article 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) es considera el següent:  
Tal com es recull en el document inicial estratègic, la proposta de Pla especial ha de subjectar-se, des del punt de vista sectorial quant a la seua activitat, a la legislació en matèria de mines (Llei 22/1973, de mines i Decret 82/2005, de la Generalitat, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana), quant al seu emplaçament a la legislació forestal (Llei 21/2015, de forests, Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana) i, des del punt de vista que ens ocupa, a l'avaluació ambiental a través de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (no així l'RDL 1/2008 o la Llei 9/2006, d'avaluació d'efectes en el medi ambient de determinats plans i programes, totes dues derogades, a les quals es fa referència en l'esborrany del pla), així com a la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
D'altra banda, el pla especial té com a objecte la modificació puntual del planejament vigent en l'àmbit del perímetre autoritzat per l'òrgan miner l'any 1987 (autorització que no va ser considerada en la posterior elaboració del PGOU) a fi d'incorporar l'ús miner com a ús compatible temporal i permetre l'obtenció de la llicència municipal.  
  
Tal com indica l'informe de l'òrgan competent en matèria urbanística, en 2017 es va aprovar el Pla especial de la pedrera El Saltador, l'objecte de la qual igualment era la regularització de la compatibilitat urbanística de la pedrera, i establia una nova categoria de sòl no urbanitzable de protecció especial classe 4.EC-protecció de forests-extracció pedreres, el règim jurídic del qual es va establir en les NU d'aquest pla especial, i es va incorporar aquesta categoria al Pla general de Villena. És per això que en nom de la seguretat jurídica (i fins i tot recomanant que es faça extensible a altres explotacions que puguen estar en la mateixa situació) es proposa que per al Pla especial proposat s'assigne la mateixa categoria (SNU d'especial protecció classe 4.EC-protecció de forests-extracció de pedreres) amb el mateix règim jurídic ja vigent.  
  
Encara que l'esborrany del Pla especial esmenta un estudi d'integració paisatgística, aquest no s'ha incorporat a la documentació del pla especial. Si bé no és obstacle per a l'avaluació de l'activitat a regularitzar ja que, com indica l'informe de l'òrgan competent en matèria de paisatge, no s'incrementarà de manera significativa l'impacte paisatgístic ja generat, sí que indica que per a qualsevol autorització que es tramite en l'àmbit requerirà l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística que garantisca l'adequació als patrons del paisatge existent, i, en el cas de l'explotació minera, l'adequació de l'explotació a les condicions de restauració.  
Des del punt de vista paisatgístic, l'àmbit haurà d'ajustar-se no solament a l'explotació autoritzada com indica el Decret 85/2008, sinó a la morfologia del territori i els patrons paisatgístics existents.  
Igualment, atés que les condicions d'edificacions i construccions hauran d'harmonitzar-se amb les exposades en el Pla general a través de les fixades en el pla especial previ de la pedrera de El Saltador, des del punt de vista paisatgístic es podrien veure més restringides.  
Pel que fa a aspectes relacionats amb els informes de la Subdirecció General de Medi Natural cal assenyalar que la Resolució complementària, de 16 de novembre de 2015, va modificar la declaració d'impacte ambiental, de data 1 de desembre de 2014, de la planta de tractament d'àrids projectada al sud de la pedrera d'El Cantalar, i va eliminar els condicionants relatius a la modificació del Pla de restauració de la pedrera El Cantalar. Per tant, el pla de restauració de la pedrera haurà d'ajustar-se al que ha sigut aprovat per l'òrgan miner complementat i/o modificat, en el cas que siga d'aplicació, el Decret 82/2005 quant a les explotacions mineres preexistents que afecten terrenys forestals.  
  
En relació amb l'àmbit de modificació de planejament inclòs en el pla especial, aquest no preveu ampliacions sinó l'ajust estricte al perímetre autoritzat per l'òrgan miner.  
Les possibles afeccions derivades del trànsit de vehicles es limiten, d'acord amb l'informe del servei competent, al trànsit dels vehicles en condicions d'estanquitat i neteja per les vies, com també l'accés amb una adequada senyalització horitzontal i vertical.  
L'òrgan competent en matèria de recursos hídrics estableix per a l'explotació la consideració dels possibles abocaments, la limitació de talussos per a l'escolament i contenció de les aigües contaminades que genere l'explotació, i sobretot la disponibilitat dels recursos hídrics necessaris per a aquesta, ja que l'explotació comportarà un increment de recursos hídrics (l'estimació dels quals haurà de quedar definida), per tant s'hauran d'incloure en les normes a seguir per al desenvolupament de projectes en l'àmbit del pla especial, les mesures preventives i correctores que l'organisme de conca expose en relació amb la disponibilitat de recursos hídrics.  
D'acord amb l'informe de l'organisme competent, es justificarà, en definitiva, tant la demanda d'aigua prevista (en m³/any), com l'origen de l'aigua amb què es proveirà aquesta demanda, així com, en última instància, l'acreditació del dret de l'ús de l'aigua.  
Per tant, en la mesura que limiten els anteriors efectes, es considera que del Pla especial de la pedrera El Cantalar, a Villena, suposa una modificació menor que afecta una zona de reduïda extensió (corresponent a l'explotació autoritzada), en la qual es pretén la regularització d'un ús ja autoritzat en el seu moment per l'autoritat competent en matèria de mines i en explotació, la modificació proposada no afecta al model territorial ni representa efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
Així, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos i revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria es pot determinar, respecte del Pla especial de la pedrera El Cantalar a Villena, que el procediment d'avaluació simplificada i les obligades determinacions que d'aquest es deriven són suficients per a determinar que aquest pla especial no presenta efectes significatius addicionals sobre el medi ambient.  
  
  
G. Proposta d'acord  
Atenent el que s'estableix en l'article 51.2.b de la LOTUP, de acord amb el que s'ha exposat es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial de la pedrera d'El Cantalar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta modificació d'acord amb el que estableix el capítol III, del títol III, de la LOTUP, sempre que s'ajuste al que s'ha descrit en la documentació presentada, i també al que s'estableix en la legislació vigent i els informes emesos respecte als quals s'han de tindre en compte les determinacions següents:  
1) S'ha d'assignar la mateixa categoria «Sòl no urbanitzable d'especial protecció classe 4.EC-protecció de forests-extracció pedreres», com també el règim jurídic (normes urbanístiques) que la incorporada al Pla general a partir de l'aprovació del Pla especial de la pedrera El Saltador, aprovat el 3 d'abril de 2017.  
- S'ha de definir exactament la superfície a la qual s'aplica la nova categoria de sòl protegit, i s'ha d'ajustar al perímetre autoritzat per l'òrgan miner, i diferenciar-la del SNU comú així com del SNP de protecció especial forests que no estiga afectat pel pla especial, i definir la ubicació de les diferents instal·lacions en sòl que permeta aquest ús.  
  
2) En relació amb el pla de restauració de l'activitat extractiva s'exigirà l'ajust al Pla de restauració aprovat per l'òrgan miner, modificat o complementat, en el cas que siga aplicable, pel Pla de restauració integral, exigit en el Decret 82/2005 per a les activitats extractives preexistents que afecten terrenys forestals.  
3) En les NU del pla especial s'incorporaran les corresponents d'integració paisatgística tant en la delimitació de l'àmbit d'acord amb patrons paisatgístics, com les que limiten l'alçària de les edificacions.  
  
- Les edificacions i construccions permeses en l'àmbit han de tindre una alçària de cornisa màxima de 7 a 9 metres, i es podrà mantindre l'excepció proposada per a «aquells elements que justificadament requerisquen una alçària major».  
- Així mateix, s'ha d'incloure en la normativa que qualsevol autorització que es tramite en l'àmbit requerirà l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística que garantisca l'adequació als patrons de paisatge, com també l'adequació de l'àmbit i les condicions de restauració d'aquest, i que haurà d'obtindre informe favorable del servei competent en matèria de paisatge.  
4) S'han de tindre en compte les directrius que han sigut exposades en matèria de carreteres pel servei competent, tant en matèria d'accessos, neteja i senyalització.  
5) Així mateix, s'han d'incloure en la normativa del Pla especial les mesures indicades per l'organisme de conca, tant en matèria d'abocaments i escolament d'aigües contaminades, com sobretot en la disponibilitat de recursos hídrics (estudi de demandes, origen del recurs i acreditació del dret d'ús), per al qual s'ha d'obtindre informe favorable d'aquest organisme.  
  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera aprovat el Pla especial de la pedrera El Cantalar, en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que s'ha dit, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial de la pedrera d'El Cantalar de Villena, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, d'acord amb l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 24 d'abril de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 28 de maig de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8578, del 26-06-2019 (2019/5843)

RESOLUCIÓN de 28 de mayo de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 45/18-EAE Sedaví y 49/18-EAE Villena.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8578

Fecha DOGV
:   26-06-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/5843

CVE


Fecha del documento
:   28-05-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [Sedaví](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 28 de mayo de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 45/18-EAE Sedaví y 49/18-EAE Villena. [2019/5843]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 45/18-EAE Sedaví y 49/18-EAE Villena.  
  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: Evaluación ambiental del Plan de movilidad urbana sostenible  
Promotor: Ayuntamiento  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento  
Localización: Sedaví (Valencia)  
Expediente: 45/2018-EAE  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 17 de abril de 2019, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de informe ambiental y territorial estratégico del Plan de movilidad urbana sostenible (PMUS) de Sedaví, en los siguientes términos:  
  
A) Documentación aportada  
En fecha 6 de agosto de 2018 tuvo entrada, en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de la Subdirección General de Evaluación Ambiental, la solicitud del ayuntamiento de Sedaví para iniciar el proceso de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de Movilidad Urbana Sostenible (PMUS) de Sedaví, acompañada del Documento Inicial Estratégico (DIE).  
Con posterioridad, en fecha 13 de septiembre de 2018, la solicitud se completa con el borrador del PMUS de Sedaví, en formato digital.  
La documentación aportada, es conforme a lo establecido en el artículo 50 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La documentación queda constituida por los siguientes documentos:  
1. Documento Inicial Estratégico (DIE)  
2. Borrador del Plan de Movilidad Urbana Sostenible  
  
B) Planeamiento vigente  
El planeamiento vigente en el municipio es el Plan General aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo el 4 de abril de 2011 (BOP 15.07.2011).  
El Plan General de Sedaví fue sometido a evaluación ambiental, emitiéndose en fecha 22 de octubre de 2009, Declaración de Impacto Ambiental con condicionantes.  
  
C) Plan de movilidad urbana sostenible: objeto y justificación  
Tal como se recoge en la documentación aportada, el Plan de movilidad urbana sostenible (PMUS) de Sedaví se plantea desde el punto de vista de la necesidad de cambio en las pautas de movilidad, a nivel global, hacia un enfoque más sostenible que requiere, a su vez, de la necesaria concienciación social. El objeto fundamental del PMUS es fomentar los modos de transporte más sostenibles como son los realizados en bicicleta o a pie, incrementando las facilidades para la utilización del transporte público y restringiendo, cada vez más, el uso del vehículo privado en el núcleo urbano.  
Queda justificado el objeto del PMUS para hacer frente a la problemática asociada a los sistemas del transporte, como son:  
- Problemas económicos: gastos hospitalarios por problemas respiratorios, gasto energético y gasto excesivo del vehículo privado; que conlleva un exceso de ocupación de la vía pública y requiere una importante inversión en conservación de infraestructuras.  
- Problemas sociales: deficiente calidad de vida de los ciudadanos por problemas relacionados con los atascos, los accidentes de tráfico, las barreras arquitectónicas que dificultan el acceso de la población a la movilidad universal, la baja permeabilidad de los desplazamientos y la reducida participación de la ciudadanía en la toma de decisiones de sus municipios.  
- Ambientales: contaminación acústica y ambiental (emisiones gases contaminantes) provocada por los vehículos motorizados, y agravante sobre los efectos del cambio climático y la concienciación de los habitantes de Sedaví.  
  
En particular, a nivel del municipio de Sedaví, los objetivos concretos del PMUS se resumen en los siguientes:  
- La regulación y control de acceso del tráfico rodado, así como la mejora de la seguridad vial en las calles del municipio.  
- Gestión y limitación del aparcamiento para el vehículo privado.  
- El desarrollo y mejora de la oferta de los diferentes modos de transporte público.  
- Medidas específicas de gestión de la movilidad.  
- Mejorar la movilidad a personas de movilidad reducida y la inclusión social.  
- Integración de la movilidad en las políticas urbanísticas.  
- Mejorar la movilidad bajo el concepto de movilidad y género.  
- El fomento de la movilidad a pie y en bicicleta.  
- La gestión de la movilidad en aspectos relativos a grandes centros atractores.  
- La regulación de la carga, descarga y reparto de mercancías en la ciudad  
  
D) Características del plan de movilidad urbana sostenible  
D.1. Ámbito de la propuesta  
Las actuaciones propuestas por el PMUS de Sedaví se desarrollarán en el ámbito del casco urbano del mismo.  
  
D.2. Estudio de alternativas  
El DIE presenta dos alternativas:  
- Alternativa 0: situación actual. Ausencia de planificación de movilidad sostenible.  
Actualmente no existe un documento que defina un conjunto de actuaciones que tienen como objetivo la implantación de formas de desplazamiento más sostenibles (bicicleta, caminar y transporte público) dentro del municipio.   
- Alternativa Realización del PMUS.  
Tras estudiar y analizar la situación en la que se encuentra la movilidad urbana de Sedaví, se define un plan de propuestas de actuación del PMUS según horizontes temporales diferentes (corto, medio y largo plazo) atendiendo fundamentalmente a la dificultad técnica, económica y del organismo que participa en la ejecución de la medida.  
Se plantean tres escenarios temporales:  
· Medidas a corto plazo: hasta 2 años.  
· Medidas a medio plazo: de 2 a 4 años.  
· Medidas a largo plazo: de 4 a 10 años.  
El coste de ejecución de cada propuesta se ha expresado mediante los siguientes rangos presupuestarios:  
· Bajo: < 20.000 -  
· Medio: 20.000 - - 200.000 -  
· Alto: > 200.000 -  
La importancia de las propuestas de actuación se ha clasificado según 3 niveles: baja, media y alta.  
  
D.3. Características de la propuesta  
Las propuestas de actuación redactadas en el presente documento se han clasificado según 8 tipologías y dentro de cada una se han codificado con diferentes índices y subíndices:  
1. Movilidad peatonal (P, i)  
2. Movilidad en bicicleta (B, i)  
3. Accesibilidad (A, i)  
4. Transporte público (TP, i)  
5. Vehículo privado (V, i)  
6. Estacionamiento (E, i)  
7. Transporte de mercancías (TM, i)  
8. Actuaciones para la equidad de género (E, i)  
  
Se recogen, a continuación, las propuestas de actuación relacionadas con las tipologías de actuación indicadas:  
1. Movilidad peatonal (P,i)  
P.1. Delimitación de zonas urbanas  
P.2. Ampliación zonas de prioridad invertida  
P.3. Homogeneización por tipo de vía  
P.4. Continuidad de itinerarios peatonales  
P.5. Señalización de tiempos en itinerarios peatonales  
P.6. Itinerarios escolares seguros  
P.7. Accesos centros educativos  
P.8. Mejoras de las aceras y las intersecciones  
P.9. Coherencia señalización por tipo de vía  
P.10. Estado de la señalización horizontal y vertical  
P.11. Señalética en las placas de nomenclatura de las calles  
P.12. Elementos de restricción del estacionamiento (bolardos)  
P.13. Estado de las aceras (iluminación, limpieza, etc)  
P.14. Mejora de la seguridad paso a nivel ferrocarril  
2. Movilidad en Bicicleta (B, i)  
B.1. Red ciclista interna  
B.2. Red ciclista externa  
B.3. Estacionamientos seguros, homogéneos y suficientes  
B.4. Seguimiento y mejora en seguridad vial y conservación  
B.5. Sistema de bicicletas público  
3. Accesibilidad (A,i)  
A.1. Adaptación de bordillos y pasos de peatones  
A.2. Mejorar visibilidad en intersecciones  
A.3. Definir tipo de señalización plazas de aparcamiento PMR (Personas de Movilidad Reducida)  
A.4. Continuidad peatonal y eliminación de obstáculos  
A.5. Campañas de concienciación y control del estacionamiento sobre acera  
4. Transporte Público (TP, i)  
TP.1. Creación convenio de transporte autobús con EMT València  
  
TP.2. Aproximar las paradas de autobús al núcleo urbano  
TP.3. Crear itinerarios peatonales/ciclistas de acceso a la parada de tren y a las paradas de autobús  
TP.4. Adecuación de las paradas de autobús  
TP.5. Implantación de indicadores de frecuencias de paso y publicitar el uso de las nuevas tecnologías  
TP.6. Plataforma modular de autobús  
TP.7. Aumento frecuencias líneas y aplicación políticas tarifarias  
  
5. Vehículo Privado (V, i)  
V.1. Reordenación en avinguda País Valencià  
V.2. Completar trama urbana  
V.3. Reordenación sentido de circulación  
V.4. Señalizar y delimitar zonas de prioridad invertida  
V.5. Inventario de señales existentes / estado de conservación señales y firme  
V.6. Calmado del tráfico  
V.7. Señalética de itinerarios  
V.8. Sección viaria  
V.9. Implantación de intersecciones tipo glorieta  
V.10. Vehículos compartidos  
V.11. Semaforización regulada  
6. Estacionamiento (E,i)  
E.1. Delimitación zonas de aparcamiento/adecuación de solares  
E.2. Tipo de estacionamiento según sección  
E.3. Estacionamiento ilegal  
E.4. Aparcamiento de alta rotación  
E.5. Aparcamientos disuasorios a las afueras  
E.6. Kiss&ride  
E.7. Aparcamientos motocicletas  
7. Transporte de Mercancías (TM, i)  
TM.1. Radio de acción plazas de carga y descarga  
TM.2. Homogeneización y posicionar las plazas de carga y descarga  
TM.3. Itinerarios y horarios de paso de vehículos pesados  
  
D.4. Efectos previsibles del PMUS en el medio ambiente.  
En el apartado 5 del Documento Inicial Estratégico se realiza, a nivel de término municipal, el diagnóstico medioambiental, territorial y de la moviblidad antes de la aplicación del PMUS de Sedaví.  
En el apartado 6 del DIE se analizan los efectos previsibles sobre el medio ambiente. Extraemos algunas consideraciones realizadas en el DIE para las actuaciones propuestas por el PMUS en suelo urbano de Sedaví:  
- No se afecta al ámbito de l'Albufera objeto de protección a través de distintos instrumentos ambientales: espacios Red Natura 2000 LIC y ZEPA l'Albufera, zona húmeda catalagoda, parque natural.  
- Las actuaciones no se ven afectadas por el nivel de peligrosidad 6 que determina el PATRICOVA en la zona Este del término (junto al Parque Natural de l'Albufera).  
- Una parte de suelo urbano queda incluido dentro del ámbito de conexión (2.000 m desde la ribera del mar) definido por el Plan de acción territorial de la infraestructura verde del litoral de la Comunitat Valenciana (PATIVEL), si bien las actuaciones propuestas por el PMUS de Sedaví no tendrán efectos negativos sobre el mismo.  
  
En el apartado 7 los efectos previsibles sobre los planes sectoriales y territoriales concurrentes, en el que cabe destacar:  
- La coincidencia de objetivos entre el PMUS de Sedaví y el Plan de Movilidad Metropolitana de València (PMoMe, en fase de tramitación) en el sentido de recuperar espacio de la vía pública para los modos no mecanizados de transporte (peatones y ciclistas), mejorar la calidad del entorno urbano, mejorar la seguridad de los desplazamientos, reducir la accidentalidad y suprimir barreras en los desplazamientos de las personas con movilidad reducida.   
- La coincidencia de objetivos entre el PMUS de Sedaví y el Plan de Acción Territorial Metropolitano de València (PATEVAL) en el sentido de mejorar los tiempos de acceso en transporte público, así como su regularidad y confort, mejorar las condiciones para la movilidad peatonal y ciclista.  
  
E) Consultas  
Por parte de la Subdirección General de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, de acuerdo con el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación aportada se ha sometido a consulta a las siguientes administraciones públicas afectadas.  
  
ADMINISTRACIÓN PÚBLICA CONSULTADA Consulta Informe  
CONSELLERIA VIVIENDA - SDG MOVILIDAD - Serv. De Movilidad Urbana 08.10.2018 21.03.2019  
CONSELLERIA VIVIENDA - SDG ORDENACION TERRITORIO Y PAISAJE - Serv. Ordenación del Territorio (Plan de Acción Territorial Metropolitano de València - PATEVAL) 08.10.2018 16.04.2019  
CONSELLERIA VIVIENDA - SDG ORDENACION TERRITORIO Y PAISAJE - Serv. Ordenación de Infraestructura Verde y Paisaje 08.10.2018 16.04.2019  
CONSELLERIA VIVIENDA - SDG ORDENACION TERRITORIO Y PAISAJE - Serv. Ordenación del Territorio (PATRICOVA) 08.10.2018 16.04.2019  
CONSELLERIA AGRICULTURA, MEDIO AMBIENTE, CAMBIO CLIMÁTICO y DESARROLLO RURAL - SDG CAMBIO CLIMÁTICO Y CALIDAD AMBIENTAL - Serv. De Lucha contra el cambio Climático y Prevención y Control de la Contaminación 08.10.2018 19.10.2018  
CONSELLERIA AGRICULTURA, MEDIO AMBIENTE, CAMBIO CLIMÁTICO y DESARROLLO RURAL - SDG DEL MEDIO NATURAL - Serv. Ordenación y Gestión Forestal (VVPP) 08.10.2018 04.12.2018  
SERV. TERRITORIAL URBANISMO - VALÈNCIA 08.10.2018 11.04.2019  
  
  
Los informes recibidos se publican en la web www.agroambient.gva.es/eae junto con el informe ambiental y territorial estratégico.  
  
F) Identificación y valoración de posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la certidumbre en la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualmente los planes de movilidad urbana sostenible constituyen el instrumento adecuado para conseguir dar respuesta a las necesidades de movilidad de personas y mercancías en el ámbito urbano y reducir las repercusiones negativas del sistema de transporte sobre la economía, la sociedad y el medio ambiente. Esta movilidad sostenible ha de perseguir, igualmente, la accesibilidad universal, es decir, facilitar el acceso de la población a los bienes, servicios y puestos de trabajo.  
La consecución de estos objetivos generales se lleva a cabo actuando, fundamentalmente, sobre dos ámbitos:  
- Un nuevo equilibrio de los modos de transporte, apostando, fundamentalmente, por aquellos de mayor eficacia ambiental y social: transporte público frente al privado y modos de transporte no motorizado. Alcanzar este objetivo requiere tanto de medidas de estímulo hacia los nuevos modos de transporte como medidas disuasorias. Para ello deberá actuarse sobre aspectos estructurales (infraestructuras necesarias) como de regulación urbanística (tipología edificatoria, relación espacios públicos/privados, estándares de aparcamientos para distintos modos de transporte).  
- La planificación urbana y modelo de ciudad, disminuyendo la necesidad de movilidad urbana tanto en necesidad como en longitud de desplazamientos.  
  
Desde el punto de vista ambiental, los PMUS han de contribuir a un uso racional del suelo para atender las demandas de movilidad, al cambio modal priorizando los modos más sostenibles, la reducción de la necesidad de desplazamientos tanto en número como en distancia que propicie la adquisición de hábitos salubles (caminar y desplazarse en bicicleta) que contribuya, a su vez, a la disminución de las emisiones originadas por el sector transporte como son las referidas a emisiones de gases de efecto invernadero (CO2), las emisiones de contaminantes que perjudican la calidad de vida de los ciudadanos (entre otras dióxido de nitrógeno NO2, compuestos orgánicos volátiles COV, monóxido de carbono CO, dióxido de azufre SO2, material particulado PM) y las emisiones acústicas originadas por el tráfico.  
En ese sentido se expresa el art. 10.2 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de movilidad de la Comunitat Valenciana,cuando indica que «2. La definición de parámetros y objetivos señalados en el punto anterior se acompañará de los indicadores que se estimen pertinentes en relación con el volumen total de desplazamientos y su reparto modal, y los niveles asociados de consumos energéticos, ocupación del espacio público, ruido y emisiones atmosféricas, particularizando las de efecto invernadero. La evolución de estos últimos parámetros tenderá a su reducción progresiva de acuerdo con los ritmos y límites que reglamentariamente se establezcan en relación con el desarrollo de las políticas energéticas y ambientales».  
Atendiendo a los anteriores criterios se realiza la evaluación ambiental estratégica del PMUS de Sedaví en función de las propuestas realizadas, partiendo de la consideración, tal como recoge la documentación aportada, de que todas las propuestas se plantean en suelo urbano y urbanizable del municipio (sin afección al suelo no urbanizable), y sin perjuicio de la ulterior incardinación del PMUS Sedaví con otros instrumentos de movilidad de carácter supramunicipal como pueda ser el Plan de Movilidad Metropolitano de València, cuyas previsiones y actuaciones, no son objeto de la presente evaluación.  
El PMUS de Sedaví atiende a lo que al respecto de competencias administrativas establece el artículo 3.2 de la Ley 6/2011 de Movilidad de la Comunitat Valenciana, por lo que la evaluación ambiental estratégica del PMUS de Sedaví se llevará a cabo sobre aquellas propuestas que sean de competencia municipal.  
  
1. Movilidad peatonal (P,i)  
Son medidas tendentes a reorganizar el espacio público del centro del núcleo urbano de Sedaví al objeto de recuperar espacio para el peatón y el ciclista en condiciones de seguridad y comodidad, lo que conlleva actuaciones de reurbanización, en fases programadas, de las vías públicas afectadas por la propuesta de jerarquización de viales: creación de zonas 30, calles peatonales, itinerarios seguros, etc.  
La reurbanización paulatina de los viales que se propone contribuirá efectivamente a varios de los objetivos ambientales: calmado de tráfico y menor emisión de gases y reducción de la contaminación acústica, disminución de zonas de aparcamiento con la consecuencia disminución del tráfico de agitación.  
  
2. Movilidad en Bicicleta (B,i)  
Son medidas conducentes a aumentar la infraestructura ciclista, las condiciones de seguridad de sus usuarios y la implantación de un sistema de bicicletas público. En concreto, con la propuesta de creación de ciclo-calles (ciclistas y vehículos en calzada) y de carriles bici (carril bici segregado en calzada) se propicia el acceso de los ciudadanos a un modo de transporte más saludable y sostenible, que ha de coordinarse con las medidas de reurbanización peatonal.  
  
3. Accesibilidad (A,i)  
Se proponen actuaciones para mejorar la movilidad y la seguridad en el desplazamiento peatones y, en particular, de personas con movilidad reducida.  
  
4. Transporte público (TP,i)  
Las propuestas realizadas en el PMUS contribuyen al aumento de oferta del transporte público en autobús, la proximidad de paradas de autobuses a los usuarios. Son medidas que promueven el uso del transporte público, en detrimento del privado, con los consiguientes beneficios ambientales por la reducción de contaminantes.  
  
5. Vehículo privado (V,i)  
Las actuaciones propuestas en esta materia van ligadas a las anteriormente referidas en relación a la movilidad peatonal y ciclista.  
  
Fundamentalmente, se centran en la reurbanización de la avinguda del País Valencià, la apertura de la c/ García Sanchis y medidas para favorecer el calmado del tráfico y la seguridad vial, incluyendo varias propuestas de creación de glorietas urbanas (glorieta c/ València-av. Doctor Fleming, glorieta c/ Germanies-av. País Valencià y glorieta c/ l'Horta-av. País Valencià).  
Son actuaciones que favorecerán la recuperación del espacio urbano en favor de los peatones y ciclistas, con la adecuada distribución del espacio entre las necesidades de los distintos modos de transporte.  
Se propone la realización de campañas de concienciación para promover entre las empresas del municipio los sistemas de vehículo compartido. Con estas medidas se propiciará la reducción del número de vehículos en circulación y la consiguiente reducción de emisiones de gases y ruidos.  
  
6. Estacionamiento (E,i)  
Las actuaciones propuestas en el PMUS conllevan inevitablemente a una nueva zonificación urbana en base a la jerarquización del espacio público y la función asignada a las distintos tipos de vías. En la documentación aportada se realiza un encomiable trabajo en el que se analiza la disponibilidad de plazas de aparcamiento y su ocupación, en horario diurno, en la situación actual (planos 18 y 19), tanto en calzada como en solares. Se concluye, en ese sentido, en el PMUS de Sedaví, la necesidad de cuantificar el número de aparcamientos que, consecuencia de las actuaciones de reurbanización, irán progresivamente desapareciendo y la necesidad de habilitar, en la medida conveniente, nuevos espacios de aparcamientos en el entorno urbano. Entre dichas medidas, se propone la adecuación de un aparcamiento disuasorio que, según la documentación aportada, queda localizado en suelo urbanizable residencial SUR-1, en zona de suelo dotacional público (parque PQL), al norte de la avinguda del País Valencià, que conforme recogen las Normas Urbanísticas del Plan General de Sedaví, artículo 2.2.2, Clasificación de las dotaciones públicas de la red primaria, constituye un equipamiento de la Red Primaria en suelo no urbanizable.  
7. Transporte de mercancías (TM,i)  
El PMUS propone el estudio de zonas para la instalación de plazas de carga y descarga de mercancías en zona urbana y la necesidad de una regulación adecuada.  
  
El Servicio de Movilidad Urbana de la Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad remite informe de fecha 13 de marzo de 2019, indicando que, el ámbito y contenido del PMUS se estima adecuado en relación con las determinaciones de la Ley de Movilidad y que las propuestas no entran en contradicción con las del Plan de movilidad del Área Metropolitana de Valencia. No obstante, el documento del PMUS debe ser completado con las siguientes determinaciones:  
- Definición de objetivos concretos. El PMUS establece al principio del documento unos objetivos generales y, una vez realizado el diagnóstico de la movilidad, determina una serie de propuestas y unos objetivos particulares para cada propuesta que se alcanzarán tras su implementación. Se echa en falta a nivel metodológico la definición de unos objetivos numéricos, cuya consecución sea la base para el establecimiento de las propuestas.  
- Cálculo de las emisiones relacionadas con el transporte en el municipio, caracterizando la situación de partida y la que se producirá una vez implementadas las propuestas que establece el PMUS.  
  
Indica, el informe del Servicio de Movilidad, que el Plan de movilidad deberá ser completado con el desarrollo de los aspectos arriba indicados y deberá ser remitido a dicho Servicio, como órgano competente en materia de movilidad de la Generalitat, para la emisión del informe previo a la aprobación del Plan por el Ayuntamiento de Sedaví.  
  
El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, remite informe, recibido en fecha 16 de abril de 2019, concluye que el Plan deberá incorporar un análisis de los efectos sobre el carácter y la percepción del paisaje de su ordenación y diseño así como de las instalaciones, elementos auxiliares y vehículos con unas normas de integración paisajística que regule, al menos, ubicación, formas, colores y texturas.  
El Servicio de Ordenación del Territorio remite informe en materia de riesgo de inundación, recibido en fecha 16 de abril de 2019, en el que analizada la cartografía disponible sobre peligrosidad de inundación y la vulnerabilidad de las actuaciones previstas en el Plan de Movilidad, concluye que dicho Plan se encuentra afectado por peligrosidad de inundación y es compatible con el Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana teniendo en cuenta las consideraciones que se exponen en el mencionado informe:  
1. El Plan de movilidad urbana sostenible de Sedaví tendrá que concretar, en los proyectos que aquel desarrolle, las actuaciones que comporten alteración de la rasante y sus afecciones así como, en el caso que proceda, las medidas previstas para reducir los efectos de la inundabilidad. Se considera que el PMUS de Sedaví será compatible con la Normativa del PATRICOVA siempre que se incorporen en las actuaciones que se proyecten las condiciones de adecuación de las infraestructuras previstas en el artículo 21.  
2. Las actuaciones previstas en el Plan de movilidad, si se ejecutan de manera que sean compatibles con la Infraestructura Verde y de reducido impacto, no es previsible que generen un incremento significativo del riesgo de inundación.  
3. El criterio que, en materia de riesgo de inundación, ha de ser considerado en el Plan de movilidad urbana sostenible de Sedaví afectado por peligrosidad de inundación es que los proyectos de ejecución de aquel habrán de cumplir las condiciones establecidas en el artículo 21 de la normativa del PATRIVOCA.  
  
El Servicio de Ordenación del Territorio remite informe en materia de riesgo de inundación, de fecha 16 de abril de 2019, que concluye que los objetivos y propuestas realizadas en el Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Sedaví se consideran coherentes con los objetivos y principios del Plan de Acción territorial Metropolitano de València (PATEVAL), si bien se habrán de tener en cuenta las consideraciones realizadas en el mencionado informe.  
El Servicio de Urbanismo de la Dirección Territorial de Valencia remite informe recibido en fecha 11.04.2019 indicando que, el PMUS propuesto se limita, por su propia naturaleza, a la consecución de mejoras objetivas tendentes a la sustitución del clásico modelo de movilidad basado de manera fundamental en el vehículo privado, por otro modelo más sostenible de utilización más amplia del transporte público y de nuevos recorridos peatonales y ciclistas, por lo que se informa favorablemente al considerar que no tiene efectos significativos en materia de ordenación estructural.  
En fecha 4 de diciembre de 2018 se recibe informe del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal en materia de vías pecuarias indicándose:  
- Las actuaciones propuestas en el PMUS de Sedaví se sitúan en el caso urbano  
- En el caso urbano de Sedaví no está clasificada ninguna vía pecuaria.  
- Por la av. de la Albufera pasa la línea de término entre Sedaví y Alfafar. Por esta avenida también pasa la vía pecuaria Colada de Alfafar que solo está clasificada en término de Alfafar. En esta avenida el PMUS contempla la creación de un carril bici sobre calzada. El cicloturismo es un uso complementario previsto en el artículo 28 de la Ley 372014, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana, por lo que se informa favorablemente.  
  
El Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera, de la Dirección General de Cambio Climático y Calidad Ambiental, remite informe, recibido en fecha 19 de octubre de 2018, indicándose:  
- El PMUS de Sedaví ha de ser coherente con la Estrategia Valenciana frente al Cambio Climático 2013-2020, aprobada por el Consell de la Generalitat el 22 de febrero de 2013, y su revisión (pendiente de aprobación);  
- Los municipios de menos de 20.000 habitantes (como es el caso de Sedaví, con 10.179 habitantes en 2017) no tienen la obligación de realizar un Plan Acústico Municipal, pero sí han de realizar estudios acústicos asociados a los instrumentos de planeamiento.  
- El municipio de Sedaví queda incluido en el Plan de Mejora de la Calidad del aire de la zona Aglomeración ES1016, aprobado en el año 2013. Se informa que, en relación a los registros de los parámetros de calidad del aire, durante el 2017 no se han superado los valores normativos en ninguna estación metropolitana.  
  
Por lo indicado en el mencionado informe del Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera, en relación con las propuestas realizadas por el PMUS de Sedaví, cabe deducir que existe coherencia con los objetivos de la Estrategia Valenciana frente al Cambio Climático 2013-2020 y con el Plan de Mejora de la Calidad del aire de la zona Aglomeración ES1016.  
  
Valoración  
Teniendo en cuenta lo anterior y analizadas las propuestas del PMUS de Sedaví, se entienden que, en su conjunto, dichas medidas:  
1. Colaboran a una mejor uso racional del espacio público y de las necesidades sociales y económicas del municipio.  
2. Propician el cambio modal hacia los modos de transporte más sostenible: el desplazamiento a pie y en bicicleta, con la consiguiente reducción de consumo energético.  
3. Desincentiva el uso del vehículo privado en favor del público.  
4. Favorece, a largo plazo, la reducción de los impactos asociados a los modos motorizados: emisiones contaminantes, gases de efecto invernadero y emisiones acústicas.  
  
No obstante, en relación con la propuesta de indicadores de seguimiento, se realizan las siguientes consideraciones:  
- Se debe concretar el valor inicial de los indicadores y cuantificar el objetivo a alcanzar.  
- Se echa en falta indicadores de carácter más ambiental, entre los que cabría incluir:  
· Aquellos que permitieran calcular la huella de carbono de la movilidad en el municipio de Sedaví (en base a las emisiones CO2), aspecto este que requeriría la adopción de una determinada metodología de cálculo de la huella de carbono en la movilidad urbana de Sedaví, y periodicidad en la que calcular los indicadores.  
· Nivel sonoro de recepción externo (dB) producido por el tráfico en diferentes localizaciones municipales que sean representativas del modelo de movilidad propuesto.  
  
G. Consideraciones jurídicas  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
  
H. Propuesta de acuerdo  
Analizada la propuesta del Plan de movilidad urbana sostenible de Sedaví, cabe considerar que dicha actuación quedaría enmarcada en el artículo 46.3 de la LOTUP por considerar que se trata de una modificación menor del planeamiento.  
Por ello, según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, y considerar, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de dicha ley, que la propuesta del Plan de movilidad urbana sostenible de Sedaví no tiene incidencia significativa negativa en el modelo territorial del municipio de Sedaví, afecta a suelo urbano y urbanizable residencial, no afecta a espacios protegidos ni forestales, sus propuestas se circunscriben al suelo urbano y urbanizable residencial y, habiendo tenido en cuenta las consultas realizadas, se puede concluir que el procedimiento de evaluación ambiental simplificada es suficiente para determinar que la propuesta del Plan de movilidad urbana sostenible de Sedaví no presentará efectos significativos negativos sobre el medio ambiente.  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de movilidad urbana sostenible de Sedaví, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos negativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación del programa conforme a su normativa sectorial, con el cumplimiento de las siguientes determinaciones:  
1. La redacción definitiva del PMUS de Sedaví concretará los siguientes aspectos:  
1) Incorporar metodología y cálculo de la huella de carbono derivada del modelo de movilidad propuesto y los indicadores de seguimiento de carácter medioambiental que se estimen adecuados, en concreto, emisiones CO2 equivalente.  
2) Incorporar procedimiento para el seguimiento de la contaminación acústica derivada del modelo de movilidad propuesto y el indicador correspondiente del nivel sonoro externo.  
3) Completar la propuesta de indicadores de seguimiento con los valores iniciales y los valores objetivos a alcanzar.  
2. El PMUS deberá ser completado con las determinaciones que indica el informe del Servicio de Movilidad recibido en fecha 21.03.2019 y se solicitará informe previo a la aprobación definitiva, incorporando, en su caso, las determinaciones que el mismo se indiquen.  
3. El PMUS atenderá a las consideraciones realizadas por el Servicio de Ordenación del Territorio en materia de riesgo de inundación en su informe recibido en fecha 16 de abril de 2018 y, en particular, la incorporación y cumplimiento de las condiciones establecidas en el artículo 21 de la Normativa del PATRICOVA en los proyectos que pudieran desarrollarse en aplicación del PMUS de Sedaví.  
  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Sedaví en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la propuesta.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Sedaví, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 24 de abril de 2019.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Objeto: Plan especial de la cantera El Cantalar en Villena  
Trámite: Evaluación ambiental estratégica de la modificación de Plan  
Promotor: Ayuntamiento de Villena  
Autoridad Sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo y Ayuntamiento  
Localización: Villena (Alicante)  
Núm. expediente: 049/2018-EAE  
  
La comisión de evaluación ambiental, en sesión celebrada el 17 de abril de 2019, adoptó el siguiente acuerdo:  
  
Vista la propuesta de informe ambiental y territorial estratégico del Plan especial de la cantera El Cantalar de Villena, en los siguientes términos:  
  
A. Fundamentos por los que se somete la modificación a evaluación ambiental estratégica.  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la que se establece (art. 46), que serán objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica ordinaria los planes y programas, así como sus modificaciones, que se adopten o aprueben por una administración pública y cuya elaboración y aprobación venga exigida por una disposición legal o reglamentaria o por acuerdo del Consell.  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
En la LOTUP se establece (art. 46), que serán objeto de esta evaluación ambiental y territorial estratégica ordinaria los planes y programas, así como sus modificaciones, que se adopten y aprueben por una administración pública y cuya elaboración y aprobación venga exigida por una disposición legal o reglamentaria o acuerdo del Consell, cumpliendo los supuestos del apartado 1 de dicho artículo.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental determinará si un plan o programa debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada u ordinaria, en los supuestos allí previstos y teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII de la ley, todo ello previa consulta a las administraciones públicas afectadas y de acuerdo con las fases de la tramitación expuestas en el artículo 49.  
  
B. Documento inicial estratégico  
B.1 Documentación aportada  
En fecha 10 de septiembre de 2018, el Servicio Territorial de Urbanismo de Alicante remitió al Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica el Plan Especial de la Cantera «El Cantalar» de Villena motivada por la necesidad de solventar la siguiente problemática, a efectos de que se produzca un pronunciamiento por parte del órgano ambiental:  
- El objeto del Plan especial que se propone será autorizar la actividad extractiva en el ámbito de la concesión minera (suelo protegido «Montes»), regulando los usos y aprovechamientos para que una vez aprobado este, acompañado de los correspondientes estudios de impacto ambiental, de integración paisajística y de explotación, sea posible la obtención de la pertinente licencia municipal.  
  
La documentación remitida en soporte digital consiste en:  
- Borrador del Plan Especial de Cantera «El Cantalar» de Villena.  
- Documento Inicial Estratégico.  
- Documentación anexa (autorización de minas, cartografía, etc)  
Revisada la documentación, se comunica la apertura del expediente (049/2018-EAE), en escrito de 10 de octubre de 2018.  
  
B.2 Información territorial  
El municipio de Villena, situado en la comarca del Alto Vinalopó en la provincia de Alicante, tiene una población de 34.834 habitantes (según el IVE a 01.01.2013), distribuidos en un núcleo de población principal y otros 13 de pequeña entidad. La superficie del término municipal es de 354,0 km². Se sitúa a una altitud de 503 msnm y a una distancia de 59 km de la capital de la provincia.  
Limita con las provincias de Albacete (Caudete) y Murcia (Yecla) al oeste; Font de la Figuera y Fontanars dels Alforins al norte; Camp de Mirra, Cañada y Biar al este; y Sax, Salinas, Monòver y el Pinós al sur.  
El cerro de El Cantalar se localiza en el término municipal de Villena, en el valle de los Alhorines, que comunica la provincia de Alicante con las de Valencia, Murcia y Albacete. Se caracteriza por un relieve ondulado, con una altura media de unos 600 msnm y constituir un ecosistema estepario desde siempre dedicado mayoritariamente al cultivo de secano, aunque últimamente se van abriendo camino distintos cultivos de regadío.  
En las proximidades de la cantera se ubican una planta de generación de energía termosolar, una Institución Penitenciaría y el embalse de San Diego.  
La explotación minera ocupa las parcelas catastrales 35 y 36 del polígono núm. 74 de Villena, abarca una superficie de 382.660,36 m². y no tiene conexión directa con ninguna red relevante de infraestructuras, realizándose el acceso a ella a través de un camino vecinal que parte de la CV 656, de Villena a Fontanars dels Alforins.  
  
Parcelas 35 36  
NORTE Parcelas 34 y 38  
Camino de Casas Quemadas Parcela 35  
SUR Parcela 36 Parcela 37 y la CV-656  
ESTE Parcelas 15 y 24 Parcelas 37, 24, 23 y 25  
OESTE Parcela 57,58,61  
Camino de Casas Quemadas Parcela 59,11,10  
CV-656  
  
  
  
  
B.3. Planeamiento vigente.  
- Antecedentes.  
De acuerdo con el borrador del Plan Especial, la explotación de la cantera que nos ocupa, localizada en el cerro El Cantalar fue autorizada por el Servicio Territorial de Industria de Alicante, entonces dependiente de la Conselleria de Industria y Comercio de la Generalitat Valenciana, según resolución de 5 de junio de 1987, a solicitud de Agroman Empresa Constructura, SA, que comenzó la extracción de materiales (cantos y gravas) como recurso minero inscrito en la sección A.  
Con fecha de 20 de mayo de 1992, se autorizó el cambio de titularidad de la citada explotación a la mercantil Comercial Forte Levante, SA, y con posterior fecha de 12 de junio de 2002 se volvió a autorizar el cambio de denominación a favor de Forte Hormigones Tecnológicos, SL.  
Por último el 23 de julio de 2013, se produjo otra solicitud de cambio de titularidad de la citada explotación denominada El Cantalar a Guerola, Áridos y Hormigones, SL, num RCA 797, actual empresa que está realizando la explotación.  
El 27 de agosto de 2013, el personal técnico del Servicio Territorial de Energía, redacta un informe en el que se informa favorablemente el expediente de cambio de titularidad.  
Desde la autorización inicial, la explotación, prácticamente ininterrumpida, ha contado con las pertinentes autorizaciones de la Sección de Minas del Servicio Territorial de Industria de Alicante, presentando oportunamente los planes de labores, condiciones de restauración una vez finalizada la explotación, etc., si bien no ha contado con ningún tipo de evaluación ambiental, suponiendo que ha mantenido su actividad dentro del perímetro autorizado inicialmente y no ha sufrido ampliaciones.  
  
- Planeamiento.  
El PGOU de Villena fue aprobado inicialmente el 7 de marzo de 1991 y definitivamente el 16 de octubre de 1992 por la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante. Fue publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante el 28 de mayo de 1991.  
En el mismo, el ámbito de la explotación de El Cantalar fue calificado como suelo no urbanizable de protección especial montes, que de acuerdo con las NNUU del plan, no permite la autorización de actividades extractivas.  
El Plan General fue evaluado ambientalmente con declaración de impacto ambiental (Exp. 324/90-AIA) de fecha 19 de enero de 1.991  
Aunque la explotación en marcha en su autorización no fue objeto de evaluación de impacto ambiental, en 2014 se emitió en 2014 una declaración de impacto ambiental que consideró aceptable con una serie de determinaciones a cumplir la instalación de la planta de tratamiento de áridos procedentes de la cantera de El Cantalar situada en el ámbito de la misma (exp. 59/2014-AIA)  
  
B.4 Objeto y justificación de la propuesta de la modificación  
El objeto del presente documento es la implementación de la herramienta urbanística que permita la implantación de la compatibilidad del uso extractivo en la zona concreta de SNU de especial protección de montes en que se sitúa la cantera que nos afecta dentro del término municipal de Villena con el objetivo de permitir la extracción de las calizas existentes en la explotación. Procediendo tras su clausura a la consiguiente restauración ambiental, contando con la pertinente autorización minera.  
El motivo fundamental de la actuación es aprovechar los recursos existentes en esta zona dentro del marco de las directrices legales de aplicación.  
De acuerdo con el documento inicial estratégico, al amparo de la disposición adicional tercera del Decreto 82/2005, de 22 de abril, del Consell de la Generalitat, de ordenación ambiental de explotaciones mineras en espacios forestales de la Comunidad Valenciana, las explotaciones mineras que pretendan desarrollarse en montes o terrenos forestales clasificados como suelo no urbanizable común o sometido a protección especial, sin regulación de la actividad minera como uso compatible, requerirán la previa modificación del Plan General o, en su caso, la elaboración y aprobación de un Plan Especial conforme a la legislación urbanística de la Comunidad Valenciana que ordene el uso y aprovechamiento minero, o lo que, en su caso, establezca u Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial.  
La implantación de esta actividad ligada al sector de la construcción implica la actuación sobre la ordenación prevista en el Plan General. La ordenación prevista se limita a la delimitación del suelo destinado a la explotación minera autorizada.  
  
Son determinaciones del Plan especial:  
1. Determinar los aspectos estructurales de la ordenación del Plan especial para el aprovechamiento minero de la cantera El Cantalar. (Concesión Minera núm. RCA 797) del suelo no urbanizable de Protección Especial de Montes de Villena.  
2. Establecer la calificación concreta del ámbito.  
3. Justificar la integración y continuidad de la actividad extractiva propuesta con la explotación existente.  
  
Parámetros de ordenación.  
- Superficie del Plan Especial 382.660,36 m²  
- Clasificación del Suelo SNU de Especial Protección (Clase 4) AE1 y SNU Común  
  
No se pretende reclasificar ni recalificar suelo sino que solo se plantea eliminar la referencia genérica a que es incompatible el uso extractivo en el ámbito del Plan Especial.  
La parcela está bien comunicada ya que se accede a ella desde un camino que se encuentra asfaltado y comunica directamente con CV 656, que a su vez conecta con la Autovía A31 a escasos tres kilómetros de la parcela.  
Los usos previstos para el ámbito objeto del presente Plan parcial serían los definidos por el Plan General de Villena en el artículo 2.2.7. Así se establece que el apartado 5 del art. 2.2.7. Clasificación y delimitación, que actualmente establece:  
Constituye el suelo no urbanizable de protección especial clase 4, los parajes de montes que se señalan en el plano. En estas áreas solo se permiten las obras, instalaciones o usos estrictamente necesarios para la adecuada explotación agrícola, forestal o pecuaria de la finca, prohibiéndose expresamente las actividades extractivas. Se permite la construcción de viviendas familiares aisladas en los términos del anterior articulo 2.2.4, si bien la parcela exigible en este caso se fija en 25.000 m² y la ocupación máxima de la parcela será del 75 %.  
  
De acuerdo con la propuesta del Plan especial serían para el SNUPE Clase 4 AE:  
- Usos compatibles:  
a. Los determinados para el Suelo No Urbanizable de Protección Especial de Montes, exceptuando los incompatibles listados en este precepto.  
b. Extracción y procesamiento de cantos, gravas, etc. y posterior protección del medio rural.  
- Usos incompatibles a toda el área:  
a. Las implantaciones industriales de cualquier tipo.  
b. Los invernaderos de plástico o similares.  
  
  
Actualmente la zona donde se enmarca este Plan Especial es suelo no urbanizable de protección Especial clase 4. (SNUPE Clase 4) protección de Montes en su mayoría y afectando además a una pequeña porción de SNU Común.  
El presente Plan Especial mantiene la clasificación actual como Suelo No Urbanizable de PE y SNU Común en ambos casos, con la siguiente particularidad:  
- Aplicar la Protección paisajística con Tolerancia Minera en la totalidad del suelo incluido en el ámbito de la actuación del Plan Especial. (SNUP Clase 41-AE).  
- No se pretende reclasificar ni recalificar suelo sino que solo se plantea eliminar la referencia genérica a que se es incompatible el uso extractivo (Esta zona se encuentra alejada de la ciudad de Villena y no se prevé en la misma ningún desarrollo urbanístico).  
  
La actividad propuesta está muy delimitada tanto espacial como temporalmente. Se trata, como ya se ha indicado de modo reiterado, de extraer los recursos existentes, específicamente calizas.  
Una vez extraídos estos recursos y de acuerdo a la autorización actualmente en vigor se realizará la restitución paisajística. Por tanto, más allá de su incidencia durante el tiempo necesario para la extracción no tendrá ningún impacto sobre la ordenación del ámbito, ni afectará al futuro uso o desarrollo de la zona, antes al contrario, posibilitará su integración en la zona.  
Considerando las características del planeamiento y el destino del suelo, este Plan especial no precisa de ningún instrumento de planeamiento posterior para su desarrollo.  
  
Superficies Efectivas Parcelarias  
Ámbito de aplicación Superficie parcelaria Superficie usada P.E.  
Parcela 35 520.704,00 m² 296.247,18 m²  
Parcela 36 217.674,00 m² 86.413,18 m²  
Total   
  
Superficies Efectivas Plan General de Villena  
Ámbito de aplicación Superficie parcelaria Superficie usada P.E.  
Suelo Usado N.U.P.E. 528.540,59 m² 369.248,06 m²  
Suelo Usado N.U. Común - ------------- 13.412,30 m²  
Total   
Total Suelo Efectivo  
Plan Especial  
El Cantalar 382.660,36 m²  
  
  
  
- Normas urbanísticas (propuestas)  
  
3.1. Normas generales  
Art. 1. Naturaleza  
El Plan especial del que forman parte las presentes Normas Urbanística, tiene por objeto permitir el uso minero en una porción de suelo no urbanizable en Villena.  
El presente documento se ha elaborado de acuerdo a las prescripciones de la legislación urbanística vigente y el Plan General de Villena.  
  
Art. 2. Ámbito  
El ámbito del Plan especial se encuentra grafiado en los planos de ordenación.  
  
Art. 3. Documentación del Plan especial  
1. Son documentos integrantes del plan especial  
- Introducción  
- Memoria Informativa  
- Planos de Información  
- Memoria Justificativa  
- Planos de Ordenación  
- Normas Urbanísticas  
2. Tendrán eficacia normativa las presentes normas urbanísticas y los planos de ordenación.  
  
Art. 4. Interpretación  
El caso de que existan dudas de interpretación por existir contradicciones entre los diferentes documentos que conforman el presente plan especial, el orden de prelación será el siguiente: normas, planos y memoria.  
  
Art. 5. Normas complementarias  
En lo que no se oponga a lo especificado en estas normas y a la legislación vigente resultan de aplicación al sector todos los contenidos del Plan General de Villena.  
P.E. para el aprovechamiento minero de la cantera El Cantalar (concesión minera núm. RCA 797) del suelo no urbanizable de Protección Especial de Villena.  
  
Art. 6. Vigencia  
El presente Plan especial tiene una vigencia indefinida en las condiciones establecidas por la legislación urbanística y en tanto no se apruebe otro documento urbanístico de igual o superior rango que lo sustituya o modifique.  
  
Art. 7. Modificación  
La modificación de cualquiera de los elementos del Plan especial se regirá por lo dispuesto en la legislación urbanística vigente. En particular, no se considera modificación del Plan especial:  
a. La precisión de los límites efectuada con arreglo a lo establecido en estas normas, o a incidencias del terreno.  
b. La modificación de la forma de gestión propuesta.  
  
Art. 8. Publicidad de la documentación  
La entrada en vigor del Plan exige la previa publicación de la resolución aprobatoria, en las condiciones señaladas por la legislación urbanística vigente.  
Todos los documentos integrantes de este plan serán públicos y podrán ser consultados por cualquier persona en todo momento, en la forma y lugar que determine el ayuntamiento.  
  
Art. 9. Precisión de límites  
Las delimitaciones del ámbito de actuación podrá precisarse en su caso cuando se trate de ajustes debidos a las características topográficas de los terrenos, la mayor precisión de la cartografía de que disponga, la presencia de arbolado o vegetación u otros elementos naturales o artificiales que justifiquen el ajuste.  
1) La referida precisión de límites deberá mantener sensiblemente la forma de las determinaciones gráficas.  
  
Art. 10. Precisión de parámetros  
Se establece una tolerancia del 5 por cien (5 %), en más o en menos, en la precisión de los parámetros que definan las condiciones de calificación establecidas.  
  
Art. 11. Actualización de la legislación aplicable  
La adecuación a toda la normativa legal y reglamentaria actualmente vigente se entenderán hecha sin perjuicio de la aplicación de los preceptos jurídicos que con posterioridad los sustituyan, amplíen o complementen.  
  
3.2. Ordenación estructural y pormenorizada  
Art. 12. Definición de la Zona de ordenación urbanística: suelo no urbanizable de protección especial clase 4, Montes, Actividades extractivas. (SNUPC4-AE) y SNU Común.  
1. La primera categoría engloba el suelo de Protección Especial de Montes afectado por el presente Plan Especial.  
2. Él régimen genérico de usos en el Suelo No Urbanizable Protección Especial Clase 4, Montes Actividades extractivas y las construcciones que de ellos consecuentemente deriven en esta zona, independientemente de la normativa específica y artículos anteriores que los matizan, será:  
1. Serán Usos Compatibles en la Subzona SNUPC4-AE:  
a) Los determinados para el Suelo No Urbanizable Protección Especial Clase 4, Montes, exceptuando los incompatibles listados en este precepto.  
b) Extracción y procesamiento de cantos, gravas, etc. y posterior protección del medio rural.  
2. Serán usos incompatibles a toda el área de la Subzona SNUPC4-AE:  
a) Las implantaciones industriales de cualquier tipo.  
b) Los invernaderos de plástico o similares.  
3. Deberá tenerse en cuenta conjuntamente con este documento el proyecto de restauración, proyecto de integración paisajística y proyecto de impacto ambiental. En ellos se deberá definir las condiciones naturales y paisajísticas de la restauración y definir criterios para la reposición y estabilización de taludes, terrenos y su cubierta vegetal.  
  
Art. 13 Viales  
La apertura de viales deberá ceñirse a trabajos de consolidación y mantenimiento exceptuando medidas de prevención de incendios forestales u otras de similares características de prevención de años a personas y bienes.  
En cualquier caso se respetará la tramitación de impacto ambiental que le sea de aplicación.  
  
Art. 14 Edificación  
En cuanto a la tolerancia de edificación en el ámbito del PE, además de lo previsto con carácter general en el P.G. de Villena, se establece la permisividad de construcciones directamente relacionadas con la gestión de la Explotación que nos ocupa.(Extracción o transformación del material), con las siguientes limitaciones:  
Ocupación máxima: 1,5 %.  
Altura máxima de cornisa: 12 m.  
(Excepto aquellos elementos que justificadamente requieran una altura mayor, silos, depósitos, antenas, etc., que en ningún caso podrán superar los 20 m)  
Número máximo de plantas: Una (1).  
Edificabilidad máxima: 1,5 m²t/m²s.  
Separación mínima a lindes: 10 m.  
Separación mínima a eje de caminos: 15 m.  
  
Art. 15. Publicidad  
En el ámbito del Plan especial se prohíbe especialmente todo tipo de publicidad sobre elementos artificiales, salvo los estrictamente indispensables para el normal desarrollo de la Actividad. (Información general, ubicación, etc.).  
En su caso estos elementos deberán armonizar con el paisaje y causar el mínimo impacto posible.  
  
B.6 Selección de alternativas propuestas.  
Dadas las características de la actuación sobre la que versa este documento inicial, las posibles alternativas que se nos presentan son 3:  
  
Alternativa 0: Ninguna actuación  
Esta alternativa supondría mantener la incongruencia actualmente existente. La explotación cuenta con la autorización minera correspondiente pero no se dispone de la licencia ambiental. Dada la motivación del plan, parece que esta no es una solución.  
  
Alternativa 1: Modificación puntual del PG  
Esta alternativa tampoco parece la más adecuada. Tras la pertinente tramitación para que, en aplicación del art. 201 LOTUP, se pudiese conceder licencia municipal, sería imprescindible el cambio de calificación del suelo ocupado por la explotación, ya que en el suelo de especial protección por montes, la normativa del PGOU vigente en Villena prohíbe expresamente la actividad extractiva y aunque, como hemos reiterado, tal calificación nunca debió alcanzar a la explotación que nos ocupa, a nuestro juicio resulta mucho más adecuado establecer una regulación de usos que compatibilice la actividad minera y la salvaguarda de los valores establecidos por la calificación.  
  
Alternativa 2: Redacción de un Plan Especial  
Esta es la solución que resulta más equilibrada. Ella permitirá, en aplicación del art. 43 LOTUP, regular la autorización del uso extractivo en el ámbito de la explotación, al amparo de la disposición adicional tercera del Decreto 82/2005, de 22 de abril, del Consell de la Generalitat de ordenación ambiental de explotaciones mineras en espacios forestales de la Comunidad Valenciana.  
Así se pretende alcanzar un doble objetivo, por un lado legalizar a efectos municipales la cantera, al definir el Plan especial los posibles usos, aprovechamientos, protecciones, etc. y permitir el otorgamiento de las licencias correspondientes, y por otro, garantizar que, una vez cumplida la explotación correspondiente y, tras ejecutar el consecuente Plan de restauración, la zona recupere los valores ambientales deseables.  
La especialidad del Plan que nos ocupa, vinculado a la situación concreta de la cantera existente en el TM, y en el PG, determina que no sean demasiadas las alternativas que pueden barajarse:  
- Como hemos dicho, con respecto a la alternativa 0, de no actuación, solo cabe descartarla, ya que mantiene la situación actual sin proporcionar ninguna solución.  
- En cuanto a la alternativa 1, modificación puntual del PG, tampoco parece adecuada porque sería imprescindible el cambio de calificación del suelo ocupado por la explotación, ya que en el suelo de especial protección por montes la PGOU vigente en Villena (aprobado 07.03.1991) prohíbe expresamente la actividad extractiva y aunque, como hemos reiterado, tal calificación nunca debió alcanzar a la explotación que nos ocupa, a nuestro juicio resulta mucho más adecuado establecer una regulación de usos que compatibilicen la actividad minera y la salvaguarda de los valores protegidos por la calificación.  
- Por todo ello cabe decantarse por la alternativa 2, ya que es la solución que resulta más equilibrada. Ello permitirá, en aplicación del art. 43 LOTUP, regular la autorización del uso extractivo en el ámbito de la explotación al amparo de la disposición adicional tercera del Decreto 82/2005, de 22 de abril, del Consell de la Generalitat de ordenación ambiental de explotaciones mineras en espacios forestales de la Comunidad Valenciana.  
Así se pretende alcanzar un doble objetivo, por un lado legalizar a efectos municipales la cantera, al definir el Plan Especial los posibles usos, aprovechamientos, protecciones, etc. y permitir el otorgamiento de las licencias correspondientes, y por otro garantizar que, una vez cumplida la explotación correspondiente y, tras ejecutar el consecuente Plan de restauración, la zona recupere los valores ambientales deseables.  
  
C. Posibles efectos sobre el medio ambiente  
Atendiendo a los aspectos incluidos en el documento inicial estratégico y consultado el sistema de información geográfica de esta conselleria se aportan los siguientes aspectos ambientales que debieran tenerse en cuenta para el estudio del Plan Especial:  
  
- Impactos sobre el medio físico.  
Nos encontramos ante un Plan especial que tiene por objetivo la incorporación del uso extractivo a los permitidos en SNU de Protección Especial Montes, para el ámbito objeto del mismo, y así poder regularizar la cantera que se encuentra en funcionamiento, autorizada por el servicio competente de minas, pero sin la pertinente licencia municipal.  
La cartografía SIOSE contempla ya en la zona el uso extractivo, rodeado por pastizal y alguna zona de cultivos de secano. En cuanto a la fisiografía, el terreno es básicamente colinado en toda su extensión. La litología de la zona está formada por suelos calcáreos y calcáreos-margosos, en un entorno fundamentalmente margoso.  
  
- Impactos sobre el medio biótico.  
El ámbito del Plan Especial de la cantera El Cantalar en Villena se encuentra dentro de la Zona de Especial Protección de Aves (ZEPA) Els Alforins. El ámbito, excepto el que se encuentra ya en explotación, está determinado como terreno forestal de acuerdo con el PATFOR. Igualmente según el catálogo de biodiversidad del visor cartográfico, existen numerosas especies prioritarias en el entorno (p.ej. Cernícalo primilla) que deben ser valoradas y estudiar la compatibilidad del uso propuesto.  
  
- Afecciones territoriales  
En el área afectada por el plan especial figura como Suelo No Urbanizable, calificado como de Especial Protección. Montes. Dicho ámbito coincide básicamente con el área forestal señalada por el PATFOR.  
  
- Exposición a riesgos ambientales  
Los terrenos afectados por la Modificación no están expuestos a riesgo de deslizamiento, subsidencia o colapso. Tampoco están sujetos a riesgo incendios forestales. La erosión actual es moderada (15-40 Tn/ha/año), mientras que la erosión potencial es muy alta (>100 tm/ha/año), básicamente por la actividad extractiva lo cual deberá ser tenido en cuenta a efectos de la correspondiente restauración al finalizar la explotación. La vulnerabilidad a acuíferos es baja en todo el ámbito de la modificación.  
  
- Impactos sobre el patrimonio  
En cuanto a la posible afección sobre elementos del patrimonio, si bien dentro del ámbito de la modificación del plan especial no se sitúa ninguno, sí que debería tenerse en cuenta y obtener pronunciamiento del órgano competente, dada la actividad a desarrollar, de la no afección a los yacimientos catalogados de El Cantalar y el Cerro del Cantalar.  
  
  
   
D. Consultas realizadas  
Por parte de la dirección general competente, como órgano ambiental, se ha sometido a consultas el documento inicial estratégico, conforme a lo dispuesto en el art. 51 de la LOTUP, a fin de definir el contenido del estudio ambiental y territorial estratégico (EATE), a las siguientes administraciones para que, si lo estiman oportuno, formulen sugerencias al mismo:  
  
Consulta Informe Administración consultada  
10/10/18 30/10/18 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
Servicio de Urbanismo. Dirección Territorial de Alicante  
10/10/18 26/02/19 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
S.G. Ordenación del Territorio y Paisaje. Servicio Infr. Verde y Paisaje  
10/10/18 23/01/19 Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo. Subdirección General de Energía y Minas  
10/10/18 06/02/19 Cons. Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. SubDG Medio Natural. Servicio Ordenación y Gestión Forestal  
10/10/18 06/02/19 Cons. Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. SubDG Medio Natural. Servicio de Vida Silvestre.  
10/10/18 05/03/19 Diputación de Alicante.  
Área de Infraestructuras, Energía y Medio Ambiente.  
10/10/18 18/01/19 Cons. Agricultura, Medio Amb., Cambio Climático y Desarrollo Rural. Dirección Territorial. Servicio de Agricultura  
10/10/18 18/01/19 Cons. Agricultura, Medio Amb., Cambio Climático y Desarrollo Rural. Dirección Territorial. Servicio de Medio Ambiente  
10/10/18 17/01/19 Confederación Hidrográfica del Júcar  
10/10/18 Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte  
Dir.Territ. Alicante. Unidad de Inspección Patrimonio Histórico-Artistíco  
  
  
Nota: los informes recibidos se publicarán en la web http://www.agroambient.gva.es/eae junto con el pronunciamiento ambiental.  
  
E. Valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Analizado el documento inicial estratégico y los informes recibidos, se efectúa la valoración de los posibles efectos del presente Plan Especial de cantera El Cantalar en Villena, siguiendo los criterios del anexo VIII de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana.  
Así, teniendo en consideración las características de la modificación, por la misma se pretende incorporar el uso extractivo a la zona correspondiente al ámbito del plan (Suelo No Urbanizable de Especial Protección. Montes) a fin de posibilitar la obtención de licencia municipal y regularizar así la actividad existente.  
Dicho lo cual, de los informes recibidos se observan las siguientes consideraciones tanto de tipo legal como ambiental que pasamos a describir:  
  
- Urbanismo  
El 30 de octubre de 2018, se recibe el informe del Servicio de Urbanismo de la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración. En el mismo, desde el ámbito de sus competencias, una vez estudiada la propuesta, considera que de acuerdo con el PATFOR, la Ley 22/1973, de minas y la LOTUP, el objeto se considera adecuado y la justificación legal conforme. En todo caso plantea como necesario lo siguiente:  
· Por acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo de 3 de abril de 2017 se aprobó definitivamente el Plan especial de la cantera El Saltador, que tenía por objeto regularizar la compatibilidad urbanística de la cantera citada, que también contaba con autorización minera pero no con licencia municipal. Para ello se delimitó un ámbito de suelo no urbanizable en el que se compatibilizó el uso de actividad extractiva con los propios del régimen aplicable al suelo no urbanizable de especial protección clase 4- protección de montes. A dicho ámbito se asignó una nueva categoría de suelo no urbanizable, que pasaba a denominarse suelo no urbanizable de especial protección clase 4 EC- protección de montes-extracción canteras, cuyo régimen jurídico se estableció en las normas urbanísticas del Plan especial.  
1) Dado el antecedente citado, y en aras a la seguridad jurídica, se estima necesario que al ámbito que ahora se propone se le asigne la misma categoría, suelo no urbanizable de especial protección clase 4 EC- protección de montes-extracción canteras, con el mismo régimen jurídico.  
2) Téngase en consideración que esta categoría ya se ha incorporado al Plan General de Villena, dado el carácter modificativo del Plan especial ya aprobado.  
3) Además, se recomienda al Ayuntamiento de Villena que verifique si existen en el término municipal otras explotaciones mineras autorizadas en las que resulte igualmente necesario compatibilizar el uso con la normativa urbanística, de modo que pudiera resolverse dicha circunstancia de forma unitaria.  
· Debe existir un error en la cuantificación de las superficies propuestas en el cuadro 3.3.2.2 de la memoria justificativa, por cuanto la superficie de suelo a la que se otorga la categoría de protección de actividades extractivas es sensiblemente menor a la grafiada en los planos de ordenación.  
  
- Infraestructura Verde y Paisaje  
El informe de 21 de febrero de 2019, del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje concluye que analizada la documentación se observa:  
a. El ámbito objeto del Plan se encuentra en el Paisaje de Relevancia Regional «PRR 29 Viñedos de les Alcusses y els Alforins» (Directriz 53 de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana).  
· La actuación se sitúa en un tipo de paisaje caracterizado por una topografía sensiblemente plana, sobre la que se extienden los usos agrícolas, salpicada por cabezos con escasa vegetación, que dotan de cierta singularidad a este paisaje.  
b. Ni el documento inicial estratégico ni el borrador de Plan Especial aportados contienen referencia alguna a la afección paisajística generada ni, en general, al paisaje, excepto por la referencia al estudio de integración paisajística que acompañará, en su caso, al proyecto de explotación y al estudio de impacto ambiental.  
c. Respecto del objeto del Plan Especial, -regularizar la compatibilidad urbanística de una actividad extractiva existente en un ámbito de suelo no urbanizable protegido-, cabe considerar que no incrementará de manera significativa el impacto paisajístico ya generado, teniendo en cuenta la existencia de la actividad.  
d. No obstante lo anterior, cabe señalar que el ámbito del Plan Especial es mayor que el de la zona de explotación (plano I-11) y que dicho ámbito no se adecua a la morfología del territorio y el paisaje (apartado h del anexo I de la LOTUP), empleando una delimitación geométrica ajena a los patrones del paisaje en el ámbito, y establece unos parámetros para la edificación tolerada en el ámbito de gran incidencia paisajística. Por ello, y con el fin de compatibilizar el Plan Especial y la explotación minera que este regulariza urbanísticamente, con el paisaje, se considera necesario tener en cuenta los siguientes condicionantes, que deberán ser incluidos en la documentación con eficacia normativa del Plan:  
· El ámbito de explotación deberá ajustarse a la morfología del territorio y los patrones paisajísticos existentes.  
· Las edificaciones y construcciones permitidas en el ámbito tendrán una altura de cornisa máxima de 7 a 9 metros, pudiendo mantener la excepción propuesta para «aquellos elementos que justificadamente requieran una altura mayor».  
· Cualquier autorización que se tramite en el ámbito requerirá de la elaboración de un estudio de integración paisajística que garantice la adecuación a los patrones del paisaje existente y, en el caso de la explotación minera, la adecuación del ámbito de explotación y las condiciones de restauración.  
  
- Servicio Territorial de Industria. Minas  
De acuerdo con el informe de 17 de enero de 2019, del Servicio Territorial de Industria y Energía, entre otras cuestiones, establece la necesidad de imponer un régimen de usos flexible de forma que se compatibilicen las distintas fases de la actividad minera en un mismo espacio físico, por lo que concluye que sería preciso un espacio físico superior al estrictamente necesario para las labores propiamente extractivas, considerando también las labores complementarias.  
Igualmente los efectos previsibles sobre aspectos competencia de dicho servicio, serán tratados oportunamente en los proyectos específicos a presentar por el titular del derecho minero y que en su momento deberán ser aprobados por el servicio competente en materia de minas y en los que deberán contemplarse las recomendaciones que se impongan en la aprobación definitiva del Plan Especial.  
  
- Medio Natural (Vida Silvestre y Gestión Forestal)  
El escrito de 4 de febrero de 2019, de la Subdirección General de Medio Natural, adjunto los informes correspondientes del Servicio de Vida Silvestre en materia de afección a Red Natura 2000 y del Servicio Territorial de Alicante en materia forestal:  
a. En cuanto al Servicio de Vida Silvestre, se señala que la explotación de la cantera se viene realizando desde mucho antes de la declaración de la ZEPA Els Alforíns. La propuesta del Plan especial establece una zona de extracción que no afectará a las áreas de cultivo contiguas, por lo que no se producirán nuevas afecciones directas sobre los hábitats de las aves esteparias.  
- Este plan por tanto no producirá afecciones significativas nuevas sobre especies y/o hábitats de interés comunitarios, por lo que no se prevé afecciones significativas sobre la red Natura 2000.  
- La Planta de Tratamiento correspondiente a la explotación que determina el Plan especial tuvo una declaración de impacto ambiental positiva de fecha 01.12.2014. Entre las medidas correctoras se le impuso:  
1) Labrado y siembra de cereal.  
2) Reparación o restauración de tejados en las casas cercanas para hacerlas compatibles con la cría del cernícalo primilla.  
En esta DIA también se condicionó a la modificación del Plan de Restauración de la cantera El Cantalar para que al final de su vida útil se restaure todo el espacio como zona cerealista. No se producen afecciones pero debe aportarse el Proyecto de Restauración de la cantera de acuerdo con lo estipulado en la DIA de 01.12.2014, lo que en un futuro beneficiará a las aves esteparias.  
Por todo ello se concluye por parte del servicio competente que el plan especial no tendrá efectos apreciables sobre la red natura 2000.  
b. Por lo que respecta a la gestión y ordenación forestal, el informe del servicio territorial concluye que:  
a) La actividad ha gozado desde tiempo del conocimiento de la administración, y habiéndose evacuado diferentes actos administrativos, entiende que de alguna manera vienen a validar la existencia de la misma, en este enclave desde las fechas indicadas en el informe, por lo que la posibilidad de permitir una ampliación como la propuesta y de acuerdo con los puntos indicados, hace que el pronunciamiento sea favorable.  
b) Se sugiere que habida cuenta que el mosaico en el ámbito es una gran extensión agrícola con una «isla» de terrenos forestales en el interior de uno de ellos, que toda esa «isla» se incluyera dentro del plan especial como una unidad única de gestión a los efectos. O al menos que la parcela de 3,5 Ha se incluyera en el plan, a fin de no dejar pequeñas islas descolgadas.  
c) Se cumplirán los art. 30 y 33 del Decreto 58/2013, del Consell de la Generalitat, que aprueba el PATFOR.  
  
- Carreteras. Diputación Provincial de Alicante. (Área de Infraestructuras, Energía y Medio Ambiente).  
El informe de 27 de febrero de 2019, del Área de Servicios e Infraestructuras de la Diputación de Alicante, establece que:  
1. Las afecciones de importancia que produce la actividad de la cantera El Cantalar sobre la carretera CV-656, cuya titularidad corresponde a la Diputación Provincial de Alicante, son las derivadas del tránsito de los vehículos pesados que acceden a la cantera, debido a los vertidos de áridos desde las cajas de los camiones, así como barro y suciedad general que se adhiere en las ruedas y partes bajas de los camiones, lo que supone un peligro para la circulación.  
- Por ello deberá asegurarse la adopción de las medidas adecuadas para su evitación (instalación de piscinas de lavado de ruedas; sistemas de lavado de bajos de camiones, etc.).  
2. También resulta necesaria la ordenación de este acceso mediante una adecuada señalización horizontal y vertical dentro del propio camino de acceso.  
  
- Servicio Territorial de Agricultura.  
De acuerdo con el informe de 18 de enero de 2019, del Servicio Territorial de Agricultura de la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, señala por una parte que no existe en principio nada que objetar a la tramitación del plan especial desde la perspectiva sectorial correspondiente a las competencias en materia de agricultura.  
  
- Confederación Hidrográfica del Júcar.  
El informe de 10 de enero de 2019, de la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar, entre otras cuestiones señala lo siguiente a tener en cuenta:  
a) A pesar de que el ámbito del plan especial queda fuera de la zona de policía del cauce existente, las aguas residuales que se pudieran generar contarán con la pertinente autorización de vertido del organismo de cuenca  
b) Con respecto a las aguas pluviales y con el fin de no afectar a la calidad de las aguas ni al régimen de corrientes se deberán adoptar las medidas necesarias para garantizar la correcta recogida de las aguas de escorrentía y se dispondrán de los dispositivos necesarios, como balsas de decantación, para impedir la salida de aguas pluviales contaminadas.  
- Asimismo se limitarán las pendientes de los taludes y la altura entre bermas, favoreciendo de esta forma la infiltración del agua y reduciendo su velocidad para disminuir la pérdida de suelo.  
c) Por lo que respecta a la disponibilidad de recursos hídricos para el desarrollo de la explotación, a efectos de la emisión del informe al que hace referencia el artículo 25.4 del texto refundido de la Ley de Aguas con carácter previo a la aprobación del Plan Especial se deberá presentar la siguiente documentación:  
- Justificación de la demanda de agua prevista para la actuación, expresada en m³/año.  
- Origen del agua con el que va a abastecerse la demanda. A este respecto se indicará la procedencia de los recursos con los que se abastecerá la actuación propuesta.  
- Acreditación del derecho al uso del agua. De acuerdo con el artículo 52 del texto refundido de la Ley de aguas el derecho al uso privativo de las aguas se adquiere por disposición legal (art. 54) o por concesión administrativa. A este respecto se indicará la referencia del expediente de concesión o los datos de la inscripción en el Registro de Aguas que amparan el derecho al uso privativo de las aguas para atender el incremento de demanda que supone la actuación prevista, todo ello con el fin de asegurar que la actuación que se pretende realizar es compatible con las previsiones de los planes hidrológicos y además no supone afectación o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
  
F. Determinación de la existencia de efectos significativos  
Según establece el artículo 46 de la LOTUP el órgano ambiental debe determinar si un plan o su modificación debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial si se determina la existencia de efectos significativos en el medio ambiente, teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII, en su caso, previa consulta a las administraciones públicas afectadas, y con las consideraciones a las que se refiere el art. 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentación presentada, conforme a los criterios del anexo VIII de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje (LOTUP) se considera lo siguiente:  
Tal y como se recoge en el documento inicial estratégico la propuesta de Plan especial debe sujetarse desde el punto de vista sectorial en cuanto a su actividad a la legislación en materia de minas (Ley 22/1973, de minas y Decreto 82/2005, de la Generalitat, de ordenación ambiental de explotaciones mineras en espacios forestales de la Comunitat Valenciana), en cuanto a su emplazamiento a la legislación forestal (Ley 21/2015, de montes, Ley 3/1993 forestal de la Comunitat Valenciana) y desde el punto de vista que nos ocupa, la evaluación ambiental a través de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental (no así el RDL 1/2008 o la Ley 9/2006 de evaluación de efectos en el medio ambiente de determinados planes y programas, ambas derogadas, a las que se hace referencia en el borrador del plan), así como la Ley 5/2014, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana.  
Por otra parte el plan especial tiene como objeto la modificación puntual del planeamiento vigente en el ámbito del perímetro autorizado por el órgano minero en el año 1987, (autorización que no fue considerada en la posterior elaboración del PGOU) con objeto de incorporar el uso minero como uso compatible temporal y permitir la obtención de la licencia municipal.  
Tal y como señala el informe del órgano competente en materia urbanística, en 2017 se aprobó el Plan especial de la cantera El Saltador cuyo objeto igualmente era la regularización de la compatibilidad urbanística de la cantera, estableciendo una nueva categoría de suelo no urbanizable de protección especial clase 4.EC-protección de montes-extracción canteras, cuyo régimen jurídico se estableció en las NNUU de dicho plan especial, incorporando dicha categoría al Plan General de Villena. Es por eso que en aras de la seguridad jurídica (e incluso recomendando se haga extensible a otras explotaciones que se puedan encontrar en la misma situación) se propone que para el Plan especial propuesto se asigne la misma categoría (SNU de especial protección clase 4.EC-protección de montes-extracción de canteras) con el mismo régimen jurídico ya vigente.  
Aunque el borrador del Plan especial menciona un estudio de integración paisajística, el mismo no se ha incorporado a la documentación del plan especial. Si bien no es óbice para la evaluación de la actividad a regularizar (ya que como señala el informe del órgano competente en materia de paisaje), no se incrementará de manera significativa el impacto paisajístico ya generado, sí se señala que para cualquier autorización que se tramite en el ámbito requerirá de la elaboración de un estudio de integración paisajística que garantice la adecuación a los patrones del paisaje existente, y en el caso de la explotación minera la adecuación de la explotación a las condiciones de restauración.  
Desde el punto de vista paisajístico el ámbito deberá ajustarse no solo a la explotación autorizada como señalaba el Decreto 85/2008, sino a la morfología del territorio y los patrones paisajísticos existentes.  
Igualmente dado que las condiciones de edificaciones y construcciones deberán armonizarse con las expuestas en el Plan general a través de las fijadas en el plan especial previo de la cantera de El Saltador, desde el punto de vista paisajístico podrían verse más restringidas.  
Por lo que respecta a aspectos relacionados en los informes de la Subdirección General de Medio Natural, hay que señalar que la Resolución complementaria, de 16 de noviembre de 2015, modificó la declaración de impacto ambiental, de fecha 1 de diciembre de 2014, de la planta de tratamiento de áridos proyectada al sur de la cantera del Cantalar, eliminado los condicionantes relativos a la modificación del Plan de restauración de la cantera El Cantalar. Por tanto el plan de restauración de la cantera deberá ajustarse al aprobado por el órgano minero complementado y/o modificado, caso de que resulte de aplicación, el Decreto 82/2005 en lo relativo a las explotaciones mineras preexistentes que afecten a terrenos forestales.  
En relación con el ámbito de modificación de planeamiento incluido en el plan especial, este no prevé ampliaciones sino el ajuste estricto al perímetro autorizado por el órgano minero.  
Las posibles afecciones derivadas del tráfico de vehículos se ciñen, de acuerdo con el informe del servicio competente al tránsito de los vehículos en condiciones de estanqueidad y limpieza por las vías, así como el acceso con una adecuada señalización horizontal y vertical.  
El órgano competente en materia de recursos hídricos establece para la explotación, tanto la consideración de los posibles vertidos, la limitación de taludes para la escorrentía y contención de las aguas contaminadas que genere la explotación, y sobre todo la disponibilidad de los recursos hídricos necesarios para la misma, ya que la explotación conllevará un incremento de recursos hídricos (cuya estimación deberá quedar definida) por lo que se deberán incluir en las normas a seguir para el desarrollo de proyectos en el ámbito del plan especial, las medidas preventivas y correctoras que el organismo de cuenca exponga en relación con la disponibilidad de recursos hídricos.  
De acuerdo con el informe del organismo competente, se justificará en definitiva, tanto la demanda de agua prevista (en m³/año), como el origen del agua con que se abastecerá dicha demanda, así como en última instancia la acreditación del derecho del uso del agua.  
Por tanto en la medida que limiten los anteriores efectos, se considera que de el Plan especial de la cantera El Cantalar en Villena supone una modificación menor afectando a una zona de reducida extensión (correspondiente a la explotación autorizada), en la que se pretende la regularización de un uso ya autorizado en su día por la autoridad competente en materia de minas y en explotación, la modificación propuesta no afecta al modelo territorial ni representa efectos significativos negativos sobre el medio ambiente.  
Así pues, analizada la documentación presentada y su objeto, los informes sectoriales emitidos, revisada la cartografía existente en el Sistema de Información Territorial de esta conselleria, se puede determinar, respecto del Plan especial de la cantera El Cantalar en Villena que el procedimiento de evaluación simplificada y las obligadas determinaciones que de él se deriven son suficientes para determinar que dicho plan especial no presenta efectos significativos adicionales sobre el medio ambiente.  
  
G. Propuesta de acuerdo  
Atendiendo a lo establecido en el artículo 51.2.b de la LOTUP, de acuerdo con lo expuesto se resuelve:  
Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan especial de la cantera de El Cantalar de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de dicha modificación conforme a lo establecido en el capítulo III del título III de la LOTUP, siempre y cuando se ajuste a lo descrito en la documentación presentada así como a lo establecido en la legislación vigente y los informes emitidos respecto a los que se tendrá en cuenta las siguientes determinaciones:  
1) Se asignará la misma categoría «Suelo no urbanizable de especial protección clase 4.EC-protección de montes-extracción canteras», así como el régimen jurídico (normas urbanísticas) que la incorporada al Plan general a partir de la aprobación del Plan especial de la cantera El Saltador aprobado el 3 de abril de 2017.  
- Se definirá exactamente la superficie a la que se aplica la nueva categoría de suelo protegido, ajustándola al perímetro autorizado por el órgano minero, diferenciándola del SNU Común así como del SNP de Protección Especial Montes que no se vea afectado por el plan especial, definiendo la ubicación de las distintas instalaciones en suelo que permita dicho uso.  
2) En relación con el plan de restauración de la actividad extractiva se exigirá el ajuste al Plan de restauración aprobado por el órgano minero, modificado o complementado, caso de que sea de aplicación, por el Plan de restauración integral, exigido en el Decreto 82/2005 para las actividades extractivas preexistentes que afecten a terrenos forestales.  
3) En las NNUU del plan especial se incorporarán las correspondientes de integración paisajística tanto en la delimitación del ámbito de acuerdo con patrones paisajísticos, como las que limiten la altura de las edificaciones.  
- Las edificaciones y construcciones permitidas en el ámbito tendrán una altura de cornisa máxima de 7 a 9 metros, pudiendo mantener la excepción propuesta para «aquellos elementos que justificadamente requieran una altura mayor».  
- Asimismo, se incluirá en la normativa que cualquier autorización que se tramite en el ámbito requerirá la elaboración de un estudio de integración paisajística que garantice la adecuación a los patrones de paisaje, así como la adecuación del ámbito y condiciones de restauración del mismo, y que deberá obtener informe favorable del servicio competente en materia de paisaje.  
4) Se tendrán en cuenta las directrices expuestas en materia de carreteras por el servicio competente, tanto en materia de accesos, limpieza y señalización.  
5) Asimismo se incluirán en la normativa del plan especial las medidas indicadas por el organismo de cuenca, tanto en materia de vertidos y escorrentía de aguas contaminadas, como sobre todo en la disponibilidad de recursos hídricos (estudio de demandas, origen del recurso y acreditación del derecho de uso), para lo que se obtendrá informe favorable de dicho organismo.  
  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del Plan especial de la cantera El Cantalar en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan especial de la cantera de El Cantalar de Villena, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 24 de abril de 2019.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 28 de mayo de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML