Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9511, del 13-01-2023 (2022/12980)

RESOLUCIÓ de 8 de novembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig captació d'aigües subterrànies, parcel·la 137 del polígon 7, partida Corral Larios, del terme municipal de Barracas. Expedient: (2088831) 162/2021/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9511

Data del DOGV
:   13-01-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/12980

CVE


Data del document
:   08-11-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Barracas](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 8 de novembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig captació d'aigües subterrànies, parcel·la 137 del polígon 7, partida Corral Larios, del terme municipal de Barracas. Expedient: (2088831) 162/2021/AIA. [2022/12980]  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (2088831) 162/2021-AIA.  
Títol: Sondeig captació d'aigües subterrànies.  
Titular: David Ibáñez Berganza.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines (Castelló).  
Expedient: ASOSUB/2021/3/12.  
Localització: parcel·la 137 del polígon 7; partida Corral Larios del terme municipal de Barracas (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
El promotor és propietari de la parcel·la 137 del polígon 7, situada en la partida del Corral Larios, al terme municipal de Barracas (Castelló). Prèviament es va presentar un projecte que va ser autoritzat segons l'expedient ASOSUB 2021/3/12 per a l'execució d'un sondeig per a captació d'aigües amb la finalitat d'atendre les necessitats de risc de les alzines tofoneres situades en la citada parcel·la. No obstant això, aconseguida la profunditat de 100 metres, es va comprovar que la captació no tenia el cabal necessari, raó per la qual el promotor sol·licita nova autorització presentant nou projecte, amb la intenció d'augmentar la profunditat del pou fins als 210 m i poder així obtindre un xicotet cabal capaç de solucionar el problema d'escassetat d'aigua.  
La parcel·la on se situa el sondeig té una superfície de 12.200 m², sent la seua forma poligonal i les coordenades UTM del punt concret del sondeig (DATUM ETRS 89, FUS 30): X: 697.048, Y: 4.426.833, Z: 985 msnm.  
Atesa la classificació d'unitats hidrogeològiques, la zona correspon a la massa d'aigua subterrània denominada Serra del Toro amb codi 080.124, del Pla hidrològic de la conca hidrogràfica del Xúquer. Aquesta massa, d'un nivell molt baix d'explotació, té una extensió de 297,15 km² i, segons l'estat de les masses d'aigua relatives al citat pla, té un estat químic quantitatiu i global bo.  
El sòcol de l'àrea on es realitzarà el sondeig és del Juràssic amb sediments detrítics amb presència de calcàries i margues en els primers 100 m, calcària amb sílex fins als 180 i calcàries fissurades des dels 180 metres.  
La zona del sondeig se situa en el sector llevantí de la Serralada Ibèrica, pròxima a la confluència amb les cadenes costanerocatalanes. Es tracta d'una zona de materials corresponents al Quaternari, que de manera discordant cobreixen el Juràssic superior, concretament el període Portland, constituït per calcàries, gresos i llims. Com a conseqüència, l'objectiu de la captació consisteix a travessar el quaternari per a tractar d'arribar al de Portland on, en els nivells calcaris i arenosos, se situa un aqüífer penjat que proporciona cabals suficients per a l'objectiu que es persegueix. El nivell piezomètric es localitza, segons el projectista, a una profunditat de 140 metres mesurats des de la boca de la perforació. A causa de les característiques de les formacions que es preveu travessar i dels diàmetres a aconseguir, resulta aconsellable que el sondeig es realitze pel sistema de rotopercussió directa mitjançant escombratge de fons per mitjà d'aire comprimit, aconseguint una profunditat d'uns 210 m, sempre que la litologia dels terrenys travessats siga favorable. Es procurarà realitzar en una sola columna que allotjarà la intubació mitjançant una canonada de 200 mm de diàmetre i 4 mm de grossària que en els primers 180 m (100 ja estan perforats) serà d'acer cega i en la resta serà d'acer ranurada. Es ranurarà aproximadament de 30 m (90 ranures), per la qual cosa la superfície garantirà àmpliament l'entrada d'aigua a la cambra de bombament.  
La protecció del sondeig es completarà, si és el cas, amb una cementació anul·lar mitjançant formigó tipus H-175 (de 4 m) entre les canonades concèntriques amb embocadura, si n'hi haguera pel tipus de materials superficials, i revestiment, i entre la canonada amb embocadura i la paret del sondeig. Es dissenyarà l'embocadura per a la perforació del sondeig de manera que impedisca l'abocament de substàncies contaminants a les aigües subterrànies.  
Els accessos al terreny on se situa el sondeig es corresponen amb els que donen accés als aerogeneradors, situats a més de 200 m de distància, i segons el projectista, són adequats per al trànsit de vehicles. La topografia de la zona és totalment plana i no existeixen estructures pròximes que es puguen veure afectades.  
  
Tramitació administrativa  
Mitjançant escrit signat en data 13.10.2021 pel cap del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló (referència expedient ASOSUB/2021/3/12) va tindre entrada en aquest òrgan el document ambiental i el seu corresponent projecte, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada, segons l'annex II, grup 3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre d'avaluació ambiental.  
Després d'examinar la informació continguda en l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
Consultes a administracions i informes rebuts  
En data 21 d'abril de 2022 es va sol·licitar a la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental l'emissió d'informe en relació amb la possible afecció del projecte a la ZEC denominada Alt Palància. El director territorial de Castelló emet resolució de valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, de data 22 de setembre de 2022, d'acord amb el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, en el sentit que l'actuació sol·licitada no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i no ha de ser sotmesa a avaluació detallada d'efectes sobre aquesta. Estableix en aquesta Resolució que amb una antelació mínima de dues setmanes abans de l'inici dels treballs, es notificarà aquesta actuació en l'oficina comarcal de medi ambient corresponent (demarcació de Segorbe: telèfon 964712185 ofma\_segorbe@gva.es). Així mateix, en la resolució s'estableix una sèrie de condicionants que han sigut considerats en la present resolució.  
  
Consideracions ambientals  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, així com de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, modificat per la Llei 9/2018, resulta el següent:  
Característiques del projecte  
a) La superfície afectada per les obres no podrà excedir de la superfície de la parcel·la, que és de 12.200 m² i serà parcialment ocupada per l'equip de perforació, per la maquinària i accessoris, l'afecció dels quals desapareixerà tan prompte com aquests es desmunten i retiren.  
En el cas que el resultat del sondeig fora negatiu, abans del seu abandó definitiu, s'emplenaria amb els mateixos materials extrets durant la perforació i quedaria el punt totalment integrat en la superfície de labor.  
b) El termini d'execució previst per a la realització de les obres serà d'1 mes a partir de la data de recepció de les autoritzacions necessàries, atorgades pels organismes competents, incloent-hi el muntatge i desmuntatge dels equips i es podrà concedir una pròrroga de 15 dies.  
  
c) Els residus que es generen durant les obres, principalment a base de roca triturada, procedeixen de la perforació del sondeig, des dels 100 m ja realitzats fins als 210 m. En el projecte s'indica que el volum màxim de detritus generat en els primers 100 metres ja realitzats va ser d'uns 5 m³. Per als 110 metres que falta per aprofundir cal assenyalar que el projecte no preveu l'execució d'una bassa de llots per a depositar el material perforat i planteja que el detritus, estimat en uns 6 m³, siga estés en el mateix bancal del sondeig, la qual cosa no és acceptable des de cap aspecte, per la qual cosa la bassa haurà d'executar-se conforme al condicionant requerit en l'apartat primer del punt 1r de la resolució. Els detritus han de depositar-se en la bassa de llots (no prevista la seua construcció en el projecte) i una vegada finalitzada la perforació, haurà de quedar completament emplenada, tant pel propi detritus com pels terrenys inicialment extrets, que s'estendran sobre els depositats i s'anivellarà amb el terreny extret, deixant la superfície restaurada.  
  
Una vegada finalitzats tots els treballs del sondeig es procedirà a un bufament amb aire comprimit durant 2 hores amb la finalitat de netejar el sondeig del detritus i llots que hagueren pogut quedar en la cambra de bombament, coadjuvant al desenvolupament d'aquell.  
Considerant els aspectes anteriors, es tracta d'una afecció de baixa entitat que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes i es garanteix amb això l'absència d'impactes residuals significatius.  
d) Les emissions de pols que es generen són degudes principalment a l'ús de la maquinària. Es tracta d'una afecció breu, de baixa entitat, produïda durant la fase de construcció sobre la flora i fauna, i per al seu control es preveu dotar la infraestructura de perforació de captadors de pols i realitzar revisions i neteja periòdica de la coberta vegetal del sòl forestal pròxim.  
e) Les obres a realitzar es troben en una parcel·la agrícola de fàcil accés, per la qual cosa per a executar l'obra no es requereix l'obertura de nous accessos. Quan es van realitzar els 100 primers metres del sondeig, es va desesbrossar i va anivellar una superfície de 150 m², per la qual cosa no es preveu cap moviment de terra ni desbrossament addicional. Es tracta d'una afecció breu, de baixa entitat i que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes i garantir amb això l'absència d'impactes residuals significatius.  
  
f) No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua) entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (grup 8 del seu annex II).  
Ubicació del projecte  
a) El sondeig es localitza en el municipi de Barracas, a uns 7 km al sud del nucli urbà. Els accessos es realitzen partint de la població per la N-234, després per la CV-2392, uns metres més endavant s'ha de prendre el desviament a la dreta fins a arribar a la partida Corral Larios, sent les coordenades UTM del punt on es localitzarà el sondeig (DATUM ETRS 89, FUS 30): X: 697.048, I: 4.426.833.  
Segons la informació cadastral, es correspon amb la parcel·la 137 del polígon 7 i té una superfície de 12.200 m² de cultiu de secà.  
Segons el visor cartogràfic de la Generalitat Valenciana, l'accés fins al punt del sondeig es fa per un camí asfaltat que porta a la zona dels aerogeneradors, i des d'ací per un camí sense asfaltar, aparentment apte per al trànsit de vehicles.  
b) El punt del sondeig es troba sobre sòl no urbanitzable comú, concretament en una parcel·la agrícola enclavada en terreny forestal, zona rural comuna forestal segons el Pla general de Barracas, confrontant amb sòl forestal segons el visor cartogràfic valencià, per la qual cosa la parcel·la és considerada com a zona d'influència forestal segons l'article 57 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana. Per això, s'haurà de complir el que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants. La parcel·la confronta pel sud-oest amb la muntanya Mairana (codi CS1020), muntanya de domini públic pertanyent a la Generalitat, que no està partionada ni amollonada.  
c) La parcel·la on se situa el sondeig no afecta cap via pecuària ni es troba dins de cap espai natural protegit, però sí en l'àmbit de zonificació C de la zona d'especial conservació (ZEC) Alt Palància, que declara el lloc d'importància comunitària (LIC) ES5223005 Alt Palància pel Decret de data 28.10.2020. Aquesta zona es correspon a una àrea sense hàbitats d'interés comunitari, enfocada a la protecció d'espècies i els seus hàbitats fora de les categories A i B d'aquesta zonificació. El citat decret aprova la norma de gestió que estableix les mesures necessàries per a evitar la deterioració dels hàbitats i les alteracions de les espècies que van motivar la inclusió en la Xarxa Natura 2000 d'aquests espais. No afecta reserves de fauna, ni microreserves de flora ni plans de recuperació. Així mateix, consultat el banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana, no es té constància de la presència d'espècies amenaçades en la quadrícula UTM d'1 km de costat afectada pel sondeig. Tampoc s'observa afecció a béns culturals, restes arqueològiques ni altres elements del patrimoni cultural valencià.  
  
Característiques del potencial impacte  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió i sorolls) amb un efecte temporal (es preveu un termini d'execució d'1 mes), reversible i recuperable, d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, sent poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
b) Al marge de l'aprofitament hídric, durant la perforació solament s'utilitzarà aigua de perforació i escumant biodegradable, per la qual cosa l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquesta mena d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituirà, segons el projectista, un problema d'eliminació.  
Els fluids que s'utilitzen durant la perforació per a sosteniment de les parets del sondeig i refrigeració de l'eina de perforació han de ser biodegradables.  
c) De conformitat amb l'informe de valoració preliminar de repercussions, no s'estima que puga tindre efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000.  
d) Segons la informació proporcionada pel visor, no afecta cap via pecuària, localitzant-se la més pròxima (canyada reial de Benabal, de 75 metres d'ample) a 650 m del punt de sondeig. Tampoc s'observa afecció a béns culturals, restes arqueològiques ni altres elements del patrimoni cultural valencià. S'adoptaran, no obstant això, mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el normal desenvolupament de les obres i per si es produïra qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes. Si és el cas, es complirà el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Conclusió  
En relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte de sondeig de captació d'aigües subterrànies per a reg situat en la parcel·la 137 del polígon 7, en la partida Corral Larios, del terme municipal de Barracas (Castelló) constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II-grup 3. a) 3r de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
Primer  
Estimar que el projecte presentat per a l'autorització d'un sondeig de captació d'aigües subterrànies de 210 m de profunditat en el terme municipal de Barracas (Castelló), promogut per David Ibáñez Berganza, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació obrant en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes del present informe, en particular:  
1r) Amb una antelació mínima de dues setmanes s'haurà de comunicar l'inici dels treballs a l'oficina comarcal de medi ambient a Segorbe en els contactes indicats en la resolució de la direcció territorial anteriorment exposada.  
2n) El contractista haurà de construir una bassa de llots d'unes dimensions tals que puga contenir la totalitat dels detritus, llots i additius generats durant una perforació de 110 m de profunditat i 250 mm de diàmetre, tenint en compte l'esponjament que es produeix després de l'extracció del material perforat. Així mateix, la zona de descàrrega de l'acidificació del pou es realitzarà en una zona habilitada per a això on no puguen produir-se afeccions sobre el terreny.  
3r) Atesa la localització del sondeig, envoltat en tots els seus límits per terreny forestal, caldrà tindre en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals a observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
4t) Els materials extrets de la perforació i els de l'excavació de la bassa de llots són de naturalesa molt similar, i tots dos inerts i innocus. Els detritus del sondeig tenen el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el material extret de la bassa el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Els materials d'excavació disposen de regulació i gestió específica segons l'Ordre APM/1007/2017, que regula les normes de valorització de materials excavats per al seu ús en obres i operacions de farciment diferents al lloc on es van generar. També podrien fer-ho pel Decret 200/2004, del Consell de la Generalitat, que regula l'ús de residus inerts en obres de restauració i farciment (art. 3.1.a) No obstant això, als detritus del sondeig li aplicaria el Decret 200/2004, ja que l'Ordre APM/1007/2007, només aplica a materials classificats amb el codi 17 05 04. En qualsevol cas, el terreny haurà de ser restaurat i quedar amb la seua morfologia inicial.  
5é) Durant el temps que dure el possible assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produïren, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, si escau, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
6é) Caldrà extremar les precaucions amb l'abocament de materials no utilitzats o sobrants en el procés de bombament, que haurà de ser traslladat a un abocador controlat.  
7é) Haurà de preveure's un seguiment adequat de les obres a fi d'anar completant la informació hidrogeològica de l'obra i poder prendre sobre el terreny les decisions tècniques i de seguretat més adequades en cas d'incidències o imprevistos.  
8é) Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
9é) Caldrà preveure que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent el determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
10é) En el cas que, per diferents motius es renunciara a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, ensulsiades en el pou, o qualsevol altra causa) s'haurà de procedir a la seua clausura i segellament, així com a la restauració del terreny a la seua situació original, ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones. En la mateixa línia, una vegada finalitzada l'obra, s'adequarà mitjançant cobriment per a la seua protecció. El segellament de la captació en la fase d'abandó serà objecte d'un projecte específic que haurà de ser comunicat a l'organisme de conca i s'hauran d'utilitzar productes i materials inerts per a evitar la contaminació de les aigües subterrànies  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici que, si escau, pertoquen en via administrativa o judicial contra l'acte, i si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
València, 8 de novembre de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9511, del 13-01-2023 (2022/12980)

RESOLUCIÓN de 8 de noviembre de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del Proyecto de sondeo captación de aguas subterráneas, parcela 137 del polígono 7, partida Corral Larios, del término municipal de Barracas. Expediente: (2088831) 162/2021/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9511

Fecha DOGV
:   13-01-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/12980

CVE


Fecha del documento
:   08-11-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Barracas](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 8 de noviembre de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del Proyecto de sondeo captación de aguas subterráneas, parcela 137 del polígono 7, partida Corral Larios, del término municipal de Barracas. Expediente: (2088831) 162/2021/AIA. [2022/12980]  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: (2088831) 162/2021-AIA.  
Título: Sondeo captación de aguas subterráneas.  
Titular: David Ibáñez Berganza.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas (Castellón).  
Expediente: ASOSUB/2021/3/12.  
Localización: parcela 137 del polígono 7; partida Corral Larios del término municipal de Barracas (Castellón).  
  
Descripción del proyecto  
El promotor es propietario de la parcela 137 del polígono 7, situada en la partida del Corral Larios, en el término municipal de Barracas (Castellón). Previamente se presentó un proyecto que fue autorizado según el expediente ASOSUB 2021/3/12 para la ejecución de un sondeo para captación de aguas con la finalidad de atender las necesidades de riesgo de las encinas truferas sitas en la citada parcela. Sin embargo, alcanzada la profundidad de 100 metros se comprobó que la captación no tenía el caudal necesario, razón por la que el promotor solicita nueva autorización presentando nuevo proyecto, con la intención de aumentar la profundidad del pozo hasta los 210 m y poder así obtener un pequeño caudal capaz de solucionar el problema de escasez de agua.  
La parcela donde se ubica el sondeo tiene una superficie de 12.200 m², siendo su forma poligonal y las coordenadas UTM del punto concreto del sondeo (DATUM ETRS 89, HUSO 30): X: 697.048, Y: 4.426.833, Z: 985 msnm.  
Atendiendo a la clasificación de unidades hidrogeológicas, la zona corresponde a la masa de agua subterránea denominada Sierra del Toro con código 080.124, del Plan hidrológico de la cuenca hidrográfica del Júcar. Esta masa, de un nivel muy bajo de explotación, tiene una extensión de 297,15 km² y, según el estado de las masas de agua relativas al citado plan, tiene un estado químico cuantitativo y global bueno.  
El zócalo del área en la que se va a realizar el sondeo es del Jurásico con sedimentos detríticos con presencia de calizas y margas en los primeros 100 m, caliza con sílex hasta las 180 y calizas fisuradas desde los 180 metros.  
La zona del sondeo se ubica en el sector levantino de la Cordillera Ibérica, próxima a la confluencia con las cadenas Costero-Catalana. Se trata de una zona de materiales correspondientes al Cuaternario, que de forma discordante cubren al Jurásico superior, concretamente el Portlandiense, constituido por calizas, areniscas y limos. Como consecuencia, el objetivo de la captación consiste en atravesar el cuaternario para tratar de alcanzar el Portlandiense en donde, en los niveles calcáreos y arenosos, se ubica un acuífero colgado que proporciona caudales suficientes para el objetivo que se persigue. El nivel piezométrico se localiza, según el proyectista, a una profundidad de 140 metros medidos desde la boca de la perforación. Debido a las características de las formaciones que se prevé atravesar y a los diámetros a conseguir, resulta aconsejable que el sondeo se realice por el sistema de rotopercusión directa mediante barrido de fondo por medio de aire comprimido, alcanzando una profundidad de unos 210 m, siempre que la litología de los terrenos atravesados sea favorable. Se procurará realizar en una sola columna que alojará la entubación mediante una tubería de 200 mm de diámetro y 4 mm de espesor que en los primeros 180 m (100 ya están perforados) será de acero ciega y en el resto será de acero ranurada. Se ranurará del orden de 30 m (90 ranuras), por lo que la superficie garantizará ampliamente la entrada de agua a la cámara de bombeo.  
La protección del sondeo se completará, en su caso, con una cementación anular mediante hormigón tipo H-175 (de 4 m) entre las tuberías concéntricas de emboquillado, si la hubiere por el tipo de materiales superficiales, y revestimiento, y entre la tubería del emboquillado y la pared del sondeo. Se diseñará el emboquille para la perforación del sondeo de modo que impida el vertido de sustancias contaminantes a las aguas subterráneas.  
Los accesos al terreno donde se sitúa el sondeo se corresponden con los que dan acceso a los aerogeneradores, situados a más de 200 m de distancia, y según el proyectista, son adecuados para el tránsito de vehículos. La topografía de la zona es totalmente llana y no existen estructuras cercanas que se puedan ver afectadas.  
  
Tramitación administrativa  
Mediante escrito firmado en fecha 13.10.2021 por el jefe del Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón (referencia expediente ASOSUB/2021/3/12) tuvo entrada en este órgano el documento ambiental y su correspondiente proyecto, al objeto de ser sometido al procedimiento de evaluación ambiental simplificada, según el anexo II, grupo 3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental.  
Tras examinar la información contenida en el expediente, se estima que aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación ambiental simplificada.  
Consultas a administraciones e informes recibidos  
En fecha 21 de abril de 2022 se solicitó a la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental la emisión de informe en relación con la posible afección del proyecto a la ZEC denominada Alto Palancia. El director Territorial de Castellón emite resolución de valoración preliminar de repercusiones sobre la Red Natura 2000, de fecha 22 de septiembre de 2022, de acuerdo con el Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, en el sentido de que la actuación solicitada no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000 y no ha de ser sometida a evaluación detallada de efectos sobre la misma. Establece en dicha Resolución que con una antelación mínima de dos semanas antes del inicio de los trabajos, se notificará esta actuación en la oficina comarcal de medio ambiente correspondiente (demarcación de Segorbe: teléfono 964712185 ofma\_segorbe@gva.es). Asimismo, en la resolución se establece una serie de condicionantes que han sido considerados en la presente resolución.  
  
Consideraciones ambientales  
A partir del documento técnico tramitado, del análisis efectuado, así como de la consideración de los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, modificado por la Ley 9/2018, resulta lo siguiente:  
Características del proyecto  
a) La superficie afectada por las obras no podrá exceder de la superficie de la parcela, que es de 12.200 m² y será parcialmente ocupada por el equipo de perforación, por la maquinaria y accesorios, cuya afección desaparecerá tan pronto se desmonten y retiren los mismos.  
En el supuesto de que el resultado del sondeo fuera negativo, antes de su abandono definitivo, se rellenaría con los mismos materiales extraídos durante la perforación, quedando el punto totalmente integrado en la superficie de labor.  
b) El plazo de ejecución previsto para la realización de las obras será de 1 mes a partir de la fecha de recepción de las autorizaciones necesarias, otorgadas por los organismos competentes, incluyendo el montaje y desmontaje de los equipos, pudiéndose conceder una prórroga de 15 días.  
c) Los residuos que se generen durante las obras, principalmente a base de roca triturada, proceden de la perforación del sondeo, desde los 100 m ya realizados hasta los 210 m. En el proyecto se indica que el volumen máximo de detritus generado en los primeros 100 metros ya realizados fue de unos 5 m³. Para los 110 metros que falta por profundizar hay que señalar que el proyecto no prevé la ejecución de una balsa de lodos para depositar el material perforado y plantea que el detritus, estimado en unos 6 m³, sea extendido en el propio bancal del sondeo, lo que no es aceptable desde ningún aspecto, por lo que la balsa deberá ejecutarse conforme al condicionante requerido en el apartado primero del punto 1º de la resolución. Los detritos deben depositarse en la balsa de lodos (no contemplada su construcción en el proyecto) y una vez finalizada la perforación, deberá quedar completamente rellenada, tanto por el propio detritus como por los terrenos inicialmente extraídos, que se extenderán sobre los depositados y se nivelará con el terreno extraído, dejando la superficie restaurada.  
Una vez finalizados todos los trabajos del sondeo se procederá a un soplado con aire comprimido durante 2 horas con el fin de limpiar el sondeo del detritus y lodos que hubieran podido quedar en la cámara de bombeo, coadyuvando al desarrollo de aquel.  
Considerando los aspectos anteriores, se trata de una afección de baja entidad que desaparecerá tras aplicar las medidas protectoras y correctoras previstas, garantizando con ello la ausencia de impactos residuales significativos.  
d) Las emisiones de polvo que se generen, se deben principalmente al uso de la maquinaria. Se trata de una afección breve, de baja entidad, producida durante la fase de construcción sobre la flora y fauna, y para su control se prevé dotar a la infraestructura de perforación de captadores de polvo y realizar revisiones y limpieza periódica de la cubierta vegetal del suelo forestal próximo.  
e) Las obras a realizar se encuentran en una parcela agrícola de fácil acceso, por lo que para ejecutar la obra no se requiere la apertura de nuevos accesos. Cuando se realizaron los 100 primeros metros del sondeo, se desbrozó y niveló una superficie de 150 m², por lo que no se prevé ningún movimiento de tierra ni desbroce adicional. Se trata de una afección breve, de baja entidad y que desaparecerá tras aplicar las medidas protectoras y correctoras previstas, garantizando con ello la ausencia de impactos residuales significativos.  
f) No se ha planteado la acumulación de efectos negativos con respecto a otros proyectos. En todo caso, los posibles efectos hidrogeológicos relativos al uso y consumo de recursos naturales (agua) entran en las competencias directas del organismo de cuenca y distan mucho de los umbrales considerados en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental (grupo 8 de su anexo II).  
Ubicación del proyecto  
a) El sondeo se localiza en el municipio de Barracas, a unos 7 km al sur del casco urbano. Los accesos se realizan partiendo de la población por la N-234, luego por la CV-2392, unos metros más adelante se debe tomar el desvío a la derecha hasta llegar a la partida Corral Larios, siendo las coordenadas UTM del punto donde se localizará el sondeo (DATUM ETRS 89, HUSO 30): X: 697.048, Y: 4.426.833.  
Según la información catastral, se corresponde con la parcela 137 del polígono 7 y tiene una superficie de 12.200 m² de cultivo de secano.  
Según el visor cartográfico de la Generalitat Valenciana, el acceso hasta el punto del sondeo se da por un camino asfaltado que lleva a la zona de los aerogeneradores, y desde ahí por un camino sin asfaltar, aparentemente apto para el tránsito de vehículos.  
b) El punto del sondeo se encuentra sobre suelo no urbanizable común, concretamente en una parcela agrícola enclavada en terreno forestal, zona rural común forestal según el Plan general de Barracas, lindando con suelo forestal según el visor cartográfico valenciano, por lo que la parcela está considerada como zona de influencia forestal según el artículo 57 de la Ley 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana. Por ello, se deberá cumplir lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones. La parcela linda por el suroeste con el Monte Mairana (código CS1020), monte de dominio público perteneciente a la Generalitat, que no está deslindado ni amojonado.  
c) La parcela donde se ubica el sondeo no afecta a ninguna vía pecuaria ni se encuentra dentro de ningún espacio natural protegido, pero sí en el ámbito de zonificación C de la zona de Especial conservación (ZEC) Alto Palancia, que declara el lugar de importancia comunitaria (LIC) ES5223005 Alt Palància por Decreto de fecha 28.10.2020. Esta zona se corresponde a un área sin hábitats de interés comunitario, enfocada a la protección de especies y sus hábitats fuera de las categorías A y B de esta zonificación. El citado Decreto aprueba la norma de gestión que establece las medidas necesarias para evitar el deterioro de los hábitats y las alteraciones de las especies que motivaron la inclusión en la Red Natura 2000 de estos espacios. No afecta a reservas de fauna, ni microreservas de flora ni planes de recuperación. Asimismo, consultado el banco de datos de biodiversidad de la Comunitat Valenciana, no se tiene constancia de la presencia de especies amenazadas en la cuadrícula UTM de 1 km de lado afectada por el sondeo. Tampoco se observa afección a bienes culturales, restos arqueológicos ni otros elementos del patrimonio cultural valenciano.  
Características del potencial impacto  
a) Los efectos contaminantes de la actuación se limitan al uso de maquinaria (emisión de gases de combustión y ruidos) con un efecto temporal (se prevé un plazo de ejecución de 1 mes), reversible y recuperable, de escasa relevancia ambiental. El riesgo de accidentes queda regulado por las normas laborales y de seguridad minera, que competen al órgano sustantivo, siendo poco probable que puedan llegar a tener efectos ambientales de consideración.  
b) Al margen del aprovechamiento hídrico, durante la perforación solamente se utilizará agua de perforación y espumante biodegradable, por lo que el uso de recursos naturales resulta irrelevante en este tipo de obras, así como la generación de residuos, más allá del detritus generado por la perforación que, por su escasa magnitud, carácter terrígeno y naturaleza inerte, no va a constituir, según el proyectista, un problema de eliminación.  
Los fluidos que se utilicen durante la perforación para sostenimiento de las paredes del sondeo y refrigeración de la herramienta de perforación han de ser biodegradables.  
c) De conformidad con el informe de valoración preliminar de repercusiones, no se estima que pueda tener efectos apreciables sobre la Red Natura 2000.  
d) Según la información proporcionada por el visor, no afecta a ninguna vía pecuaria, localizándose la más próxima (cañada real de Benabal, de 75 metros de ancho) a 650 m del punto de sondeo. Tampoco se observa afección a bienes culturales, restos arqueológicos ni otros elementos del patrimonio cultural valenciano. Se adoptarán, no obstante, medidas preventivas y de control y seguimiento para comprobar el normal desarrollo de las obras y por si se produjera cualquier hallazgo fortuito o situaciones imprevistas. En su caso, se dará cumplimiento a lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
Conclusión  
En relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto de sondeo de captación de aguas subterráneas para riego ubicado en la parcela 137 del polígono 7, en la partida Corral Larios, del término municipal de Barracas (Castellón) constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con anexo II-grupo 3. a) 3º de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar que el Proyecto presentado para la autorización de un sondeo de captación de aguas subterráneas de 210 m de profundidad en el término municipal de Barracas (Castellón), promovido por David Ibáñez Berganza, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria. Todo ello, siempre que se ajuste a la documentación obrante en el expediente, a las previsiones del proyecto y del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1º) Con una antelación mínima de dos semanas se deberá comunicar el inicio de los trabajos a la oficina comarcal de medio ambiente en Segorbe en los contactos indicados en la resolución de la dirección territorial anteriormente expuesta.  
2º) El contratista deberá construir una balsa de lodos de unas dimensiones tales que pueda albergar la totalidad de los detritus, lodos y aditivos generados durante una perforación de 110 m de profundidad y 250 mm de diámetro, teniendo en cuenta el esponjamiento que se produce tras la extracción del material perforado. Asimismo, la zona de descarga de la acidificación del pozo se realizará en una zona habilitada para ello donde no pueda producirse afecciones sobre el terreno.  
3º) Dada la localización del sondeo, rodeado en todos sus lindes por terreno forestal, deberá tenerse en cuenta la aplicación del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de riesgos forestales a observar en la ejecución de las obras y trabajos que se desarrollen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
4º) Los materiales extraídos de la perforación y los de la excavación de la balsa de lodos son de naturaleza muy similar, y ambos inertes e inocuos. Los detritus del sondeo tienen el código LER 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y el material extraído de la balsa el código LER 17 05 04 (materiales naturales excavados). Los materiales de excavación disponen de regulación y gestión específica según la Orden APM/1007/2017 que regula las normas de valorización de materiales excavados para su uso en obras y operaciones de relleno distintas al lugar donde se generaron. También podrían hacerlo por el Decreto 200/2004, del Consell de la Generalitat que regula el uso de residuos inertes en obras de restauración y relleno (art 3.1.a) Sin embargo, a los detritus del sondeo le aplicaría el Decreto 200/2004, ya que la Orden APM/1007/2007, solo aplica a materiales clasificados con el código 17 05 04. En cualquier caso, el terreno deberá ser restaurado quedando con su morfología inicial.  
5º) Durante el tiempo que dure el posible ensayo de bombeo, y a fin de prevenir procesos erosivos y evitar escorrentías incontroladas, el agua extraída deberá ser vertida a cauces naturales, directamente o a través de un sistema de evacuación que mediante laminación de caudales o disipadores de energía resulte efectivo para evitar erosión y posibles daños en infraestructuras y propiedades adyacentes. Si estos se produjeran, el promotor de la obra deberá reparar los desperfectos y, en su caso, indemnizar a los afectados por los perjuicios ocasionados.  
6º) Deberá extremarse las precauciones con el vertido de materiales no utilizados o sobrantes en el proceso de bombeo, debiendo ser trasladado a vertedero controlado.  
7º) Deberá preverse un seguimiento adecuado de las obras a fin de ir completando la información hidrogeológica de la obra y poder tomar sobre el terreno las decisiones técnicas y de seguridad más adecuadas en caso de incidencias o imprevistos.  
8º) Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
9º) Deberá preverse que el sondeo quede habilitado y disponible para futuros controles de piezometría y de muestreo del agua subterránea, salvo que el órgano competente lo determine innecesario por disponer de otras opciones o de una red suficiente.  
10º) En el caso que, por diferentes motivos se renunciase al uso del sondeo (falta de caudal, mala calidad del agua, derrumbes en el pozo, o cualquier otra causa) se deberá proceder a su clausura y sellado, así como a la restauración del terreno a su situación original ya que los pozos abandonados o en desuso constituyen vías potenciales puntuales de contaminación de acuíferos y de riesgos físicos para las personas. En la misma línea, una vez finalizada la obra, se adecuará mediante cubrimiento para su protección. El sellado de la captación en la fase de abandono será objeto de un proyecto específico que deberá ser comunicado al organismo de cuenca y se deberán utilizar productos y materiales inertes para evitar la contaminación de las aguas subterráneas  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
  
València, 8 de noviembre de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML