Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3415, del 19-01-1999 (1998/11194)

RESOLUCIÓ de 9 de desembre de 1998, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, relativa al Projecte de Pla Especial de Delimitació d'una Àrea de Reserva per a l'Ampliació de Patrimoni Públic de Sòl de la Generalitat Valenciana, que afecta determinats terrenys a puig de Colmenares, en el terme municipal d'Alacant.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3415

Data del DOGV
:   19-01-1999

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   1998/11194

CVE


Data del document
:   09-12-1998

Organisme emissor
:   Conselleria d'Obres Públiques,Urbanisme i Transports

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 9 de desembre de 1998, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, relativa al Projecte de Pla Especial de Delimitació d'una Àrea de Reserva per a l'Ampliació de Patrimoni Públic de Sòl de la Generalitat Valenciana, que afecta determinats terrenys a puig de Colmenares, en el terme municipal d'Alacant. [1998/Q11194]
  
Vist l'expedient relatiu al Projecte de Pla Especial de Delimitació d'una Àrea de Reserva per a l'Ampliació de Patrimoni Públic de Sòl de la Generalitat Valenciana, que afecta determinats terrenys, a puig de Colmenares, en el terme municipal d'Alacant, del qual resulten rellevants els següents,
  
Antecedents de fet
  
Primer
  
El promotor d'aquesta actuació és la Generalitat Valenciana, sobre terrenys classificats pel planejament municipal d'Alacant, com a sòl urbà, sòl urbanitzable de sistemes generals i sòl no urbanitzable, i tenen per objecte l'ampliació de patrimoni públic de sòl de la Generalitat Valenciana, en els mencionats terrenys.
  
Segon
  
El projecte consta de memòria i plans d'ordenació relatius a la situació, classificació del sòl, delimitació d'àrea de reserva i superposició d'àrea de reserva i classificació del sòl, degudament diligenciats.
  
Tercer
  
En data 23 de juliol de 1998, el conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va adoptar la resolució de sotmetre a informació pública el projecte de pla especial pel qual es reserven determinats terrenys per a patrimoni públic de sòl de la Generalitat Valenciana en el municipi d'Alacant, va sol·licitar dictamen sobre el projecte sotmés a informació pública de l'Ajuntament d'Alacant i va suspendre les llicències d'edificació i parcel·lació, així com nous acords de programació en la totalitat d'àmbit territorial afectat, i es publica la resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en un periòdic d'àmplia difusió de la ciutat d'Alacant.
  
La citada resolució es va publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en els periòdics La Verdad, Información, La Prensa i El Mundo, d'Alacant, en data 24 de juliol de 1998.
  
Quart
  
En data 11 d'agost de 1998, el conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, als efectes de fomentar la participació ciutadana en el procés de planificació va adoptar la resolució d'ampliar el període d'informació pública, del projecte de pla especial, el nou termini del qual acabava el dia 9 de setembre de 1998.
  
La resolució d'ampliació del període d'informació pública es va publicar en els diaris Información, La Prensa, La Verdad i El Mundo i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana en data 14 d'agost de 1998.
  
Cinquè
  
També s'ha sol·licitat un informe a les diferents administracions i organismes, que per raó de la seua competència, pogueren veure's afectats.
  
Els organismes públics als quals s'ha sol·licitat un informe són els següents: Confederació Hidrogràfica del Xúquer, Ministeri de Foment (Direcció General d'Aviació Civil), Demarcació de Carreteres de l'Estat, Diputació Provincial d'Alacant, Ajuntament d'Alacant, Ajuntament d'Elx, Confederació Hidrogràfica del Xúquer, Conselleria de Presidència (Direcció General d'Interior), Renfe (Delegació de Patrimoni i Urbanisme de les Comunitats Autònomes de València i Múrcia), Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports (Direcció General de Transports), Conselleria de Medi Ambient (Direcció General per al Desenvolupament Sostenible), Agència Valenciana de Turisme, Ministeri de Foment (Servei Provincial de Costes d'Alacant), Patema, Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports (Divisió de Ports i Costes; Carreteres i Divisió de Recursos Hidràulics) i Conselleria de Cultura, Educació i Ciència (Direcció General de Patrimoni).
  
Sisé
  
Consten en l'expedient els següents informes emesos per: Demarcació de Carreteres de l'Estat, Diputació Provincial d'Alacant, Ajuntament d'Alacant, Ajuntament d'Elx, Confederació Hidrogràfica del Xúquer, Conselleria de Presidència (Direcció General d'Interior), Renfe (Delegació de Patrimoni i Urbanisme de les Comunitats Autònomes de València i Múrcia), Conselleria de Medi Ambient (Direcció General per al Desenvolupament Sostenible), Agència Valenciana de Turisme, Ministeri de Foment (Servei Provincial de Costes d'Alacant), Patema, Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports (Carreteres i Divisió de Recursos Hidràulics).
  
Seté
  
Durant el període d'informació pública s'han presentat 40 escrits d'al·legacions, els quals han estat degudament informats pels serveis tècnics de la Sotssecretraria d'Urbanisme i Ordenació Territorial.
  
Vuité
  
En data 3 de desembre de 1998, el sotssecretari d'Urbanisme i Ordenació Territorial va adoptar la resolució per la qual s'aprovava provisionalment l'expedient de referència, i el va enviar al conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, l'efecte de l'aprovació definitiva.
  
Fonaments de dret
  
Primer
  
Respecte del procediment en el cas present s'han observat les prescripcions legalment establides per a la tramitació de plans especials d'aquesta índole, que estan constituïdes pels articles 38, 39 i 43 per remissió del 99.1 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, Reguladora de l'Activitat Urbanística, de la Generalitat Valenciana. Així mateix, s'han sol·licitat els diferents informes preceptius.
  
Segon
  
Quant al fons de l'assumpte, l'objecte d'aquest projecte consisteix a delimitar una àrea de reserva per al patrimoni públic de sòl de la Generalitat Valenciana que abraça una superfície de 2.356.965 metres quadrats, en la zona denominada puig de Colmenares, d'Alacant, amb la finalitat de propiciar dins d'aquesta reserva de sòl la implantació d'un complex metropolità per a activitats lúdiques, de caràcter terciari recreatiu de grans dimensions a la ciutat d'Alacant.
  
L'àmbit territorial escollit per a la promoció pública de sòl destinat a tal activitats i serveis respon a l'alternativa més idònia que resulta dels estudis tècnics prèviament realitzats a aquest efecte.
  
En el projecte es recullen amb caràcter orientatiu dues fases per a l'adquisició pública dels terrenys mitjançant expropiació: la zona A a l'oest, amb una cabuda superficial de 1.974.094 metres quadrats i la B, en la zona est, amb una cabuda superficial de 382.871 metres quadrats. De la zona A 35.307 metres quadrats corresponen a sòl urbà industrial i en la zona B 22.687 metres quadrats tenen classificació de sòl urbanitzable sistemes generals espais lliures. Les citades fases es concretaran en el projecte d'expropiació que, al seu dia resulte definitivament aprovat.
  
Atesa la singularitat i la important rellevància territorial de l'actuació i que els beneficis d'ordre econòmic, social, recreatiu i turístic que es pretenen aconseguir es projectaran en la societat valenciana en el seu conjunt, justifica la intervenció d'aquesta administració autonòmica desplegant una actuació pública de foment d'interés general comunitari que dinamitze el mercat del sòl mitjançant la seua promoció pública.
  
A aquest respecte, l'actuació s'inscriu dins de les competències de la Generalitat Valenciana en matèria que té atribuïdes, per l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, en matèria de turisme (article 31.12) i en matèria de promoció del desenvolupament econòmic regional (article 34.1), encara que, per la naturalesa de l'actuació i les característiques concretes del terreny afectat conflueixen altres interessos públics en l'ordenació que també correspon tutelar a l'administració de la Generalitat. Tal són, concretament, els referits a obres públiques d'interés autonòmic (article 31.13), carreteres (article 31.14), ferrocarrils (article 31.15), protecció del patrimoni arqueològic (article 31.5), monts i serveis forestals (article 31.10), esports i oci (article 31.28), protecció del medi ambient (article 32.6) i ordenació territorial (article 31.9).
  
Tercer
  
En relació amb les al·legacions presentades en el període d'informació pública, cal en primer lloc acceptar la petició dels al·legants respecte de tenir-se com a compareixents i part interessada en aquest procediment; així com tenir també per formulades les diverses observacions que efectuen respecte dels seus títols de propietat, i informació sobre la situació jurídica d'aquestes.
  
En segon lloc, es considera necessari contestar expressament en aquesta resolució, les al·legacions que argumenten falta d'utilitat pública i interés social i la seua possible inconstitucionalitat, sense perjudici del que assenyalen els informes tècnics continguts en l'expedient.
  
Recordem que les al·legacions presentades es refereixen al procediment administratiu relatiu a la tramitació del pla especial pel qual es delimita una àrea de reserva per a patrimoni públic de sòl de la Generalitat Valenciana.
  
La reserva delimitada per aquest pla especial és del tipus establit en l'article 99.1 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, 6/1994 de la Generalitat Valenciana (LRAU). Contràriament al que s'infereix de les al·legacions, la llei (LRAU, article 99) ha establit com a causa d'«utilitat social» que legitima l'expropiació l'«ampliació del patrimoni públic del sòl»; no és el motiu per al qual s'amplia, sinó l'ampliació de patrimoni en si mateixa considerada. És a dir que, a l'empara de l'article 99 de la LRAU l'expropiació és legítima no ja per a realitzar sobre el terreny una obra o activitat concreta sinó com a mesura d'«intervenció en el mercat immobiliari». Així es desprén de la pròpia literalitat de l'enunciat del capítol sisé de la LRAU on s'insereix el citat precepte.
  
És obvi que si l'administració poguera expropiar qualssevol terrenys indiscriminadament com a mera mesura d'intervenció, les garanties de l'article 33.3 de CE es desnaturalitzarien. Per això, precisament, la llei exigeix la prèvia delimitació i concreció de l'àmbit territorial sobre el qual s'aplicarà aquesta mesura d'intervenció, de manera que abans d'incoar els procediments expropiatoris, fins i tot d'efectuar la delimitació de béns i drets afectats, hi haja una delimitació formal de l'àmbit territorial que concrete i circumscriga de manera específica quins poden ser objecte d'aquest procediment i de la conseqüent mesura d'intervenció. Aquesta delimitació formal es tramita, de conformitat amb l'article 99 de la LRAU, precisament mitjançant un pla especial (exigència procedimental, per cert, bastant més rigorosa i garantista que l'establida pels anul·lats i correlatius preceptes del TRLS, que permetien fer-ho, fins i tot, mitjançant expedients de directa aprovació municipal). L'àmbit d'aquest pla especial delimitatiu de reserves de sòl per a la seua potencial expropiació ampliatòria del patrimoni públic, amb fins intervencionistes del mercat immobiliari, podrà ser més ampli o més reduït, però el simple fet que s'exigesca aquesta prèvia formalitat per la llei, és la justa conseqüència del que imposa l'article 33.3 CE, ja que, siga quin siga l'amplitud de la reserva i l'orientació de les polítiques públiques que articule, això exclou la possibilitat d'expropiacions indiscriminades i permet un previ coneixement tant als afectats directes com als operadors immobiliaris en general, que aquests concrets terrenys queden subjectes a un règim especial que entranya la potencial aplicació de l'institut expropiatori.
  
Es tracta, sens dubte, d'una prerrogativa que la llei confereix a les administracions urbanístiques en la qual s'aprecia una potencial extensió de l'institut expropiatori molt més àmplia i intensa que el tradicional exercici de la potestat expropiatòria per causes relacionades amb l'obra pública o amb l'incompliment de la funció social de la propietat. En l'obra pública la «utilitat pública» o l'«interés social» no estriba en un genèric propòsit ampliatori del patrimoni públic, sinó en una intenció específica com és, en concret, l'ús al qual es destinarà l'immoble expropiat i en què consisteix l'obra. Igualment en l'expropiació per incompliment de la funció social la causa expropiandi no és un afany genèric d'intervenció en el mercat, sinó una raó específica que és la disfuncionalitat amb què la passivitat singular de l'amo concret pertorba el seu funcionament.
  
Ara bé, que aquest nou tipus de causa expropiandi no correspon a la tipologia tradicional no significa ni que siga il·legal, ni inconstitucional. Legal és, ja que la llei confereix aquesta legitimació a l'administració amb plena independència de la legitimació que també li confereix per a expropiar per les causes tradicionals. Així l'article 99 de la LRAU regula un tipus de causa expropiandi ?el qual ens ocupa- mentre que les causes tradicionals es consideren en la mateixa llei però en una altra seu i context (article 58, respecte de l'expropiació de l'obra pública i article 98 respecte de l'expropiació per incompliment). Pretendre «interpretar» l'article 99 de la LRAU des d'aquesta teleologia expropiatòria tradicional, a part de violentar la seua literalitat implicaria buidar-lo de contingut, tenint en compte que la llei ja estableix en altres dels seus preceptes aquests altres supòsits legitimadors de l'expropiació forçosa.
  
A aquest respecte, el Tribunal Suprem en la sentència de 16 de juliol de 1997, davant un cas d'expropiació d'uns terrenys per a la construcció d'un parc temàtic, on els recurrents basaven la seua impugnació entre altres, en la falta de la concurrència de la utilitat pública o interés social per a l'expropiació, ha establit que:
  
«La vella concepció de la causa expropiandi com necessàriament relacionada amb la realització d'obres o la implantació de serveis de titularitat pública ha deixat pas, en la complexa i canviant societat contemporània, a una nova configuració de la potestat expropiatòria ?que coexisteix amb l'anterior- com a instrument al servei de polítiques d'ordre sectorial relacionades amb la consecució de finalitats d'interés social de la més variada índole, de les quals no es pot excloure, evidentment, les d'ordre econòmic, recreatiu i turístic». I afegeix aquesta sentència sobre la intervenció de l'administració autonòmica en l'exercici de les seues competències pròpies que: «El Tribunal Constitucional ha considerat que la determinació dels fins d'utilitat pública i interés social correspon a l'ens territorial amb competències substantives en l'àrea de què es tracte i ha partit del reconeixement implícit d'una àmplia discrecionalitat en l'exercici d'aquesta potestat», «?se segueix que la reserva constitucional en favor de l'estat sobre la legislació d'expropiació forçosa no exclou que per llei autonòmica puguen establir-se, en l'àmbit de les pròpies competències, els casos o supòsits en què procedeix aplicar l'expropiació forçosa, determinant les causes d'expropiar».
  
Per una altra banda, sobre la possible existència de característiques a Sierra Colmenares de necessària protecció des del punt de vista mediambiental, convé assenyalar que l'objecte d'aquest pla especial és únicament delimitar una àrea de reserva de sòl de la Generalitat Valenciana, segons el que s'estableix en l'article 99 de la LRAU, serà amb posterioritat en l'elaboració dels instruments de planejament que determinen les actuacions a desenvolupar en l'àmbit territorial delimitat, on a més de recollir l'estudi d'impacte ambiental corresponent, incloent-hi les mesures correctores i protectores necessàries per a l'actuació, es preservaran tots aquells elements que des del punt de vista mediambiental siguen objecte de protecció.
  
Finalment, respecte de les al·legacions contingudes en l'expedient administratiu, han estat contestades individualment mitjançant informes tècnics, que s'incorporen a l'expedient administratiu, i que per les raons esgrimides en aquests, es desestimen.
  
Quart
  
Aquest projecte de Pla Especial per a la Formació de Patrimoni Públic de Sòl de la Generalitat Valenciana, consta de documentació completa, ha estat tramitat correctament i s'ajusta a les determinacions contingudes en la legislació vigent en matèria d'urbanisme i ordenació territorial. En especial la seua formulació i aprovació s'adequa a règim sobre l'exercici de les potestats i competències urbanístiques definit en els articles 2 i 4 de la LRAU.
  
Cinqué
  
El conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports és l'autoritat competent per a adoptar aquesta resolució, d'acord amb el que estableix l'article 6.e.2 del Decret 77/1996, de 16 d'abril, del Govern de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Òrgans Urbanístics de la Generalitat Valenciana en relació amb el que estableix l'article 38.3 de la Llei 6/1994, Reguladora de l'Activitat Urbanística.
  
Vists els preceptes legals citats i altres de general i pertinent aplicació, resolc:
  
Aprovar definitivament el Pla Especial de Delimitació d'una Àrea de Reserva per a l'Ampliació de Patrimoni Públic de sòl de la Generalitat Valenciana, que afecta determinats terrenys, a puig de Colmenares, al terme municipal d'Alacant.
  
Aquesta resolució entrarà en vigor el mateix dia en què es publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. Aquesta publicació n'excusa la notificació individualitzada.
  
Contra aquesta resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar recurs contenciós administratiu, davant la Sala Contenciosa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos, comptadors des del dia de la notificació o publicació d'aquesta. Per a la interposició del mencionat recurs serà requisit imprescindible que amb caràcter previ el recurrent comunique a aquest òrgan la interposició d'aquest, de conformitat amb el que estableixen els articles 57.2.f i 58 de la Llei Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa i l'article 110.3 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú. Tot això, sense perjudici que puga exercitar qualsevol altre recurs que estime oportú.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3415, del 19-01-1999 (1998/11194)

RESOLUCIÓN de 9 de diciembre de 1998, del conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, relativa al Proyecto de Plan Especial de Delimitación de un Área de Reserva para la Ampliación de Patrimonio Público de Suelo de la Generalitat Valenciana, que afecta a determinados terrenos, en Cerro Colmenares, en el término municipal de Alicante.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   3415

Fecha DOGV
:   19-01-1999

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   1998/11194

CVE


Fecha del documento
:   09-12-1998

Organismo emisor
:   Conselleria de Obras Públicas,Urbanismo y Transportes

Tipo de documento
:   Resolución

RESOLUCIÓN de 9 de diciembre de 1998, del conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, relativa al Proyecto de Plan Especial de Delimitación de un Área de Reserva para la Ampliación de Patrimonio Público de Suelo de la Generalitat Valenciana, que afecta a determinados terrenos, en Cerro Colmenares, en el término municipal de Alicante. [1998/Q11194]
  
Visto el expediente relativo al Proyecto de Plan Especial de Delimitación de un Área de Reserva para la Ampliación de Patrimonio Público de Suelo de la Generalitat Valenciana, que afecta a determinados terrenos, en Cerro Colmenares, en el término municipal de Alicante, del que resultan relevantes los siguientes,
  
Antecedentes de hecho
  
Primero
  
El promotor de la presente actuación es la Generalitat Valenciana, sobre terrenos clasificados por el planeamiento municipal de Alicante, como suelo urbano, suelo urbanizable de sistemas generales y suelo no urbanizable, teniendo por objeto la ampliación de patrimonio público de suelo de la Generalitat Valenciana, en los citados terrenos.
  
Segundo
  
El proyecto consta de memoria y planos de ordenación relativos a la situación, clasificación del suelo, delimitación área de reserva y superposición área de reserva y clasificación del suelo, debidamente diligenciados.
  
Tercero
  
En fecha 23 de julio de 1998, el conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, adoptó la resolución de someter a información pública el proyecto de plan especial por el que se reservan determinados terrenos para patrimonio público de suelo de la Generalitat Valenciana en el municipio de Alicante, recabar dictamen sobre el proyecto sometido a información pública del Ayuntamiento de Alicante y suspender las licencias de edificación y parcelación, así como nuevos acuerdos de programación en la totalidad de ámbito territorial afectado, publicar la resolución en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y en un periódico de amplia difusión de la ciudad de Alicante.
  
La citada resolución se publicó en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y en los periódicos La Verdad, Información, La Prensa y El Mundo, de Alicante, en fecha 24 de julio de 1998.
  
Cuarto
  
En fecha 11 de agosto de 1998, el conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, a los efectos de fomentar la participación ciudadana en el proceso de planificación, adoptó la resolución de ampliar el período de información pública, del proyecto de plan especial, finalizando el nuevo plazo el día 9 de septiembre de 1998.
  
La resolución de ampliación del período de información pública se publicó en los diarios Información, La Prensa, La Verdad y El Mundo y en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana en fecha 14 de agosto de 1998.
  
Quinto
  
También se ha solicitado informe a las diferentes administraciones y organismos, que por razón de su competencia, pudieran verse afectados.
  
Los organismos públicos a los que se ha solicitado informe son los siguientes: Confederación Hidrográfica del Júcar, Ministerio de Fomento (Dirección General de Aviación Civil), Demarcación de Carreteras del Estado, Diputación Provincial de Alicante, Ayuntamiento de Alicante, Ayuntamiento de Elche, Confederación Hidrográfica del Júcar, Conselleria de Presidencia (Dirección General de Interior), Renfe (Delegación de Patrimonio y Urbanismo de las Comunidades Autónomas de Valencia y Murcia), Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes (Dirección General de Transportes), Conselleria de Medio Ambiente (Dirección General para el Desarrollo Sostenible), Agencia Valenciana de Turismo, Ministerio de Fomento (Servicio Provincial de Costas de Alicante), Patema, Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes (División de Puertos y Costas; Carreteras y División de Recursos Hidráulicos) y Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia (Dirección General de Patrimonio).
  
Sexto
  
Constan en el expediente los siguientes informes emitidos por: Demarcación de Carreteras del Estado, Diputación Provincial de Alicante, Ayuntamiento de Alicante, Ayuntamiento de Elche, Confederación Hidrográfica del Júcar, Conselleria de Presidencia (Dirección General de Interior), Renfe (Delegación de Patrimonio y Urbanismo de las Comunidades Autónomas de Valencia y Murcia), Conselleria de Medio Ambiente (Dirección General para el Desarrollo Sostenible), Agencia Valenciana de Turismo, Ministerio de Fomento (Servicio Provincial de Costas de Alicante), Patema, Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes (Carreteras y División de Recursos Hidráulicos).
  
Séptimo
  
Durante el período de información pública se han presentado 40 escritos de alegaciones, los cuales han sido debidamente informados por los Servicios Técnicos de la Subsecretaria de Urbanismo y Ordenación Territorial.
  
Octavo
  
En fecha 3 de diciembre de 1998, el subsecretario de Urbanismo y Ordenación Territorial, adoptó la resolución por la que se aprobaba provisionalmente el expediente de referencia, remitiéndolo al conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, a los efectos de su aprobación definitiva.
  
Fundamentos de derecho
  
Primero
  
Respecto al procedimiento en el caso presente se han observado las prescripciones legalmente establecidas para la tramitación de planes especiales de esta índole, que están constituidas por los artículos 38, 39 y 43 por remisión del 99.1 de la Ley 6/1994, de 15 de noviembre, Reguladora de la Actividad Urbanística, de la Generalitat Valenciana. Asimismo, se han recabado los diferentes informes preceptivos.
  
Segundo
  
En cuanto al fondo del asunto, el objeto del presente proyecto consiste en delimitar un área de reserva para el patrimonio público de suelo de la Generalitat Valenciana que abarca una superficie de 2.356.965 metros cuadrados, en la zona denominada Cerro Colmenares, de Alicante, con el finalidad de propiciar dentro de esta reserva de suelo la implantación de un complejo metropolitano para actividades lúdicas, de carácter terciario-recreativo de grandes dimensiones en la ciudad de Alicante.
  
El ámbito territorial escogido para la promoción pública de suelo destinado a tales actividades y servicios responde a la alternativa más idónea que resulta de los estudios técnicos previamente realizados al efecto.
  
En el proyecto se recogen con carácter orientativo dos fases para la adquisición pública de los terrenos mediante expropiación: la zona A al oeste, con una cabida superficial de 1.974.094 metros cuadrados, y la B, en la zona este, con una cabida superficial de 382.871 metros cuadrados. De la zona A 35.307 metros cuadrados corresponden a suelo urbano industrial y en la zona B 22.687 metros cuadrados tienen clasificación de suelo urbanizable sistemas generales espacios libres. Las citadas fases se concretarán en el proyecto de expropiación que, en su día resulte definitivamente aprobado.
  
Dada la singularidad e importante relevancia territorial de la actuación cuyos beneficios de orden económico, social, recreativo y turístico que se pretenden conseguir se proyectaran en la sociedad valenciana en su conjunto, justifica la intervención de esta administración autonómica desarrollando una actuación pública de fomento de interés general comunitario que dinamice el mercado del suelo mediante su promoción pública.
  
A este respecto, la actuación se inscribe dentro de las competencias de la Generalitat Valenciana en materia que tiene atribuidas, por el Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana, en materia de turismo (artículo 31.12) y en materia de promoción del desarrollo económico regional (artículo 34.1), si bien, por la naturaleza de la actuación y las características concretas del terreno afectado confluyen otros intereses públicos en la ordenación que también corresponde tutelar a la administración de la Generalitat. Tales son, concretamente, los referidos a obras públicas de interés autonómico (artículo 31.13), carreteras (artículo 31.14), ferrocarriles (artículo 31.15), protección del patrimonio arqueológico (artículo 31.5), montes y servicios forestales (artículo 31.10), deportes y ocio (artículo 31.28), protección del medio ambiente (artículo 32.6) y ordenación territorial (artículo 31.9).
  
Tercero
  
En relación con las alegaciones presentadas en el período de información pública, se debe en primer lugar aceptar la petición de los alegantes respecto a tenerse como comparecientes y parte interesada en este procedimiento; así como tener también por formuladas las diversas observaciones que efectúan respecto de sus títulos de propiedad, e información sobre la situación jurídica de las mismas.
  
En segundo lugar, se considera necesario contestar expresamente en la presente resolución, a las alegaciones que argumentan falta de utilidad pública e interés social y su posible inconstitucionalidad, sin perjuicio de lo que se señala en los informes técnicos contenidos en el expediente.
  
Recordemos que las alegaciones presentadas se refieren al procedimiento administrativo relativo a la tramitación del plan especial por el que se delimita una área de reserva para patrimonio público de suelo de la Generalitat Valenciana.
  
La reserva delimitada por el presente plan especial es del tipo previsto en el artículo 99.1 de la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística, 6/1994, de la Generalitat Valenciana (LRAU). Contrariamente a lo que se infiere de las alegaciones, la ley (LRAU, artículo 99) ha establecido como causa de «utilidad social» que legitima la expropiación la «ampliación del patrimonio público del suelo»; no es el motivo para el que se amplia, sino la ampliación de patrimonio en sí misma considerada. Es decir que, al amparo del artículo 99 de la LRAU la expropiación es legítima no ya para realizar sobre el terreno una obra o actividad concreta sino como medida de «intervención en el mercado inmobiliario». Así se desprende de la propia literalidad del enunciado del capítulo 6 de la LRAU donde se inserta el citado precepto.
  
Es obvio que si la administración pudiera expropiar cualesquiera terrenos indiscriminadamente como mera medida de intervención, las garantías del artículo 33.3 de CE se desnaturalizarían. Por eso, precisamente, la ley exige la previa delimitación y concreción del ámbito territorial sobre el que se va a aplicar esa medida de intervención, de modo que antes de incoar los procedimientos expropiatorios, incluso de efectuar la delimitación de bienes y derechos afectados, haya una delimitación formal del ámbito territorial que concrete y circunscriba de modo específico cuáles pueden ser objeto de ese procedimiento y de la consecuente medida de intervención. Esa delimitación formal se tramita, de conformidad con el artículo 99 de la LRAU, precisamente mediante un plan especial (exigencia procedimental, por cierto, bastante más rigurosa y garantista que la prevista por los anulados y correlativos preceptos del TRLS, que permitían hacerlo, incluso, mediante expedientes de directa aprobación municipal). El ámbito de dicho plan especial delimitativo de reservas de suelo para su potencial expropiación ampliatoria del patrimonio público, con fines intervencionistas del mercado inmobiliario, podrá ser más amplio o más reducido, pero el mero hecho de que se exija esa previa formalidad por la ley, es la justa consecuencia de cuanto impone el artículo 33.3 CE, puesto que, sea cual fuere la amplitud de la reserva y la orientación de las políticas públicas que articule, ello excluye la posibilidad de expropiaciones indiscriminadas y permite un previo conocimiento tanto a los afectados directos como a los operadores inmobiliarios en general, de que esos concretos terrenos quedan sujetos a un régimen especial que entraña la potencial aplicación del instituto expropiatorio.
  
Se trata, sin duda, de una prerrogativa que la ley confiere a las administraciones urbanísticas en la que se aprecia una potencial extensión del instituto expropiatorio mucho más amplia e intensa que el tradicional ejercicio de la potestad expropiatoria por causas relacionadas con la obra pública o con el incumplimiento de la función social de la propiedad. En la obra pública la «utilidad pública» o el «interés social» no estriba en un genérico propósito ampliatorio del patrimonio público, sino en un intención específica como es, en concreto, el uso al que se vaya a destinar el inmueble expropiado y en que consiste la obra. Igualmente en la expropiación por incumplimiento de la función social la causa expropiandi no es un afán genérico de intervención en el mercado, sino una razón específica cual es la disfuncionalidad con que la pasividad singular del dueño concreto perturba su funcionamiento.
  
Ahora bien, que este novedoso tipo de causa expropiandi no corresponde a la tipología tradicional no significa ni que sea ilegal, ni inconstitucional. Legal es, puesto que la ley confiere esa legitimación a la administración con entera independencia de la legitimación que también le confiere para expropiar por las causas tradicionales. Así el artículo 99 de la LRAU regula un tipo de causa expropiandi ?el que nos ocupa- mientras que las causas tradicionales se contemplan en la misma ley pero en otra sede y contexto (artículo 58, respecto a la expropiación de la obra pública y artículo 98 respecto a la expropiación por incumplimiento). Pretender «interpretar» el artículo 99 de la LRAU desde esa teleología expropiatoria tradicional, a parte de violentar su literalidad implicaría vaciarlo de contenido, habida cuenta de que la ley ya previene en otros de sus preceptos esos otros supuestos legitimadores de la expropiación forzosa.
  
A este respecto, el Tribunal Supremo en su sentencia de 16 de julio de 1997, ante un caso de expropiación de unos terrenos para la construcción de un parque temático, donde los recurrentes basaban su impugnación entre otros, en la falta de la concurrencia de la utilidad pública o interés social para la expropiación, ha establecido que:
  
«La vieja concepción de la causa expropiandi como necesariamente relacionada con la realización de obras o la implantación de servicios de titularidad pública ha dejado paso, en la compleja y cambiante sociedad contemporánea, a una nueva configuración de la potestad expropiatoria - que coexiste con la anterior - como instrumento al servicio de políticas de orden sectorial relacionadas con la consecución de finalidades de interés social de la más variada índole, de las que no cabe excluir, desde luego, las de orden económico, recreativo y turístico». Y añade dicha sentencia sobre la intervención de la administración autonómica en el ejercicio de sus competencias propias que: «El Tribunal Constitucional ha considerado que la determinación de los fines de utilidad pública e interés social corresponde al ente territorial con competencias sustantivas en el área de que se trate y ha partido del reconocimiento implícito de una amplia discrecionalidad en el ejercicio de esta potestad», «?se sigue que la reserva constitucional en favor del estado sobre la legislación de expropiación forzosa no excluye de que por ley autonómica puedan establecerse, en el ámbito de sus propias competencias, los casos o supuestos en que procede aplicar la expropiación forzosa, determinando las causas de expropiar».
  
Por otro lado, sobre la posible existencia de características en Sierra Colmenares de necesaria protección desde el punto de vista medioambiental, conviene señalar que el objeto del presente plan especial es únicamente el delimitar un área de reserva de suelo de la Generalitat Valenciana, según lo previsto en el artículo 99 de la LRAU, será con posterioridad en la elaboración de los instrumentos de planeamiento que determinen las actuaciones a desarrollar en el ámbito territorial delimitado, donde además de recoger el estudio de impacto ambiental correspondiente, incluyendo las medidas correctoras y protectoras necesarias para la actuación, se preservarán todos aquellos elementos que desde el punto de vista medioambiental sean objeto de protección.
  
Por último, respecto de las alegaciones contenidas en el expediente administrativo, han sido contestadas individualmente mediante informe técnico, que se incorporan al expediente administrativo, y que por las razones esgrimidas en los mismos, proceden a desestimarlas.
  
Cuarto
  
El presente Proyecto de Plan Especial para la Formación de Patrimonio Público de Suelo de la Generalitat Valenciana, consta de documentación completa, ha sido tramitado correctamente y se ajusta a las determinaciones contenidas en la legislación vigente en materia de urbanismo y ordenación territorial. En especial su formulación y aprobación se adecua a régimen sobre el ejercicio de las potestades y competencias urbanísticas definido en los artículos 2 y 4 de la LRAU.
  
Quinto
  
El conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes es la autoridad competente para adoptar la presente resolución, de acuerdo con lo establecido en el artículo 6.e.2 del Decreto 77/1996, de 16 de abril, del Gobierno de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Órganos Urbanísticos de la Generalitat Valenciana en relación con lo establecido en el artículo 38.3 de la Ley 6/1994, Reguladora de la Actividad Urbanística.
  
Vistos los preceptos legales citados y demás de general y pertinente aplicación, resuelvo:
  
Aprobar definitivamente el Plan Especial de Delimitación de un Área de Reserva para la Ampliación de Patrimonio Público de Suelo de la Generalitat Valenciana, que afecta a determinados terrenos, en Cerro Colmenares, en el término municipal de Alicante.
  
La presente resolución entrará en vigor el mismo día de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. Dicha publicación excusa su notificación individualizada.
  
Contra la presente resolución, que pone fin a la vía administrativa, se podrá interponer recurso contencioso administrativo, ante la Sala de lo Contencioso del Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana en el plazo de dos meses, contados desde el día de la notificación o publicación de la misma. Para la interposición del mencionado recurso será requisito imprescindible que con carácter previo el recurrente comunique a este órgano la interposición del mismo, de conformidad con lo previsto en los artículos 57.2.f y 58 de la Ley Reguladora de la Jurisdicción Contenciosa Administrativa y en el artículo 110.3 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común. Todo ello, sin perjuicio de que pueda ejercitar cualquier otro recurso que estime oportuno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML