Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8167, del 10-11-2017 (2017/9278)

RESOLUCIÓ de 3 d'octubre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 121/14-AIA Sinarcas.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8167

Data del DOGV
:   10-11-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/9278

CVE


Data del document
:   03-10-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 3 d'octubre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 121/14-AIA Sinarcas. [2017/9278]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 121/14-AIA Sinarcas.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 121/14-AIA  
Títol: Explotació avícola, amb capacitat per a 67.200 pollastres d'engreixament  
Promotor: María Jesús Lloría Pérez  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sinarcas  
Localització: parcel·la 5121 del polígon 504 del terme municipal de Sinarcas (València)  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la sol·licitud de la llicència ambiental d'acord amb la Llei 6/ 7014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, per a la instal·lació d'una explotació avícola d'engreixament de pollastres en el terme municipal de Sinarcas, província de València.  
2. Característiques principals del projecte d'acord amb la documentació tècnica aportada  
L'explotació estarà formada per dues naus avícoles amb capacitat per a 33.600 aus cada una, la capacitat total de l'explotació serà de 67.200 aus. La parcel·la, situada a uns 1000 m del nucli urbà de Sinarcas, té una superfície total de 25.967 m² i la qualificació és de sòl no urbanitzable, aptitud agrícola-ramadera. Segons el certificat municipal de compatibilitat urbanística, de data 20 de juny de 2011, l'activitat proposada es considera compatible amb el planejament municipal.  
  
Descripció de l'activitat  
L'activitat que ens ocupa és de ramaderia intensiva per a avicultura de carn (engreixament de pollastres o explotació de broilers).  
La densitat prevista en les naus no superarà els 39 quilos de pes viu d'animals per metre quadrat, i mantindrà en tot moment una regulació de la ventilació i la temperatura adequades per a evitar una alta mortaldat per la calor.  
El procés de l'activitat és com segueix: els animals es reben (pollets d'1 dia) en un camió isoterm directament de la incubadora, amb un pes mitjà de 50-60 grams, i es descarreguen manualment en les naus, les quals ja estan preparades amb els menjadors i abeuradors corresponents (4 línies de menjadors i 5 línies d'abeuradors) distribuïts uniformement al llarg de la nau i amb els automatismes adequats.  
  
Les caixes de repartiment dels pollets es tornen en el camió de repartiment per la reutilització posterior, després de netejar-les i desinfectar-les.  
Els pollets s'allotgen sobre un llit de pellorfa d'arròs, disposada en el sòl de la nau a raó d'1-2 kg/m² (aproximadament 15-20 cm de grossària), que es manté amb una humitat del 50-60 %.   
L'alimentació és a base de pinsos compostos, el cicle de criança és de 50 52-dies, i s'aconsegueix un pes per al sacrifici d'1,90 2,10-kg.  
  
Les operacions de control per part del granger consisteixen a revisar diàriament els automatismes de control de la nau, verificar-ne el funcionament correcte, retirar i eliminar de les baixes hagudes i anotar-les en la fitxa de control.  
Quan s'ha aconseguit el pes de sacrifici, els animals es carreguen de forma manual en gàbies per al trasllat a l'escorxador. Després d'això, es netegen i desinfecten les naus i els equips. S'efectua un buidatge sanitari de 2 setmanes, després del qual s'inicia un nou cicle. Es preveu que es realitzen entre 5 i 6 cicles a l'any.  
Descripció de les edificacions  
L'explotació estarà formada per dues naus avícoles semblants de dimensions exteriors de 112,20 metres de llarg i 15,20 metres d'amplària (1.705,44m² construïts), que tindran adossat un local tècnic xicotet de 16,00 m² construïts, i, per tant, la superfície total construïda per nau és de 1.721,44 m.2 L'explotació es completarà amb un magatzem situat a l'entrada, de dimensions exteriors de 10,00 x 10,00 metres (100 m²), que servirà d'accés. Aquest magatzem estarà destinat a oficines i vestidors, així com per a guardar la maquinària i l'utillatge de l'explotació. Així doncs, la superfície total construïda en l'explotació serà de 3.542,88 m².  
Les reculades mínimes als límits de les noves edificacions seran superiors a 8,00 metres, i les reculades a camins seran superiors a 12,00 metres, per la qual cosa compleixen la normativa urbanística actual.  
Les naus avícoles tindran una alçària de 4,70 metres en carener, i no hi haurà pisos dobles ni entresolats. Interiorment seran diàfanes i sobre aquestes, fixats als pòrtics de l'estructura, s'instal·laran menjadors i abeuradors automàtics. El magatzem estarà dividit, interiorment, en dues zones: l'una per a oficines i bany-vestidor i l'altra per a allotjament de la maquinària i l'utillatge utilitzats en l'explotació.  
Cada una de les naus comptarà per a l'emmagatzematge del pinso amb dos sitges metàl·liques de xapa llisa galvanitzada de capacitat per a 14.000 kg/ud.  
L'estructura de les naus estarà formada per pòrtics metàl·lics. El tancament serà per mitjà de panells tipus sandvitx. Els panells es faran de dues xapes d'acer galvanitzat de 5-10 mm de grossària, entre les quals s'injecta bromera de poliuretà d'una grossària de 50 mm. La coberta se solucionarà mitjançant plaques de xapa d'acer lacada. Davall de l'estructura es col·locarà un sostre fals, realitzat amb plaques PUR-AL, que donarà un bon aïllament a la coberta. Les naus tindran interiorment una capa de formigó hidròfug estanc i impermeable que evitarà qualsevol infiltració al sòl. La capa es farà amb formigó hidròfug HM 20/F/20/IIa amb una grossària de 10 cm reforçada amb malla electrosoldada EM 15 x 15 a diàmetre 4-4 acer del tipus B-500-S.  
  
Tota la zona d'oficines i vestidors tindrà paviment de taulells de gres. A més, els vestidors i els banys estaran xapats.  
  
Instal·lacions  
- Ventilació:  
Les naus comptaran amb un sistema de regulació de l'ambient a través d'un programador, en funció de la temperatura exterior, temperatura interior mínima i màxima, higrometria, consum d'aigua, etc.  
La ventilació de les naus serà dinàmica per depressió d'agranament lateral, i l'aire entrarà per una trapa correguda existent en un lateral. L'obertura i tancament de la trapa es fa per mitjà de motoreductors accionats segons les ordres enviades per la regulació. Per a casos d'emergència l'obertura de la trapa pot ser manual mitjançant una maneta.  
  
En la fatxada oposada de les naus es col·locaran 10 ventiladors d'extracció d'aire, d'un cabal aproximat de 42.500 m³/h.  
- Distribució de pinso i aigua:  
Els dispositius per a la distribució d'aigua es dividiran en dues parts: la sala de criança i el local tècnic: en el local tècnic s'allotjarà el quadro de control format pels equips necessaris per a la neteja, la filtració, i els equips per als tractaments veterinaris. A més, hi haurà un comptador d'aigua d'impulsos i un depòsit d'aigua de 1.000 litres amb una bomba de circulació. En la sala de criança hi haurà 5 línies d'abeuradors tipus pipó. Els pipons seran regulables en altura, i les tetines estaran col·locades cada 25 cm.  
Per a l'alimentació cada nau disposarà de 4 línies de menjadors automàtics suspesos de les corretges, regulables en altura amb plats cada 0,75 metres. Les línies de menjadors s'alimenten des d'una tremuja al capdamunt que es manté sempre plena de forma automàtica per mitjà d'una sonda de nivell. Els menjadors s'alimenten des de les sitges d'emmagatzematge per mitjà d'un transportador de pinso tipus sens fi de 90 mm de diàmetre.  
Tant la instal·lació d'abeuradors com la de menjadors comptaran amb un sistema elevador per a apujar-los a mesura que els animals van creixent.  
- Instal·lació elèctrica:  
L'explotació disposarà d'instal·lació elèctrica procedent de xarxa per a satisfer les necessitats tant d'enllumenat, com de força, per a accionar sistemes d'alimentació i ventilació, etc.  
A més, comptarà amb un grup electrogen de 60 kVA, que es considera prou per a satisfer les necessitats de l'explotació en moments de problemes de subministrament en xarxa.  
- Instal·lació d'aigua:  
L'explotació disposarà d'abastiment d'aigua potable procedent d'un pou propi. S'estima que els animals consumiran de 5.376 m³ d'aigua a l'any.  
Combustibles  
El sistema de calefacció de les naus d'engreixament es farà mitjançant calefactors de gas propà. El gas propà s'emmagatzemarà en un tanc homologat de 4.000 litres.  
Neteja  
Al final de cada cicle i en els moments en què s'estime convenient es realitzarà una neteja total per mitjà de productes d'ús habitual, desinfectants, detergents i aigua projectada.  
Instal·lacions sanitàries.  
L'explotació disposarà en el magatzem d'un bany-vestidor amb dutxa, lavabo i inodor.  
Medicaments i productes de neteja  
Els medicaments i productes de neteja s'han de guardar en el magatzem i seran utilitzats en quantitat variable i poc representativa.  
Malalties infectocontagioses  
Tota l'explotació es rodejarà amb un tanca de tela metàl·lica de 2 metres d'alçària.   
L'accés de les persones a la nau ramadera es farà exclusivament després d'accedir al bany-vestidor ubicat en el magatzem i col·locar-se la roba de visita.  
A més, l'explotació disposa en l'entrada d'un sistema de desinfecció de vehicles, basat en l'ús d'una motxilla amb desinfectant. Aquest sistema assegura una desinfecció correcta de les rodes i la resta dels vehicles encarregats del transport del pinso o dels animals.  
  
Una altra mesura que s'ha de prendre és la col·locació de teles ocellaires en les entrades d'aire de ventilació de les naus per a evitar que puguen accedir-hi animals que actuen com a vectors de malalties.  
Les zones anteriors i posteriors a les portes d'accés es desinfectaran amb calç. En les portes d'entrada a les naus es col·locaran pediluvis. La solució desinfectant s'ha de renovar com a màxim cada 7 dies per a evitar-ne la inactivació.  
Emmagatzematge de productes  
L'únic producte que s'emmagatzemarà és el pinso compost necessari per a l'alimentació dels animals.  
El pinso el transportaran fins a l'explotació amb bótes que el depositaran en sitges metàl·liques elevades sobre el nivell del sòl i tancades, que no presentaran cap risc de presència d'insectes ni rosegadors.  
Olors  
Les olors són les produïdes pels excrements dels animals i, com que es tracta d'una explotació avícola d'animals de poca edat, la producció d'excrements no és molt important.  
La producció d'olors es concreta en els períodes de càrrega de la gallinassa produïda al final del cicle d'engreixament, i en el moment de la càrrega dels animals, la qual cosa suposa fer-ho unes 5 vegades a l'any. Les olors no causaran molèsties importants atesa la situació de la granja allunyada dels nuclis de població.  
Gestió de residus  
- Fem:  
Està format pels excrements dels animals i el llit o jaç. Com que s'evacua a la finalització de cada cicle no fan falta mesures especials per a impedir la proliferació d'insectes i rosegadors.  
  
Cada una de les naus tindrà en l'extrem posterior un femer impermeable i estanc, i amb pendent fins a una arqueta d'arreplega de lixiviats. Els femers tan sols s'utilitzen en cas que en el moment de retirada del fem, en realitzar el buidatge sanitari, no s'hi troben els camions de transport del fem, i aquesta circumstància és anormal. Els femers estaran proveïts d'una capa de 15,20 x 15,20 metres, amb un pendent cap a una arqueta de lixiviats. La capa serà de formigó HM 20/F/20/lla amb grossària de 10 cm reforçada amb malla electrosoldada EM 15 x 15 a diàmetre 4-4 acer del tipus B-500-S. Aquesta capa permet evitar qualsevol infiltració de materials contaminants procedents dels excrements al sòl.  
  
S'estima que durant un any, en el conjunt de l'explotació, es generaran 907,20 tones de fem que seran retirades per una empresa que se n'encarregara de la gestió com a adob orgànic. L'explotació subscriurà un contracte de retirada de fem amb l'empresa esmentada quan dispose de la llicència ambiental corresponent.  
- Aigües residuals:  
L'activitat no genera efluents líquids, ja que tant l'aigua de neteja com l'excés d'humitat de les dejeccions s'eliminen per evaporació (a través dels ventiladors de la ventilació forçada de la instal·lació) i el residu sòlid queda com a part del fem produït.  
  
Per a la gestió de les aigües residuals domèstiques procedents dels aparells sanitaris del magatzem s'instal·larà un depòsit d'emmagatzematge estanc i impermeable, les aigües residuals del qual seran retirades i portades a l'EDAR més pròxima, per a la qual cosa cal sol·licitar l'autorització corresponent a l'EPSAR després de l'obtenció de la llicència d'obertura d'establiments.  
Per a les aigües pluvials procedents de les cobertes de les edificacions, considerades netes ja que en aquestes cobertes no hi ha pols ni brutícia en un funcionament normal de l'explotació, no es considera necessari instal·lar cap sistema per a l'arreplega o canalització. L'única actuació en aquest sentit serà la col·locació d'una vorera que vorege les edificacions, que evitarà la infiltració d'aigües a l'interior i a la fonamentació de les naus, així com la proliferació de males herbes. D'altra banda, pel fet que la parcel·la on es pretén construir l'explotació és pràcticament plana, i no canalitza ni arreplega les aigües esmentades, aquestes repartiran per la parcel·la, i no hi haurà cap punt d'arreplega on es puguen produir forts escolaments.  
  
- Eliminació de cadàvers:  
L'explotació disposarà d'una assegurança d'arreplega i destrucció dels cadàvers. S'adjunta declaració de compromís de contractar l'assegurança.  
Per a l'arreplega dels cadàvers es disposarà en la nova explotació d'un contenidor homologat per a depositar els animals morts, de capacitat mínima de 800 a 1.000 litres, amb tapa i amb un mecanisme que permeta carregar-lo amb grua des d'un camió. El contenidor estarà ubicat fora del recinte de l'activitat ramadera.  
- Residus ramaders especials:  
En l'explotació es produiran residus ramaders especials identificats amb codi LER 180205\* «productes químics que consisteixen en substàncies perilloses o en contenen,» segons Ordre MAM/304/2002. Els residus s'arreplegaran en contenidors específics fins a ser retirats per una empresa gestora autoritzada, per a la qual cosa s'haurà de disposar del contracte de retirada corresponent i del document d'acceptació. Aquest tipus de residus es produeixen en quantitat poc significativa (n'hi ha prou amb tres contenidors específics de 60 litres que es retiren una vegada cada 6 mesos).  
- Altres residus  
Els residus generats en l'explotació assimilables a urbans o municipals ha d'entregar-se a l'entitat local corresponent a través dels sistemes d'arreplega disposats amb aquesta finalitat, sense perjudici que l'entitat local puga obligar el titular a gestionar-los per si mateix o a entregar-los a gestors autoritzats.  
Tramitació administrativa  
Amb data 3 de novembre de 2014, es registra en la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient un ofici de l'Ajuntament de Sinarcas, en què sol·licita la declaració d'impacte ambiental prèvia a la llicència ambiental per a una activitat d'engreixament de pollastres, promoguda per María Jesús Lloría Pérez. A la sol·licitud s'adjunta una còpia de l'expedient administratiu municipal, el projecte de llicència ambiental, l'estudi d'impacte ambiental i un resum no tècnic del projecte de llicència ambiental.  
El tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme per mitjà de la inserció de l'anunci corresponent en el Butlletí Oficial de la Província de València núm. 221, de 17 de setembre de 2014 i la publicació d'un edicte en el tauler d'anuncis de l'ajuntament. Transcorregut el termini de 30 dies no es van presentar al·legacions al projecte, segons el certificat expedit per l'Ajuntament de Sinarcas de data 23 d'octubre de 2014.  
Amb data registre d'eixida d'11 de desembre de 2015, es realitza un requeriment de documentació addicional a l'Ajuntament de Sinarcas.  
El 25 d'abril de 2016, l'Ajuntament de Sinarcas tramet una còpia de la documentació presentada pel promotor en resposta al requeriment anterior.  
Informes considerats  
En l'avaluació ambiental de l'activitat de referència, s'han considerat els informes dels organismes competents següents:  
- Certificat de compatibilitat urbanística, emés en data 20 de juny de 2011 per l'Ajuntament de Sinarcas, que estableix que el sòl on s'emplaça l'activitat es classifica i qualifica com a sòl no urbanitzable, aptitud agrícola-ramadera, i que per tant l'activitat proposada sí que és compatible amb el planejament municipal.  
- Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal, de data 8 de setembre de 2014, que considera el contingut del projecte adequat i les mesures correctives proposades necessàries i suficients per a garantir el bon exercici de l'activitat.  
- Informe favorable de la Secció de Producció i Sanitat Animal de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, de data 12 d'abril de 2012.  
- Autorització de la Direcció Territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport del projecte de prospecció arqueològica relatiu al projecte objecte d'estudi, de data 11 d'abril de 2016, així com la comunicació per part de la promotora de l'inici dels tràmits oportuns per a obtindre l'informe sobre afectació al patrimoni cultural, de data 15 d'abril de 2016.  
- Informe favorable de Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 13 de febrer de 2015, per a una demanda de 5.376 m³ d'aigua anuals, que s'obtindran d'un pou que s'ha de fer en la mateixa parcel·la.  
Consideracions ambientals  
1r. L'activitat s'exercirà en sòl no urbanitzable aptitud agrícola-ramadera i és compatible amb el planejament vigent, segons el certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Sinarcas, de data 20 de juny de 2011.  
2n. Segons el visor de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, la parcel·la en què s'ubicarà l'explotació, així com una xicoteta part de la tanca i d'una de les naus es trobarien afectades per perillositat geomorfològica d'acord amb el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), la revisió del qual va ser aprovada per mitjà del Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell. Les instal·lacions afectades hauran de recular-se del límit de la parcel·la de manera que no es vegen afectades per aquesta perillositat.  
3r. Segons el BDB, no consta la presència d'espècies prioritàries en l'entorn immediat de l'activitat. Així mateix, la localització del projecte no afecta terreny forestal, espais de la Xarxa Natura 2000, ni a cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994 d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
4t. Impactes previsibles considerats en l'estudi d'impacte ambiental i mesures preventives i correctives proposades:  
- Impacte sobre l'atmosfera:  
La qualitat de l'aire patirà una alteració a causa de la pols produïda durant les actuacions que es duran a terme en la fase de construcció de les naus: desbrossament, excavació, extensió, compactació i anivellació del terreny, així com la en construcció pròpiament dita.  
El trànsit de vehicles de transport dels materials de construcció i de rebuig també produirà un impacte negatiu sobre l'atmosfera a causa de la producció de sorolls, pols i emissions de gasos de combustió. Es proposa com a mesura correctiva seleccionar de forma convenient la maquinària utilitzada en la construcció, de manera que els impactes que la utilització ocasione siguen els menors possibles, a pesar de l'ús temporal. Al terme del projecte s'han d'entregar els residus de construcció i demolició (RCDs) a un gestor autoritzat perquè els valore. En tot cas, es tracta d'actuacions temporals i no es preveu que l'impacte siga rellevant.  
Durant la fase de funcionament de la granja, la qualitat de l'aire es veurà alterada per:  
- Gasos originats per l'activitat ramadera, deguts principalment a la descomposició de la matèria orgànica en condicions anaeròbies. Aquests gasos contribueixen en major o menor mesura a l'efecte hivernacle i produeixen males olors. Per a disminuir les males olors, les naus han d'estar dotades de ventilació dinàmica per depressió d'agranament lateral. Les sitges s'han de buidar periòdicament per a permetre inspeccionar-les i previndre el desenvolupament de qualsevol activitat biològica que puga provocar el deteriorament dels aliments i la formació d'olors. Atés que les naus s'han de netejar amb prou freqüència, i cal eliminar el fem al final de cada cicle productiu, no es preveu que l'impacte siga significatiu. Així mateix, la distància del nucli urbà més pròxim, Sinarcas, és d'uns 1000 metres, per la qual cosa les molèsties a la població es redueixen notablement.  
- Gasos de combustió dels vehicles motoritzats destinats al transport dels animals i el pinso. Aquest impacte no es considera rellevant per ser de curta duració temporal i aconseguir valors d'intensitat xicotets.  
- Sorolls. En la contornada de l'explotació només es preveuen sorolls molt esporàdics ocasionats pel trànsit de camions per a la càrrega i descàrrega de pinso, els animals i la retirada de fem. Es tracta de sorolls de curta duració temporal i que aconseguiran valors d'intensitat xicotets, per la qual cosa no s'han de prendre mesures correctives especials, excepte la d'efectuar el trànsit en hores habituals. Al projecte de llicència ambiental s'adjunta un estudi acústic que conclou que per a un cas teòric molt desfavorable, els nivells de recepció en l'exterior de les naus estaran per davall dels nivells màxims permesos per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i que, per tant, es compleix la normativa. No obstant això, s'han de prendre una sèrie de mesures per a reduir les emissions de soroll de les activitats que es realitzen en l'explotació de forma discontínua:  
- S'ha de procurar establir, per al trànsit de vehicles i per a les operacions d'alimentació i càrrega i descàrrega dels animals, un protocol horari que no siga problemàtic, d'acord amb els costums de cultiu i/o treballs diversos. D'altra banda es pot reduir el soroll produït per la maquinària si se'n fa una utilització correcta, i el soroll produït pels animals per mitjà d'un maneig acurat.  
- Durant la neteja, el moviment i les maniobres de les pales carregadores que omplin camions fora de la nau s'han d'organitzar per a minimitzar els moviments de la maquinària. El personal s'ha d'assegurar sempre que les pales carregadores i els tractors tinguen una posada a punt correcta, i que presten atenció als sistemes de fuga i als silenciadors dels vehicles.  
- Impacte sobre el sòl i sobre les aigües:  
Les característiques físiques, químiques i biològiques de l'aigua superficial i subterrània poden patir alteracions com a conseqüència de la presència de materials solts fàcilment erosionables, lixiviació del fem i abocaments incontrolats de qualsevol tipus de residus. De la mateixa manera, els sòls poden veure's afectats per les mateixes causes. Per a evitar qualsevol infiltració de lixiviats d'excrements al sòl les naus tindran interiorment un capa de formigó hidròfug estanc i impermeable. Els femers han d'estar proveïts d'una capa de 15,20x15,20 metres, amb pendent cap a una arqueta de lixiviats. La capa serà formigó HM 20/F/20/IIa amb grossària de 10 cm reforçada amb malla electrosoldada em 15x15 a diàmetre 4-4 B-500-S. Aquest sòl permet evitar qualsevol infiltració de materials contaminants al sòl.  
  
Els fems produïts en l'explotació els retirarà una empresa que se n'encarregue de la gestió com a esmena orgànica. Aquesta empresa ha d'estar inscrita en el registre d'establiments SANDACH, en aplicació dels reglaments (CE) núm. 1069/2009 i (UE) núm. 142/2011.  
  
L'activitat no genera efluents líquids, ja que tant l'aigua de neteja com l'excés d'humitat de les dejeccions s'elimina per evaporació (a través dels ventiladors de la ventilació forçada de la instal·lació) i el residu sòlid queda com a part del fem produït. En tot cas, s'ha d'instal·lar un sistema d'arreplega de les possibles aigües residuals en l'interior de cada nau, per a evitar-ne l'abocament a la parcel·la.  
  
Per a la gestió de les aigües residuals domèstiques procedents de les instal·lacions sanitàries de la neteja s'ha d'instal·lar un depòsit estanc on s'arrepleguen i emmagatzemen, des d'on seran retirades i portades a l'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) més pròxima, per a la qual cosa s'ha de sol·licitar l'autorització corresponent a l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR).  
- Impacte sobre el paisatge:  
Els moviments de terra, edificis, sitges, etc, ocasionaran un canvi del paisatge original. El tipus de construcció, els materials a utilitzar, així com els colors a emprar han d'estar en harmonia amb l'arquitectura tradicional de la zona, a fi de reduir en la mesura que es puga l'impacte sobre el paisatge. També s'han triar i controlar convenientment els llocs destinats a servir de depòsits de rebutjos, a fi de minorar en la mesura que es puga l'impacte.  
- Consum de recursos:  
El funcionament de l'explotació suposa un consum d'aigua per a cobrir les necessitats fisiològiques de les aus, la neteja de les instal·lacions i l'ús humà, aquest consum pot tindre importància en les zones amb escassetat d'aigua. S'estima que els animal consumiran 5.376 m³/any. L'explotació disposarà d'abastiment d'aigua potable procedent d'un pou propi. Per a la realització d'aquest pou s'ha sol·licitat la concessió corresponent d'aigües subterrànies a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Es compta amb un informe favorable de l'organisme de conca respecte de la disponibilitat de recursos per a atendre la demanda. En tot cas, abans de la concessió de la llicència ambiental, s'ha de garantir la disponibilitat d'aigua per a atendre les demandes de l'explotació per mitjà de la presentació d'una còpia de la concessió d'aigües subterrànies emesa per l'organisme de conca.  
  
- Impacte sobre el patrimoni cultural:  
El promotor compta amb l'autorització de la Direcció Territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport del projecte de prospecció arqueològica relatiu al projecte objecte d'estudi, de data 11 d'abril de 2016, i presenta la comunicació de l'inici dels tràmits oportuns per a obtindre l'informe sobre afectació al patrimoni cultural, de data 15 d'abril de 2016. En la memòria d'impacte patrimonial presentada per a obtindre l'autorització de la prospecció arqueològica, etnològica i arquitectònica, s'indica que, a partir de les publicacions específiques i la documentació consultada, en l'àrea compresa dins del perímetre de la zona d'afectació, no es coneixen evidències sobre l'existència de patrimoni cultural de tipus arqueològic, etnogràfic i /o arquitectònic. En tot cas, abans de l'obtenció de la llicència ambiental, ha de presentar-se l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
L'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres determina l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afectació i notificar-ho immediatament a la conselleria competent en matèria de cultura, a fi que es determinen les mesures oportunes, de conformitat amb el que estableix la Llei 4 1998/ d'11de juny, del patrimoni cultural valencià.  
5é Programa de vigilància ambiental  
S'aporta un programa de vigilància ambiental correcte que permet realitzar un seguiment eficaç i sistemàtic del compliment d'allò que s'ha estipulat en la declaració d'impacte ambiental. No obstant això, s'ha d'afegir-hi l'adopció i la vigilància periòdica de les mesures higienicosanitàries per a la prevenció i control de la legionel·losi, segons el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi, i la resta de normativa sectorial d'aplicable.  
El compliment de les mesures de seguiment i vigilància del programa de vigilància ambiental són responsabilitat del promotor del projecte, propietari de l'explotació avícola. Aquest promotor adquireix, per tant, el compromís d'informar puntualment als organismes competents del desenvolupament i l'avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol circumstància imprevista o qualsevol incidència de caràcter mediambiental que puga produir-se durant l'exercici de l'activitat.  
  
El promotor és també el responsable que el personal de l'explotació reba la formació adequada tant en prevenció de riscos laborals com en la gestió mediambiental de la instal·lació.  
Abans de d'atorgar la llicència d'obertura, s'ha de presentar a l'ajuntament el certificat final, emés pel tècnic redactor, que certifique que les mesures correctives previstes s'han executat correctament.  
  
Des del començament de l'activitat el promotor ha de realitzar un informe de seguiment, que ha d'estar disposició dels organismes competents. S'ha d'emetre un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que estableix l'apartat 1.h, annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret, 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i els concordants del reglament d'aquesta.  
L'expedient han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en la resta de disposicions aplicables d'acord amb la data d'incoació de l'expedient.  
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix a l'òrgan mediambiental la competència en la formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials aplicables, el projecte d'explotació avícola d'engreixament de pollastres, promogut per María Jesús Lloría Pérez, que s'ubicarà en la parcel·la 5121, del polígon 504, del terme municipal de Sinarcas (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació aportada, i complisca les condicions que s'indiquen a continuació:  
1. Les instal·lacions i edificacions afectades per perillositat geomorfològica d'acord amb el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) s'han de recular del límit de la parcel·la i s'han d'ubicar fora de l'afectació per perillositat geomorfològica.  
2. Abans de l'obtenció de la llicència ambiental cal obtindre l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
3. Prèviament a la concessió de la llicència ambiental, s'ha de garantir la disponibilitat d'aigua per a atendre les demandes de l'explotació per mitjà de la presentació d'una còpia de la concessió d'aigües subterrànies emesa per l'organisme de conca.  
4. Quant als residus:  
4.1. Els fems produïts en l'explotació, els ha de retirar una empresa gestora autoritzada. L'empresa ha d'estar inscrita en el registre d'establiments SANDACH, en aplicació dels reglaments (CE) núm. 1069/2009 i (UE) núm. 142/2011. La posada en marxa de l'activitat queda supeditada a la presentació, davant de l'òrgan substantiu del contracte, de l'acceptació i la retirada de fems per part del gestor SANDACH.  
  
4.2. S'ha d'instal·lar un sistema d'arreplega de les possibles aigües residuals que es puguen generar en l'interior de cada nau, per a evitar-ne l'abocament a la parcel·la.  
4.3. Els residus generats en l'explotació assimilables a urbans o municipals s'han d'entregar a l'entitat local corresponent a través dels sistemes d'arreplega disposats amb aquesta finalitat, sense perjudici que l'entitat local puga obligar el titular a gestionar-los per si mateix o a entregar-los a gestors autoritzats.  
4.4. El temps d'emmagatzematge dels residus perillosos no podrà excedir 6 mesos.  
4.5. S'ha de complir en tot cas el que disposa la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats.  
5. Per estar classificada l'activitat en el grup C, segons l'annex del Reial decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a l'aplicació, queda sotmesa a la notificació prevista en l'article 13.3 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
6. S'han d'adoptar mesures higienicosanitàries per a la prevenció i control de la legionel·losi, segons el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi i la resta de normativa sectorial aplicable. Al programa de vigilància ambiental proposat s'ha d'afegir la vigilància periòdica del compliment de les mesures esmentades.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, ha de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctives.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la aquesta resolució, com que és un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental. D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21 2013/, de 9 de desembre d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental que estableix l'article 43 de la Llei 21 2013 és aplicable a aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
  
València, 29 d'agost de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor»  
  
València, 3 d'octubre de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8167, del 10-11-2017 (2017/9278)

RESOLUCIÓN de 3 de octubre de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 121/14-AIA Sinarcas.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8167

Fecha DOGV
:   10-11-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/9278

CVE


Fecha del documento
:   03-10-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 3 de octubre de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 121/14-AIA Sinarcas. [2017/9278]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 121/14-AIA Sinarcas.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 121/14-AIA.  
Título: Explotación avícola, con capacidad para 67.200 pollos de engorde.  
Promotor: María Jesús Lloría Pérez.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Sinarcas.  
Localización: parcela 5121, del polígono 504, del término municipal de Sinarcas (Valencia).  
  
Descripción del proyecto.  
1. Objeto del proyecto:  
El objeto del proyecto es la solicitud de la licencia ambiental, de acuerdo con la Ley 6/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, para la instalación de una explotación avícola de engorde de pollos en el término municipal de Sinarcas, provincia de Valencia.  
2. Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación técnica aportada:  
La explotación estará formada por dos naves avícolas con capacidad para 33.600 aves cada una, siendo la capacidad total de la explotación de 67.200 aves. La parcela, situada a unos 1000 m del casco urbano de Sinarcas, tiene una superficie total de 25.967 m² y su calificación es de «suelo no urbanizable, aptitud agrícola-ganadera». Según certificado municipal de compatibilidad urbanística, de fecha 20 de junio de 2011, la actividad propuesta se considera compatible con el planeamiento municipal.  
Descripción de la actividad.  
La actividad que nos ocupa es de ganadería intensiva para avicultura de carne (engorde de pollos o explotación de broilers).  
La densidad prevista en las naves no superará los 39 kilos de peso vivo de animales por metro cuadrado, manteniendo en todo momento una adecuada regulación de la ventilación y la temperatura para evitar una alta mortandad por el calor.  
El proceso de la actividad es como sigue: los animales se reciben (pollitos de 1 día) en camión isotermo directamente de incubadora, con un peso medio de 50-60 gramos, y se descargan manualmente en las naves, las cuales ya están preparadas con los correspondientes comederos y bebederos (4 líneas de comederos y 5 líneas de bebederos) distribuidos uniformemente a lo largo de la nave y con los automatismos adecuados para ellos.  
Las cajas de reparto de los pollitos serán devueltas en el camión de reparto para su posterior reutilización, previa limpieza y desinfección de las mismas.  
Los pollitos se alojan sobre cama de cascarilla de arroz, dispuesta en el suelo de la nave a razón de 1-2 kg/m² (aproximadamente 15-20 cm de espesor), que se mantendrá con una humedad del orden del 50-60 %.  
La alimentación es a base de piensos compuestos, siendo el ciclo de crianza del orden de 50-52 días, alcanzando un peso para el sacrificio de 1,90-2,10 kg.  
Las operaciones de control por parte del granjero consisten en la revisión diaria de los automatismos de control de la nave, verificar su correcto funcionamiento y retirada-eliminación de las bajas habidas y anotación de las mismas en la ficha de control.  
Cuando se ha alcanzado el peso de sacrificio, los animales se cargan de forma manual en jaulas para su traslado a matadero. Tras ello, se procede a la limpieza y desinfección de las naves así como de los equipos. Se efectúa un vacío sanitario de 2 semanas, tras el cual se inicia un nuevo ciclo. Se prevé que se realicen entre 5 y 6 ciclos al año.  
Descripción de las edificaciones.  
La explotación estará formada por dos naves avícolas similares de dimensiones exteriores de 112,20 metros de largo y 15,20 metros de ancho (1.705,44 m² construidos), que tendrán adosadas un pequeño local técnico de 16,00 m² construidos, siendo por tanto la superficie total construida por nave de 1.721,44 m². La explotación se completará con un almacén situado a la entrada de la misma, de dimensiones exteriores de 10,00 x 10,00 metros (100 m²), que servirá de acceso. Este almacén estará destinado a oficinas y vestuarios, así como para guardar la maquinaria y utillaje de la explotación. Así pues, la superficie total construida en la explotación será de 3.542,88 m².  
Los retranqueos mínimos a lindes de las nuevas edificaciones serán superiores a 8,00 metros, y los retranqueos a caminos serán superiores a 12,00 metros, por lo que cumplen con la normativa urbanística actual.  
Las naves avícolas tendrán una altura de 4,70 metros en cumbrera, no existiendo dobles pisos ni altillos en las mismas. Interiormente serán diáfanas y sobre ellas, fijados a los pórticos de la estructura, se instalarán comedero y bebederos automáticos. El almacén estará interiormente dividido en dos zonas: una para oficinas y aseo-vestuario, y otra para alojamiento de la maquinaria y el utillaje utilizado en la explotación.  
Cada una de las naves contará para el almacenamiento del pienso con dos silos metálicos de chapa lisa galvanizada de capacidad para 14.000 kg/ud.  
La estructura de las naves estará formada por pórticos metálicos. El cerramiento será mediante paneles tipo sándwich. Estos paneles estarán realizados a partir de dos chapas de acero galvanizado de 5-10 mm de espesor, entre las que se inyecta espuma de poliuretano con un espesor de 50 mm. La cubierta se solucionará mediante placas de chapa de acero lacada. Bajo la estructura se colocará un falso techo, realizado con placas PUR-AL, que dará un buen aislamiento a la cubierta. Las naves tendrán interiormente una solera de hormigón hidrófugo estanca e impermeable que evitará cualquier infiltración al suelo. La solera se realizará con hormigón hidrófugo HM 20/F/20/IIa con espesor de 10 cm reforzada con malla electrosoldada ME 15 x 15 a diámetro 4-4 acero del tipo B-500-S.  
Toda la zona de oficinas y vestuarios dispondrá de pavimento a base de baldosas de gres. Además, los vestuarios y aseos dispondrán de chapado.  
Instalaciones.  
- Ventilación:  
Las naves contarán con un sistema de regulación del ambiente a través de un programador, en función de la temperatura exterior, temperatura interior mínima y máxima, higrometría, consumo de agua, etc.  
La ventilación de las naves será dinámica por depresión de barrido lateral, realizándose la entrada de aire por una trampilla corrida existente en un lateral. La apertura y cierre de la trampilla se realiza mediante motorreductores accionados según las órdenes enviadas por la regulación. Para casos de emergencia la apertura de la trampilla puede ser manual mediante manivela.  
En la fachada opuesta de las naves se colocarán 10 ventiladores de extracción de aire, de caudal aproximado de 42.500 m³/h.  
- Distribución de pienso y agua:  
Los dispositivos para la distribución de agua se dividirán en dos partes: la sala de crianza y el local técnico: en el local técnico se alojará el cuadro de control que consta de los equipos necesarios para la limpieza, la filtración y los equipos para los tratamientos veterinarios. Además, existirá un contador de agua de impulsos y un depósito de agua de 1.000 litros con bomba de circulación. En la sala de crianza se encontrarán 5 líneas de bebederos tipo chupete. Estos chupetes serán regulables en altura, estando las tetinas colocadas cada 25 cm.  
Para la alimentación cada nave dispondrá de 4 líneas de comederos automáticos suspendidos de las correas, regulables en altura con platos cada 0,75 metros. Las líneas de comederos se alimentan desde una tolva en cabeza que se mantiene siempre llena de forma automática mediante una sonda de nivel. Los comederos se alimentarán desde los silos de almacenamiento por medio de un transportador de pienso tipo sinfín de 90 mm de diámetro.  
Tanto la instalación de bebederos como la de comederos contarán con sistema elevador para subir estos conforme los animales van creciendo.  
- Instalación eléctrica:  
La explotación dispondrá de instalación eléctrica procedente de red para satisfacer las necesidades tanto de alumbrado, como de fuerza, para accionar sistemas de alimentación y ventilación, etc.  
Además, contará con un grupo electrógeno de 60 kVA, que se considera suficiente para satisfacer las necesidades de la explotación en momentos de problemas de suministro en red.  
- Instalación de agua:  
La explotación dispondrá de abastecimiento de agua potable procedente de un pozo propio. Se estima un consumo de agua por los animales de 5.376 m³/año.  
Combustibles.  
El sistema de calefacción de las naves de engorde será por medio de calefactores de gas propano. El gas propano se almacenará en un tanque homologado de 4.000 litros.  
Limpieza.  
Al final de cada ciclo y en los momentos en que se estime conveniente se realizará una limpieza total mediante productos de uso habitual, desinfectantes, detergentes y agua proyectada.  
Instalaciones sanitarias.  
La explotación dispondrá en el almacén de un aseo-vestuario provisto de ducha, lavabo e inodoro.  
Medicamentos y productos de limpieza.  
Los medicamentos y productos de limpieza se guardarán en el almacén y serán utilizados en cantidad variable y poco representativa.  
Enfermedades infecto-contagiosas.  
Toda la explotación se rodeará con un vallado de tela metálica de 2 metros de altura.  
El acceso de las personas a la nave ganadera se realizará exclusivamente tras acceder al aseo-vestuario ubicado en el almacén y colocarse la ropa de visita.  
Además, la explotación dispone en la entrada de un sistema de desinfección de vehículos, basado en el uso de una mochila con desinfectante. Este sistema asegura una correcta desinfección de las ruedas y el resto de los vehículos encargados del transporte del pienso o de los animales.  
Otra medida que se tomará es la colocación de telas pajareras en las entradas de aire de ventilación de las naves para evitar que puedan acceder a las mismas animales que actúen como vectores de enfermedades.  
Las zonas anteriores y posteriores a las puertas de acceso se desinfectarán con cal. En las puertas de entrada a las naves se colocarán pediluvios. La solución desinfectante se debe renovar como máximo cada 7 días para evitar su inactivación.  
Almacenamiento de productos.  
El único producto que se almacenará es el pienso compuesto necesario para la alimentación de los animales. Este pienso será transportado hasta la explotación por cubas que lo depositarán en silos metálicos elevados sobre el nivel del suelo y cerrados, no presentando ningún riesgo de presencia de insectos ni roedores.  
Olores.  
Los olores serán los producidos por los excrementos de los animales y, puesto que se trata de una explotación avícola de animales de corta edad, la producción de excrementos no es muy importante.  
La producción de olores se concreta en los períodos de carga de la gallinaza producida al final del ciclo de engorde, y en el momento de la carga de los animales, lo que supone hacerlo unas 5 veces al año. Estos olores no causarán molestias de gran importancia dada la situación de la granja alejada de los núcleos de población.  
Gestión de residuos.  
- Estiércol:  
Estará formado por los excrementos de los animales junto a la cama o yacija. Puesto que se evacuará a la finalización de cada ciclo no se precisan medidas especiales para impedir la proliferación de insectos y roedores.  
Cada una de las naves contará en su extremo posterior con un estercolero impermeable y estanco, y con pendiente hasta una arqueta de recogida de lixiviados. Estos estercoleros tan solo se utilizarán en el caso de que en el momento de retirada del estiércol, al realizar el vacío sanitario, no se encuentren los camiones de transporte del estiércol, siendo esta circunstancia anormal. Los estercoleros estarán provistos de una solera de 15,20 x 15,20 metros, con una pendiente hacia una arqueta de lixiviados. La solera se realizará con hormigón HM 20/F/20/Lla con espesor de 10 cm reforzada con malla electrosoldada ME 15 x 15 a diámetro 4-4 acero del tipo B-500-S. Dicha solera permite evitar cualquier infiltración de materiales contaminantes procedentes de los excrementos al suelo.  
Se estima que durante un año, en el conjunto de la explotación, se generarán 907,20 toneladas de estiércol que serán retiradas por una empresa encargada de su gestión como abono orgánico. La explotación suscribirá un contrato de retirada de estiércol con dicha empresa cuando disponga de la correspondiente licencia ambiental.  
- Aguas residuales:  
La actividad no genera efluentes líquidos, ya que tanto el agua de limpieza como el exceso de humedad de las deyecciones se elimina por evaporación (a través de los ventiladores de la ventilación forzada de la instalación), quedando el residuo sólido como parte del estiércol producido.  
Para la gestión de las aguas residuales domésticas procedentes de los aparatos sanitarios del almacén se instalará un depósito de almacenamiento estanco e impermeable, del que serán retiradas y llevadas a la EDAR más cercana, para lo cual se solicitará la correspondiente autorización a la EPSAR previa la obtención de la licencia de apertura de establecimientos.  
Para las aguas pluviales procedentes de las cubiertas de las edificaciones, consideradas limpias puesto que en dichas cubiertas no habrá polvos ni suciedades en un funcionamiento normal de la explotación, no se considera necesario instalar ningún sistema para su recogida o canalización. La única actuación en este sentido será la colocación de una acera bordeando las edificaciones, que evitará la infiltración de aguas al interior y a la cimentación de las naves, así como la proliferación de malas hierbas. Por otra parte, debido a que la parcela donde se pretende construir la explotación es prácticamente llana y al no canalizar ni recoger las citadas aguas, estas se repartirán por la parcela, no existiendo ningún punto de recogida en el que se pudieran producir fuertes escorrentías.  
- Eliminación de cadáveres:  
La explotación dispondrá de un seguro de recogida y destrucción de los cadáveres. Se adjunta declaración de compromiso para contratar dicho seguro.  
Para la recogida de los cadáveres se dispondrá en la nueva explotación de un contenedor homologado para depositar los animales muertos, de capacidad mínima de 800 a 1.000 litros, con tapa y con un mecanismo que permita cargarlo con grúa desde un camión. El contenedor estará ubicado fuera del recinto de la actividad ganadera.  
- Residuos especiales ganaderos:  
En la explotación se producirán residuos especiales ganaderos identificados con código LER 180205\* «productos químicos que consisten en, o contienen, sustancias peligrosas», según Orden MAM/304/2002. Estos residuos se recogerán en contenedores específicos hasta ser retirados por empresa gestora autorizada, para lo que se deberá disponer del correspondiente contrato de retirada y su documento de aceptación. Este tipo de residuos se producen en cantidad poco significativa (es suficiente con tres contenedores específicos de 60 litros que se retiran una vez cada 6 meses).  
- Otros residuos.  
Los residuos generados en la explotación asimilables a urbanos o municipales deberán entregarse a la entidad local correspondiente a través de los sistemas de recogida dispuestos al efecto, sin perjuicio de que la entidad local pueda obligar al titular a gestionarlos por sí mismo o a entregarlos a gestores autorizados.  
Tramitación administrativa.  
Con fecha 3 de noviembre de 2014 se registra en la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente oficio del Ayuntamiento de Sinarcas, solicitando la declaración de impacto ambiental previa a la licencia ambiental para una actividad de engorde de pollos, promovida por María Jesús Lloría Pérez. A dicha solicitud se adjunta copia del expediente administrativo municipal, proyecto de licencia ambiental, estudio de impacto ambiental y resumen no técnico del proyecto de licencia ambiental.  
El trámite de información pública del proyecto se llevó a cabo mediante la inserción del correspondiente anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia núm. 221 de fecha 17 de septiembre de 2014 y la publicación de un edicto en el tablón de anuncios del ayuntamiento. Transcurrido el plazo de 30 días no se presentaron alegaciones al proyecto, según certificado expedido por el Ayuntamiento de Sinarcas de fecha 23 de octubre de 2014.  
Con fecha de registro de salida 11 de diciembre de 2015, se realiza requerimiento de documentación adicional al Ayuntamiento de Sinarcas.  
El 25 de abril de 2016, el Ayuntamiento de Sinarcas remite copia de la documentación presentada por el promotor en respuesta al anterior requerimiento.  
Informes considerados.  
En la evaluación ambiental de la actividad de referencia, se han considerado los informes de los siguientes organismos competentes:  
- Certificado de compatibilidad urbanística, emitido en fecha 20 de junio de 2011 por el Ayuntamiento de Sinarcas, que establece que el suelo donde se emplaza la actividad se clasifica y califica como suelo no urbanizable, aptitud agrícola-ganadera, y que por tanto la actividad propuesta sí que es compatible con el planeamiento municipal.  
- Informe favorable del ingeniero agrónomo municipal, de fecha 8 de septiembre de 2014, que considera el contenido del proyecto adecuado y las medidas correctoras propuestas necesarias y suficientes para garantizar el buen desarrollo de la actividad.  
- Informe favorable de la Sección de Producción y Sanidad Animal de la Conselleria de Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua, de fecha 12 de abril de 2012.  
- Autorización de la Dirección Territorial de Educación, Investigación, Cultura y Deporte del proyecto de prospección arqueológica relativo al proyecto objeto de estudio, de fecha 11 de abril de 2016, así como la comunicación por parte de la promotora del inicio de los trámites oportunos para obtener el informe sobre afección al patrimonio cultural, de fecha 15 de abril de 2016.  
- Informe favorable de Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 13 de febrero de 2015, para una demanda de 5.376 m³ de agua anuales, que se obtendrán de un pozo a ejecutar en la propia parcela.  
Consideraciones ambientales.  
1.º La actividad se desarrollará en suelo no urbanizable aptitud agrícola-ganadera y es compatible con el planeamiento vigente, según certificado de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Sinarcas, de fecha 20 de junio de 2011.  
2.º Según el visor de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio, la parcela en la que se ubicará la explotación, así como una pequeña parte del vallado y de una de las naves se encontrarían afectadas por peligrosidad geomorfológica de acuerdo con el plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), cuya revisión fue aprobada mediante Decreto 201/2015, de 29 de octubre, del Consell. Las instalaciones afectadas deberán retranquearse del límite de la parcela de modo que no se vean afectadas por dicha peligrosidad.  
3.º Según el BDB, no consta la presencia de especies prioritarias en el entorno inmediato de la actividad. Asimismo, la localización del proyecto no afecta a terreno forestal, espacios de la Red Natura 2000, ni a ninguna otra figura de protección ambiental regulada por la Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
4.º Impactos previsibles considerados en el estudio de impacto ambiental y medidas preventivas y correctoras propuestas:  
- Impacto sobre la atmósfera:  
La calidad del aire sufrirá una alteración debido al polvo producido durante las actuaciones que se llevarán a cabo en la fase de construcción de las naves: desbroce, excavación, extensión, compactación y nivelación del terreno, así como la construcción propiamente dicha.  
El tráfico de vehículos de transporte de los materiales de construcción y de desecho también producirá un impacto negativo sobre la atmósfera debido a la producción de ruidos, polvo y emisiones de gases de combustión. Se propone como medida correctora seleccionar de forma conveniente la maquinaria utilizada en la construcción, de modo que los impactos que su utilización ocasione sean los menores posibles, a pesar de su uso temporal. Al término del proyecto se entregarán los residuos de construcción y demolición (RCDs) a un gestor autorizado para su valorización. En cualquier caso, se tratará de actuaciones temporales y no se prevé que el impacto sea relevante.  
Durante la fase de funcionamiento de la granja, la calidad del aire se verá alterada por:  
- Gases originados por la actividad ganadera, debidos principalmente a la descomposición de la materia orgánica en condiciones anaerobias. Estos gases contribuyen en mayor o menor medida al efecto invernadero y producen malos olores. Para disminuir los malos olores las naves estarán dotadas de ventilación dinámica por depresión de barrido lateral. Los silos se deberán vaciar periódicamente para permitir inspeccionarlos y prevenir el desarrollo de cualquier actividad biológica que pueda provocar el deterioro de los alimentos y la formación de olores. Dado que las naves se limpiarán con bastante frecuencia, eliminando el estiércol al final de cada ciclo productivo, no se prevé que el impacto sea significativo. Asimismo, la distancia del núcleo urbano más cercano, Sinarcas, es de unos 1000 metros, por lo que las molestias a la población se reducirán notablemente.  
- Gases de combustión de los vehículos motorizados destinados al transporte de los animales y el pienso. Este impacto no se considera relevante por ser de corta duración temporal y alcanzar valores de intensidad pequeños.  
- Ruidos: en los alrededores de la explotación solamente se prevén ruidos muy esporádicos ocasionados por el tránsito de camiones para la carga y descarga de pienso, los animales y la retirada de estiércol. Se trata de ruidos de corta duración temporal y que alcanzarán valores de intensidad pequeños, por lo que no se tomarán medidas correctoras especiales, salvo la de efectuar dicho tránsito en horas habituales. Al proyecto de licencia ambiental se adjunta un estudio acústico que concluye que para un caso teórico muy desfavorable, los niveles de recepción en el exterior de las naves estarán por debajo de los niveles máximos permitidos por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica, cumpliéndose por tanto la normativa. No obstante, se tomarán una serie de medidas para reducir las emisiones de ruido de las actividades que se realizan en la explotación de forma discontinua:  
- Se procurará establecer, para el tránsito de vehículos y para las operaciones de alimentación y carga y descarga de los animales, un protocolo horario que no sea problemático, conforme a las costumbres de labranza y/o trabajos varios. Por otra parte se puede reducir el ruido producido por la maquinaria realizando una utilización correcta, y el ruido producido por los animales mediante un manejo cuidadoso.  
- Durante la limpieza, el movimiento y las maniobras de las palas cargadoras que llenan camiones fuera de la nave se organizará para minimizar los movimientos de la maquinaria. El personal se asegurará siempre de que las palas cargadoras y tractores tengan una correcta puesta a punto, prestando atención a los sistemas de escape y silenciadores de los vehículos.  
- Impacto sobre el suelo y sobre las aguas:  
Las características físicas, químicas y biológicas del agua superficial y subterránea podrán sufrir alteraciones como consecuencia de la presencia de materiales sueltos fácilmente erosionables, lixiviación del estiércol y vertidos incontrolados de cualquier tipo de residuos. Del mismo modo, los suelos podrían verse afectados por las mismas causas. Para evitar cualquier infiltración de lixiviados de excrementos al suelo las naves tendrán interiormente una solera de hormigón hidrófugo estanca e impermeable. Los estercoleros estarán provistos de una solera de 15,20x15,20 metros, con pendiente hacia una arqueta de lixiviados. La solera se realizará con hormigón HM 20/F/20/IIa con espesor de 10 cm reforzada con malla electrosoldada ME 15x15 a diámetro 4-4 B-500-S. Dicha solera permitirá evitar cualquier infiltración de materiales contaminantes al suelo.  
Los estiércoles producidos en la explotación serán retirados por una empresa que se encargará de su gestión como enmienda orgánica. Dicha empresa deberá estar inscrita en el registro de establecimientos SANDACH, en aplicación de los Reglamentos (CE) núm. 1069/2009 y (UE) núm. 142/2011.  
La actividad no genera efluentes líquidos, ya que tanto el agua de limpieza como el exceso de humedad de las deyecciones se elimina por evaporación (a través de los ventiladores de la ventilación forzada de la instalación), quedando el residuo sólido como parte del estiércol producido. En cualquier caso, se deberá instalar un sistema de recogida de las posibles aguas residuales en el interior de cada nave, para evitar el vertido de las mismas a la parcela.  
Para la gestión de las aguas residuales domésticas procedentes de las instalaciones sanitarias del aseo se instalará un depósito estanco donde se recogerán y almacenarán, y del que serán retiradas y llevadas a la estación depuradora de aguas residuales (EDAR) más cercana, para lo cual se ha solicitado la correspondiente autorización a la entidad pública de saneamiento de aguas residuales (EPSAR).  
- Impacto sobre el paisaje:  
Los movimientos de tierra, edificios, silos, etc, ocasionarán un cambio del paisaje original. El tipo de construcción, los materiales a utilizar, así como los colores a emplear serán del tipo que armonicen con la arquitectura tradicional de la zona, con objeto de reducir en lo posible el impacto sobre el paisaje. También se elegirán y controlarán convenientemente los lugares destinados a servir de depósitos de desechos, con objeto de aminorar en lo posible dicho impacto.  
- Consumo de recursos:  
El funcionamiento de la explotación supone un consumo de agua para cubrir las necesidades fisiológicas de las aves, la limpieza de las instalaciones y uso humano, pudiendo tener importancia este consumo en las zonas con escasez de agua. Se estima un consumo de agua por los animales de 5.376 m³/año. La explotación dispondrá de abastecimiento de agua potable procedente de un pozo propio. Para la realización de este pozo se ha solicitado la correspondiente concesión de aguas subterráneas ante la Confederación Hidrográfica del Júcar. Se cuenta con informe favorable del organismo de cuenca respecto de la disponibilidad de recursos para atender dicha demanda. En cualquier caso, con carácter previo a la concesión de la licencia ambiental, se deberá garantizar la disponibilidad de agua para atender las demandas de la explotación mediante la presentación de copia de la concesión de aguas subterráneas emitida por el organismo de cuenca.  
- Impacto sobre el patrimonio cultural:  
El promotor cuenta con autorización de la Dirección Territorial de Educación, Investigación, Cultura y Deporte del proyecto de prospección arqueológica relativo al proyecto objeto de estudio, de fecha 11 de abril de 2016, y presenta comunicación del inicio de los trámites oportunos para obtener el informe sobre afección al patrimonio cultural, de fecha 15 de abril de 2016. En la memoria de impacto patrimonial presentada para obtener la autorización de la prospección arqueológica, etnológica y arquitectónica, se indica que, a partir de las publicaciones específicas y la documentación consultada, en el área comprendida dentro del perímetro de la zona de afección, no se conocen evidencias sobre la existencia de patrimonio cultural de tipo arqueológico, etnográfico y /o arquitectónico. En cualquier caso, con carácter previo a la obtención de la licencia ambiental, deberá presentarse el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
La aparición de restos arqueológicos o paleontológicos en el curso de las obras determinaría la obligación de suspender la actuación, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a la conselleria competente en materia de cultura, al efecto de que se determinen las medidas oportunas, de conformidad con lo previsto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
5.º Programa de vigilancia ambiental.  
Se aporta un correcto programa de vigilancia ambiental que permitirá realizar un seguimiento eficaz y sistemático del cumplimiento de lo estipulado en la declaración de impacto ambiental. No obstante, se deberá añadir al mismo la adopción y vigilancia periódica de las medidas higiénico-sanitarias para la prevención y control de la legionelosis, según el Real decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis y demás normativa sectorial de aplicación.  
El cumplimiento de las medidas de seguimiento y vigilancia del programa de vigilancia ambiental serán responsabilidad del promotor del proyecto, propietario de la explotación avícola. Este promotor adquiere por tanto el compromiso de informar puntualmente a los organismos competentes del desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier circunstancia imprevista o cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la actividad.  
El promotor será también el responsable de que el personal que trabaje en la explotación reciba la formación adecuada tanto en prevención de riesgos laborales como en la gestión medioambiental de la instalación.  
Previo al otorgamiento de la licencia de apertura, se deberá presentar ante el ayuntamiento el certificado final por el técnico redactor, lo que certificará que las medidas correctoras previstas se han ejecutado correctamente.  
Desde el comienzo de la actividad el promotor deberá realizar un informe de seguimiento, que estará a disposición de los organismos competentes. Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 1.h, anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación, de acuerdo con la fecha de incoación del expediente.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 13 del Decreto 158/2015,de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación avícola de engorde de pollos, promovido por M.ª Jesús Lloría Pérez, que se ubicará en la parcela 5121, del polígono 504, del término municipal de Sinarcas (Valencia), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación aportada, y cumpla con los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Las instalaciones y edificaciones afectadas por peligrosidad geomorfológica de acuerdo con el plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) se retranquearán del límite de la parcela, ubicándose fuera de la afección por peligrosidad geomorfológica.  
2. Con carácter previo a la obtención de la licencia ambiental se obtendrá el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
3. Con carácter previo a la concesión de la licencia ambiental, se garantizará la disponibilidad de agua para atender las demandas de la explotación mediante la presentación de copia de la concesión de aguas subterráneas emitida por el organismo de cuenca.  
4. En cuanto a los residuos:  
4.1. Los estiércoles producidos en la explotación serán retirados por una empresa gestora autorizada. Dicha empresa estará inscrita en el registro de establecimientos SANDACH, en aplicación de los Reglamentos (CE) núm. 1069/2009 y (UE) núm. 142/2011. La puesta en marcha de la actividad quedará supeditada a la presentación ante el órgano sustantivo del contrato de aceptación y retirada de estiércoles por parte del gestor SANDACH.  
4.2. Se instalará un sistema de recogida de las posibles aguas residuales que se puedan generar en el interior de cada nave, para evitar el vertido de las mismas a la parcela.  
4.3. Los residuos generados en la explotación asimilables a urbanos o municipales se entregarán a la entidad local correspondiente a través de los sistemas de recogida dispuestos al efecto, sin perjuicio de que la entidad local pueda obligar al titular a gestionarlos por sí mismo o a entregarlos a gestores autorizados.  
4.4. El tiempo de almacenamiento de los residuos peligrosos no podrá exceder de 6 meses.  
4.5. Se cumplirá en todo caso lo dispuesto en la Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados.  
5. Por estar clasificada la actividad en el grupo C, según el anexo del Real decreto 100/2011, de 28 de enero, por el que se actualiza el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera y se establecen las disposiciones básicas para su aplicación, quedará sometida a la notificación prevista en el artículo 13.3 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera.  
6. Se adoptarán medidas higiénico-sanitarias para la prevención y control de la legionelosis, según el Real decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis y demás normativa sectorial de aplicación. Al programa de vigilancia ambiental propuesto se añadirá la vigilancia periódica del cumplimiento de dichas medidas.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá comunicarse al órgano ambiental competente, que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
De acuerdo con la disposición transitoria primera de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, la regulación de la vigencia de las declaraciones de impacto ambiental establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013 es aplicable a la presente declaración de impacto ambiental.  
  
València, 29 de agosto de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 3 de octubre de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML