Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8486, del 14-02-2019 (2019/1435)

DECRET 13/2019, de 8 de febrer, del Consell, de creació de la Xarxa Pública de Serveis Lingüístics Valencians.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2019/02/08/13/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   8486

Data del DOGV
:   14-02-2019

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2019/1435

CVE


Data del document
:   08-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [llengua oficial](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [llengua regional](javascript:void(0))
    * [discriminació lingüística](javascript:void(0))

DECRET 13/2019, de 8 de febrer, del Consell, de creació de la Xarxa Pública de Serveis Lingüístics Valencians. [2019/1435]  
Índex  
  
Preàmbul  
Capítol I. Disposicions generals  
Article 1. Objecte  
Article 2. Definició i naturalesa  
Article 3. Àmbit d'aplicació  
Article 4. Concepte de planificació lingüística  
Capítol II. Objectius, composició i funcionament de la Xarxa  
Article 5. Objectius de la Xarxa  
Article 6. Composició de la Xarxa  
Article 7. Direcció tècnica i govern de la Xarxa  
Capítol III. Adhesió i exclusió de la Xarxa  
Article 8. Procediment d'adhesió a la Xarxa  
Article 9. Exclusió de la Xarxa  
Capítol IV. Els serveis lingüístics valencians de les entitats adherides a la Xarxa  
Article 10. Objectius  
Article 11. Els serveis lingüístics de les entitats locals adherides a la Xarxa  
Article 12. Els serveis lingüístics de les universitats públiques adherides a la Xarxa  
Article 13. Instal·lacions  
Article 14. Personal  
Capítol V. El Consell dels Serveis Lingüístics Valencians  
Article 15. Composició i estructura  
Article 16. El Ple  
Article 17. Funcionament del Ple  
Article 18. La Comissió Tècnica Permanent  
Article 19. Grups de treball  
Article 20. Secretaria Tècnica del Consell  
Disposició addicional única. Incidència pressupostària  
Disposicions finals  
Primera. Modificació de l'article 4.1.d del Decret 73/2018, de 8 de juny, de creació del Consell Social de les Llengües  
Segona. Supletorietat  
Tercera. Habilitació normativa  
Quarta. Entrada en vigor  
  
  
Preàmbul  
  
L'any 1983, les Corts aprovaren la Llei d'ús i ensenyament del valencià amb la finalitat principal de superar la relació de desigualtat de les dues llengües oficials i disposar, per a fer-ho, d'una sèrie de mesures per a impulsar l'ús del valencià, especialment en l'Administració i l'ensenyament, com a vehicles de recuperació. Com és ben sabut, la llei valenciana de normalització lingüística perseguia, en última instància, l'equiparació efectiva entre valencià i castellà, «garantir l'ús normal i oficial d'ambdós idiomes en condicions d'igualtat i desterrar qualsevol forma de discriminació lingüística».  
Tres dècades i escaig després, l'oficialitat del valencià ha anat guanyant àmbits d'ús tant en l'àmbit institucional com en el territorial. Al llarg d'aquests més de trenta anys, d'una banda, nombroses entitats locals i, de l'altra, totes les universitats públiques valencianes han creat unitats al si de les seues organitzacions l'objectiu de les quals era i és la normalització institucional i social del valencià.  
Dels primers gabinets de promoció i ús del valencià, creats en la dècada dels huitanta, a les més recents agències de promoció del valencià, passant pels serveis lingüístics universitaris, la geografia valenciana s'ha anat poblant d'aquests instruments públics destinats a la planificació lingüística que tenen com a àmbit competencial el municipi respectiu o la comunitat universitària corresponent.  
La implicació i la demanda incansable de la societat civil i del món universitari d'avançar en el camí de la normalització del valencià en tots els àmbits de la vida han estat, adés i ara, en l'origen d'aquests serveis, que, amb els anys, han generat veritables estructures d'investigació i treball en l'àmbit de la planificació lingüística. Tanmateix, aquestes estructures, ubicades institucionalment i territorialment en els àmbits local i universitari, han disposat poques vegades de vasos comunicants que afavoriren la creació d'una veritable xarxa d'interconnexió entre aquests dos àmbits.  
En la creació d'aquells primers gabinets de promoció i ús del valencià va ser fonamental la cooperació entre els ajuntaments i la mateixa Generalitat; una cooperació represa l'any 2009 en la qual fou cabdal el paper i la presència de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua, materialitzada en la creació de la Xarxa AVIVA mitjançant l'aprovació del conveni de col·laboració en matèria de normalització lingüística, subscrit entre la Conselleria d'Educació, la institució normativa i més de seixanta entitats locals, entre ajuntaments, mancomunitats i diputacions.  
  
De la signatura del conveni ençà, s'han afegit 20 institucions més a AVIVA, Agència de Promoció del Valencià, denominació completa d'aquella estructura incipient que permeté a l'Administració autonòmica i local avançar en l'àmbit de la normalització del valencià, amb l'Acadèmia Valenciana de la Llengua com la institució capaç de refer el camí conjunt entre totes dues. Al seu torn, durant els vora 10 anys transcorreguts, els ajuntaments han contribuït a donar a conèixer la institució normativa entre la ciutadania valenciana, que la considera un referent científic i font de consulta ineludible en qüestions d'onomàstica i toponímia. Tanmateix, continua havent-hi entitats locals que, tot i disposar d'unitats administratives i de recursos personals i econòmics per a la promoció del valencià, es mantenen al marge d'aquest conveni. Igualment, l'acord marc tampoc no va preveure la incorporació de les universitats públiques valencianes a la xarxa que constituí amb la seua entrada en vigor, a pesar que algunes havien sigut les pioneres en la implementació de les primeres actuacions en matèria de normalització lingüística en terres valencianes.  
D'altra banda, en aquests últims anys, la relació entre les entitats locals i la Generalitat en l'àmbit de la gestió lingüística ha entrat en una via de normalitat i col·laboració que s'ha vist reflectida en reunions tècniques periòdiques, sessions formatives i consultes als seus representants institucionals, que donen compte de la fluïdesa d'aquestes relacions. La representació del personal tècnic lingüístic municipal en el Ple de la Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià i la seua incorporació en l'Ordre 7/2017 com a personal examinador de la Junta, palesen la importància que el Consell atorga a aquest col·lectiu professional com a agent imprescindible en el procés de normalització lingüística.  
Per últim, en aquest procés, la relació entre les universitats públiques valencianes i la Generalitat esdevé necessària perquè, com s'ha apuntat més amunt i ha quedat demostrat al llarg de les dècades, des de la creació del primer servei de normalització lingüística (1985), aquests centres han estat sempre a l'avantguarda en la planificació lingüística, motiu pel qual són un referent per als serveis lingüístics de les entitats locals i per a la mateixa Generalitat.  
Per tot això, el Consell considera que ha arribat el moment de construir els vasos comunicants entre tots aquests àmbits, i reunir els serveis lingüístics de les entitats locals i de les universitats públiques en una estructura pròpia de la Generalitat que afavorisca el treball en xarxa i genere la màxima rendibilitat de totes les accions que conformen l'anomenat procés de normalització lingüística.  
La Llei 4/1983, de 23 de novembre, d'ús i ensenyament del valencià, estableix en l'article 34 que el Govern Valencià assumirà la direcció tècnica i la coordinació del procés d'ús i ensenyament del valencià assessorant totes les administracions públiques i particulars i prenent les mesures que calguen per a fomentar l'ús i l'extensió del valencià.  
  
Aquesta disposició està inclosa en el Pla normatiu de la Generalitat per a 2019.  
Per tot això, a l'empara de l'article 18.f de la Llei 5/1983 de la Generalitat, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, a proposta del conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, el Consell, amb la deliberació prèvia, en la reunió del 8 de febrer de 2019,  
DECRETE  
  
Capítol I  
Disposicions generals  
  
Article 1. Objecte  
Aquest decret té com a objecte crear i regular la Xarxa Pública de Serveis Lingüístics Valencians, determinar les actuacions dels serveis que la integren, establir els requisits i compromisos per a pertànyer-hi i regular el procediment d'adhesió i exclusió.  
  
Article 2. Definició i naturalesa  
La Xarxa Pública de Serveis Lingüístics Valencians (la Xarxa, en avant) és el conjunt organitzat d'entitats públiques titulars de serveis de planificació lingüística que té com finalitat crear un espai de treball i diàleg, així com les sinergies adequades, que permeten compartir i intercanviar informació, experiències i interessos comuns als serveis lingüístics valencians amb la finalitat d'avançar en la normalització lingüística.  
  
  
Article 3. Àmbit d'aplicació  
Les disposicions d'aquest decret són aplicables a les entitats que integren la Xarxa d'acord amb el que disposa l'article 6.  
  
Article 4. Concepte de planificació lingüística  
A l'efecte de l'aplicació d'aquest decret, es considera com a planificació lingüística el conjunt d'accions institucionals i administratives encaminades a la promoció, la dinamització i el foment del valencià amb la finalitat de normalitzar-ne l'ús social.  
  
  
Capítol II  
Objectius, composició i funcionament de la Xarxa  
  
Article 5. Objectius de la Xarxa  
Els objectius de la Xarxa són els següents:  
a) Crear un espai de treball on s'elaboren estratègies conjuntes de planificació lingüística mitjançant les quals es puguen assolir els seus objectius de manera més eficaç.  
b) Articular-se com un canal àgil de comunicació entre el departament del Consell amb competències en matèria de política lingüística i els serveis lingüístics valencians de les entitats locals i les universitats públiques, a fi d'intercanviar informació d'interès relativa a les activitats de dinamització que realitzen cadascuna d'aquestes.  
c) Organitzar conjuntament activitats i programes relacionats amb la normalització del valencià en els diferents àmbits d'ús social.  
d) Facilitar que les administracions que la integren puguen compartir eines i recursos en totes aquelles qüestions relacionades amb les funcions pròpies dels serveis lingüístics valencians.  
e) Impulsar, de manera conjunta i coordinada, accions formatives i de reciclatge dels professionals que integren els serveis lingüístics valencians.  
f) Potenciar i visibilitzar els serveis lingüístics valencians com a centres de dinamització social del valencià, i afavorir-ne la consolidació com a centres de referència en qüestions de normalització lingüística.  
  
g) Fixar criteris d'avaluació i indicadors unificats que permeten obtindre dades sobre la incidència de les activitats dels serveis lingüístics valencians en la normalització del valencià.  
  
Article 6. Composició de la Xarxa  
La Xarxa estarà integrada per:  
a) La Generalitat a través del departament amb competències en matèria de política lingüística.  
b) Les universitats públiques valencianes amb serveis destinats a la planificació lingüística que sol·liciten expressament adherir-s'hi d'acord amb el procediment establert en l'article 8.  
c) Les entitats locals de la Comunitat Valenciana amb serveis destinats a la planificació lingüística que sol·liciten expressament adherir-s'hi d'acord amb el procediment establit en l'article 8.  
  
Article 7. Direcció tècnica i govern de la Xarxa  
1. La Xarxa estarà coordinada pel departament de la Generalitat amb competències en matèria de política lingüística, el qual n'assumirà la direcció tècnica, a més de ser el responsable d'impulsar-ne i facilitar-ne l'activitat, de proporcionar-hi suport tècnic i administratiu i exercir la seua interlocució.  
2. El govern de la Xarxa correspondrà al Consell dels Serveis Lingüístics Valencians, òrgan administratiu de caràcter col·legiat integrat en l'Administració del Consell, a través de la conselleria competent en matèria de política lingüística, de la qual dependrà i exercirà la seua direcció.  
  
  
Capítol III  
Adhesió i exclusió de la Xarxa  
  
Article 8. Procediment d'adhesió a la Xarxa  
1. Les entitats que desitgen adherir-se a la Xarxa i que complisquen els requisits prevists en el capítol II hauran de formalitzar la sol·licitud d'adhesió fent servir el model normalitzat que estarà disponible en la web de la conselleria amb competències en matèria de política lingüística.  
2. Les sol·licituds, signades per la persona que represente legalment a l'entitat, juntament amb la documentació que es demane, es presentaran en el registre electrònic de la Generalitat, o per qualsevol dels mitjans que preveu l'article 16.4 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, de procediment administratiu comú, i aniran adreçades a la direcció general de la Generalitat amb competències en matèria de política lingüística.  
  
3. La sol·licitud haurà d'anar acompanyada de la documentació següent:  
a) Acord d'adhesió a la Xarxa aprovat per l'òrgan de govern de l'entitat local o de la universitat pública de què es tracte.  
Aquest acord d'adhesió incorporarà la declaració relativa a les instal·lacions i al personal en els termes prevists en el model normalitzat que estarà disponible en la web de la conselleria amb competències en matèria de política lingüística.  
b) Designació de les persones representants de l'entitat local o de la universitat i de les suplents.  
4. La integració d'una entitat a la Xarxa es fa per acord del Ple del Consell dels Serveis Lingüístics Valencians, el qual es notificarà a l'entitat sol·licitant dins del termini de 10 dies des de la data d'adopció de l'acord.  
  
Article 9. Exclusió de la Xarxa  
1. Seran motius d'exclusió:  
a) La petició de l'entitat interessada. Per a deixar de formar part de la Xarxa, l'entitat interessada haurà de remetre una comunicació a la Presidència, signada per la persona que represente legalment a l'entitat, sense perjudici del compliment dels compromisos pendents que li corresponguen com a entitat adscrita i respecte dels quals se li podrà exigir el compliment. La petició inclourà l'acord aprovat per l'òrgan de govern de l'entitat local o universitat pública de què es tracte, manifestant la voluntat de no seguir formant part de la Xarxa.  
b) Per incompliment sobrevingut dels requisits per a pertànyer a la Xarxa.  
2. La direcció general amb competències en matèria de política lingüística emetrà un informe sobre la causa de l'exclusió, que elevarà al Ple del Consell dels Serveis Lingüístics Valencians.  
3. L'exclusió d'una entitat de la Xarxa es fa per acord del Ple del Consell dels Serveis Lingüístics Valencians i es notificarà a l'entitat afectada en el termini de 10 dies des de la data d'adopció de l'acord.  
  
  
Capítol IV  
Els serveis lingüístics valencians   
de les entitats adherides a la Xarxa  
  
Article 10. Objectius  
1. Els serveis lingüístics de les entitats que integren la Xarxa (d'ara en avant, serveis lingüístics valencians) tindran com a objectiu assolir l'ús igualitari i normalitzat del valencià en tots els sectors socials i en totes les funcions sociolingüístiques, a través de les entitats locals i de les institucions públiques universitàries en l'àmbit territorial valencià.  
  
2. Per aconseguir-ho, aquests serveis realitzaran, com a mínim, actuacions d'assessorament lingüístic, promoció social, dinamització i foment del valencià, a més de totes aquelles relacionades amb la planificació lingüística.  
  
Article 11. Els serveis lingüístics de les entitats locals adherides a la Xarxa  
Les entitats locals adherides a la Xarxa es comprometen a dur a terme, a través dels seus serveis lingüístics, entre altres, les actuacions següents:  
a) Promoure i impulsar l'ús del valencià en l'àmbit municipal i supramunicipal fins a aconseguir-ne un ús equitatiu i normalitzat.  
  
b) Organitzar activitats i programes de dinamització i sensibilització lingüística en l'àmbit local.  
c) Organitzar, coordinar i supervisar els cursos de valencià per al personal de l'Administració local i per a la població en general.  
d) Informar la ciutadania dels recursos públics disponibles, tant econòmics com d'una altra classe (formatius, promocionals, etc.), per a la promoció social i el foment del coneixement del valencià, i facilitar els tràmits a les persones i als col·lectius interessats per a beneficiar-se'n.  
  
e) Realitzar tasques d'assessorament lingüístic en l'àmbit de l'administració local a la qual estiguen adscrits.  
f) Elaborar estudis i anàlisis sobre la realitat sociolingüística de l'àmbit municipal i supramunicipal corresponent per a redefinir les accions de planificació lingüística.  
g) Assessorar i informar la ciutadania sobre els seus drets lingüístics i col·laborar amb l'Oficina de Drets Lingüístics de la Generalitat en la tramitació de les reclamacions i dels suggeriments en aquesta matèria.  
  
h) Assessorar els òrgans directius de l'entitat local sobre la creació d'un consell social integrat per representants del teixit associatiu amb l'objectiu de consensuar i perioditzar accions de planificació lingüística.  
  
  
Article 12. Els serveis lingüístics de les universitats públiques adherides a la Xarxa  
D'acord amb els respectius estatuts, els serveis lingüístics de les universitats públiques valencianes adherides a la Xarxa es comprometen a dur a terme, entre altres, les actuacions següents:  
a) Promoure l'ús i el coneixement del valencià amb la finalitat de satisfer les demandes dels membres de les respectives comunitats universitàries, amb vista a la consolidació i plena normalització d'aquell en tota la vida universitària.  
b) Impulsar l'ús i la qualitat del valencià d'acord amb la política lingüística dels seus òrgans de govern.  
c) Aconseguir que les activitats acadèmiques, administratives, institucionals i interpersonals es duguen a terme de manera normal en valencià.  
d) Formar i assessorar el personal docent i investigador (PDI), el personal d'administració i serveis (PAS) i l'estudiantat a fi que aconseguisquen la màxima competència comunicativa lingüística i autonomia, tant en valencià com en altres llengües.  
e) Donar resposta a les necessitats multilingües de les respectives comunitats universitàries.  
f) Promoure, en concret, les actituds sociolingüístiques favorables al valencià i, en general, la diversitat lingüística.  
  
Article 13. Instal·lacions  
Les entitats responsables vetlaran perquè els serveis lingüístics valencians disposen d'un espai adequadament condicionat perquè el personal adscrit puga realitzar les tasques que els corresponguen amb normalitat i adequació a la seua categoria professional.  
  
Article 14. Personal  
1. Els serveis lingüístics valencians hauran de disposar de prou personal per a dur a terme les tasques a realitzar. Aquest personal ha de tindre la qualificació professional i el nivell tècnic adequat per a efectuar amb rigor i professionalitat aquestes tasques.  
2. Es considera que per a realitzar les tasques previstes en els articles 11 i 12 cada servei lingüístic valencià haurà de disposar, com a mínim, d'un lloc de treball classificat com A1 o A2, d'acord amb la classificació professional que estableix l'article 24 de la Llei 10/2010, de 9 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació i gestió de la funció pública valenciana, en la relació de llocs de treball de l'entitat de què es tracte amb una denominació i especificació d'aquestes tasques adequades a les funcions a realitzar.  
  
  
Capítol V  
El Consell dels Serveis Lingüístics Valencians  
  
Article 15. Composició i estructura  
1. El Consell dels Serveis Lingüístics Valencians és l'òrgan de govern de la Xarxa i està integrat per:  
a) Dues persones en representació de l'òrgan directiu de la Generalitat amb competències en política lingüística. Una d'elles serà la persona titular de la direcció general amb competències en matèria de política lingüística.  
b) Una persona en representació de cadascuna de les universitats públiques de la Comunitat Valenciana adherides a la Xarxa.  
c) Una persona en representació de cadascuna de les entitats locals adherides a la Xarxa.  
2. Els òrgans del Consell dels Serveis Lingüístics Valencians són:  
  
- El Ple  
- La Comissió Tècnica Permanent  
- La Secretaria Tècnica  
3. En el nomenament de les persones que integren el Consell dels Serveis Lingüístics Valencians, la Presidència vetlarà perquè hi haja paritat entre dones i homes, en compliment del que estableix l'article 10 de la Llei 9/2003, d'1 d'abril, de la Generalitat, per a la igualtat entre dones i homes.  
  
Article 16. El Ple  
1. El Ple del Consell dels Serveis Lingüístics Valencians és l'òrgan superior de decisió i de formació de la voluntat del Consell, i està integrat per la Presidència, les vicepresidències Primera i Segona, la Secretaria i les vocalies.  
2. La Presidència correspondrà a la persona titular de la direcció general amb competències en matèria de política lingüística, i exercirà les funcions següents:  
a) Representar el Consell dels Serveis Lingüístics Valencians i la Xarxa.  
b) Fixar i aprovar l'ordre del dia d'aquestes sessions.  
c) Presidir i alçar les sessions, moderar els debats i dirimir els empats en les votacions amb el seu vot de qualitat.  
d) Visar les actes i disposar el compliment dels acords del Ple.  
e) Nomenar els vocals del Ple.  
f) Nomenar els vocals de la Comissió Tècnica Permanent.  
3. Les persones titulars de les vicepresidències Primera i Segona seran nomenades pel president o presidenta del Consell entre les persones que representen les entitats locals, d'una banda, i les universitats públiques, d'una altra, que estiguen adherides a la Xarxa. Aquestes vicepresidències seran exercides de manera rotatòria per un període de dos anys per una persona representant d'aquests dos grups d'entitats. Es determinarà per sorteig en la sessió constitutiva del Consell l'ordre de rotació. Les vicepresidències tindran aquelles funcions que els delegue el president o presidenta, i a la Vicepresidència Primera li correspondrà substituir-lo en cas de vacant per absència o malaltia.  
4. La Secretaria l'exercirà la persona que ocupe de la subdirecció general amb funcions en matèria de política lingüística, i li correspondrà vetlar per la legalitat formal i material de les actuacions de l'òrgan col·legiat; certificar les actuacions d'aquest, i garantir que es respecten els procediments, les regles de constitució i l'adopció d'acords.  
5. Les vocalies estaran integrades per les persones que representen cada una de les entitats adherides a la Xarxa.  
6. El nomenament de les persones titulars de les vicepresidències i les vocalies, així com de les persones suplents, correspondrà a la Presidència, a proposta de l'òrgan de govern de l'entitat local o universitat de què es tracte, per un període de quatre anys.  
7. El cessament dels membres del Ple es produirà per alguna de les causes següents:  
a) Per renúncia.  
b) Per expiració del termini del seu mandat.  
c) A proposta de l'entitat que representen.  
d) Per exclusió de la Xarxa de l'entitat a la qual representen seguint el procediment establert en l'article 9.  
8. L'assistència a les reunions del Consell dels Serveis Lingüístics Valencians no generarà en cap cas dret a la percepció de quanties econòmiques en concepte de remuneració, dietes o indemnitzacions amb càrrec al pressupost de la Generalitat.  
  
Article 17. Funcionament del Ple  
1. Seran funcions del Ple:  
a) Adoptar els acords d'adhesió i d'exclusió de les entitats que integren la Xarxa.  
b) Aprovar el pla d'actuació per a assolir els objectius de la Xarxa.  
c) Aprovar la memòria anual d'activitats del Consell dels Serveis Lingüístics Valencians.  
d) Aprovar els informes i els treballs realitzats pels grups de treball.  
  
2. El Ple es reunirà en sessió ordinària una vegada a l'any, i amb caràcter extraordinari quan així ho acorde la Presidència o a sol·licitud d'un terç de la totalitat de les persones membres.  
3. Per a la vàlida constitució del Ple serà necessària la presència de la persona titular de la Presidència o de qui la substituïsca, de la persona titular de la Secretaria i de la meitat, almenys, de la resta de les persones membres del Consell.  
4. La convocatòria la realitzarà la Secretaria amb l'acord previ de la Presidència, i es cursarà amb una antelació mínima de 48 hores. En la convocatòria s'enviarà l'ordre del dia fixat per la Presidència, l'hora i el lloc de celebració de la reunió i l'acta de la sessió anterior.  
  
5. Per a l'adopció d'acords, el vot serà ponderat entre la representació de la Generalitat, la representació de les universitats públiques i la representació de les entitats locals, d'acord amb els percentatges següents:  
a) Generalitat: 30 %  
b) Universitats: 20 %  
c) Entitats locals: 50 %  
6. Mitjançant l'aprovació del reglament d'organització i funcionament del Consell es determinarà la manera de computar el vot d'acord amb els percentatges establits en l'apartat anterior.  
Els acords s'adoptaran per majoria. Si el resultat de la votació és d'empat, s'efectuarà una nova votació, i, si persisteix, el vot de qualitat de la Presidència resoldrà l'empat.  
  
Article 18. La Comissió Tècnica Permanent  
1. La Comissió Tècnica Permanent estarà integrada per:  
a) La Presidència del Consell dels Serveis Lingüístics Valencians.  
  
b) La Vicepresidència Primera del Consell dels Serveis Lingüístics Valencians.  
c) La Secretaria del Consell dels Serveis Lingüístics Valencians.  
  
d) Sis vocalies, nomenades per la Presidència entre els que integren el Ple. Una en representació de la Generalitat, dos en representació de les universitats públiques i tres en representació de les entitats locals.  
  
2. Són funcions de la Comissió Tècnica Permanent:  
a) Acceptar provisionalment la incorporació de nous membres a la Xarxa.  
b) Crear i coordinar grups de treball per a l'estudi de temes relacionats amb la planificació lingüística.  
c) Elaborar el pla d'actuació de la Xarxa.  
d) Elaborar la memòria anual d'activitats.  
e) Estudiar els informes i treballs realitzats pels grups de treball que es presenten perquè els aprove el Ple.  
f) Qualssevol altres que puga encomanar-li el Ple.  
3. La Comissió Tècnica Permanent es reunirà una vegada a l'any i quan així ho determine la Presidència del Consell.  
  
Article 19. Grups de treball  
1. La Comissió Tècnica Permanent podrà acordar la creació de grups de treball per a l'emissió d'informes sobre aspectes concrets en matèria de planificació lingüística. Els grups de treball estaran coordinats per una persona membre de la Comissió Tècnica Permanent i estaran integrats pel nombre de vocalies que aquesta determine.  
2. Podran integrar els grups de treball, en qualitat d'assessores, persones que no siguen membres del Consell però que hagen destacat en el camp objecte del treball; en aquest cas, la designació com a tals correspondrà a la Comissió Tècnica Permanent.  
  
Article 20. Secretaria Tècnica del Consell  
La Secretaria Tècnica l'exercirà un funcionari o funcionària adscrit a l'òrgan directiu de la Generalitat amb competències en política lingüística, que assistirà a les reunions del Ple i de la Comissió Tècnica Permanent, on tindrà veu però no vot.  
  
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL  
  
Única. Incidència pressupostària  
L'aplicació i el desenvolupament d'allò que disposa aquest decret no tindran cap incidència en la dotació dels capítols de despesa assignats a la Generalitat i, en tot cas, hauran de ser atesos amb els mitjans personals i materials d'aquesta.  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Modificació de l'article 4.1.d del Decret 73/2018, de 8 de juny, del Consell, de creació del Consell Social de les Llengües  
Es modifica la composició del Consell Social de les Llengües, en el sentit d'afegir dues noves vocalies en l'article 4.1.d, de manera que en quede la redacció següent:  
- Una persona en representació de les entitats locals que integren la Xarxa Pública de Serveis Lingüístics Valencians.  
- Una persona en representació de les universitats públiques que integren la Xarxa Pública de Serveis Lingüístics Valencians.  
  
Segona. Supletorietat  
Per a tot el que no preveu aquest decret, el Consell dels Serveis Lingüístics Valencians es regirà pel que estableix la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic, en matèria d'òrgans col·legiats.  
  
  
Tercera. Habilitació normativa  
Es faculta la persona titular de la conselleria competent en matèria de política lingüística a dictar els actes i les disposicions necessàries per al desenvolupament i l'execució d'aquest decret.  
  
Quarta. Entrada en vigor  
Aquest decret entrarà en vigor l'endemà de ser publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 8 de febrer de 2019  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
El conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport,  
VICENT MARZÀ IBÁÑEZ



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8486, del 14-02-2019 (2019/1435)

DECRETO 13/2019, de 8 de febrero, del Consell, de creación de la Red Pública de Servicios Lingüísticos Valencianos.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2019/02/08/13/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   8486

Fecha DOGV
:   14-02-2019

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2019/1435

CVE


Fecha del documento
:   08-02-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [lengua oficial](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [lengua regional](javascript:void(0))
    * [discriminación lingüística](javascript:void(0))

DECRETO 13/2019, de 8 de febrero, del Consell, de creación de la Red Pública de Servicios Lingüísticos Valencianos. [2019/1435]  
Índice  
  
Preámbulo  
Capítulo I. Disposiciones generales  
Artículo 1. Objeto  
Artículo 2. Definición y naturaleza  
Artículo 3. Ámbito de aplicación  
Artículo 4. Concepto de planificación lingüística  
Capítulo II. Objetivos, composición y funcionamiento de la Red  
Artículo 5. Objetivos de la Red  
Artículo 6. Composición de la Red  
Artículo 7. Dirección técnica y gobierno de la Red  
Capítulo III. Adhesión y exclusión de la Red  
Artículo 8. Procedimiento de adhesión a la Red  
Artículo 9. Exclusión de la Red  
Capítulo IV. Los servicios lingüísticos valencianos de las entidades adheridas a la Red  
Artículo 10. Objetivos  
Artículo11. Los servicios lingüísticos de las entidades locales adheridas a la Red  
Artículo 12. Los servicios lingüísticos de las universidades públicas adheridas a la Red  
Artículo13. Instalaciones  
Artículo 14. Personal  
Capítulo V. El Consejo de los Servicios Lingüísticos Valencianos  
Artículo 15. Composición y estructura  
Artículo16. El Pleno  
Artículo 17. Funcionamiento del Pleno  
Artículo18. La Comisión Técnica Permanente  
Artículo 19. Grupos de trabajo  
Artículo 20. Secretaría Técnica del Consejo  
Disposición adicional única. Incidencia presupuestaria  
Disposiciones finales  
Primera. Modificación del artículo 4.1.d del Decreto 73/2018, de 8 de junio, de creación del Consejo Social de las Lenguas  
Segunda. Supletoriedad  
Tercera. Habilitación normativa  
Cuarta. Entrada en vigor  
  
  
Preámbulo  
  
En el año 1983, las Cortes aprobaron la Ley de uso y enseñanza del valenciano con la finalidad principal de superar la relación de desigualdad de las dos lenguas oficiales y disponer, para hacerlo, de una serie de medidas para impulsar el uso del valenciano, especialmente en la Administración y la enseñanza, como vehículos de recuperación. Como es bien sabido, la ley valenciana de normalización lingüística perseguía, en última instancia, la equiparación efectiva entre valenciano y castellano, «garantizar el uso normal y oficial de ambos idiomas en condiciones de igualdad y desterrar cualquier forma de discriminación lingüística».  
Tres décadas y pico después, la oficialidad del valenciano ha ido ganando ámbitos de uso tanto en el ámbito institucional como en el territorial. A lo largo de estos más de treinta años, por una parte, numerosas entidades locales y, por la otra, todas las universidades públicas valencianas han creado unidades en el seno de sus organizaciones cuyo objetivo era y es la normalización institucional y social del valenciano.  
De los primeros gabinetes de promoción y uso del valenciano, creados en la década de los ochenta, a las más recientes agencias de promoción del valenciano, pasando por los servicios lingüísticos universitarios, la geografía valenciana se ha ido poblando de estos instrumentos públicos destinados a la planificación lingüística que tienen como ámbito competencial el municipio respectivo o la comunidad universitaria correspondiente.  
La implicación y la demanda incansable de la sociedad civil y del mundo universitario de avanzar en el camino de la normalización del valenciano en todos los ámbitos de la vida han estado, de vez en cuando, en el origen de estos servicios, que, con los años, han generado verdaderas estructuras de investigación y trabajo en el ámbito de la planificación lingüística. Aun así, estas estructuras, ubicadas institucionalmente y territorialmente en los ámbitos local y universitario, han dispuesto pocas veces de vasos comunicantes que favorecieran la creación de una verdadera red de interconexión entre estos dos ámbitos.  
En la creación de aquellos primeros gabinetes de promoción y uso del valenciano fue fundamental la cooperación entre los ayuntamientos y la propia Generalitat; una cooperación retomada en 2009 en la cual fue capital el papel y la presencia de la Academia Valenciana de la Lengua, materializada en la creación de la Red AVIVA mediante la aprobación del convenio de colaboración en materia de normalización lingüística, subscrito entre la Conselleria de Educación, la institución normativa y más de sesenta entidades locales, entre ayuntamientos, mancomunidades y diputaciones.  
Desde la firma del convenio hasta ahora, se han añadido 20 instituciones más a AVIVA, Agencia de Promoción del Valenciano, denominación completa de aquella estructura incipiente que permitió a la Administración autonómica y local avanzar en el ámbito de la normalización del valenciano, con la Academia Valenciana de la Lengua como la institución capaz de rehacer el camino conjunto entre las dos. A su vez, durante los casi 10 años transcurridos, los ayuntamientos han contribuido a dar a conocer la institución normativa entre la ciudadanía valenciana, que la considera un referente científico y fuente de consulta ineludible en cuestiones de onomástica y toponimia. Aun así, continúa habiendo entidades locales que, a pesar de disponer de unidades administrativas y de recursos personales y económicos para la promoción del valenciano, se mantienen al margen de este convenio. Igualmente, el acuerdo marco tampoco previó la incorporación de las universidades públicas valencianas a la red que constituyó con su entrada en vigor, a pesar de que algunas habían sido las pioneras en la implementación de las primeras actuaciones en materia de normalización lingüística en tierras valencianas.  
Por otra parte, en estos últimos años, la relación entre las entidades locales y la Generalitat en el ámbito de la gestión lingüística ha entrado en una vía de normalidad y colaboración que se ha visto reflejada en reuniones técnicas periódicas, sesiones formativas y consultas a sus representantes institucionales, que dan cuenta de la fluidez de estas relaciones. La representación del personal técnico lingüístico municipal en el Pleno de la Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià y su incorporación en la Orden 7/2017 como personal examinador de la Junta, ponen de manifiesto la importancia que el Consell otorga a este colectivo profesional como agente imprescindible en el proceso de normalización lingüística.  
Por último, en este proceso, la relación entre las universidades públicas valencianas y la Generalitat aparece necesaria porque, como se ha apuntado más arriba y ha quedado demostrado a lo largo de las décadas, desde la creación del primer servicio de normalización lingüística (1985), estos centros han estado siempre en vanguardia en la planificación lingüística, motivo por el cual son un referente para los servicios lingüísticos de las entidades locales y para la propia Generalitat.  
Por todo ello, el Consell considera que ha llegado el momento de construir los vasos comunicantes entre todos estos ámbitos, y reunir los servicios lingüísticos de las entidades locales y de las universidades públicas en una estructura propia de la Generalitat que favorezca el trabajo en red y genere la máxima rentabilidad de todas las acciones que conforman el llamado proceso de normalización lingüística.  
La Ley 4/1983, de 23 de noviembre, de uso y enseñanza del valenciano, establece en el artículo 34 que el Gobierno Valenciano asumirá la dirección técnica y la coordinación del proceso de uso y enseñanza del valenciano asesorando a todas las administraciones públicas y particulares y tomando las medidas que sean necesarias para fomentar el uso y la extensión del valenciano.  
Esta disposición está incluida en el Plan normativo de la Generalitat para 2019.  
Por todo ello, al amparo del artículo 18.f de la Ley 5/1983 de la Generalitat, de 30 de diciembre, de la Generalitat, del Consell, conforme con el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, a propuesta del conseller de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, el Consell, con la deliberación previa, en la reunión del 8 de febrero de 2019,  
DECRETO  
  
Capítulo I  
Disposiciones generales  
  
Artículo 1. Objeto  
Este decreto tiene como objeto crear y regular la Red Pública de Servicios Lingüísticos Valencianos, determinar las actuaciones de los servicios que la integran, establecer los requisitos y compromisos para pertenecer a ella y regular el procedimiento de adhesión y exclusión.  
  
Artículo 2. Definición y naturaleza  
La Red Pública de Servicios Lingüísticos Valencianos (la Red, en adelante) es el conjunto organizado de entidades públicas titulares de servicios de planificación lingüística que tiene como finalidad crear un espacio de trabajo y diálogo, así como las sinergias adecuadas, que permitan compartir e intercambiar información, experiencias e intereses comunes a los servicios lingüísticos valencianos con el fin de avanzar en la normalización lingüística.  
  
Artículo 3. Ámbito de aplicación  
Las disposiciones de este decreto son aplicables a las entidades que integran la Red de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 6.  
  
Artículo 4. Concepto de planificación lingüística  
A efectos de la aplicación de este decreto, se entiende como planificación lingüística el conjunto de acciones institucionales y administrativas encaminadas a la promoción, la dinamización y el fomento del valenciano con el fin de normalizar su uso social.  
  
  
Capítulo II  
Objetivos, composición y funcionamiento de la Red  
  
Artículo 5. Objetivos de la Red  
Los objetivos de la Red son los siguientes:  
a) Crear un espacio de trabajo donde se elaboren estrategias conjuntas de planificación lingüística mediante las cuales se puedan lograr sus objetivos de manera más eficaz.  
b) Articularse como un canal ágil de comunicación entre el departamento del Consell con competencias en materia de política lingüística y los servicios lingüísticos valencianos de las entidades locales y las universidades públicas, con objeto de intercambiar información de interés relativa a las actividades de dinamización que realizan cada una de estas.  
c) Organizar conjuntamente actividades y programas relacionados con la normalización del valenciano en los diferentes ámbitos de uso social.  
d) Facilitar que las administraciones que la integran puedan compartir herramientas y recursos en todas aquellas cuestiones relacionadas con las funciones propias de los servicios lingüísticos valencianos.  
e) Impulsar, de manera conjunta y coordinada, acciones formativas y de reciclaje de los profesionales que integran los servicios lingüísticos valencianos.  
f) Potenciar y visibilizar los servicios lingüísticos valencianos como centros de dinamización social del valenciano, y favorecer su consolidación como centros de referencia en cuestiones de normalización lingüística.  
g) Fijar criterios de evaluación e indicadores unificados que permitan obtener datos sobre la incidencia de las actividades de los servicios lingüísticos valencianos en la normalización del valenciano.  
  
Artículo 6. Composición de la Red  
La Red estará integrada por:  
a) La Generalitat a través del departamento con competencias en materia de política lingüística.  
b) Las universidades públicas valencianas con servicios destinados a la planificación lingüística que soliciten expresamente adherirse a ella de acuerdo con el procedimiento establecido en el artículo 8.  
c) Las entidades locales de la Comunitat Valenciana con servicios destinados a la planificación lingüística que soliciten expresamente adherirse a ella de acuerdo con el procedimiento establecido en el artículo 8.  
Artículo 7. Dirección técnica y gobierno de la Red  
1. La Red estará coordinada por el departamento de la Generalitat con competencias en materia de política lingüística, el cual asumirá su dirección técnica, además de ser el responsable de impulsar y facilitar su actividad, de proporcionarle apoyo técnico y administrativo y ejercer su interlocución.  
2. El gobierno de la Red corresponderá al Consejo de los Servicios Lingüísticos Valencianos, órgano administrativo de carácter colegiado integrado en la Administración del Consell, a través de la conselleria competente en materia de política lingüística, de la cual dependerá y ejercerá su dirección.  
  
  
Capítulo III  
Adhesión y exclusión de la Red  
  
Artículo 8. Procedimiento de adhesión a la Red  
1. Las entidades que deseen adherirse a la Red y que cumplan los requisitos previstos en el capítulo II deberán formalizar la solicitud de adhesión usando el modelo normalizado que estará disponible en la web de la conselleria con competencias en materia de política lingüística.  
  
2. Las solicitudes, firmadas por la persona que represente legalmente a la entidad, junto con la documentación que se requiera, se presentarán en el registro electrónico de la Generalitat, o por cualquiera de los medios que prevé el artículo 16.4 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, de procedimiento administrativo común, e irán dirigidas a la dirección general de la Generalitat con competencias en materia de política lingüística.  
3. La solicitud deberá ir acompañada de la documentación siguiente:  
  
a) Acuerdo de adhesión a la Red aprobado por el órgano de gobierno de la entidad local o de la universidad pública de que se trate.  
El acuerdo de adhesión incorporará la declaración relativa a les instalaciones y al personal en los términos previstos en el modelo normalizado que estará disponible en la web de la conselleria con competencias en materia de política lingüística.  
b) Designación de las personas representantes de la entidad local o de la universidad y de las suplentes.  
4. La integración de una entidad a la Red se hace por acuerdo del Pleno del Consejo de los Servicios Lingüísticos Valencianos, que se notificará a la entidad solicitante dentro del plazo de 10 días desde la fecha de adopción del acuerdo.  
  
Artículo 9. Exclusión de la Red  
1. Serán motivos de exclusión:  
a) La petición de la entidad interesada. Para dejar de formar parte de la Red, la entidad interesada deberá remitir una comunicación a la Presidencia, firmada por la persona que represente legalmente a la entidad, sin perjuicio del cumplimiento de los compromisos pendientes que le correspondan como entidad adscrita y respecto de los cuales se le podrá exigir su cumplimiento. La petición incluirá el acuerdo aprobado por el órgano de gobierno de la entidad local o de la universidad pública de que se trate, manifestando la voluntad de no seguir formando parte de la Red.  
b) Por incumplimiento sobrevenido de los requisitos para pertenecer a la Red.  
2. La dirección general con competencias en materia de política lingüística emitirá un informe sobre la causa de la exclusión, que elevará al Pleno del Consejo de los Servicios Lingüísticos Valencianos.  
3. La exclusión de una entidad de la Red se hace por acuerdo del Pleno del Consejo de los Servicios Lingüísticos Valencianos y se notificará a la entidad afectada en el plazo de 10 días desde la fecha de adopción del acuerdo.  
  
Capítulo IV  
Los servicios lingüísticos valencianos   
de las entidades adheridas a la Red  
  
Artículo 10. Objetivos  
1. Los servicios lingüísticos de las entidades que integran la Red (en adelante, servicios lingüísticos valencianos) tendrán como objetivo lograr el uso igualitario y normalizado del valenciano en todos los sectores sociales y en todas las funciones sociolingüísticas, a través de las entidades locales y de las instituciones públicas universitarias en el ámbito territorial valenciano.  
2. Para conseguirlo, estos servicios realizarán, como mínimo, actuaciones de asesoramiento lingüístico, promoción social, dinamización y fomento del valenciano, además de todas aquellas relacionadas con la planificación lingüística.  
  
Artículo 11. Los servicios lingüísticos de las entidades locales adheridas a la Red  
Las entidades locales adheridas a la Red se comprometen a llevar a cabo a través de sus servicios lingüísticos, entre otras, las actuaciones siguientes:  
a) Promover e impulsar el uso del valenciano en el ámbito municipal y supramunicipal hasta conseguir un uso equitativo y normalizado de este.  
b) Organizar actividades y programas de dinamización y sensibilización lingüística en el ámbito local.  
c) Organizar, coordinar y supervisar los cursos de valenciano para el personal de la Administración local y para la población en general.  
d) Informar a la ciudadanía de los recursos públicos disponibles, tanto económicos como de otra clase (formativos, promocionales, etc.), para la promoción social y el fomento del conocimiento del valenciano, y facilitar los trámites a las personas y a los colectivos interesados para beneficiarse de ellos.  
e) Realizar tareas de asesoramiento lingüístico en el ámbito de la administración local a la cual estén adscritos.  
f) Elaborar estudios y análisis sobre la realidad sociolingüística del ámbito municipal y supramunicipal correspondiente para redefinir las acciones de planificación lingüística.  
g) Asesorar e informar a la ciudadanía sobre sus derechos lingüísticos y colaborar con la Oficina de Derechos Lingüísticos de la Generalitat en la tramitación de las reclamaciones y de las sugerencias en esta materia.  
h) Asesorar a los órganos directivos de la entidad local sobre la creación de un consejo social integrado por representantes del tejido asociativo con el objetivo de consensuar y periodizar acciones de planificación lingüística.  
  
Artículo 12. Los servicios lingüísticos de las universidades públicas adheridas a la Red  
De acuerdo con los respectivos estatutos, los servicios lingüísticos de las universidades públicas valencianas adheridas a la Red se comprometen a llevar a cabo, entre otras, las actuaciones siguientes:  
a) Promover el uso y el conocimiento del valenciano con el fin de satisfacer las demandas de los miembros de las respectivas comunidades universitarias, en orden a su consolidación y plena normalización en toda la vida universitaria.  
b) Impulsar el uso y la calidad del valenciano de acuerdo con la política lingüística de sus órganos de gobierno.  
c) Conseguir que las actividades académicas, administrativas, institucionales e interpersonales se lleven a cabo de manera normal en valenciano.  
d) Formar y asesorar al personal docente e investigador (PDI), al personal de administración y servicios (PAS) y al estudiantado a fin de que consigan la máxima competencia comunicativa lingüística y autonomía, tanto en valenciano como en otras lenguas.  
e) Dar respuesta a las necesidades multilingües de las respectivas comunidades universitarias.  
f) Promover, en concreto, las actitudes sociolingüísticas favorables al valenciano y, en general, la diversidad lingüística.  
  
Artículo 13. Instalaciones  
Las entidades responsables velarán para que los servicios lingüísticos valencianos dispongan de un espacio adecuadamente acondicionado para que el personal adscrito pueda realizar las tareas que les correspondan con normalidad y adecuación a su categoría profesional.  
  
Artículo 14. Personal  
1. Los servicios lingüísticos valencianos deberán disponer de suficiente personal para llevar a cabo las tareas a realizar. Este personal debe tener la cualificación profesional y el nivel técnico adecuado para efectuar con rigor y profesionalidad estas tareas.  
2. Se considera que para a realizar las tareas previstas en los artículos 11 y 12 cada servicio lingüístico valenciano deberá disponer, como mínimo, de un puesto de trabajo clasificado como A1 o A2, de acuerdo con la clasificación profesional que establece el artículo 24 de la Ley 10/2010, de 9 de julio, de la Generalitat, de ordenación y gestión de la función pública valenciana, en la relación de puestos de trabajo de la entidad de que se trate con una denominación y especificación de estas tareas adecuadas a las funciones a realizar.  
  
  
Capítulo V  
El Consejo de los Servicios Lingüísticos Valencianos  
  
Artículo 15. Composición y estructura  
1. El Consejo de los Servicios Lingüísticos Valencianos es el órgano de gobierno de la Red y está integrado por:  
a) Dos personas en representación del órgano directivo de la Generalitat con competencias en política lingüística. Una de ellas será la persona titular de la dirección general con competencias en materia de política lingüística.  
b) Una persona en representación de cada una de las universidades públicas de la Comunidad Valenciana adheridas a la Red.  
c) Una persona en representación de cada una de las entidades locales adheridas a la Red.  
2. Los órganos del Consejo de los Servicios Lingüísticos Valencianos son:  
- El Pleno  
- La Comisión Técnica Permanente  
- La Secretaría Técnica  
3. En el nombramiento de las personas que integran el Consell de los Servicios Lingüísticos Valencianos, la Presidencia velará para que haya paridad entre mujeres y hombres, en cumplimiento de lo establecido en el artículo 10 de la Ley 9/2003, de 1 de abril, de la Generalitat, para la igualdad entre mujeres y hombres.  
  
Artículo 16. El Pleno  
1. El Pleno del Consejo de los Servicios Lingüísticos Valencianos es el órgano superior de decisión y de formación de la voluntad del Consejo, y está integrado por la Presidencia, las vicepresidencias Primera y Segunda, la Secretaría y las vocalías.  
2. La Presidencia corresponderá a la persona titular de la dirección general con competencias en materia de política lingüística, y ejercerá las funciones siguientes:  
a) Representar al Consejo de los Servicios Lingüísticos Valencianos y a la Red.  
b) Fijar y aprobar el orden del día de estas sesiones.  
c) Presidir y levantar las sesiones, moderar los debates y dirimir los empates en las votaciones con su voto de calidad.  
d) Visar las actas y disponer el cumplimiento de los acuerdos del Pleno.  
e) Nombrar los vocales del Pleno.  
f) Nombrar los vocales de la Comisión Técnica Permanente.  
3. Las personas titulares de las vicepresidencias Primera y Segunda serán nombradas por el presidente o presidenta del Consell entre las personas que representan las entidades locales, por una parte, y las universidades públicas, por otra, que estén adheridas a la Red. Estas vicepresidencias serán ejercidas de manera rotatoria por un periodo de dos años por una persona representante de estos dos grupos de entidades. Se determinará por sorteo en la sesión constitutiva del Consejo el orden de rotación. Las vicepresidencias tendrán aquellas funciones que les delegue el presidente o presidenta, y a la Vicepresidencia Primera le corresponderá sustituirlo en caso de vacante por ausencia o enfermedad.  
4. La Secretaría la ejercerá la persona que ocupe de la subdirección general con funciones en materia de política lingüística, y le corresponderá velar por la legalidad formal y material de las actuaciones del órgano colegiado; certificar las actuaciones de este, y garantizar que se respetan los procedimientos, las reglas de constitución y la adopción de acuerdos.  
5. Las vocalías estarán integradas por las personas que representan a cada una de las entidades adheridas a la Red.  
6. El nombramiento de las personas titulares de las vicepresidencias y las vocalías, así como de las personas suplentes, corresponderá a la Presidencia, a propuesta del órgano de gobierno de la entidad local o universidad de que se trate, por un periodo de cuatro años.  
7. El cese de los miembros del Pleno se producirá por alguna de las causas siguientes:  
a) Por renuncia.  
b) Por expiración del plazo de su mandato.  
c) A propuesta de la entidad a la que representan.  
d) Por exclusión de la Red de la entidad a la que representan siguiendo el procedimiento establecido en el artículo 9.  
8. La asistencia a las reuniones del Consejo de los Servicios Lingüísticos Valencianos no generará en ningún caso derecho a la percepción de cuantías económicas en concepto de remuneración, dietas o indemnizaciones con cargo al presupuesto de la Generalitat.  
  
Artículo 17. Funcionamiento del Pleno  
1. Serán funciones del Pleno:  
a) Adoptar los acuerdos de adhesión y de exclusión de las entidades que integran la Red.  
b) Aprobar el plan de actuación para lograr los objetivos de la Red.  
c) Aprobar la memoria anual de actividades del Consejo de los Servicios Lingüísticos Valencianos.  
d) Aprobar los informes y los trabajos realizados por los grupos de trabajo.  
2. El Pleno se reunirá en sesión ordinaria una vez al año, y con carácter extraordinario cuando así lo acuerde la Presidencia o a solicitud de un tercio de la totalidad de las personas miembros.  
3. Para la válida constitución del Pleno será necesaria la presencia de la persona titular de la Presidencia o de quien la sustituya, de la persona titular de la Secretaría y de la mitad, al menos, del resto de las personas miembros del Consejo.  
4. La convocatoria la realizará la Secretaría con el acuerdo previo de la Presidencia, y se cursará con una antelación mínima de 48 horas. En la convocatoria se enviará el orden del día fijado por la Presidencia, la hora y el lugar de celebración de la reunión y el acta de la sesión anterior.  
5. Para la adopción de acuerdos, el voto será ponderado entre la representación de la Generalitat, la representación de las universidades públicas y la representación de las entidades locales, de acuerdo con los porcentajes siguientes:  
a) Generalitat: 30 %  
b) Universidades: 20 %  
c) Entidades locales: 50 %  
6. Mediante la aprobación del reglamento de organización y funcionamiento del Consejo se determinará la manera de computar el voto de acuerdo con los porcentajes establecidos en el apartado anterior.  
Los acuerdos se adoptarán por mayoría. Si el resultado de la votación es de empate, se efectuará una nueva votación, y, si persiste, el voto de calidad de la Presidencia resolverá el empate.  
  
Artículo 18. La Comisión Técnica Permanente  
1. La Comisión Técnica Permanente estará integrada por:  
a) La Presidencia del Consejo de los Servicios Lingüísticos Valencianos.  
b) La Vicepresidencia Primera del Consejo de los Servicios Lingüísticos Valencianos.  
c) La Secretaría del Consejo de los Servicios Lingüísticos Valencianos.  
d) Seis vocalías, nombradas por la Presidencia entre los que integran el Pleno. Una en representación de la Generalitat, dos en representación de las universidades públicas y tres en representación de las entidades locales.  
2. Son funciones de la Comisión Técnica Permanente:  
a) Aceptar provisionalmente la incorporación de nuevos miembros a la Red.  
b) Crear y coordinar grupos de trabajo para el estudio de temas relacionados con la planificación lingüística.  
c) Elaborar el plan de actuación de la Red.  
d) Elaborar la memoria anual de actividades.  
e) Estudiar los informes y trabajos realizados por los grupos de trabajo que se presenten para que los apruebe el Pleno.  
f) Cualesquiera otras que pueda encomendarle el Pleno.  
3. La Comisión Técnica Permanente se reunirá una vez al año y cuando así lo determine la Presidencia del Consejo.  
  
Artículo 19. Grupos de trabajo  
1. La Comisión Técnica Permanente podrá acordar la creación de grupos de trabajo para la emisión de informes sobre aspectos concretos en materia de planificación lingüística. Los grupos de trabajo estarán coordinados por una persona miembro de la Comisión Técnica Permanente y estarán integrados por el número de vocalías que esta determine.  
2. Podrán integrar los grupos de trabajo, en calidad asesoras, personas que no sean miembros del Consejo pero que hayan destacado en el campo objeto del trabajo; en este caso, la designación como tales corresponderá a la Comisión Técnica Permanente.  
  
Artículo 20. Secretaría Técnica del Consejo  
La Secretaría Técnica la ejercerá un funcionario o funcionaria adscrito al órgano directivo de la Generalitat con competencias en política lingüística, que asistirá a las reuniones del Pleno y de la Comisión Técnica Permanente, donde tendrá voz pero no voto.  
  
  
DISPOSICIÓN ADICIONAL  
  
Única. Incidencia presupuestaria  
La aplicación y el desarrollo de lo dispuesto en este decreto no tendrán ninguna incidencia en la dotación de los capítulos de gasto asignados a la Generalitat y, en todo caso, deberán ser atendidos con los medios personales y materiales de esta.  
  
  
Disposiciones finales  
  
Primera. Modificación del artículo 4.1.d del Decreto 73/2018, de 8 de junio, del Consell, de creación del Consell Social de les Llengües  
Se modifica la composición del Consejo Social de las Lenguas, en el sentido de añadir dos nuevas vocalías en el artículo 4.1.d, de forma que quede la redacción siguiente:  
- Una persona en representación de las entidades locales que integran la Red Pública de Servicios Lingüísticos Valencianos.  
- Una persona en representación de las universidades públicas que integran la Red Pública de Servicios Lingüísticos Valencianos.  
  
Segunda. Supletoriedad  
Para todo lo no previsto en este decreto, el Consejo de los Servicios Lingüísticos Valencianos se regirá por lo establecido en la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público, en materia de órganos colegiados.  
  
Tercera. Habilitación normativa  
Se faculta a la persona titular de la conselleria competente en materia de política lingüística para dictar los actos y las disposiciones necesarias para el desarrollo y la ejecución de este decreto.  
  
Cuarta. Entrada en vigor  
Este decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 8 de febrero de 2019  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
El conseller de Educación, Investigación, Cultura y Deporte,  
VICENT MARZÀ IBÁÑEZ



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI