Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9609, del 02-06-2023 (2023/6071)

ACORD número 3010/X, de 18 de maig de 2023, de la Mesa de les Corts Valencianes, pel qual s'aproven les normes reguladores de la jornada i horari del personal de les Corts.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9609

Data del DOGV
:   02-06-2023

Secció del DOGV
:   II. AUTORITATS I PERSONAL - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/6071

CVE


Data del document
:   18-05-2023

Organisme emissor
:   Corts Valencianes

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * [legislació](javascript:void(0))

ACORD número 3010/X, de 18 de maig de 2023, de la Mesa de les Corts Valencianes, pel qual s'aproven les normes reguladores de la jornada i horari del personal de les Corts. [2023/6071]  
MESA DE LES CORTS VALENCIANES  
  
Es dona compte a la Mesa de les Corts Valencianes de la proposta de normes reguladores de la jornada i horari del personal de les Corts Valencianes, que la Secretaria General va traslladar a la Taula Negociadora del Personal de les Corts i que aquesta taula negociadora, en la reunió celebrada l'11 de maig de 2023, ha acordat elevar a la Mesa de les Corts perquè s'aprove.  
  
La proposta elaborada ha sigut el resultat del treball realitzat per la Comissió Tècnica constituïda per la representació de les Corts i pels membres del Consell de Personal en les reunions mantingudes en les dates 4 de febrer, 5 de juliol i 12 de setembre de 2020, 5 de juliol i 27 de juliol de 2022, 23 de febrer, 3 de març, 13 de març, 5 d'abril, 19 d'abril, 2 de maig i 5 de maig de 2023.  
  
En relació amb la proposta de Normes reguladores de la jornada i horari del personal de les Corts Valencianes elevada a la Mesa de les Corts han d'efectuar-se les consideracions següents:  
  
Primera. En primer lloc, ha d'efectuar-se una referència a la singularitat institucional de les Corts i a la normativa reguladora de l'estatut jurídic aplicable al personal de les Corts.  
El parlament és una institució absolutament singular: no és un ministeri, ni una conselleria, ni un ens local o una corporació pública, no és una administració prestadora de serveis públics, ni una administració independent, no és una administració institucional, ni un organisme autònom, ni una empresa pública. El parlament és una institució única que no és identificable amb cap altra. Cap altra té els trets que componen i singularitzen el rostre del parlament: és seu de la representació del titular de la sobirania: del poble, del qual emanen tots els poders de l'Estat (article 1.2 Constitució espanyola); és titular del poder legislatiu, el poder d'elaborar les lleis, les normes infraconstitucionals superiors de l'ordenament jurídic; adopta les decisions polítiques fonamentals —elegeix i destitueix el president o presidenta del Govern, controla políticament el Govern, discuteix i aprova la Llei de pressupostos— i a més realitza les altres funcions que li assignen la Constitució i les lleis. En el desenvolupament de les seues altes funcions constitucionals i estatutàries, el parlament, qualsevol parlament, atresora un ric cabal de normes, costums, antecedents i un patrimoni de principis i criteris establits al llarg del temps que regeixen la vida parlamentària i l'actuació dels seus òrgans, tant polítics com administratius.  
  
Aquesta singularitat institucional és la base sobre la qual s'ha construït històricament un estatut jurídic singular que és aplicable a la seu, l'activitat, als protagonistes de la vida parlamentària i als servidors públics que presten servei en les administracions parlamentàries, això és, al personal del parlament. Un element essencial d'aquesta caracterització és l'autonomia parlamentària, això és, el conjunt de facultats de què gaudeixen les assemblees legislatives per a regular i gestionar per si mateixes totes les actuacions que realitzen en l'exercici de les seues funcions, sense ingerència d'altres òrgans de l'Estat. Aquesta autonomia singular es troba reconeguda per l'article 72 de la Constitució espanyola i per la totalitat dels estatuts d'autonomia de les comunitats autònomes.  
  
Una de les projeccions d'aquesta autonomia parlamentària és l'existència d'un conjunt de mitjans personals i materials organitzats autònomament pel parlament per al seu propi servei, és a dir, una administració singular, autònoma, específica i separada de l'administració pública que es troba al servei del parlament, integrada per un personal autònomament reclutat i sotmés únicament a la direcció de la cambra en la qual presta el seu servei, fet aquest que és una garantia de la independència de la institució parlamentària enfront dels altres poders i òrgans de l'Estat.  
S'ha dit reiteradament que l'administració parlamentària és una administració ad intra, això és, una administració que serveix als qui integren la institució parlamentària, és a dir, als membres de la cambra. En el parlament, com si d'una clepsidra es tractara, coexisteix una corporació política que desenvolupa les funcions constitucionals i estatutàries assignades al parlament, integrada pels diputats i diputades, amb els seus òrgans polítics de govern i funcionament: la Presidència, la Mesa, la Junta de Síndics, el Ple, les comissions, els grups parlamentaris, etc., i una organització administrativa, integrada per òrgans i persones que serveixen d'instrument organitzatiu perquè la corporació política legislativa desplegue la seua activitat política, legislativa i institucional. Això determina que en el parlament desenvolupe la seua activitat professional el personal al servei del parlament al costat de les persones que desenvolupen en la cambra l'activitat política que els correspon en acompliment dels seus càrrecs: diputats i diputades, membres del Consell i autoritats que participen en l'activitat del parlament. Tot això configura un espai institucional singular i complex que justifica que es reconega i s'atorgue al parlament la potestat de regular autònomament el règim del personal al seu servei.  
  
Per imperatiu constitucional la normativa reguladora de l'estatut jurídic aplicable al personal funcionari de les Corts ha d'estar continguda en normes amb rang de llei, aprovades dins dels límits o les prescripcions que es continguen en la normativa bàsica dictada per l'Estat, per a regular l'estatut de la funció pública, tot això sobre la base del que disposen els articles 103.3 i 149.1.18.ª de la Constitució espanyola. Aquesta normativa bàsica es conté essencialment en l'Estatut bàsic de l'empleat públic (EBEP) (inicialment, la Llei 7/2007, de 12 d'abril, i en l'actualitat el Reial decret legislatiu 5/2015, de 30 d'octubre, que aprova el text refós de la llei). Aquest estatut bàsic és una norma legal dictada per l'Estat en exercici de la competència que li assigna l'article 149.1.7.ª, 13.ª, 17.ª i 18.ª de la Constitució espanyola. La disposició final primera de l'EBEP diu que «Les disposicions d'aquest estatut es dicten a l'empara de l'article 149.1.18.ª de la Constitució, constituint aquelles bases del règim estatutari dels funcionaris; a l'empara de l'article 149.1.7.ª de la Constitució, pel que fa a la legislació laboral, i a l'empara de l'article 149.1.13.ª de la Constitució, bases i coordinació de la planificació general de l'activitat econòmica.»  
  
No obstant això, l'EBEP com a norma bàsica de l'Estat en matèria de funció pública ha establit un sistema caracteritzat per la flexibilitat que propicia l'heterogeneïtat de règims jurídics de funció pública en el conjunt de l'Estat. L'EBEP és una norma bàsica que empara i propicia la diversificació, en molts casos, sense establir límits precisos. Com ha assenyalat la doctrina, l'EBEP ofereix a les comunitats autònomes un menú dispositiu, més que una normativa bàsica amb continguts determinats i indefugibles en totes les matèries que integren l'estatut de la funció pública. No obstant això, l'EBEP estableix clarament l'ordre de prelació de les normes que són aplicables en cada cas en aquesta matèria.  
L'article 2.1 i l'article 4 de l'EBEP delimiten l'àmbit d'aplicació de l'Estatut. L'article 4 de l'EBEP es refereix al «Personal amb legislació específica pròpia». I sobre aquest tema assenyala que «Les disposicions d'aquest estatut només s'aplicaran directament quan així ho dispose la seua legislació específica al següent personal: a) Personal funcionari de les Corts Generals i de les assemblees legislatives de les comunitats autònomes.»  
És a dir, l'article 4.a habilita exclusivament les Corts Generals i les assemblees legislatives de les comunitats autònomes a autoexcloure el personal funcionari de les respectives cambres, mitjançant una norma amb rang de llei aprovada pel propi parlament, de l'aplicació directa de la llei estatal en la qual es contenen les normes bàsiques dictades per l'Estat per a la regulació del règim estatutari de la funció pública. Cap altra institució o organisme té aquesta capacitat excepcional que es reconeix per a les Corts Generals i s'ha consagrat també, com no podia ser d'una altra forma, però de manera nova, per als parlaments autonòmics per la via de l'article 4.a de l'EBEP. I, per extensió d'aquesta potestat, l'article 4 de l'EBEP confereix també a les Corts Generals i als parlaments autonòmics la possibilitat d'excloure d'aquesta aplicació directa de l'EBEP el personal dels òrgans constitucionals de l'Estat i dels òrgans estatutaris de les comunitats autònomes, mitjançant la legislació específica de cada organisme o òrgan aprovada pel parlament competent en cada cas.  
L'EBEP és una norma dictada per l'Estat en exercici de la competència que li assignen els articles 103.3 i 149.1.7.ª, 17.ª i 18.ª de la Constitució espanyola. Per això, els preceptes de l'EBEP tenen caràcter bàsic per a tots els funcionaris inclosos expressament per l'Estatut en el seu àmbit d'aplicació, als quals s'aplicaran subsegüentment els preceptes de les lleis que es dicten per l'Estat o per les comunitats autònomes en desenvolupament de l'EBEP, conforme al que disposa l'article 6 d'aquest. Per a tots els altres funcionaris, no inclosos en l'àmbit d'aplicació directa de l'EBEP, els preceptes d'aquest tenen, en tot cas, caràcter supletori (article 2.3 de l'EBEP). De manera específica, al personal funcionari de les institucions, organismes i col·lectius que es detallen en l'article 4 (entre ells, el personal al servei de les Corts Generals, les assemblees legislatives de les comunitats autònomes i els òrgans constitucionals de l'Estat i dels òrgans estatutaris de les comunitats autònomes) només se li aplicaran directament els preceptes de l'EBEP quan així ho dispose la seua legislació específica.  
Els parlaments autonòmics poden decidir, mitjançant una norma amb rang de llei, què fer amb els preceptes de l'EBEP relatius al personal funcionari del parlament i al dels òrgans estatutaris. En el cas que decidisquen excloure l'aplicació directa de l'EBEP per a aquest personal, han d'establir, en els preceptes de la norma legal que aproven, l'estatut de la funció pública aplicable a aquells. Això no significa que no existisquen límits jurídics al fet que els parlaments autonòmics puguen decidir-hi mitjançant una norma amb rang de llei. Ni significa tampoc que els parlaments autonòmics puguen excloure de l'aplicació directa de l'EBEP el personal de qualsevol organisme, entitat o ens diferent a aquells òrgans estatutaris als quals es fa referència en l'article 4.b de l'EBEP.  
Els parlaments autonòmics hauran de respectar, en tot cas, les exigències sobre la regulació del règim de funció pública, que es deriven dels preceptes que la Constitució espanyola dedica a aquest. Existeix un model constitucional essencial de funció pública que opta per un règim estatutari per als servidors públics. Els parlaments autonòmics han de respectar el model constitucional i els principis continguts en els articles 23.2 i 103.3 de la Constitució espanyola en la doctrina que el Tribunal Constitucional ha elaborat sobre aquest tema en sentències com la STC 99/1987, 70/1988, 57/1990 i, finalment, la STC 1/2003. Existeix, per tant, un nucli normatiu essencial i comú per a tota la funció pública, inclosa la corresponent als parlaments i els òrgans estatutaris. És a dir, si un parlament de l'Estat espanyol decideix, mitjançant una norma amb força de llei, apartar-se de l'EBEP, quant a la regulació del règim aplicable al personal funcionari del propi parlament o al dels òrgans estatutaris de la corresponent comunitat autònoma, ha de regular mitjançant una norma d'aquest rang tot el règim jurídic imprescindible al qual fa referència el Tribunal Constitucional en les esmentades sentències i respectar el model constitucional de funció pública que abans s'indicava.  
  
A més de l'anterior, cal tenir en compte que l'aprovació de l'EBEP i l'existència del mencionat article 4 no han eliminat la competència exclusiva que la Constitució assigna a l'Estat per a aprovar la «legislació laboral, sense perjudici de la seua execució pels òrgans de les comunitats autònomes», la «legislació bàsica i règim econòmic de la seguretat social, sense perjudici de l'execució dels seus serveis per les comunitats autònomes», les «bases i coordinació de la planificació general de l'activitat econòmica» i les «bases del règim jurídic de les administracions públiques i del règim estatutari dels funcionaris que, en tot cas, garantiran als administrats un tractament comú davant elles» (articles 149.1. 7.ª, 13.ª, 17.ª i 18.ª de la Constitució espanyola). És per això que, en virtut dels preceptes constitucionals mencionats, l'Estat té i conserva la competència i la potestat de modificar o suprimir el propi article 4 de l'EBEP i reorientar el model de regulació de la funció pública que l'EBEP dissenya i instaura, caracteritzat per una flexibilitat que propicia l'heterogeneïtat de règims jurídics de funció pública en el conjunt de l'Estat.  
Pel que fa a l'estatut jurídic del personal de les Corts, cal significar que, a més de la previsió continguda en l'article 4.b de l'EBEP, l'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana, en la redacció aprovada mitjançant la Llei orgànica 1/2006, de 10 d'abril, de reforma de l'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana, estableix en l'article 21.1 in fine que «les Corts són inviolables i gaudeixen d'autonomia.» Com a expressió mateixa d'aquesta autonomia, l'article 25.1 de l'Estatut disposa que «les Corts nomenen el seu president, la Mesa i una Diputació Permanent. També aproven, per majoria absoluta, el seu reglament que té rang de llei. Igualment, en la forma que determine el reglament, aproven els Estatuts de govern i règim intern de la cambra.»  
  
Complementàriament, el Reglament de les Corts Valencianes en l'article 109.6 estableix que «L'Estatut de govern i règim interior regula l'organització i funcionament de la Secretaria General, sense perjudici del que disposa l'article 111 sobre l'Estatut de personal.» I, posteriorment, en l'article 111 estableix el següent:  
1. Correspon al Ple la regulació del règim jurídic del personal al servei de les Corts Valencianes, mitjançant l'aprovació de l'oportú Estatut del personal de les Corts Valencianes.  
2. Als efectes previstos en l'apartat anterior, l'Estatut del personal de les Corts és aprovat pel Ple d'acord amb el procediment legislatiu previst en el present reglament per a la tramitació dels projectes de llei en lectura única, i en aquest cas la iniciativa correspon a la Mesa.  
  
3. La reforma de l'Estatut del personal de les Corts Valencianes es du a terme conforme al mateix procediment seguit per a la seua aprovació.  
Sobre la base de l'habilitació conferida als parlaments autonòmics per l'article 4.a de l'EBEP, la previsió continguda en els articles 21.1 i 25.1 de l'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana i a la disposició continguda en l'article 109. 6 i l'article 111 del Reglament de les Corts Valencianes, les Corts van aprovar el 16 de juny de 2010 l'Estatut del personal de les Corts (Estatut del personal de les Corts-text consolidat publicat en el BOCV número 320, V, de 15.11.2018). En aquesta norma, que té rang i força de llei, i en les normes reglamentàries que la desenvolupen o complementen, es conté la normativa que regula el règim estatutari aplicable al personal de qualsevol naturalesa de les Corts.  
A més de l'anterior, cal tenir en compte la disposició final primera de l'Estatut de personal de les Corts (EPC), la qual estableix que «Al personal al servei de les Corts Valencianes és d'aplicació subsidiària el que disposa la legislació en matèria de funció pública del personal al servei de la Generalitat Valenciana i la Llei 7/2007, de 12 d'abril, de l'EBEP.» L'existència d'aquesta disposició final no condueix per si mateix a aplicar automàticament al personal de les Corts qualsevol regulació, determinació o prescripció, continguda en la legislació de funció pública de la Generalitat o en l'Estatut bàsic de l'empleat públic que siga diferent de la que es conté en l'Estatut del personal de les Corts Valencianes o que regule una matèria no continguda expressament en la norma que ha aprovat el Ple de les Corts per a regular l'estatut jurídic aplicable als funcionaris i funcionàries de la cambra. Aquesta aplicació supletòria requereix sempre un examen i una valoració previs per a garantir la concordança del precepte l'aplicació supletòria del qual s'analitza amb el conjunt de les prescripcions que integren l'Estatut del personal de les Corts Valencianes, preservant la finalitat que compleix el règim estatutari contingut en aquest i sense que l'aplicació supletòria d'aquella legislació es produïsca només en aquelles normes que generen un efecte més beneficiós sobre l'estatut jurídic del personal de les Corts, però no en aquelles que comporten un efecte menys favorable sobre el contingut d'aquest estatut.  
Considerar-ho d'una altra forma podria conduir a una aplicació arbitrària d'aquesta supletorietat o a donar prevalença a la regulació continguda en la legislació de funció pública de la Generalitat o en l'EBEP sobre la continguda en el propi Estatut del personal de les Corts Valencianes, la qual cosa anul·laria de facto i, en últim terme, la capacitat normativa autònoma de les Corts pel que fa al personal funcionari de la cambra. Aquesta potestat normativa autònoma constitueix un segell distintiu de l'autonomia institucional de les Corts, que és consubstancial a la singularitat de la pròpia institució parlamentària, però obliga les Corts a modificar puntualment aquesta norma legal cada vegada que s'estime necessari per a mantenir-ne actualitzat el contingut.  
Com a corol·lari de l'anteriorment exposat, ha de concloure's que la normativa legal que es dicte per les Corts en exercici de la seua autonomia institucional per a regular l'Estatut del personal de les Corts, les disposicions de rang inferior a llei o els acords que eventualment s'adopten pels òrgans de les Corts en matèria de personal, han de respectar, a més dels preceptes constitucionals que estableixen el model constitucional de funció pública i els principis constitucionals que li són aplicables, el que s'establisca en la legislació laboral, la legislació sobre seguretat social, la normativa bàsica sobre funció pública que no estiga continguda expressament en l'EBEP, així com les bases i la coordinació de la planificació general de l'activitat econòmica que es dicten per l'Estat en exercici de la competència prevista en els articles 149.1.7.ª, 13, 17.ª i 18.ª de la Constitució espanyola.  
  
Segona. Específicament, en relació amb la jornada i l'horari del personal de les Corts han de prendre's en consideració les normes següents:  
  
L'Estatut del personal de les Corts (Estatut del personal de les Corts-text consolidat publicat en el BOCV número 320, V, de 15.11.2018), conté diversos preceptes relatius a la jornada i horari de treball del personal de la cambra. Són els següents:  
  
L'article 32, relatiu a la jornada de treball, que estableix el següent:  
  
1. La jornada laboral general del personal al servei de les Corts és de trenta-cinc hores setmanals, sense perjudici de les especialitats que es poden establir en els apartats següents.  
2. El personal que té un complement específic CV-1, CV-2, CV-3 i CV-4 actuals té una jornada laboral especial de trenta-set hores.  
  
Es poden establir altres jornades laborals especials previ acord amb la taula negociadora.  
3. En els períodes de vacances parlamentàries i els que es determine per acord de la Mesa, amb la negociació prèvia amb el Consell de Personal, es realitza una jornada especial que comporta una reducció de tres hores setmanals respecte de la jornada laboral, sense perjudici que l'activitat parlamentària o necessitats pròpies de cada àrea o servei requerisquen alterar el que preveu aquest apartat.  
4. Quan l'activitat parlamentària o necessitats pròpies de cada àrea o servei així ho exigeixen, el personal pot ser requerit per a realitzar una jornada laboral superior a la que estableixen els apartats anteriors. En aquests casos el nombre de funcionaris que han d'acabar la jornada fora de l'horari establit és el més reduït possible.  
5. El temps d'assistència a cursos, seminaris o jornades de formació, organitzats per les administracions públiques, organitzacions sindicals o aquells altres reconeguts per les Corts, computen com a temps de treball amb caràcter general, si tenen lloc dins de la jornada laboral i fora de jornada si són obligatoris.  
  
L'article 33, relatiu a l'horari de treball, que estableix el següent:  
  
L'horari de treball del personal de les Corts es desenvolupa de dilluns a divendres entre les 08.30 i les 20.30 hores, amb caràcter general i sense perjudici de les necessitats derivades de l'activitat parlamentària, amb les pauses legalment previstes.  
  
L'article 34, relatiu a la flexibilitat horària, que estableix el següent:  
1. L'horari de permanència obligatòria del personal pot flexibilitzar-se en els supòsits següents:  
a) En una hora diària per a qui té al seu càrrec persones majors de 65 anys que requereixen una especial dedicació, fills o filles fins a 12 anys o menors, així com xiquets o xiquetes en acolliment preadoptiu o permanent, d'aquesta edat, i qui tinga al seu càrrec directe un familiar amb malaltia greu o amb minusvalidesa igual o superior al 65 % fins al segon grau per consanguinitat o afinitat.  
  
En els casos de famílies monoparentals aquesta flexibilització podrà ser de dues hores.  
b) Dues hores diàries per a qui té fills o filles, així com xiquets o xiquetes en acolliment, preadoptiu o permanent, amb discapacitat, amb la finalitat de conciliar els horaris dels centres educatius ordinaris d'integració i d'educació especial, així com altres centres on aquests discapacitats reben atenció, amb els propis horaris dels llocs de treball.  
  
c) Dues hores diàries i, si escau, amb adaptació del torn de treball, per a les empleades víctimes de violència sobre la dona, amb la finalitat de fer efectiu el seu dret a l'assistència social integral, pel temps que acrediten els serveis socials d'atenció o salut, segons siga procedent.  
La flexibilitat en el compliment de l'horari regulada en l'apartat anterior en cap cas suposa reducció de la jornada laboral, i l'empleat públic ha de recuperar la disposició d'aquestes hores en còmput mensual.  
  
L'article 35, relatiu a la reducció de jornada, que estableix el següent:  
1. Té dret a una disminució de fins a la meitat de la seua jornada de treball, amb reducció proporcional de les seues retribucions:  
a) El personal que, per raons de guarda legal, té al seu càrrec algun xiquet o xiqueta fins a 12 anys, o familiars que requereixen especial dedicació, amb resolució o informe previ de l'òrgan corresponent de l'administració sanitària. A aquest efecte, té la consideració de familiar el cònjuge o parella de fet.  
b) El personal que per raons de convivència té cura directa d'algun disminuït físic, psíquic o sensorial amb una minusvalidesa igual o superior al 33 %, acreditada per òrgan competent i no exerceix activitats retribuïdes que superen el salari mínim interprofessional.  
c) El personal que per raó de llarga o crònica malaltia no pot fer la seua jornada laboral completa, prèvia certificació d'aquest extrem per la Unitat de Valoració d'Incapacitats.  
2. Les reduccions a les quals es refereix el punt 1 anterior que no superen l'hora diària, no generen deducció de retribucions. Quan la reducció de jornada és superior a una hora, la primera hora no genera deducció de retribucions.  
La reducció d'una hora diària sense deducció de retribucions, en el cas de guarda legal de xiquets o xiquetes fins a 12 anys, únicament es gaudeix quan s'acredita, per òrgan competent de l'administració sanitària, que el menor requereix especial dedicació.  
3. El personal que ha d'atendre la cura del cònjuge, parella de fet o d'un familiar de primer grau per raó de malaltia molt greu que requereix hospitalització en institució sanitària o domiciliària, pot gaudir d'una reducció de fins al 50 % de la jornada laboral, de caràcter retribuït, durant el termini d'un mes.  
En el cas que hi ha més d'un beneficiari d'aquest dret que és personal al servei de les Corts, poden gaudir-ne de manera parcial, respectant en tot cas el termini màxim.  
4. En aquells casos en què resulta compatible amb les funcions del lloc exercit i amb les del centre de treball, el personal que ocupe llocs de treball que tenen assignats complements específics que comporten una jornada de 35 hores setmanals, pot ser autoritzat a realitzar una jornada reduïda, contínua i ininterrompuda de les 09.00 a les 14.00 hores, o les equivalents si el lloc exercit està subjecte a torns, i percep un 75 % del total de les seues retribucions.  
5. Les funcionàries víctimes de violència sobre la dona, per a fer efectiu el seu dret a l'assistència social integral, tenen dret a la reducció de la seua jornada, amb disminució proporcional de la retribució, prèvia acreditació de la situació de violència exercida sobre elles durant el temps que els serveis socials o de salut, segons siga procedent, acrediten. Quan la reducció no supera l'hora diària no genera deducció de retribucions.  
Alternativament, poden reordenar el temps de treball a través de l'adaptació de l'horari, flexibilitzant aquest o d'altres formes d'ordenació que siguen aplicables en els termes que per a aquests supòsits s'estableixen.  
  
L'article 41, relatiu als deures del personal de les Corts, que estableix que «Els funcionaris i les funcionàries en situació de servei actiu estan obligats […] b) A complir la jornada de treball que reglamentàriament es puga determinar.»  
L'Acord sobre condicions de treball del personal de les Corts per al període 2007-2009 —prorrogat— (BOCV número 274/VI, de 05.04.2007) conté diversos articles relatius a la jornada i l'horari de treball del personal de la cambra el contingut del qual s'ha incorporat o ha sigut modificat pels preceptes abans mencionats de l'Estatut del personal de les Corts (EPC-text consolidat publicat en el BOCV número 320, V, de 15.11.2018).  
En la matèria que és objecte de la proposta de normes que s'analitzen, han de tenir-se en compte, amb caràcter supletori, els preceptes de la Llei 4/2021, de 16 d'abril, de la funció pública valenciana i del Reial decret legislatiu 5/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de l'estatut bàsic de l'empleat públic, a tenor del que estableix la disposició final primera de l'Estatut de personal de les Corts (EPC), la qual estableix que «Al personal al servei de les Corts Valencianes és d'aplicació subsidiària el que disposa la legislació en matèria de funció pública del personal al servei de la Generalitat Valenciana i la Llei 7/2007, de 12 d'abril, de l'Estatut bàsic de l'empleat públic.»  
  
  
Tercera. En relació a la proposta de Normes reguladores de la jornada i horari del personal de les Corts Valencianes s'ha emés informe per l'Assessoria Jurídica en el qual es conclou que les normes elaborades ho són en exercici de la potestat que correspon a la Secretaria General de les Corts i s'adeqüen a la normativa vigent que els és aplicable, respectant els principis que han de regir els preceptes de la Constitució, segons la interpretació que d'aquests ha realitzat el Tribunal Constitucional i els tribunals de la jurisdicció contenciosa administrativa i possibilitant que la Mesa de les Corts exercisca la competència que li assigna l'Estatut del personal de les Corts, amb vista a la regulació de la jornada i horari de treball del personal de les Corts.  
  
Quarta. La proposta de Normes reguladores de la jornada i horari del personal de les Corts Valencianes elaborada ha sigut el resultat del treball realitzat per la Comissió Tècnica constituïda per la representació de les Corts i pels membres del Consell de Personal en les reunions mantingudes en les dates 4 de febrer, 5 de juliol i 12 de setembre de 2020, 5 de juliol i 27 de juliol de 2022, 23 de febrer, 3 de març, 13 de març, 5 d'abril, 19 d'abril, 2 de maig i 5 de maig de 2023.  
D'altra banda, la proposta elaborada per la Secretaria General ha sigut sotmesa a negociació en la Taula Negociadora del Personal de les Corts. Tal com consta en l'expedient, la Taula Negociadora del Personal de les Corts, en la reunió celebrada l'11 de maig de 2023, ha adoptat un acord, de conformitat amb el que disposa l'article 51 de l'Estatut del personal de les Corts (text consolidat publicat en el BOCV número 320/IX, de 15.11.2018), i ha elevat a la Mesa de les Corts la proposta de Normes reguladores de la jornada i horari del personal de les Corts. La taula negociadora ha emplenat el tràmit de negociació legalment establit i ha elevat a la Mesa de les Corts la proposta que s'adjunta per a l'adopció de l'acord que procedisca, i consta en l'acta de la reunió el tenor dels acords aconseguits i el parer de les diferents organitzacions sindicals presents en aquesta.  
Correspon a la Mesa de les Corts aprovar les Normes reguladores de la jornada i horari del personal de les Corts, en exercici de la competència que li assigna l'article 88.a i m de l'Estatut del personal de les Corts Valencianes.  
En virtut de l'anteriorment exposat, la Mesa de les Corts, en la reunió celebrada el 18 de maig de 2023, vista la proposta elevada per la Taula Negociadora del Personal de les Corts i vist l'informe emés per l'Assessoria Jurídica, ha adoptat el següent  
  
ACORD  
  
Primer  
Aprovar les Normes reguladores de la jornada i horari del personal de les Corts, el text de les quals conté l'annex que acompanya aquest acord.  
  
Segon  
Comunicar aquest acord a tot el personal funcionari i laboral de les Corts, al Consell de Personal, a la Taula Negociadora del Personal de les Corts i publicar-lo en el Butlletí Oficial de les Corts Valencianes i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Palau de les Corts Valencianes  
  
València, 18 de maig de 2023  
  
El president  
ENRIC MORERA I CATALÀ  
La vicepresidenta primera  
(secretària en funcions)  
M. JOSÉ SALVADOR RUBERT  
ANNEX  
  
NORMES REGULADORES DE LA JORNADA I HORARI DE TREBALL DEL PERSONAL DE LES CORTS  
  
  
Article 1. Àmbit subjectiu d'aplicació  
1. Aquestes normes s'apliquen exclusivament al personal funcionari de carrera o interí i al personal laboral de les Corts.  
2. Qualsevol referència genèrica que en aquestes normes es faça al personal de les Corts s'entén realitzada exclusivament al personal funcionari de carrera o interí i al personal laboral de les Corts.  
  
  
Article 2. Jornada de treball  
1. La jornada laboral general del personal de les Corts és de trenta-cinc hores setmanals, sense perjudici de les especialitats que es poden establir en els apartats següents.  
2. El personal de les Corts que exerceix un lloc de treball que té assignat un complement específic igual o inferior a CV04 té una jornada laboral especial de trenta-set hores setmanals.  
L'acompliment dels llocs de treball que tenen assignat un complement específic de clau igual o inferior a CV04 ho és en règim de dedicació plena. Aquest règim de dedicació comporta la plena disponibilitat per a fer les tasques que li són requerides per necessitats del servei, fora de la jornada laboral, sense que aquesta realització genere el dret a percebre gratificacions o compensacions horàries per les hores de treball prestades fora de la jornada laboral. L'aplicació del règim de dedicació plena no priva el funcionari o funcionària dels drets a reducció o flexibilitat horària o a l'aplicació de mesures de conciliació de la vida laboral, personal o familiar que poden correspondre-li.  
  
3. Es poden establir altres jornades laborals especials per la Mesa de les Corts previ acord de la taula negociadora.  
En els períodes de vacances parlamentàries i els que es determine per acord de la Mesa de les Corts, prèvia negociació amb el Consell de Personal, es realitza una jornada especial que comporta una reducció de tres hores setmanals respecte de la jornada laboral, sense perjudici que l'activitat parlamentària o necessitats pròpies de cada àrea o servei requerisquen alterar el que preveu aquest apartat.  
5. Quan l'activitat parlamentària o necessitats pròpies de cada servei així ho exigeixen, el personal pot ser requerit per a realitzar una jornada laboral superior a l'establida en els apartats anteriors. En aquests casos el nombre de persones que han d'acabar la jornada fora de l'horari establit és el més reduït possible.  
6. El temps d'assistència a cursos, seminaris o jornades de formació, organitzats per les administracions públiques, organitzacions sindicals o aquells altres reconeguts per les Corts, computa com a temps de treball amb caràcter general, si tenen lloc dins de la jornada laboral i si tenen lloc fora de la jornada, únicament si són obligatoris.  
  
  
Article 3. Còmput anual de jornada  
1. El còmput anual de la jornada es calcula descomptant a les hores anuals equivalents a 52 setmanes i un dia de treball, les hores corresponents als conceptes següents:  
a) 23 dies hàbils de vacances  
b) 2 dies de festes locals  
c) 12 dies de festes d'àmbit superior  
d) 6 dies per permís per assumptes propis més els dies compensatoris que puguen aprovar-se, si escau  
2. Al còmput de l'apartat anterior es descompten, a més:  
a) La setmana fallera, a raó de 10 hores o 12 hores i 30 minuts, segons siga jornada de 35 hores o de 37 hores, respectivament.  
b) Tres hores setmanals del període corresponent al període que siga declarat inhàbil per vacances parlamentàries, conforme al que acorde a aquest efecte la Mesa de les Corts.  
3. Així mateix, han de descomptar-se del còmput anual 7 hores o 7 hores i 30 minuts, segons siga jornada de 35 hores o de 37 hores, respectivament, per cadascun dels dies 24 i 31 de desembre, i pel dia exempt d'assistència al treball en la setmana fallera.  
4. Els càlculs per al còmput anual de la jornada de treball en els anys de traspàs es realitzen sobre la base de 52 setmanes i 2 dies.  
5. Únicament als efectes de calcular el còmput anual de la jornada, es prenen com a referència les jornades a raó de 7 hores o de 7 hores i 30 minuts diàries, segons que la jornada setmanal assignada siga de 35 hores o de 37 hores, respectivament.  
Cada any natural la Secretaria General remet, durant el mes de gener, una circular amb el còmput anual general que s'ha de realitzar.  
  
Article 4. Jornada i horari de treball  
1. La jornada laboral del personal de les Corts es desenvolupa de dilluns a divendres entre les 07.30 i les 20.30 hores, amb caràcter general i sense perjudici de les necessitats derivades de l'activitat parlamentària, amb les pauses legalment previstes.  
És obligatòria, amb caràcter general, la presència en el lloc de treball des de les 09.30 fins a les 14.30 hores, en jornada de matí, i des de les 16.30 fins a les 18.30 hores, en jornada de vesprada, sense perjudici de les necessitats del servei, degudament justificades per la Secretaria General.  
En els llocs de treball als quals se'ls aplique el règim de torns, és obligatòria, amb caràcter general, la presència en el lloc de treball des de les 09.30 fins a les 13.30 hores en horari de matí, i des de les 15.30 fins a les 19.30 hores en horari de vesprada, garantint en tot moment l'atenció de les necessitats del servei.  
  
2. L'horari de treball del personal de les Corts que exercisca un lloc de treball que tinga assignat un complement específic de clau igual o inferior a CV04 és, amb caràcter general, als matins, de 08.30 a 15.00 hores —excepte el dia que realitzen també jornada de vesprada, que és de 08.30 a 14.30 hores— i dues vesprades, una de 16.30 a 19.30 hores i la segona de 16.30 a 19.00 hores (2-V-23).  
No obstant, el temps treballat, si escau, entre les 07.30 i les 08.30 hores, en jornada de matí, i entre les 18.30 i les 20.30 hores, en jornada de vesprada, es computa a l'efecte del compliment de la jornada que cada lloc de treball té establida, sense perjudici de les necessitats del servei.  
3. L'horari de treball personal de les Corts que exerceix la resta dels llocs de treball és, amb caràcter general, als matins, de 08.30 a 15.00 hores —excepte el dia que realitzen també jornada de vesprada, que és de 08.30 a 14.30 hores— i una vesprada de 16.30 a 19.30 hores (2-V-23).  
No obstant, el temps treballat, si escau, entre les 07.30 i les 08.30 hores, en jornada de matí, i entre les 18.30 i les 20.30 hores, en jornada de vesprada, es computa a l'efecte del compliment de la jornada que cada lloc de treball té establida, sense perjudici de les necessitats del servei.  
4. La jornada del divendres, sense perjudici de les necessitats del servei i de l'atenció de l'activitat parlamentària o institucional que es programe, es desenvolupa principalment en horari de matí. En l'horari de la vesprada s'atenen per funcionaris i funcionàries de la Secció de Règim Interior les entrades als edificis de les Corts i la centraleta telefònica.  
  
Article 5. Horaris especials  
1. L'horari de treball del personal que desenvolupa torns és de 08.30 a 14.30 hores i de 14.30 a 20.30 hores. Aquest personal ha de realitzar, a més del torn corresponent, una vesprada o un matí, respectivament, amb una pausa entre l'horari del matí i el de la vesprada que pot ser inferior a dues hores —però no inferior a una hora.  
2. Per a garantir el compliment de l'horari del Registre General establit per la Mesa de les Corts i sota la direcció del Servei d'Afers Parlamentaris, la Secció de Registre té flexibilitat organitzativa i ha de garantir en tot cas el compliment de la jornada i horari laboral previstos en aquestes normes reguladores, degudament justificada davant la Secretaria General.  
  
Article 6. El calendari laboral  
1. El calendari laboral és l'instrument tècnic a través del qual es realitza la distribució de la jornada i la fixació dels horaris, d'acord amb el que estableixen aquestes normes, en el marc del que disposa l'Estatut del personal de les Corts, les normes que el desenvolupen, l'Acord de condicions del personal de les Corts i la resta de normativa que resulte aplicable.  
2. El calendari laboral s'elabora el mes de gener pel Departament de Recursos Humans i s'aprova per la Mesa de les Corts, a proposta de la Secretaria General, prèvia audiència del Consell de Personal. Una vegada aprovat, el calendari laboral es comunica a tot el personal de les Corts i es publica en el Butlletí Oficial de les Corts.  
  
Article 7. Control del compliment de l'horari de treball i justificació de les absències  
1. El personal de les Corts, excepte els qui exerceixen llocs de treball en règim de dedicació plena i per tant estan exclosos del dret a percebre gratificacions per serveis extraordinaris prestats fora de la jornada laboral, ha de registrar en el sistema de control horari que s'establisca les entrades i eixides per a l'inici i la finalització de l'horari de treball -matins i vesprades- que corresponga a la seua modalitat de jornada.  
  
2. En els supòsits d'absència parcial al lloc de treball degudament justificada, aquest període de temps es considera com de treball efectiu.  
  
3. Les inassistències, les faltes de puntualitat o les absències durant la jornada laboral han de comunicar-se de manera immediata a la direcció del servei i justificar-se degudament, amb posterioritat, conforme als criteris establits per la Secretaria General.  
4. Correspon a la direcció de cada servei el control del compliment de la jornada i l'horari diari de treball del personal que depenga d'aquesta i la comunicació al Departament de Recursos Humans de les incidències que es puguen produir, sense perjudici de la implantació de sistemes de control horari electrònics, informàtics o d'un altre tipus que, a aquest efecte, s'acorden per la Mesa de les Corts.  
5. La diferència, en còmput mensual, entre l'horari reglamentari de treball i l'efectivament realitzat dona lloc, excepte justificació i prèvia audiència de la persona interessada, a la corresponent reducció proporcional de retribucions. Per al càlcul del valor hora aplicable a aquesta reducció es pren com a base la totalitat de les retribucions íntegres mensuals que es perceben, dividida per trenta i, al seu torn, aquest resultat pel nombre d'hores que es té obligació de complir, de mitjana, cada dia.  
  
6. En cas d'incomplir-se l'obligació de presentació dels justificants d'absència previstos en la normativa que siga aplicable o en cas de no realització completa de la jornada de treball sense causa justificada, que no haja sigut recuperada, amb la supervisió de la direcció del servei, dins del termini de dos mesos des d'aquesta falta de justificació o absència, es procedeix pel Servei d'Afers Econòmics a aplicar la deducció proporcional d'havers corresponent al temps d'absència injustificada del treball que s'ha produït.  
7. El sistema electrònic que s'estableix per al control del compliment de l'horari pel personal de les Corts, preveu l'aplicació d'un temps d'ajust tècnic de deu minuts en l'hora d'entrada.  
8. Les hores que es poden necessitar, en còmput mensual, per al compliment de la jornada de treball poden prestar-se fora de l'horari de presencialitat obligatòria i dins del límit establit en l'article 4.1, amb coneixement previ del responsable del servei o unitat administrativa.  
  
  
Article 8. Flexibilitat horària  
1. S'aplica al personal de les Corts, en matèria de flexibilitat de jornada el que estableix l'Estatut del personal de les Corts i, amb caràcter supletori, el que estableix l'Estatut bàsic de l'empleat públic, la Llei de la funció pública valenciana i, complementàriament, el que disposa la normativa que és aplicable al personal funcionari de l'administració de la Generalitat.  
2. La sol·licitud de les persones interessades en què se'ls aplique la flexibilitat de la jornada es remet, juntament amb la documentació justificativa que correspon en cada cas, al lletrat major-secretari general o lletrada major-secretària general, qui dicta la resolució que procedeix prèvia tramitació de l'expedient pel Departament de Recursos Humans.  
  
3. El Departament de Recursos Humans remet mensualment al Consell de Personal una relació del personal que ha sol·licitat aquesta flexibilitat, així com l'horari en el qual aquesta ha d'aplicar-se.  
  
4. La flexibilitat en el compliment de l'horari en cap cas suposa reducció de la jornada laboral, el personal ha de recuperar aquestes hores en còmput mensual.  
  
Article 9. Reducció de jornada  
1. S'aplica al personal de les Corts, en matèria de reducció de jornada el que estableix l'Estatut del personal de les Corts i, amb caràcter supletori, el que estableix l'Estatut bàsic de l'empleat públic i la Llei de la funció pública valenciana.  
2. La sol·licitud de les persones interessades en què se'ls aplique la reducció de la jornada es remet, juntament amb la documentació justificativa que correspon en cada cas, al lletrat o lletrada major-secretari o secretària general, qui dicta la resolució que procedeix prèvia tramitació de l'expedient pel Departament de Recursos Humans.  
  
Article 10. Interrupció del servei  
1. El personal de les Corts disposa d'una pausa en la jornada diària d'una duració de trenta minuts computable com a treball efectiu. Aquesta interrupció no ha d'afectar la bona marxa dels serveis i no pot ser gaudida ni al principi ni al final de la jornada de treball.  
2. El personal de les Corts té dret a quaranta-huit hores continuades de descans per cada període setmanal treballat, sempre que això no impedisca la deguda atenció dels serveis que han de prestar-se necessàriament. La regulació que a aquest efecte es dicte és sotmesa a la Taula Negociadora del Personal de les Corts.  
  
  
Disposició addicional primera. Complement de treball per torns  
  
Al personal que exerceix llocs de treball afectats per un règim de prestació de serveis en torns rotatius de matí i vesprades se li abona, en concepte de retribució específica per treball per torns, la quantitat especificada en les taules retributives publicades anualment en el Butlletí Oficial de les Corts.  
  
Disposició addicional segona. Compensació horària i gratificació de les hores de treball realitzades que excedeixen de la jornada laboral  
  
1. La disponibilitat del personal de les Corts per a realitzar, per necessitats del servei, fins a una hora diària addicional de treball, una vegada complit l'horari diari de la jornada laboral que cada lloc de treball té establida, es retribueix mitjançant el complement d'especial dedicació parlamentaria, el qual s'abona a tot el personal de les Corts.  
  
2. Les hores de treball que es presten per necessitats del servei, que excedeixen de l'hora diària que es retribueix mitjançant el complement d'especial dedicació parlamentària, donen dret a la compensació horària o a l'abonament de la gratificació per serveis extraordinaris prestats fora de la jornada laboral, conforme al que estableixen les corresponents Normes reguladores de les gratificacions per serveis extraordinaris fora de la jornada laboral que són aprovades per la Mesa de les Corts.  
  
Exceptuant el que disposa l'apartat següent, donen lloc a la mencionada compensació horària o gratificació totes les hores que es presten per necessitats del servei entre les 21.30 i les 08.00 h, o en dies no laborables o festius.  
3. No s'abonen gratificacions o s'efectuen compensacions horàries per hores de treball prestades, per necessitats del servei, fora de la jornada laboral a les persones que exerceixen llocs de treball que tenen assignat un complement específic de clau igual o inferior a CV04 i per tant exerceixen el seu treball en règim de dedicació plena.  
  
4. La realització d'hores de treball fora de la jornada laboral per necessitats del servei aquesta subjecta al principi de proporcionalitat i la seua aplicació es fa sempre de forma justificada i motivada.  
  
Disposició addicional tercera. Absències per causa de malaltia  
  
En els casos de malaltia o incapacitat temporal que afecten el personal de les Corts s'apliquen els criteris d'actuació següents:  
a) Absències aïllades d'un o més dies: les persones que es troben impossibilitades per motius de salut per a assistir al treball han de comunicar la seua absència i la raó d'aquesta al Departament de Recursos Humans o a la persona responsable de la unitat administrativa a la qual es troben adscrites, dins de la primera hora de la jornada, excepte causes justificades que ho impedisquen, i en aquest cas la justificació és presentada amb posterioritat. Rebuda aquesta comunicació en el Departament de Recursos Humans o per la persona responsable de la unitat administrativa a la qual es troben adscrites, aquestes unitats s'informen respectivament de la comunicació rebuda.  
b) Quan l'absència al treball està motivada per l'expedició d'una baixa mèdica o quan es produeix l'alta corresponent, sense perjudici del que disposa l'apartat anterior, s'aplica el que estableix la normativa vigent en matèria d'expedició de baixes i altes mèdiques. El Servei d'Afers Econòmics, el Departament de Recursos Humans i, si escau, el Servei Preventiu Assistencial de Medicina de Treball s'intercanvien respectivament —amb ple respecte a la confidencialitat de les dades de caràcter personal— la informació o comunicacions que reben sobre l'expedició de baixes o altes mèdiques que afecten el personal o els membres de la cambra de les Corts.  
  
Disposició transitòria  
  
El que disposa l'apartat 6 de l'article 7 entra en vigor una vegada s'implante el sistema electrònic o informàtic de control horari que s'estableix per la Mesa de les Corts.  
  
Disposició final primera  
  
S'autoritza la Secretaria General a dictar, prèvia audiència del Consell de Personal de les Corts, les instruccions necessàries per al desenvolupament i l'aplicació d'aquestes normes.  
  
Disposició final segona  
  
Aquestes normes s'han de publicar en el Butlletí Oficial de les Corts Valencianes i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, data a partir de la qual entren en vigor.  
  
Palau de les Corts Valencianes  
  
València, 18 de maig de 2023



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9609, del 02-06-2023 (2023/6071)

ACUERDO número 3010/X, de 18 de mayo de 2023, de la Mesa de las Corts Valencianes, por el que se aprueban las normas reguladoras de la jornada y horario del personal de las Corts.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9609

Fecha DOGV
:   02-06-2023

Sección del DOGV
:   II. AUTORIDADES Y PERSONAL - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/6071

CVE


Fecha del documento
:   18-05-2023

Organismo emisor
:   Corts Valencianes

Tipo de documento
:   Acuerdo

Descriptores 

:   * [legislación](javascript:void(0))

ACUERDO número 3010/X, de 18 de mayo de 2023, de la Mesa de las Corts Valencianes, por el que se aprueban las normas reguladoras de la jornada y horario del personal de las Corts. [2023/6071]  
MESA DE LAS CORTS VALENCIANES  
  
Se da cuenta a la Mesa de las Corts Valencianes de la propuesta de Normas reguladoras de la jornada y horario del personal de las Corts Valencianes, que la Secretaría General trasladó a la Mesa Negociadora del Personal de las Corts y que esta mesa negociadora, en su reunión celebrada el 11 de mayo de 2023, ha acordado elevar a la Mesa de las Corts para su aprobación.  
  
La propuesta elaborada ha sido el resultado del trabajo realizado por la comisión técnica constituida por la representación de las Corts y por los miembros del Consell de Personal en las reuniones mantenidas en fechas 4 de febrero, 5 de julio y 12 de septiembre de 2020; 5 de julio y 27 de julio de 2022; 23 de febrero, 3 de marzo, 13 de marzo, 5 de abril, 19 de abril, 2 de mayo y 5 de mayo de 2023.  
  
En relación con la propuesta de Normas reguladoras de la jornada y horario del personal de las Corts Valencianes elevada a la Mesa de las Corts han de efectuarse las siguientes consideraciones:  
  
Primera. En primer lugar, ha de efectuarse una referencia a la singularidad institucional de las Corts y a la normativa reguladora del estatuto jurídico aplicable al personal de las Corts.  
El parlamento es una institución absolutamente singular: no es un ministerio, ni una conselleria, ni un ente local o una corporación pública, no es una administración prestadora de servicios públicos, ni una administración independiente, no es una administración institucional, ni un organismo autónomo, ni una empresa pública. El parlamento es una institución única que no es identificable con ninguna otra. Ninguna otra tiene los rasgos que componen y singularizan el rostro del parlamento: es sede de la representación del titular de la soberanía: del pueblo, del que emanan todos los poderes del Estado (art. 1.2 Constitución española); es titular del poder legislativo, el poder de elaborar las leyes, las normas infraconstitucionales superiores del ordenamiento jurídico; adopta las decisiones políticas fundamentales —elige y cesa al presidente o presidenta del Gobierno, controla políticamente al Gobierno, discute y aprueba la Ley de presupuestos— y además realiza las demás funciones que le asignan la Constitución y las leyes. En el desarrollo de sus altas funciones constitucionales y estatutarias, el parlamento, cualquier parlamento, atesora un rico caudal de normas, costumbres, antecedentes y un acervo de principios y criterios establecidos a lo largo del tiempo que rigen la vida parlamentaria y la actuación de sus órganos, tanto políticos como administrativos.  
Esta singularidad institucional es la base sobre la que se ha construido históricamente un estatuto jurídico singular que es aplicable a la sede, la actividad, a los protagonistas de la vida parlamentaria y a los servidores públicos que prestan servicio en las administraciones parlamentarias, esto es, al personal del parlamento. Un elemento esencial de esta caracterización es la autonomía parlamentaria, esto es, el conjunto de facultades del que gozan las asambleas legislativas para regular y gestionar por sí mismas todas las actuaciones que realizan en el ejercicio de sus funciones, sin injerencia de otros órganos del Estado. Esta autonomía singular se halla reconocida por el artículo 72 de la Constitución española y por la totalidad de los estatutos de autonomía de las comunidades autónomas.  
Una de las proyecciones de esa autonomía parlamentaria es la existencia de un conjunto de medios personales y materiales organizados autónomamente por el parlamento para su propio servicio, es decir, una administración singular, autónoma, específica y separada de la administración pública que se halla al servicio del parlamento, integrada por un personal autónomamente reclutado y sometido únicamente a la dirección de la cámara en la que presta su servicio, hecho este que es una garantía de la independencia de la institución parlamentaria frente a los restantes poderes y órganos del Estado.  
Se ha dicho reiteradamente que la administración parlamentaria es una administración ad intra, esto es, una administración que sirve a quienes integran la institución parlamentaria, es decir, a los miembros de la cámara. En el parlamento, como si de una clepsidra se tratara, coexiste una corporación política que desarrolla las funciones constitucionales y estatutarias asignadas al parlamento, integrada por los diputados y diputadas, con sus órganos políticos de gobierno y funcionamiento: la Presidencia, la Mesa, la Junta de Síndics, el Pleno, las comisiones, los grupos parlamentarios, etc., y una organización administrativa, integrada por órganos y personas que sirven de instrumento organizativo para que la corporación político-legislativa desarrolle su actividad política, legislativa e institucional. Ello determina que en el parlamento desenvuelva su actividad profesional el personal al servicio del parlamento junto a las personas que desarrollan en la cámara la actividad política que les corresponde en desempeño de sus cargos: diputados y diputadas, miembros del Consell y autoridades que participan en la actividad del parlamento. Todo ello configura un espacio institucional singular y complejo que justifica que se reconozca y se otorgue al parlamento la potestad de regular autónomamente el régimen del personal a su servicio.  
Por imperativo constitucional la normativa reguladora del estatuto jurídico aplicable al personal funcionario de las Corts debe estar contenida en normas con rango de ley, aprobadas dentro de los límites o las prescripciones que se contengan en la normativa básica dictada por el Estado, para regular el estatuto de la función pública, todo ello en base a lo dispuesto por los artículos 103.3 y 149.1.18.ª de la Constitución española. Esta normativa básica se contiene esencialmente en el Estatuto básico del empleado público (EBEP) (inicialmente, la Ley 7/2007, de 12 de abril, y en la actualidad el Real decreto legislativo 5/2015, de 30 de octubre, que aprueba el texto refundido de la ley). Este estatuto básico es una norma legal dictada por el Estado en ejercicio de la competencia que le asigna el artículo 149.1.7.ª, 13.ª, 17.ª y 18.ª de la Constitución española. La disposición final primera del EBEP dice que «Las disposiciones de este estatuto se dictan al amparo del artículo 149.1.18.ª de la Constitución, constituyendo aquellas bases del régimen estatutario de los funcionarios; al amparo del artículo 149.1.7.ª de la Constitución, por lo que se refiere a la legislación laboral, y al amparo del artículo 149.1.13.ª de la Constitución, bases y coordinación de la planificación general de la actividad económica.»  
Sin embargo, el EBEP como norma básica del Estado en materia de función pública ha establecido un sistema caracterizado por la flexibilidad que propicia la heterogeneidad de regímenes jurídicos de función pública en el conjunto del Estado. El EBEP es una norma básica que ampara y propicia la diversificación, en muchos casos, sin establecer límites precisos. Como ha señalado la doctrina, el EBEP ofrece a las comunidades autónomas un menú dispositivo, más que una normativa básica con contenidos determinados e insoslayables en todas las materias que integran el estatuto de la función pública. Sin embargo, el EBEP establece claramente el orden de prelación de las normas que son aplicables en cada caso en esta materia.  
El artículo 2.1 y el artículo 4 del EBEP delimitan el ámbito de aplicación del Estatuto. El artículo 4 del EBEP se refiere al «Personal con legislación específica propia». Y al respecto señala que «Las disposiciones de este estatuto solo se aplicarán directamente cuando así lo disponga su legislación específica al siguiente personal: a) Personal funcionario de las Cortes Generales y de las asambleas legislativas de las comunidades autónomas.»  
Es decir, el artículo 4.a habilita exclusivamente a las Cortes Generales y a las asambleas legislativas de las comunidades autónomas a autoexcluir al personal funcionario de las respectivas cámaras, mediante una norma con rango de ley aprobada por el propio parlamento, de la aplicación directa de la ley estatal en la que se contienen las normas básicas dictadas por el Estado para la regulación del régimen estatutario de la función pública. Ninguna otra institución u organismo tiene esa capacidad excepcional que se reconoce para las Cortes Generales y se ha consagrado también, como no podía ser de otra manera, pero de forma novedosa, para los parlamentos autonómicos por la vía del artículo 4.a del EBEP. Y, por extensión de esta potestad, el artículo 4 del EBEP confiere también a las Cortes Generales y a los parlamentos autonómicos la posibilidad de excluir de dicha aplicación directa del EBEP al personal de los órganos constitucionales del Estado y de los órganos estatutarios de las comunidades autónomas, mediante la legislación específica de cada organismo u órgano aprobada por el parlamento competente en cada caso.  
El EBEP es una norma dictada por el Estado en ejercicio de la competencia que le asignan los artículos 103.3 i 149.1.7.ª, 17.ª y 18.ª de la Constitución española. Por ello, los preceptos del EBEP tienen carácter básico para todos los funcionarios incluidos expresamente por el Estatuto en su ámbito de aplicación, a los cuales se aplicarán subsiguientemente los preceptos de las leyes que se dicten por el Estado o por las comunidades autónomas en desarrollo del EBEP, conforme a lo dispuesto en el artículo 6 del mismo. Para todos los demás funcionarios, no incluidos en el ámbito de aplicación directa del EBEP, los preceptos del mismo tienen, en todo caso, carácter supletorio (art. 2.3 del EBEP). De manera específica, al personal funcionario de las instituciones, organismos y colectivos que se detallan en el artículo 4 (entre ellos, el personal al servicio de las Cortes Generales, las asambleas legislativas de las comunidades autónomas y los órganos constitucionales del Estado y de los órganos estatutarios de las comunidades autónomas) solo se le aplicarán directamente los preceptos del EBEP cuando así lo disponga su legislación específica.  
Los parlamentos autonómicos pueden decidir, mediante una norma con rango de ley, qué hacer con los preceptos del EBEP relativos al personal funcionario del parlamento y al de los órganos estatutarios. En el caso de que decidan excluir la aplicación directa del EBEP para dicho personal, habrán de establecer en los preceptos de la norma legal que aprueben el estatuto de la función pública aplicable a aquellos. Esto no significa que no existan límites jurídicos a lo que los parlamentos autonómicos puedan decidir al respecto mediante una norma con rango de ley. Ni significa tampoco que los parlamentos autonómicos puedan excluir de la aplicación directa del EBEP al personal de cualquier organismo, entidad o ente distinto a aquellos órganos estatutarios a los que se hace referencia en el artículo 4.b del EBEP.  
Los parlamentos autonómicos habrán de respetar, en todo caso, las exigencias sobre la regulación del régimen de función pública, que se derivan de los preceptos que la Constitución española dedica al mismo. Existe un modelo constitucional esencial de función pública que opta por un régimen estatutario para los servidores públicos. Los parlamentos autonómicos deben respetar el modelo constitucional y los principios contenidos en los artículos 23.2 y 103.3 de la Constitución española en la doctrina que el Tribunal Constitucional ha elaborado al respecto en sentencias como la STC 99/1987, 70/1988, 57/1990 y, finalmente, la STC 1/2003. Existe, por tanto, un núcleo normativo esencial y común para toda la función pública, incluida la correspondiente a los parlamentos y los órganos estatutarios. Es decir, si un parlamento del Estado español decide, mediante una norma con fuerza de ley, apartarse del EBEP, en cuanto a la regulación del régimen aplicable al personal funcionario del propio parlamento o al de los órganos estatutarios de la correspondiente comunidad autónoma, deberá regular mediante una norma de ese rango todo el régimen jurídico imprescindible al que hace referencia el Tribunal Constitucional en las mencionadas sentencias y respetar el modelo constitucional de función pública que antes se indicaba.  
Además de lo anterior, hay que tener en cuenta que la aprobación del EBEP y la existencia del citado artículo 4 no han eliminado la competencia exclusiva que la Constitución asigna al Estado para aprobar la «legislación laboral, sin perjuicio de su ejecución por los órganos de las comunidades autónomas», la «legislación básica y régimen económico de la seguridad social, sin perjuicio de la ejecución de sus servicios por las comunidades autónomas», las «bases y coordinación de la planificación general de la actividad económica» y las «bases del régimen jurídico de las administraciones públicas y del régimen estatutario de los funcionarios que, en todo caso, garantizarán a los administrados un tratamiento común ante ellas» (art. 149.1. 7.ª, 13.ª, 17.ª y 18.ª de la Constitución española). Es por ello por lo que, en virtud de los preceptos constitucionales citados, el Estado tiene y conserva la competencia y la potestad de modificar o suprimir el propio artículo 4 del EBEP y reorientar el modelo de regulación de la función pública que el EBEP diseña e instaura, caracterizado por una flexibilidad que propicia la heterogeneidad de regímenes jurídicos de función pública en el conjunto del Estado.  
Por lo que se refiere al estatuto jurídico del personal de las Corts, hay que significar que, además de la previsión contenida en el artículo 4.b del EBEP, el Estatuto de autonomía de la Comunitat Valenciana, en la redacción aprobada mediante la Ley orgánica 1/2006, de 10 de abril, de reforma del Estatuto de autonomía de la Comunitat Valenciana, establece en su artículo 21.1 in fine que «las Corts son inviolables y gozan de autonomía.» Como expresión misma de esa autonomía, el artículo 25.1 del Estatuto dispone que «las Corts nombrarán a su presidente, a la Mesa y a una Diputación Permanente. También aprobarán, por mayoría absoluta, su reglamento que tendrá rango de ley. Igualmente, en la forma que determine el reglamento, aprobarán los Estatutos de gobierno y régimen interno de la cámara.»  
Complementariamente, el Reglamento de las Corts Valencianes en el artículo 109.6 establece que «El Estatuto de gobierno y régimen interior regulará la organización y funcionamiento de la Secretaría General, sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 111 sobre el Estatuto de personal.» Y, posteriormente, en el artículo 111 establece lo siguiente:  
1. Corresponde al Pleno la regulación del régimen jurídico del personal al servicio de las Corts Valencianes, mediante la aprobación del oportuno Estatuto del personal de las Corts Valencianes.  
2. A los efectos previstos en el apartado anterior, el Estatuto del personal de las Corts será aprobado por el Pleno de acuerdo con el procedimiento legislativo previsto en el presente reglamento para la tramitación de los proyectos de ley en lectura única, correspondiendo en este caso la iniciativa a la Mesa.  
3. La reforma del Estatuto del personal de las Corts Valencianes se llevará a cabo conforme al mismo procedimiento seguido para su aprobación.  
En base a la habilitación conferida a los parlamentos autonómicos por el artículo 4.a del EBEP, la previsión contenida en los artículos 21.1 y 25.1 del Estatuto de autonomía de la Comunitat Valenciana y a la disposición contenida en el artículo 109. 6 y el artículo 111 del Reglamento de las Corts Valencianes, las Corts aprobaron el 16 de junio de 2010 el Estatuto del personal de las Corts (Estatuto del personal de las Corts-texto consolidado publicado en el BOCV número 320, V, de 15.11.2018). En dicha norma, que tiene rango y fuerza de ley, y en las normas reglamentarias que la desarrollan o complementan, se contiene la normativa que regula el régimen estatutario aplicable al personal de cualquier naturaleza de las Corts.  
Además de lo anterior, hay que tener en cuenta la disposición final primera del Estatuto de personal de las Corts (EPC), la cual establece que «Al personal al servicio de las Corts Valencianes será de aplicación subsidiaria lo dispuesto en la legislación en materia de función pública del personal al servicio de la Generalitat Valenciana y la Ley 7/2007, de 12 de abril, del EBEP.» La existencia de esta disposición final no conduce de por sí a aplicar automáticamente al personal de las Corts cualquier regulación, determinación o prescripción, contenida en la legislación de función pública de la Generalitat o en el Estatuto básico del empleado público que sea diferente a la que se contiene en el Estatuto del personal de las Corts Valencianes o que regule una materia no contemplada expresamente en la norma que ha aprobado el Pleno de las Corts para regular el estatuto jurídico aplicable a los funcionarios y funcionarias de la cámara. Esta aplicación supletoria requiere siempre un examen y una valoración previos para garantizar la concordancia del precepto cuya aplicación supletoria se analiza con el conjunto de las prescripciones que integran el Estatuto del personal de las Corts Valencianes, preservando la finalidad que cumple el régimen estatutario contenido en el mismo y sin que la aplicación supletoria de aquella legislación se produzca solo en aquellas normas que generan un efecto más beneficioso sobre el estatuto jurídico del personal de las Corts, pero no en aquellas que comportan un efecto menos favorable sobre el contenido de dicho estatuto.  
Considerarlo de otra forma podría conducir a una aplicación arbitraria de dicha supletoriedad o a dar prevalencia a la regulación contenida en la legislación de función pública de la Generalitat o en el EBEP sobre la contenida en el propio Estatuto del personal de las Corts Valencianes, lo que anularía de facto y, en último término, la capacidad normativa autónoma de las Corts en lo que se refiere al personal funcionario de la cámara. Esta potestad normativa autónoma constituye un sello distintivo de la autonomía institucional de las Corts, que es consustancial a la singularidad de la propia institución parlamentaria, pero obliga a las Corts a modificar puntualmente dicha norma legal cada vez que se estime preciso para mantener actualizado su contenido.  
Como corolario de lo anteriormente expuesto, ha de concluirse que la normativa legal que se dicte por las Corts en ejercicio de su autonomía institucional para regular el Estatuto del personal de las Corts, las disposiciones de rango inferior a ley o los acuerdos que eventualmente se adopten por los órganos de las Corts en materia de personal, deben respetar, además de los preceptos constitucionales que establecen el modelo constitucional de función pública y los principios constitucionales que le son aplicables, lo que se establezca en la legislación laboral, la legislación sobre seguridad social, la normativa básica sobre función pública que no esté contenida expresamente en el EBEP, así como las bases y la coordinación de la planificación general de la actividad económica que se dicten por el Estado en ejercicio de la competencia prevista en los artículos 149.1.7.ª, 13, 17.ª y 18.ª de la Constitución española.  
  
Segunda. Específicamente, en relación con la jornada y el horario del personal de las Corts han de tomarse en consideración las siguientes normas:  
El Estatuto del personal de las Corts (Estatuto del personal de las Corts-texto consolidado publicado en el BOCV número 320, V, de 15.11.2018), contiene diversos preceptos relativos a la jornada y horario de trabajo del personal de la cámara. Son los siguientes:  
  
El artículo 32, relativo a la jornada de trabajo, que establece lo siguiente:  
1. La jornada laboral general del personal al servicio de las Corts será de treinta y cinco horas semanales, sin perjuicio de las especialidades que se puedan establecer en los apartados siguientes.  
2. El personal que tenga un complemento específico CV-1, CV-2, CV-3 y CV-4 actuales tendrá una jornada laboral especial de treinta y siete horas.  
Se podrán establecer otras jornadas laborales especiales previo acuerdo con la Mesa Negociadora.  
3. En los periodos de vacaciones parlamentarias y los que se determine por acuerdo de la Mesa, previa negociación con el Consell de Personal, se realizará una jornada especial que comportará una reducción de tres horas semanales respecto de la jornada laboral, sin perjuicio de que la actividad parlamentaria o necesidades propias de cada área o servicio requieran alterar lo previsto en este apartado.  
4. Cuando la actividad parlamentaria o necesidades propias de cada área o servicio así lo exijan, el personal podrá ser requerido para realizar una jornada laboral superior a la establecida en los apartados anteriores. En estos casos el número de funcionarios que tengan que terminar su jornada fuera del horario establecido será el más reducido posible.  
5. El tiempo de asistencia a cursos, seminarios o jornadas de formación, organizados por las administraciones públicas, organizaciones sindicales o aquellos otros reconocidos por las Corts, computarán como tiempo de trabajo a todos los efectos, si tienen lugar dentro de la jornada laboral y fuera de jornada si son obligatorios.  
  
El artículo 33, relativo al horario de trabajo, que establece lo siguiente:  
El horario de trabajo del personal de las Corts se desarrollará de lunes a viernes entre las 08.30 y las 20.30 horas, con carácter general y sin perjuicio de las necesidades derivadas de la actividad parlamentaria, con las pausas legalmente previstas.  
  
El artículo 34, relativo a la flexibilidad horaria, que establece lo siguiente:  
1. El horario de permanencia obligatoria del personal podrá flexibilizarse en los siguientes supuestos:  
a) En una hora diaria para aquellos que tengan a su cargo personas mayores de 65 años que requieran una especial dedicación, hijos o hijas hasta 12 años o menores, así como niños o niñas en acogimiento preadoptivo o permanente, de dicha edad, y quien tenga a su cargo directo a un familiar con enfermedad grave o con minusvalía igual o superior al 65 % hasta el segundo grado por consanguinidad o afinidad.  
  
En los casos de familias monoparentales esta flexibilización podrá ser de dos horas.  
b) Dos horas diarias para quienes tengan hijos o hijas, así como niños o niñas en acogimiento, preadoptivo o permanente, con discapacidad, con el fin de conciliar los horarios de los centros educativos ordinarios de integración y de educación especial, así como otros centros donde estos discapacitados reciban atención, con los propios horarios de los puestos de trabajo.  
c) Dos horas diarias y, en su caso, con adaptación del turno de trabajo, para las empleadas víctimas de violencia sobre la mujer, con la finalidad de hacer efectivo su derecho a la asistencia social integral, por el tiempo que acrediten los servicios sociales de atención o salud, según proceda.  
La flexibilidad en el cumplimiento del horario regulada en el apartado anterior en ningún caso supondrá reducción de la jornada laboral, debiendo el empleado público recuperar la disposición de dichas horas en cómputo mensual.  
  
El artículo 35, relativo a la reducción de jornada, que establece lo siguiente:  
1. Tendrá derecho a una disminución de hasta la mitad de su jornada de trabajo, con reducción proporcional de sus retribuciones:  
a) El personal que, por razones de guarda legal, tenga a su cargo algún niño o niña hasta 12 años, o familiares que requieran especial dedicación, previa resolución o informe del órgano correspondiente de la administración sanitaria. A estos efectos, tendrá la consideración de familiar el cónyuge o pareja de hecho.  
b) El personal que por razones de convivencia tenga a su cuidado directo algún disminuido físico, psíquico o sensorial con una minusvalía igual o superior al 33 %, acreditada por órgano competente y no desempeñe actividades retribuidas que superen el salario mínimo interprofesional.  
c) El personal que por razón de larga o crónica enfermedad no pueda realizar su jornada laboral completa, previa certificación de este extremo por la Unidad de Valoración de Incapacidades.  
2. Las reducciones a las que se refiere el punto 1 anterior que no superen la hora diaria, no generarán deducción de retribuciones. Cuando la reducción de jornada sea superior a una hora, la primera hora no generará deducción de retribuciones.  
La reducción de una hora diaria sin deducción de retribuciones, en el caso de guarda legal de niños o niñas hasta 12 años, únicamente se disfrutará cuando se acredite, por órgano competente de la administración sanitaria, que el menor requiere especial dedicación.  
3. El personal que deba atender el cuidado del cónyuge, pareja de hecho o de un familiar de primer grado por razón de enfermedad muy grave que requiera hospitalización en institución sanitaria o domiciliaria, podrá disfrutar de una reducción de hasta el 50 % de la jornada laboral, de carácter retribuido, durante el plazo de un mes.  
En el supuesto de que hubiera más de un beneficiario de este derecho que fuera personal al servicio de las Corts, podrán disfrutar del mismo de forma parcial, respetando en todo caso el plazo máximo.  
4. En aquellos casos en que resulte compatible con las funciones del puesto desempeñado y con las del centro de trabajo, el personal que ocupe puestos de trabajo que tengan asignados complementos específicos que comporten una jornada de 35 horas semanales, podrá ser autorizado a realizar una jornada reducida, continua e ininterrumpida de las 09.00 a las 14.00 horas, o las equivalentes si el puesto desempeñado está sujeto a turnos, percibiendo un 75 % del total de sus retribuciones.  
5. Las funcionarias víctimas de violencia sobre la mujer, para hacer efectivo su derecho a la asistencia social integral, tendrán derecho a la reducción de su jornada, con disminución proporcional de la retribución, previa acreditación de la situación de violencia ejercida sobre ellas durante el tiempo que los servicios sociales o de salud, según proceda, acrediten. Cuando la reducción no supere la hora diaria no generará deducción de retribuciones.  
Alternativamente, podrán reordenar el tiempo de trabajo a través de la adaptación del horario, flexibilizando el mismo o de otras formas de ordenación que sean aplicables en los términos que para estos supuestos se establezcan.  
  
El artículo 41, relativo a los deberes del personal de las Corts, que establece que «Los funcionarios y las funcionarias en situación de servicio activo estarán obligados […] b) A cumplir la jornada de trabajo que reglamentariamente se pueda determinar.»  
El Acuerdo sobre condiciones de trabajo del personal de las Corts para el período 2007-2009 —prorrogado— (BOCV número 274/VI, de 05.04.2007) contiene diversos artículos relativos a la jornada y el horario de trabajo del personal de la cámara cuyo contenido se ha incorporado o ha sido modificado por los preceptos antes citados del Estatuto del personal de las Corts (EPC-texto consolidado publicado en el BOCV número 320, V, de 15.11.2018).  
En la materia que es objeto de la propuesta de normas que se analizan, han de tenerse en cuenta, con carácter supletorio, los preceptos de la Ley 4/2021, de 16 de abril, de la función pública valenciana y del Real decreto legislativo 5/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del estatuto básico del empleado público, a tenor de lo que establece la disposición final primera del Estatuto de personal de las Corts (EPC), la cual establece que «Al personal al servicio de las Corts Valencianes será de aplicación subsidiaria lo dispuesto en la legislación en materia de función pública del personal al servicio de la Generalitat Valenciana y la Ley 7/2007, de 12 de abril, del Estatuto básico del empleado público.  
  
Tercera. En relación a la propuesta de Normas reguladoras de la jornada y horario del personal de las Corts Valencianes se ha emitido informe por la Asesoría Jurídica en el que se concluye que las normas elaboradas lo son en ejercicio de la potestad que corresponde a la Secretaría General de las Corts y se adecuan a la normativa vigente que les es aplicable, respetando los principios que deben regir los preceptos de la Constitución, según la interpretación que de los mismos ha realizado el Tribunal Constitucional y los tribunales de la jurisdicción contencioso-administrativa y posibilitando que la Mesa de las Corts ejerza la competencia que le asigna el Estatuto del personal de las Corts, en orden a la regulación de la jornada y horario de trabajo del personal de las Corts.  
  
Cuarta. La propuesta de Normas reguladoras de la jornada y horario del personal de las Corts Valencianes elaborada ha sido el resultado del trabajo realizado por la comisión técnica constituida por la representación de las Corts y por los miembros del Consell de Personal en las reuniones mantenidas en fechas 4 de febrero, 5 de julio y 12 de septiembre de 2020; 5 de julio y 27 de julio de 2022; 23 de febrero, 3 de marzo, 13 de marzo, 5 de abril, 19 de abril, 2 de mayo y 5 de mayo de 2023.  
Por otra parte, la propuesta elaborada por la Secretaría General ha sido sometida a negociación en la Mesa Negociadora del Personal de las Corts. Tal y como consta en el expediente, la Mesa Negociadora del Personal de las Corts, en su reunión celebrada el 11 de mayo de 2023, ha adoptado un acuerdo, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 51 del Estatuto del personal de las Corts (texto consolidado publicado en el BOCV número 320/IX, de 15.11.2018), elevando a la Mesa de las Corts la propuesta de Normas reguladoras de la jornada y horario del personal de las Corts. La Mesa Negociadora ha cumplimentado el trámite de negociación legalmente establecido y ha elevado a la Mesa de les Corts la propuesta que se adjunta para la adopción del acuerdo que proceda, constando en el acta de la reunión el tenor de los acuerdos alcanzados y el parecer de las distintas organizaciones sindicales presentes en la misma.  
Corresponde a la Mesa de las Corts aprobar las Normas reguladoras de la jornada y horario del personal de las Corts, en ejercicio de la competencia que le asigna el artículo 88 a y m del Estatuto del personal de las Corts Valencianes.  
En virtud de lo anteriormente expuesto, la Mesa de las Corts, en su reunión celebrada el día 18 de mayo de 2023, vista la propuesta elevada por la Mesa Negociadora del Personal de las Corts y visto el informe emitido por la Asesoría Jurídica, ha adoptado el siguiente  
  
ACUERDO  
  
Primero  
Aprobar las Normas reguladoras de la jornada y horario del personal de las Corts, cuyo texto se contiene en el anexo que acompaña al presente acuerdo.  
  
Segundo  
Comunicar el presente acuerdo a todo el personal funcionario y laboral de las Corts, al Consell de Personal, a la Mesa Negociadora del Personal de las Corts y publicarlo en el Butlletí Oficial de las Corts Valencianes y en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Palau de las Corts Valencianes  
  
València, 18 de mayo de 2023  
  
El presidente  
ENRIC MORERA I CATALÀ  
La vicepresidenta primera  
(secretaria en funciones)  
M.ª JOSÉ SALVADOR RUBERT  
ANEXO  
  
NORMAS REGULADORAS DE LA JORNADA Y HORARIO DE TRABAJO DEL PERSONAL DE LES CORTS  
  
  
Artículo 1. Ámbito subjetivo de aplicación  
1. Las presentes normas se aplicarán exclusivamente al personal funcionario de carrera o interino y al personal laboral de las Corts.  
2. Cualquier referencia genérica que en las presentes normas se haga al personal de las Corts se entenderá realizada exclusivamente al personal funcionario de carrera o interino y al personal laboral de las Corts.  
  
Artículo 2. Jornada de trabajo  
1. La jornada laboral general del personal de las Corts será de treinta y cinco horas semanales, sin perjuicio de las especialidades que se puedan establecer en los apartados siguientes.  
2. El personal de las Corts que desempeñe un puesto de trabajo que tenga asignado un complemento específico igual o inferior a CV04 tendrá una jornada laboral especial de treinta y siete horas semanales.  
El desempeño de los puestos de trabajo que tengan asignado un complemento específico de clave igual o inferior a CV04 lo será en régimen de dedicación plena. Este régimen de dedicación comportará la plena disponibilidad para realizar las tareas que le sean requeridas por necesidades del servicio, fuera de la jornada laboral, sin que dicha realización genere el derecho a percibir gratificaciones o compensaciones horarias por las horas de trabajo prestadas fuera de la jornada laboral. La aplicación del régimen de dedicación plena no privará al funcionario o funcionaria de los derechos a reducción o flexibilidad horaria o a la aplicación de medidas de conciliación de la vida laboral, personal o familiar que puedan corresponderle.  
3. Se podrán establecer otras jornadas laborales especiales por la Mesa de las Corts previo acuerdo de la Mesa Negociadora.  
En los periodos de vacaciones parlamentarias y los que se determine por acuerdo de la Mesa de las Corts, previa negociación con el Consell de Personal, se realizará una jornada especial que comportará una reducción de tres horas semanales respecto de la jornada laboral, sin perjuicio de que la actividad parlamentaria o necesidades propias de cada área o servicio requieran alterar lo previsto en este apartado.  
5. Cuando la actividad parlamentaria o necesidades propias de cada servicio así lo exijan, el personal podrá ser requerido para realizar una jornada laboral superior a la establecida en los apartados anteriores. En estos casos el número de personas que tengan que terminar su jornada fuera del horario establecido será el más reducido posible.  
6. El tiempo de asistencia a cursos, seminarios o jornadas de formación, organizados por las administraciones públicas, organizaciones sindicales o aquellos otros reconocidos por las Corts, computará como tiempo de trabajo a todos los efectos, si tienen lugar dentro de la jornada laboral y si tienen lugar fuera de la jornada, únicamente si son obligatorios.  
  
Artículo 3. Cómputo anual de jornada  
1. El cómputo anual de la jornada se calculará descontando a las horas anuales equivalentes a 52 semanas y un día de trabajo, las horas correspondientes a los siguientes conceptos:  
a) 23 días hábiles de vacaciones  
b) 2 días de fiestas locales  
c) 12 días de fiestas de ámbito superior  
d) 6 días por permiso por asuntos propios más los días compensatorios que puedan aprobarse, en su caso  
2. Al cómputo del apartado anterior se descontarán, además:  
a) La semana fallera, a razón de 10 horas o 12 horas y 30 minutos, según sea jornada de 35 horas o de 37 horas, respectivamente.  
b) Tres horas semanales del periodo correspondiente al periodo que sea declarado inhábil por vacaciones parlamentarias, conforme a lo que acuerde al efecto la Mesa de las Corts.  
3. Asimismo, deberán descontarse del cómputo anual 7 horas o 7 horas y 30 minutos, según sea jornada de 35 horas o de 37 horas, respectivamente, por cada uno de los días 24 y 31 de diciembre, y por el día exento de asistencia al trabajo en la semana fallera.  
4. Los cálculos para el cómputo anual de la jornada de trabajo en los años bisiestos se realizarán sobre la base de 52 semanas y 2 días.  
5. A los solos efectos de calcular el cómputo anual de la jornada, se tomarán como referencia las jornadas a razón de 7 horas o de 7 horas y 30 minutos diarias, según que la jornada semanal asignada sea de 35 horas o de 37 horas, respectivamente.  
Cada año natural la Secretaría General remitirá, durante el mes de enero, una circular con el cómputo anual general a realizar.  
  
Artículo 4. Jornada y horario de trabajo  
1. La jornada laboral del personal de las Corts se desarrollará de lunes a viernes entre las 07.30 y las 20.30 horas, con carácter general y sin perjuicio de las necesidades derivadas de la actividad parlamentaria, con las pausas legalmente previstas.  
Será obligatoria, con carácter general, la presencia en el puesto de trabajo desde las 09.30 hasta las 14.30 horas, en jornada de mañana, y desde las 16.30 hasta las 18.30 horas, en jornada de tarde, sin perjuicio de las necesidades del servicio, debidamente justificadas por la Secretaría General.  
En los puestos de trabajo a los que se les aplique el régimen de turnos, será obligatoria, con carácter general, la presencia en el puesto de trabajo, en jornada de mañana, desde las 09.30 hasta las 13.30 horas, en horario de mañana y desde las 15.30 hasta las 19.30 horas en horario de tarde, garantizando en todo momento la atención de las necesidades del servicio.  
2. El horario de trabajo del personal de las Corts que desempeñe un puesto de trabajo que tenga asignado un complemento específico de clave igual o inferior a CV04 será, con carácter general, por las mañanas, de 08.30 a 15.00 horas —excepto el día que realicen también jornada de tarde, que será de 08.30 a 14.30 horas— y dos tardes, una de 16.30 a 19.30 horas y la segunda de 16.30 a 19.00 horas (2-V-23).  
No obstante, el tiempo trabajado, en su caso, entre las 07.30 y las 08.30 horas, en jornada de mañana, y entre las 18.30 y las 20.30 horas, en jornada de tarde, se computará a efectos del cumplimiento de la jornada que cada puesto de trabajo tenga establecida, sin perjuicio de las necesidades del servicio.  
3. El horario de trabajo personal de las Corts que desempeñe el resto de los puestos de trabajo será, con carácter general, por las mañanas, de 08.30 a 15.00 horas —excepto el día que realicen también jornada de tarde, que será de 08.30 a 14.30 horas— y una tarde de 16.30 a 19.30 horas (2-V-23).  
No obstante, el tiempo trabajado, en su caso, entre las 07.30 y las 08.30 horas, en jornada de mañana, y entre las 18.30 y las 20.30 horas, en jornada de tarde, se computará a efectos del cumplimiento de la jornada que cada puesto de trabajo tenga establecida, sin perjuicio de las necesidades del servicio.  
4. La jornada del viernes, sin perjuicio de las necesidades del servicio y de la atención de la actividad parlamentaria o institucional que se programe, se desarrollará principalmente en horario de mañana. En el horario de la tarde se atenderán por funcionarios y funcionarias de la Sección de Régimen Interior las entradas a los edificios de las Corts y la centralita telefónica.  
  
Artículo 5. Horarios especiales  
1. El horario de trabajo del personal que desarrolle turnos será de 08.30 a 14.30 horas y de 14.30 a 20.30 horas. Este personal deberá realizar, además del turno correspondiente, una tarde o una mañana, respectivamente, con una pausa entre el horario de la mañana y el de la tarde que podrá ser inferior a dos horas —pero no inferior a una hora.  
2. Para garantizar el cumplimiento del horario del Registro General establecido por la Mesa de las Corts y bajo la dirección de la Jefatura del Servicio de Asuntos Parlamentarios, la Sección de Registro tendrá flexibilidad organizativa, garantizando en todo caso el cumplimiento de la jornada y horario laboral previstos en estas normas reguladoras, debidamente justificada ante la Secretaría General.  
  
Artículo 6. El calendario laboral  
1. El calendario laboral es el instrumento técnico a través del cual se realiza la distribución de la jornada y la fijación de los horarios, de acuerdo con lo establecido en estas normas, en el marco de lo dispuesto en el Estatuto del personal de las Corts, las normas que lo desarrollen, el Acuerdo de condiciones del personal de las Corts y el resto de normativa que resulte aplicable.  
2. El calendario laboral se elaborará en el mes de enero por el Departamento de Recursos Humanos y se aprobará por la Mesa de las Corts, a propuesta de la Secretaría General, previa audiencia del Consell de Personal. Una vez aprobado, el calendario laboral se comunicará a todo el personal de las Corts y se publicará en el Butlletí Oficial de las Corts.  
  
Artículo 7. Control del cumplimento del horario de trabajo y justificación de las ausencias  
1. El personal de las Corts, excepto quienes desempeñen puestos de trabajo en régimen de dedicación plena y por tanto estén excluidos del derecho a percibir gratificaciones por servicios extraordinarios prestados fuera de la jornada laboral, deberá registrar en el sistema de control horario que se establezca las entradas y salidas para el inicio y la finalización del horario de trabajo -mañanas y tardes- que corresponda a su modalidad de jornada.  
2. En los supuestos de ausencia parcial al puesto de trabajo debidamente justificada, dicho periodo de tiempo se considerará como de trabajo efectivo.  
3. Las inasistencias, las faltas de puntualidad o las ausencias durante la jornada laboral deberán comunicarse de forma inmediata a la jefatura de Servicio y justificarse debidamente, con posterioridad, conforme a los criterios establecidos por la Secretaría General.  
4. Corresponde a la jefatura de cada servicio el control del cumplimiento de la jornada y el horario diario de trabajo del personal que dependa de esta y la comunicación al Departamento de Recursos Humanos de las incidencias que se puedan producir, sin perjuicio de la implantación de sistemas de control horario electrónicos, informáticos o de otro tipo que, a tal efecto, se acuerden por la Mesa de las Corts.  
5. La diferencia, en cómputo mensual, entre el horario reglamentario de trabajo y el efectivamente realizado dará lugar, salvo justificación y previa audiencia de la persona interesada, a la correspondiente reducción proporcional de retribuciones. Para el cálculo del valor hora aplicable a dicha reducción se tomará como base la totalidad de las retribuciones íntegras mensuales que se perciban, dividida por treinta y, a su vez, este resultado por el número de horas que se tenga obligación de cumplir, de media, cada día.  
6. En caso de incumplirse la obligación de presentación de los justificantes de ausencia previstos en la normativa que sea aplicable o en caso de no realización completa de la jornada de trabajo sin causa justificada, que no haya sido recuperada, con la supervisión de la jefatura del servicio, dentro del plazo de dos meses desde dicha falta de justificación o ausencia, se procederá por el Servicio de Asuntos Económicos a aplicar la deducción proporcional de haberes correspondiente al tiempo de ausencia injustificada del trabajo que se haya producido.  
7. El sistema electrónico que se establezca para el control del cumplimiento del horario por el personal de las Corts, preverá la aplicación de un tiempo de ajuste técnico de diez minutos en la hora de entrada.  
8. Las horas que puedan precisarse, en cómputo mensual, para el cumplimiento de la jornada de trabajo podrán prestarse fuera del horario de presencialidad obligatoria y dentro del límite establecido en el artículo 4.1, con conocimiento previo del responsable del servicio o unidad administrativa.  
  
Artículo 8. Flexibilidad horaria  
1. Se aplicará al personal de las Corts, en materia de flexibilidad de jornada lo que establece el Estatuto del personal de las Corts y, con carácter supletorio, lo que se establece en el Estatuto básico del empleado público, en la Ley de la función pública valenciana y, complementariamente, lo que disponga la normativa que sea de aplicación al personal funcionario de la administración de la Generalitat.  
2. La solicitud de las personas interesadas en que se les aplique la flexibilidad de su jornada será remitida, junto con la documentación justificativa que corresponda en cada caso, al letrado mayor-secretario general o letrada mayor-secretaria general, quien dictará la resolución que proceda previa tramitación del expediente por el Departamento de Recursos Humanos.  
3. El Departamento de Recursos Humanos remitirá mensualmente al Consell de Personal una relación del personal que haya solicitado dicha flexibilidad, así como el horario en el que esta haya de aplicarse.  
  
4. La flexibilidad en el cumplimiento del horario en ningún caso supondrá reducción de la jornada laboral, debiendo el personal recuperar dichas horas en cómputo mensual.  
  
Artículo 9. Reducción de jornada  
1. Se aplicará al personal de las Corts, en materia de reducción de jornada lo que establece el Estatuto del personal de las Corts y, con carácter supletorio, lo que se establece en el Estatuto básico del empleado público y en la Ley de la función pública valenciana.  
2. La solicitud de las personas interesadas en que se les aplique la reducción de su jornada será remitida, junto con la documentación justificativa que corresponda en cada caso, al letrado o letrada mayor-secretario o secretaria general, quien dictará la resolución que proceda previa tramitación del expediente por el Departamento de Recursos Humanos.  
  
Artículo 10. Interrupción del servicio  
1. El personal de las Corts dispondrá de una pausa en la jornada diaria de una duración de 30 minutos computable como trabajo efectivo. Esta interrupción no deberá afectar a la buena marcha de los servicios y no podrá ser disfrutada ni al principio ni al final de la jornada de trabajo.  
2. El personal de las Corts tendrá derecho a cuarenta y ocho horas continuadas de descanso por cada periodo semanal trabajado, siempre que ello no impida la debida atención de los servicios que hayan de prestarse necesariamente. La regulación que al efecto se dicte será sometida a la Mesa Negociadora del Personal de las Corts.  
  
  
Disposición adicional primera. Complemento de turnicidad  
  
Al personal que desempeñe puestos de trabajo afectados por un régimen de prestación de servicios en turnos rotativos de mañana y tardes se le abonará, en concepto de retribución específica por turnicidad, la cantidad especificada en las tablas retributivas publicadas anualmente en el Butlletí Oficial de las Corts.  
  
Disposición adicional segunda. Compensación horaria y gratificación de las horas de trabajo realizadas que excedan de la jornada laboral  
  
1. La disponibilidad del personal de las Corts para realizar, por necesidades del servicio, hasta una hora diaria adicional de trabajo, una vez cumplido el horario diario de la jornada laboral que cada puesto de trabajo tiene establecida, se retribuye mediante el complemento de especial dedicación parlamentaria, el cual se abonará a todo el personal de las Corts.  
2. Las horas de trabajo que se presten por necesidades del servicio, que excedan de la hora diaria que se retribuye mediante el complemento de especial dedicación parlamentaria, darán derecho a la compensación horaria o al abono de la gratificación por servicios extraordinarios prestados fuera de la jornada laboral, conforme a lo que se establezca en las correspondientes Normas reguladoras de las gratificaciones por servicios extraordinarios fuera de la jornada laboral que sean aprobadas por la Mesa de las Corts.  
Salvo lo dispuesto en el apartado siguiente, darán lugar a la citada compensación horaria o gratificación todas las horas que se presten por necesidades del servicio entre las 21.30 y las 08.00 h, o en días no laborables o festivos.  
3. No se abonarán gratificaciones o se efectuarán compensaciones horarias por horas de trabajo prestadas, por necesidades del servicio, fuera de la jornada laboral a las personas que desempeñen puestos de trabajo que tengan asignado un complemento específico de clave igual o inferior a CV04 y por tanto desempeñen su trabajo en régimen de dedicación plena.  
4. La realización de horas de trabajo fuera de la jornada laboral por necesidades del servicio estará sujeta al principio de proporcionalidad y su aplicación se hará siempre de forma justificada y motivada.  
  
Disposición adicional tercera. Ausencias por causa de enfermedad  
  
En los casos de enfermedad o incapacidad temporal que afecten al personal de las Corts se aplicarán los siguientes criterios de actuación:  
a) Ausencias aisladas de uno o más días: las personas que se hallen imposibilitadas por motivos de salud para asistir al trabajo comunicarán su ausencia y la razón de la misma al Departamento de Recursos Humanos o a la persona responsable de la unidad administrativa a la que se hallen adscritas, dentro de la primera hora de la jornada, salvo causas justificadas que lo impidan, en cuyo caso la justificación será presentada con posterioridad. Recibida dicha comunicación en el Departamento de Recursos Humanos o por la persona responsable de la unidad administrativa a la que se hallen adscritas, estas unidades se informarán respectivamente de la comunicación recibida.  
b) Cuando la ausencia al trabajo esté motivada por la expedición de una baja médica o cuando se produzca el alta correspondiente, sin perjuicio de lo dispuesto en el apartado anterior, se aplicará lo que establece la normativa vigente en materia de expedición de bajas y altas médicas. El Servicio de Asuntos Económicos, el Departamento de Recursos Humanos y, en su caso, el Servicio Preventivo Asistencial de Medicina de Trabajo se intercambiarán respectivamente —con pleno respeto a la confidencialidad de los datos de carácter personal— la información o comunicaciones que reciban sobre la expedición de bajas o altas médicas que afecten al personal o los miembros de la cámara de las Corts.  
  
Disposición transitoria  
  
Lo dispuesto en el apartado 6 del artículo 7 entrará en vigor una vez se implante el sistema electrónico o informático de control horario que se establezca por la Mesa de las Corts.  
  
Disposición final primera  
  
Se autoriza a la Secretaría General a dictar, previa audiencia del Consell de Personal de las Corts, las instrucciones necesarias para el desarrollo y la aplicación de las presentes normas.  
  
Disposición final segunda  
  
Las presentes normas se publicarán en el Butlletí Oficial de las Corts Valencianes y en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, fecha a partir de la cual entrarán en vigor.  
  
Palau de las Corts Valencianes  
  
València, 18 de mayo de 2023



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML