Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7563, del 03-07-2015 (2015/5936)

RESOLUCIÓ de 9 de juny de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 48/15-EAE Bocairent, 33/15-EAE Requena i 69/15-EAE Gestalgar.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7563

Data del DOGV
:   03-07-2015

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2015/5936

CVE


Data del document
:   09-06-2015

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Gestalgar](javascript:void(0))
    * [Bocairent](javascript:void(0))
    * [Requena](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 9 de juny de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 48/15-EAE Bocairent, 33/15-EAE Requena i 69/15-EAE Gestalgar. [2015/5936]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual establix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 48/15-EAE Bocairent, 33/15-EAE Requena i 69/15-EAE Gestalgar.  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Expedient: 48/2015-EAE.  
Títol: Modificació puntual núm. 1 del Pla Especial de Protecció i Reforma Interior (PEPRI) del Barri Medieval.  
Promotor: Ajuntament de Bocairent.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Bocairent.  
Localització: Bocairent (València).  
La Comissió Ambiental va adoptar un acord sobre la necessitat de sotmetre a avaluació ambiental estratègica la modificació puntual núm. 1 del PEPRI del Barri Medieval de Bocairent, en sessió celebrada el 21 de maig de 2015.  
Documentació presentada  
El 27 de febrer de 2015 ha tingut entrada en el Registre General de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, remesa per l'Ajuntament de Bocairent una sol·licitud d'inici d'avaluació ambiental i territorial estratègica en relació amb la modificació puntual núm. 1 del PEPRI del Barri Medieval del mencionat municipi.  
La sol·licitud d'inici s'acompanya, en format paper, de l'esborrany de la modificació, del document inicial estratègic amb el contingut previst en els apartats 50.1 i 50.2 de la LOTUP, per considerar l'òrgan promotor que resulta d'aplicació el procediment simplificat i del certificat de l'acord plenari de 4 de desembre de 2015 en el qual s'acorda sol·licitar l'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
  
Planejament vigent  
El planejament vigent a Bocairent són unes Normes Subsidiàries (NS) que van ser aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme (CTU) el 25 de juliol de 1994. Amb posterioritat es va tramitar un document «d'esmena d'errors i omissions» que va ser aprovat per la CTU el 28 de gener de 1998. Les NS són anteriors a l'entrada en vigor de la Llei Urbanística Valenciana (LUV) i inclús anteriors a la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística (LRAU), i no han sigut homologades amb caràcter global. Han patit diverses modificacions i els sòls urbanitzables que hi havia previstos s'han anat desenrotllant per mitjà de plans parcials residencials o industrials.  
Este planejament vigent està en tràmit de revisió i s'ha emés un Document de Referència del Pla General en data 22 de març de 2010 (Expedient núm. 145/2009-EAE).  
El nucli antic de Bocairent va ser declarat Bé d'Interés Cultural en la categoria de Conjunt Històric pel Decret 944/75, de 10 d'abril, que declara «Conjunt Històric Artístic el Nucli Antic de la Vila de Bocairent» (BOE 5.05.1975).  
El PEPRI del Barri Medieval va ser aprovat definitivament per la CTU el 27 de setembre de 1994. En la modificació de 2003 (DOGV de 13.06.2003) es redelimiten certes unitats d'execució, es modifica la qualificació de xicotets equipaments dotacionals i d'una illa de cases destinada a espai lliure, es modifica el traçat d'un carrer i s'aporta nova planimetria. Tot això, per a materialitzar el Projecte de la fase 2 de Rehabilitació Integral del barri que s'estava tramitant.  
Objecte i justificació de la modificació puntual  
L'objecte de la modificació és ampliar el contingut de l'article 34 (fatxanes exteriors) del PEPRI, substituint «fusta« per «fusta o imitació fusta» per a admetre l'ús de nous materials com el PVC o altres. L'objectiu perseguit és compatibilitzar la imatge de les fusteries exteriors exigides segons el PEPRI amb l'eficiència energètica i durabilitat.  
  
La modificació es justifica en la necessitat i conveniència d'ampliar el ventall de materials disponibles per a executar les fusteries exteriors, de manera que siguen més eficients energèticament i amb major durabilitat, sempre dins de la imatge pretesa i establida en les directrius del PEPRI. Tot això, tenint en compte els avanços en la tecnologia i investigació de materials que hi ha hagut des que aquell es va redactar i de les exigències del Codi Tècnic de l'Edificació en relació amb la demanda energètica i sostenibilitat.  
També s'assenyala que la qualitat de la fusta que es troba hui en el mercat és prou inferior a la que es podia obtindre antany, que el manteniment d'este material dificulta l'ús i conservació i que s'està recorrent a fustes de tipus tropical (de major durabilitat) que augmenten el cost de rehabilitació i no responen a la gamma de colors autòctona de la població.  
Com a alternativa es menciona implementar un programa d'inspeccions, manteniment i reparacions periòdiques de les fusteries privatives de cada usuari, però s'assenyala que es considera ineficaç i en conseqüència insostenible energèticament.  
Les fusteries són, juntament amb les teulades, els elements que major deteriorament patixen amb el pas del temps. Açò redunda en la falta d'estanquitat de l'envolupant de l'edifici i, per tant, facilita la transmissió de la calor i soroll. Atés que la modificació amplia l'opció prevista en el PEPRI, es podrà conservar les fusteries de fusta o substituir-les per altres d'aspecte semblant però de superior eficiència i durabilitat. La substitució d'estos elements, principals ponts tèrmics en les vivendes, redunda en el confort i economia dels propietaris, i contribuïx a fer que el Barri Medieval recupere la seua població.  
Els efectes que es preveuen són, sense minorar la qualitat ni alterar la imatge pretesa del barri, dotar de major aïllament els immobles inclosos, perquè estos augmenten substancialment la seua eficiència energètica, incidint directament en les conseqüències considerades en el canvi climàtic.  
La modificació afecta l'ordenació detallada i donat el caràcter de detall es considera que no incidix substancialment en este o altres instruments de planificació territorial o sectorial.  
  
Possibles efectes sobre el medi ambient  
Realitzada l'anàlisi tècnica de la documentació presentada, inclosos informes, i consultada la cartografia temàtica de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, s'observa que el desenrotllament de la modificació proposada, no presenta afeccions sobre el medi ambient, únicament afecta el sòl urbà del municipi, en concret les ordenances particulars de l'edificació del Barri Medieval de Bocairent.  
  
Consultes  
Per part de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta, en la condició d'administracions públiques afectades, a:  
  
  
Consulta Informe Administració consultada  
10/03/15 20/05/15 CITMA. Servici Territorial d'Urbanisme.  
10/03/15 12/05/15 CITMA. Subdirecció General d'Ordenació,   
Planificació i ATE.  
Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge   
10/03/15 Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
Unitat d'Inspecció del Patrimoni Històric Artístic.  
  
  
Nota: Els informes emesos es publicaran, en la pàgina web www.cma.gva.es/eae o http://www.citma.gva.es/web/evaluacion-ambiental-y-territorial/buscador-por-municipios juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic.  
Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades a què es referixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Aspectes urbanístics  
El 20 de maig de 2015 el Servici Territorial d'Urbanisme informa que de l'actuació proposada no es derivaran efectes significatius sobre el medi ambient i el territori des de la visió de les competències urbanístiques, i que, atés que afecta aspectes morfològics i ornamentals de les edificacions, no cal fer objecció, sense perjuí de les limitacions que es puguen haver establit en elements catalogats, i que han d'obtindre respecte a això un informe de la conselleria competent en matèria de cultura.  
Paisatge  
De conformitat amb el que establixen els articles 6 i 43 de la Llei 5/2014, LOTUP, el paisatge s'integrarà en totes les polítiques sectorials que hi incidisquen i, en concret en la planificació territorial i urbanística, actuant com a criteri condicionant en la implantació d'usos, activitats i infraestructures, la gestió i conservació d'espais naturals i la conservació i posada en valor d'espai culturals.  
El 12 de maig de 2015 el Servici d'Infraestructura i Paisatge informa que la modificació proposada no té incidència significativa en el paisatge, atés que es pretén mantindre el caràcter i la percepció del paisatge d'alt valor del Barri Medieval de Bocairent, per la qual cosa no resulta necessària la incorporació de condicionants o instrument de paisatge.  
  
Patrimoni  
La modificació afecta un àmbit que comprén béns inscrits en l'Inventari General del Patrimoni Cultural pel qual ha de sotmetre's a l'informe de la conselleria competent en cultura previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial Decret Legislatiu 2/2008, de 20 de juny, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de Sòl, establix en l'article 15 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
Acord  
Segons establix l'article 51.2 de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'esta llei, que la modificació puntual núm. 1 del PEPRI del Barri Medieval de Bocairent avaluada no establix el marc per a projectes i altres activitats subjectes a avaluació d'impacte ambiental; que no incidix en el model territorial, ni afecta els objectius de qualitat ambiental o al desenrotllament equilibrat del territori, que el seu desenrotllament no té incidència en la gestió directa de residus o la protecció dels recursos hídrics, ni genera problemes ambientals significatius, ni provoca efectes en el patrimoni cultural, espais naturals, àrees o paisatges amb rangs de protecció reconeguts en els àmbits nacional, comunitari o internacional i, tenint en compte els informes emesos, es pot concloure que la Modificació Puntual núm. 1 del PEPRI mencionat no presenta efectes significatius sobre el medi ambient i, per tant, se sotmet al procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificat.  
D'acord amb allò que s'ha exposat, s'acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 1 del Pla Especial de Protecció i Reforma Interior del Barri Medieval de Bocairent d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, i ha de sol·licitar a l'òrgan de la conselleria competent en cultura l'informe en relació amb el compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià. Valencià.  
Segons establix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació de la modificació en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En este cas, el promotor ha d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
Òrgan competent  
La comissió d'avaluació ambiental és l'òrgan competent per a emetre els documents sobre l'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic a què es referix l'article 51.2 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 10.1 del Decret 135/2011, de 30 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament dels Òrgans Territorials, d'Avaluació Ambiental i Urbanístics de la Generalitat.  
A la vista de tot el que s'ha exposat, la comissió d'avaluació ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat la Modificació Puntual núm. 1 del Pla Especial de Protecció i Reforma Interior del Barri Medieval de Bocairent per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient.  
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
La qual cosa li notifique per al seu coneixement i efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 26 de maig de 2015.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Expedient: 33/2015-EAE.  
Títol: Modificació puntual núm. 3 del Pla General d'Ordenació Urbana.  
Promotor: Ajuntament de Requena.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Requena.  
Localització: Requena (València).  
La comissió ambiental va adoptar un acord sobre la necessitat de sotmetre a avaluació ambiental estratègica la modificació puntual núm. 3 del Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU) de Requena, en sessió celebrada el 21 de maig de 2015.  
Documentació presentada  
En data 12 de febrer de 2015 ha tingut entrada en el Registre General de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, remesa per l'Ajuntament de Requena, una sol·licitud d'inici del procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica relativa a la modificació puntual núm. 3 del PGOU del mencionat municipi, denominada «Esmena d'errors».  
La sol·licitud d'inici s'acompanya de la proposta de modificació i del document inicial estratègic amb el contingut previst en els apartats 50.1 i 50.2 de la LOTUP, per considerar l'òrgan promotor que resulta d'aplicació el procediment simplificat, en tractar-se d'una menor de pla (supòsit arreplegat en l'article 46.3.a de la LOTUP).  
  
Planejament vigent  
Requena compta amb PGOU aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme (CTU) en data 26 d'abril de 2013 (BOP de 07.06.2013) que va ser objecte d'avaluació ambiental, amb memòria ambiental emesa el 24 d'octubre de 2012 (Expedient 43/2009-EAE).  
A més de la modificació puntual núm. 3, s'està tramitant en esta direcció general la modificació puntual núm. 2 del PGOU de Requena «Regularització de sòl consolidat per la urbanització. Vora sud de la pedania de San Antonio», sense incidència entre ambdós.  
Objecte i justificació de la modificació puntual  
L'objectede la modificació puntual núm. 3 del PGOU de Requena és l'esmena de certs errors de xicoteta entitat (materials, oblits o omissions) advertits que afecten la comprensibilitat i coherència del pla. Se n'allisten 18 (12 en text i 6 en plans) i es referixen:  
  
- Alguns a errors que fan remissions o referències a altres articles i certes omissions (paraula «mínim» a l'establir distàncies entre edificacions en tipologies de blocs exempts, ACA-4 en el títol del quadre d'usos compatibles i referència als centres d'educació infantil en l'ús educativocultural).  
- Altres a certes regulacions: construccions per damunt de l'altura reguladora, ocupació de parcel·la per soterranis en edificació oberta i edificació aïllada, reserva d'aparcament per a usos residencials en pedanies, construccions compatibles (piscines) en espai lliure privat de pati d'illa de cases en eixamplament borbònic, cossos volats en patis d'illa de la zona d'eixamplament, tancament de parcel·la en zona d'edificació oberta (EDA1) i cossos volats i elements ixents en zones d'ús industrial i terciari.  
- Altres a errors en plans: al retolar l'ús d'una illa com a industrial en zona ampliació de casc i al definir gràficament alineacions o límits, motivats per oblits o errors de la base cadastral.  
En la documentació s'indica que la modificació només opera sobre l'ordenació detallada ja que afecta plans de la sèrie OP (ordenació detallada) i sobre l'articulat del llibre II de les normes urbanístiques (que regula la mencionada ordenació). Respecte a l'alteració de l'article I.2.30 (que pertany al llibre I sobre ordenació estructural) s'especifica que es tracta d'una errata de remissió en l'articulat i, per tant, sense incidència en l'ordenació estructural.  
Per a la seua comprensió els agrupa en:  
Errors materials (simples equivocacions en la confecció de text o plans).  
- En les normes urbanístiques (NU) articles I.2.30 i II.1.58 i el quadre de compatibilitat d'usos (annex II).  
- En plans d'ordenació detallada OP-P.23 i OP-C.12 (dos aspectes).  
  
Omissions o incongruències  
- En NU articles II.1.37, II.1.46, II.2.7, II.2.18, II.5.16, II.5.52 i II.5.66; respecte de la regulació de distància entre els edificis de l'article II.5 certs apartats (62.2, 118.3, 129.2, 151.2,162, 187.1 i 193.2); respecte de la regulació dels cossos volats en zones industrials de l'article II.5 diversos apartats(144, 155, 166, 176, 183 i 197).  
- En plans d'ordenació detallada OP-C.11, OP-P.24 i OP-P.01.  
  
Justificació d'errors materials a corregir en NU i plans:  
En article I.2.30, apartat 4 es remet a l'article I.1.30 apartat 1.b. Este apartat no existix i la remissió ha de ser a l'article I.1.30 apartat 4.  
  
En article II.1.58 «Classes de sistemes d'ordenació es mencionen dos tipus d'ordenació (alineació de carrer i edificació aïllada) però en els articles següents se'n regulen tres (els mencionats i per definició volumètrica)». S'ha de mencionar també el tercer sistema omés.  
En l'annex II de les NU: «Quadre de compatibilitat d'usos» s'especifica ACA-1, ACA-2, ACA-3 i s'ha oblidat ACA-4. Este últim identificador s'ha d'afegir al títol.  
En pla OP-P.23 (pedania de San Antonio) l'illa delimitada pels carrers Bodegas, Oriente, Progreso i Carreteras que es troba dins de la zona d'ampliació casc 3 (ACA-3) però apareix retolada com a ús industrial 6 (IND-6). S'ha d'eliminar eixe rètol.  
En pla OP-C.12 (urbanització Balsa de Moros) la parcel·la dotacional secundària SMD-3 ha d'estar dividida en dos, una dotacional púbica i una altra de social-comercial, i esta és patrimonial del SEPES. En la documentació s'assenyala que així va quedar establit en el pla parcial «Balsa de Moros» promogut pel SEPES, aprovat definitivament el 5 d'octubre de 1993, actualment executat i considerat pel PGOU com a planejament assumit.  
En pla OP-C.12 (posta de la Creu Roja) la qualificació d'equipament de la posta de la Creu Roja s'estén erròniament a part de la propietat contigua. Esta qüestió va ser al·legada en la tramitació del planejament i estimada favorablement per l'ajuntament ple en la seua sessió de 12 de gener de 2012, però no va quedar arreplegada en la documentació del pla general aprovat definitivament. Ha de quedar esmenada modificant l'àmbit de l'equipament.  
Justificació d'omissions o incongruències a esmenar en NU i plans:  
  
L'article II.1.37 «Construccions per damunt de l'altura reguladora» resulta confús i se'n proposa una nova redacció que permeta determinat aprofitament sotateulada quan la suma d'altures entre plantes no esgote l'altura reguladora. Tot això sense alterar el nombre de plantes ni l'altura màxima de l'edificació.  
En article II.1.46 «Soterranis en relació amb l'edificació oberta i l'edificació aïllada» (EDA, AIS), concretament en l'apartat 2, s'establix que els soterranis guardaran la distància mínima a límits i l'ocupació màxima de parcel·la que siguen exigibles a l'edificació sobre rasant, sense perjuí del que disposen les ordenances particulars de zona. No obstant això, en les ordenances particulars d'EDA i AIS no se'n diu res i l'aplicació estricta de la regulació impediria situar les rampes d'accés en els espais lliures privats propis de les dites tipologies. Per això es proposa completar els articles que regulen la construcció de soterranis per a EDA i AIS. Per a edificació oberta (EDA1 i EDA2) als articles II.5.63.4 i II.5.73.4 s'afig «Els soterranis podran ocupar la totalitat de la parcel·la»; per a edificació aïllada a l'article II.5.131.4 s'afig «Els soterranis guardaran la distància mínima a límits que siguen exigibles a l'edificació sobre rasant».  
En article II.2.7 «ús dotacional (D)» concretament en el punt 3 apartat b i dins de l'ús educativocultural (ED), no es fa referència als centres d'educació infantil, i es proposa en la nova redacció que estos també es mencionen. «[...] en centres d'educació infantil, ensenyança primària, ensenyança secundària obligatòria, batxillerat, formació professional, ensenyança universitària i qualsevol altre que tinga per objecte l'ensenyança de qualsevol matèria [...]».  
L'article II.2.18 «Reserva d'aparcaments per a usos residencials». En l'apartat 3 s'establix que no serà exigible la reserva d'aparcament en el cas d'actuacions sobre edificis protegits i en els supòsits especificats en les ordenances particulars de zona, però en cap ordenança particular se'n diu res.  
D'altra banda, en les aldees, excepte en San Antonio, per l'estretor del vial, l'escassa població i els nombrosos pallers, quadres i la resta de construccions agrícoles que ja s'utilitzen com a cotxeres, hauria de matisar-se la norma.  
Per això, es proposa una nova redacció de l'apartat que traga de la reserva, d'una banda, les actuacions sobre edificis protegits, i per un altre «[...] els edificis compresos en les zones d'ampliació de casc de les pedanies, excepte San Antonio, quan acrediten que disposen d'un local en l'àmbit de la pedania en què poden materialitzar la reserva.»  
  
L'article II.5.16 «Ordenança particular de l'Eixamplament Borbònic». En l'apartat 2.c s'enumeren les construccions compatibles a desenrotllar en l'espai lliure privat que conforma el pati d'illa de cases, i s'ha oblidat regular les piscines particulars. Es proposa, prenent com a referència allò que s'ha disposat per a jardins d'edificacions aïllades, la regulació següent: «Piscines, sempre que es retiren un mínim d'1,50 m dels límits, no sobreïsquen, en cap punt, de 0,50 m del terreny, i no ocupen més del 10 per 100 de la superfície lliure».  
L'article II.5.52 «Condicions de posició de l'edificació». En l'apartat 2.a, referit als patis d'illa de la zona d'eixamplament (ENS), s'establix que l'alineació interior no pot sobrepassar per a qualsevol construcció per damunt de la planta baixa, inclús pels cossos volats. Esta limitació ha d'entendre's respecte de cossos volats tancats, però no respecte de balcons o terrasses, per la qual cosa es proposa afegir «excepte balcons, balconades i terrasses, amb un vol màxim d'un metre (1 m).»  
  
L'article II.5.66 «Condicions estètiques». Es regulen les condicions estètiques de l'edificació oberta 1 (EDA1) que coincidix amb l'antiga zona Lamo de Espinosa. Esta zona està molt consolidada i els tancaments de parcel·les compten amb un sòcol més o menys alt de fàbrica. Per això, es considera un error introduir (apartat 2.c) un tipus distint (diàfan a base de reixa metàl·lica) i es proposa que el tancament opcional siga diàfan a base de reixa metàl·lica, amb un sòcol de fàbrica d'una altura màxima d'un metre.  
En certs apartats o articles II.5. (62.2, 118.3, 129.2, 151.2,162, 187.1 i 193.2) que es referixen a «Condicions de posició de l'edificació». En estos apartats s'establix la distància entre cossos d'edificació en tipologies edificatòries de blocs exempts. No s'especifica que la distància establida (ja siga 6 m o 12 m) és una distància mínima, i són admissibles separacions majors per la major qualitat urbana que comporten. S'ha d'afegir a la redacció en relació als 6 o 12 m «com a mínim».  
  
En articles II.5.144, II.5.155, II.5.166, II.5.176, II.5.183 i II.5.197 sobre «Cossos volats i elements ixents». Es referixen a zones d'ús industrial i terciari. Únicament s'assenyala que no s'admeten superfícies volades a menys de 3,5 m. Es completa la regulació i s'establix per als vols admissibles indicats, un vol màxim de 1,50 m.  
En pla OP-C.11. L'article II.4.16 de les NU establix una ordenació particular per a «l'Eixamplament Borbònic» i per a l'illa tancada delimitada pels carrers Constitució, San Luis, San Fernando i Pérez Arcas, l'alineació interior es concreta gràficament. Després de l'advertència d'algun afectat i un millor reconeixement «in situ» s'han detectat errors respecte a dos parcel·les cadastrals, amb edificacions consolidades la profunditat edificable de les quals ha de ser corregida i passa a ser de 21 m una i 20,50 m l'altra.  
En la documentació s'assenyala, a més a més, que la reducció de l'espai lliure interior és insignificant, i que, per la seua condició de privat, no computa als efectes del compliment d'estàndards de zones verdes i parcs públics (24.1.c LOTUP).  
En pla OP-P.24 (pedania de San Juan) s'ha grafiat un atzucac d'ús i domini públic entre els números 19 i 21 del carrer de la Vereda. Es tracta d'un pati privat, per la qual cosa es proposa l'eliminació del carreró.  
  
En pla OP-P.01 (Pedania de El Azagador) l'alienació grafiada en el núm. 1 del carrer del Camino de Río és incorrecta, i que no arreplega l'actualment consolidada ni respecta l'ample del camí que presta continuïtat al carrer. Es proposa una nova alineació d'acord amb el que exposa.  
Possibles efectes sobre el medi ambient  
Realitzada l'anàlisi tècnica de la documentació presentada, inclosos informes, i consultada la cartografia temàtica de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, s'observa que el desenrotllament de la modificació proposada, no presenta afeccions sobre el medi ambient, únicament afecta el sòl urbà del municipi, i, per tant, la modificació únicament incidirà sobre les determinacions que regulen el règim d'ús i edificació del sòl.  
Consultes  
Per part de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta, en la seua condició d'administracions públiques afectades, a:  
  
  
Consulta Informe Administració consultada  
26/02/15 20.05.2015 CITMA. Servici Territorial d'Urbanisme  
26/02/15  
  
   
13.05.2015  
10.03.2015 CITMA. Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i ATE.  
Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge  
Servici d'Ordenació del Territori  
12/03/15 11.08.2015 Conselleria d'Educació, Cultura i Esport. SA d'Educació i Formació. Servici d'Infraestructures.  
  
  
Nota: Els informes emesos es publicaran, en la pàgina web www.cma.gva.es/eae o http://www.citma.gva.es/web/evaluacion-ambiental-y-territorial/buscador-por-municipios juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic.  
  
Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades les que es referixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
El 20 de maig de 2015 el Servici Territorial d'Urbanisme informa que no pareix, des de la visió de les competències urbanístiques del mencionat servici, que haja de tindre efecte significatiu sobre el medi ambient i que atenent que la comesa de la modificació és l'alteració de determinacions pròpies de l'ordenació detallada, l'ajuntament és l'òrgan competent per a resoldre l'aprovació definitiva del pla, d'acord amb el que preveu l'article 55 de la LOTUP. Recorda, així mateix, abans de la publicació en el BOP de l'aprovació definitiva de l'instrument de planejament per a la seua entrada en vigor, es remetrà una còpia digital del pla a la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme per a la seua inscripció en el registre autonòmic d'instruments de planejament urbanístic de conformitat amb l'article 57.2 de la LOTUP.  
  
Risc d'inundació  
El pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació (PATRICOVA), aprovat per Acord del Consell de 28 de gener de 2003, establix (article 24 normes urbanístiques) que en sòl urbà afectat per risc d'inundació s'hauran d'imposar, quan procedisca, condicions per a l'adequació de l'edificació i infraestructures.  
El 10 de març de 2015 el Servici d'Ordenació del Territori informa que, ateses les cartografies d'inundabilitat aplicables en virtut de l'article 15 del PATRICOVA i de la directriu 65.d del Decret 1/2011, de 13 de gener, del Consell, pel qual s'aprova l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, l'actuació proposada no està afectada pel risc d'inundació.  
Paisatge  
De conformitat amb el que establix l'article 6 de la Llei 5/2014, LOTUP, el paisatge s'integrarà en totes les polítiques sectorials que hi incidisquen i, en concret en la planificació territorial i urbanística, i actuarà com a criteri condicionant en la implantació d'usos, activitats i infraestructures, la gestió i conservació d'espais naturals i la conservació i posada en valor d'espai culturals.  
El 13 de maig de 2015 el Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge, considerant en especial les modificacions que excedixen de la mera correcció d'errors, informa que la proposta no modifica significativament el caràcter o la percepció del paisatge configurat o per a configurar a partir del pla vigent. A més, assenyala que de conformitat amb l'article 44 de la LOTUP correspon a la CITMA informar els instruments de paisatge quan l'aprovació siga autonòmica. Per això, si totes les determinacions (excepte una) afecten l'ordenació detallada, sense alterar en res l'estructural, l'administració competent per a la valoració de la necessitat d'incorporar criteris addicionals d'acord amb l'article 6.3 de la LOTUP seria l'ajuntament, que hauria d'emetre el seu informe amb caràcter previ a l'aprovació de la modificació puntual.  
Educació  
L'11 de maig de 2015, s'emet un informe favorable a la modificació per part del Servici de Planificació Educativa i del Servici d'Infraestructures de la Conselleria competent en matèria d'educació.  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial Decret Legislatiu 2/2008, de 20 de juny, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl, establix en l'article 15 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
  
Acord  
Segons establix l'article 51.2 de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'esta llei, que la modificació puntual núm. 3 del PGOU de Requena avaluada no establix el marc per a projectes i altres activitats subjectes a avaluació d'impacte ambiental; que no incidix en el model territorial, ni afecta els objectius de qualitat ambiental o el desenrotllament equilibrat del territori, que el seu desenrotllament no té incidència en la gestió directa de residus o la protecció dels recursos hídrics, ni genera problemes ambientals significatius, ni provoca efectes en el patrimoni cultural, espais naturals, àrees o paisatges amb rangs de protecció reconeguts en els àmbits nacional, comunitari o internacional i, tenint en compte els informes emesos, es pot concloure que la modificació puntual núm. 3 no presenta efectes significatius sobre el medi ambient i, per tant, se sotmet al procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificat.  
D'acord amb allò que s'ha exposat, s'acorda:  
Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la Modificació Puntual núm. 3 del pla general d'ordenació urbana de Requena, denominada «Esmena d'errors», d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la modificació d'acord amb la seua normativa sectorial.  
Segons que establix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació de la modificació en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En este cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
Òrgan competent  
La comissió d'avaluació ambiental és l'òrgan competent per a emetre els documents sobre l'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic a què es referix l'article 51.2 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 10.1 del Decret 135/2011, de 30 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament dels òrgans territorials, d'avaluació ambiental i urbanístics de la Generalitat.  
A la vista de tot el que s'ha exposat, la comissió d'avaluació ambiental, acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat la Modificació Puntual núm. 3 del PGOU de Requena per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que els notifique per a coneixement i perquè tinga efecte.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven de la mateixa aprovació, tal com ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 26 de maig de 2015.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Expedient: 69-2015-EAE.  
Objecte: Modificació puntual núm. 7 de les Normes Subsidiàries de Gestalgar.  
Promotor: Ajuntament de Gestalgar.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València i ajuntament.  
Localització: Gestalgar (València).  
La comissió ambiental va adoptar l'acord sobre la necessitat de sotmetre a avaluació ambiental estratègica la modificació puntual núm. 7 de les Normes Subsidiàries de Gestalgar, en sessió celebrada el 21 de maig de 2015.  
En data 14 de gener de 2015 es rep de l'Ajuntament de Gestalgar, a través del Servici Territorial d'Urbanisme de València una sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 7 de les Normes Subsidiàries de Gestalgar (València) acompanyada de documentació en format paper.  
Documentació aportada  
En data 14 de gener de 2015 es rep de l'Ajuntament de Gestalgar un document en format paper de la modificació puntual núm. 7 de les Normes Subsidiàries que incorpora mesures mediambientals i pla de seguiment. La documentació permet realitzar l'avaluació ambiental simplificada.  
Planejament vigent  
El municipi de Gestalgar compta amb unes normes subsidiàries aprovades definitivament per la comissió territorial d'urbanisme el 31 de gener de 1989. Es troba en tramitació un nou planejament, el pla general, que disposa de memòria ambiental amb data 18 de maig de 2012.  
En les actuals Normes urbanístiques l'article 9 té la redacció següent:  
Capítol II. Sòl no urbanitzable.  
Article 9. Usos i edificabilitat  
En cap cas es podrà autoritzar usos incompatibles amb les tasques agrícoles o amb la preservació de les zones forestals existents. Només s'autoritzaran aquells usos la implantació dels quals garantisca que no comportaran detriment al medi físic en què hagen de situar-se, «hauran de ser complementàries de les tasques agrícoles, i queden expressament prohibits els usos terciaris i industrials en sentit estricte». Els magatzems de caràcter agrícola només s'admetran en sòl no urbanitzable comú; la seua altura no excedirà els 7 m, amb una reculada mínima a cada límit de parcel·la de 10 m.  
El text entre cometes és la part de l'article que es pretén modificar en la modificació núm. 7. La resta de l'article, els magatzems [...] de 10 m, és objecte de la modificació núm. 6.  
A continuació s'adjunta el pla de classificació del sòl de les actuals normes subsidiàries en què mostra la delimitació del sòl no urbanitzable comú afectat en part per la present modificació.  
  
Pla de classificació de sòl en les actuals normes subsidiàries. Escala 1:15.000.  
En el pla de qualificació de les actuals normes subsidiàries figura en la zona objecte de la modificació un punt que assenyala l'ús d'abocador de residus sòlids.  
Objecte de la modificació  
La modificació plantejada afecta parcialment la superfície qualificada en les actuals normes subsidiàries com a sòl no urbanitzable no protegit. Es tracta d'una sèrie de parcel·les del polígon 2 en el qual es vol permetre l'ús d'activitats terciàries o de servicis, i en concret plantes de tractament, valoració, depòsit i eliminació de residus no perillosos. En realitat la modificació el que fa és precisar la delimitació dels terrenys en què eixe ús serà possible, pel fet que en l'actual planejament l'ús d'abocador de residus sòlids ja figura en la zona, però només com un punt, sense una delimitació precisa. La modificació concreta, a més a més, les característiques de l'ús referit i les condicions.  
  
A continuació es mostren els plans aportats que acompanyen la modificació:  
1. SNU per a activitats terciàries o de servicis: plantes per al tractament, valoració, depòsit i eliminació de residus en normes subsidiàries. Delimitat en color rosa.  
  
  
2. SNU per a activitats terciàries o de servicis: plantes per al tractament, valoració, depòsit i eliminació de residus en pla general en tramitació. Delimitat en color salmó.  
  
En el pla 1 es plasma l'àmbit de la modificació sobre la base cartogràfica de les normes subsidiàries vigents. La delimitació de la modificació se cenyix a sòl no urbanitzable comú del pla general en tramitació, excloent aquelles zones de sòl no urbanitzable comú de les normes subsidiàries que en el pla general en tramitació han sigut qualificades com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
El pla 2 s'inclou per a constatar que l'àmbit de la modificació s'ha delimitat només en sòl no urbanitzable considerat com a comú en el pla general en tramitació.  
En conseqüència, a més d'incloure els plans abans indicats es modifica la redacció de l'article 9 de les actuals normes subsidiàries, que quedaria de la manera següent:  
Capítol II. Sòl no urbanitzable.  
Article 9. Usos i edificabilitat  
- En cap cas es pot autoritzar usos incompatibles amb les tasques agrícoles o amb la preservació de les zones forestals existents. Només s'autoritzaran aquells usos la implantació dels quals garantisca que no comportaran detriment al medi físic en què hagen de situar-se «i estiguen autoritzats per la memòria ambiental aprovada en la tramitació del pla general.  
- S'autoritza l'ús d'activitats terciàries o de servicis: plantes per al tractament, valoració, depòsit i eliminació de residus no perillosos en les parcel·les del polígon 2 del sòl no urbanitzable que estan grafiades en el pla que s'adjunta a la present modificació.  
Estos usos estaran subjectes a declaració d'interés comunitari, prèvia a la llicència municipal.  
La parcel·la exigible per a les actuacions terciàries o de servicis serà almenys de mitja hectàrea de perímetre ininterromput.  
El cinquanta per cent de parcel·la assignada a l'ús objecte de la DIC haurà d'estar exempta d'edificació. S'assigna una superfície màxima d'ocupació per l'edificació de nova planta d'un cinc per cent del total de la superfície assignada a l'ús industrial terciari.  
Els altres paràmetres urbanístics es fixaran en la declaració d'interés comunitari i han d'obtindre un informe ambiental favorable per l'òrgan ambiental competent de la Generalitat Valenciana.  
S'exigirà una previsió suficient de l'abastiment d'aigua potable i una completa evacuació, arreplegada i depuració dels residus i aigües residuals. El cost que poguera implicar l'extensió de les xarxes d'estos o altres servicis anirà a càrrec del promotor.»  
(Va entre cometes la part de l'article que es pretén incorporar a través de la modificació núm. 7.  
En la documentació s'inclou també la part de modificació de l'article 9 que correspon a la modificació núm. 6, però s'aborda en expedient a part.  
Antecedents  
L'Ajuntament de Gestalgar està tramitant un nou planejament urbanístic, pla general, que va obtindre memòria ambiental favorable el 18 de maig de 2012 (N. Ref/. 105/2011-EAE), durant el qual es van dur a terme les consultes que es van considerar procedents per a l'avaluació.  
  
El pla general avaluat establia una delimitació del sòl no urbanitzable comú diferent de la de les actuals normes subsidiàries. A continuació es mostra el pla de la qualificació del pla general aportat en la documentació remesa per a la modificació núm. 6.  
Qualificació sòl pla general en tramitació. En blanc sòl no urbanitzable comú i en verd sòl no urbanitzable protecció forestal.  
  
  
El pla general en tramitació indica que es permetran en eixe sòl, per mitjà de declaració d'interés comunitari, els usos i aprofitaments definits en els articles 24 a 27 de la Llei 10/2004, del sòl no urbanitzable, i cita expressament les activitats industrials, productives i terciàries o de servicis en sòl no urbanitzable comú (article 133.c). Regula l'edificabilitat (es remet a la Llei 10/2004) en l'article 134, així com establix la regulació per a les declaracions d'interés comunitari (Llei 10/2004).  
  
D'altra banda, en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental s'està tramitant l'expedient de consulta (N/Ref.: 184/2014-CON) relatiu a instal·lació d'eliminació i valorització de residus no perillosos d'origen industrial per part de l'empresa Servicios Medioambientales de Valencia, SL.  
L'alternativa d'ubicació seleccionada pel promotor per a la dita instal·lació ocupa part de la superfície de sòl no urbanitzable objecte de la modificació on es proposa la introducció de l'ús d'activitats terciàries o de servicis. En el seu extrem nord-oest, pròxima a la carretera CV-377 (abans VV-6421) a Bugarra.  
Possible ubicació planta de tractament i eliminació de residus no perillosos de caràcter industrial (N/Ref.: 184/2014-CON).  
  
  
Les característiques plantejades serien en síntesi:  
D'acord amb la documentació presentada a consulta l'entrada a la planta serà d'aproximadament 40.000 T/any de residus no perillosos d'origen industrial.  
Planta d'eliminació: 60.000 m².  
Planta de tractament: 2.700 m².  
Àrea de control i pesada: 270 m².  
Per a la planta d'eliminació s'ha calculat un volum útil de 920000 m³ i una vida útil de 16 anys.  
Actuacions previstes en principi:  
Accés: des de la CV-35 fins a l'eixida de la CV-36 fins a arribar a l'encreuament de la CV-377 i des d'esta es planteja condicionar un accés asfaltat per a camions fins a la planta d'eliminació.  
S'accedirà a l'àrea de control i pesada que comptarà amb caseta d'oficina, magatzem i neteja, bàscula de pesatge, etc. Es classificaran i valoraran els materials voluminosos, paper, cartó, plàstic i cartó, bricks, vidre, metalls i fusta. El rebuig es dirigirà a la planta d'eliminació.  
  
La planta d'eliminació constarà d'un vas d'abocament constituït en dos cel·les, dividides en diverses fases d'explotació.  
S'impermeabilitzarà d'acord amb la legislació sectorial i es crearà una infraestructura de gestió de lixiviats: xarxa d'arreplega de lixiviats i bassa oberta i impermeabilitzada. Es plantejarà un sistema de desgasificació.  
Es planteja el tancament de les instal·lacions i la tanca vegetal. Es preveuen altres instal·lacions: subministrament elèctric, abastiment d'aigua potable, instal·lacions de sanejament, etc.  
Es fa referència a l'excavació del vas d'abocament i a la reutilització de les terres generades per a l'ús en el recreixement i segellament del vas així com dels dics secundaris de la fase d'explotació.  
  
En el referit expedient s'han realitzat les consultes següents: Confederació Hidrogràfica del Xúquer, Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge i Subdirecció General del Medi Natural.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer indica que a l'afectar la zona de policia l'execució de les obres requerirà amb l'autorització prèvia d'organisme de conca i per a garantir la no-afecció a les aigües superficials i subterrànies l'abocador haurà de complir els requisits d'impermeabilitat, control d'aigües pluvials, gestió de lixiviats, protecció del sòl i d'aigües, així com els procediments de control i vigilància en les fases d'explotació i manteniment, establits en el Reial Decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador.  
La directora general del Medi Natural va emetre una resolució de valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, en què indicava que el projecte podria causar afeccions negatives a l'àrea Xarxa Natura 2000 i a les espècies i hàbitats associats i en conseqüència haurà de sotmetre's a una avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, i s'ha d'efectuar un estudi d'afeccions i emetre's una declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000.  
El Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge indica que haurà d'elaborar-se un estudi d'integració paisatgística i que haurà de valorar el conjunt d'alternatives. Respecte a l'alternativa triada s'indica que l'impacte visual és significatiu en situar-se juntament amb la CV-377 un dels principals accessos a Gestalgar.  
Esta proposta, en incloure un abocador de residus no perillosos amb capacitat total superiora 25.000 T estaria sotmesa a avaluació d'impacte ambiental ordinària perquè està inclosa en l'annex I, grup 8 apartat c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental: abocadors de residus no perillosos que reben més de 10 T per dia o que tinguen una capacitat total de més de 25.000 T, exclosos els abocadors de residus inerts.  
Les instal·lacions de tractament, valoració, depòsit i eliminació de residus no perillosos, d'acord amb la vigent legislació d'avaluació d'impacte ambiental hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental, almenys a estimació d'impacte ambiental quan no a avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
Justificació de la modificació  
L'objecte de la modificació és permetre la implantació d'usos no necessàriament agrícoles que atrauen inversions públiques o privades i eviten l'emigració de la població d'acord amb la memòria informativa de les actuals normes urbanístiques, i introduïx un nou ús en aquella zona que ambientalment pot acollir-la.  
La modificació pretén donar solució als problemes derivats de la implantació d'un complex de valorització de residus no perillosos en el terme municipal. Contribuirà a recuperar terrenys degradats per activitats anteriors en eixe àrea.  
Es tracta d'una modificació puntual de les normes subsidiàries vigents mentres es procedix a l'aprovació definitiva del pla general en tramitació, que per a esta zona en permet l'ús.  
L'ús objecte de la modificació s'ha de desenrotllar d'acord amb la documentació presentada, amb la Llei 5/2014, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge i respecte a l'activitat atenent a la Llei 6/2014, de Prevenció, Qualitat i Control Ambiental d'Activitats de la Comunitat Valenciana. La tramitació de l'activitat d'acord amb la documentació passarà per la concessió de l'autorització ambiental integrada, declaració d'impacte ambiental i declaració d'interés comunitari.  
  
En la documentació s'analitzen diferents alternatives i es tria l'alternativa 1, abans descrita. Es descriu igualment la possible activitat a implantar i s'indica de manera resumida les circumstàncies i característiques més rellevants abans mencionades en descriure la consulta sobre el projecte de planta de valoració i eliminació presentada al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, Ref.: 184/2014-CON.  
  
Possibles efectes sobre el medi ambient  
La modificació que pretén permetre l'ús de les plantes per al tractament, valoració, depòsit i eliminació de residus no perillosos en una part del sòl no urbanitzable comú de les actuals normes subsidiàries ha ajustat l'àmbit als terrenys coincidents amb terrenys en què el pla general en tramitació es permet eixe ús (va obtindre avaluació ambiental favorable per mitjà d'una memòria ambiental de data 18.05.2012), pel qual es considera que no cal efectuar noves consultes respecte a això per a determinar que la modificació referida no tindrà efectes negatius significatius sempre que es complisquen els condicionants establits en la referida memòria ambiental.  
Consultat el sistema d'informació geogràfica (SIG) d'esta conselleria, s'aprecien els següents aspectes ambientals que pogueren veure's afectats per la modificació:  
- Quasi la totalitat del municipi es troba inclòs en l'àmbit de l'espai de Xarxa Natura 2000, zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) Alt Túria i Sierra del Negrete segons acord, de 5 de juny de 2009, del Consell d'ampliació de la xarxa de zones d'especial protecció per a les aus de la Comunitat Valenciana. En l'avaluació ambiental del pla general es va obtindre un informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi (ara Servici de Vida Silvestre) que va motivar l'establiment de condicionant en la memòria ambiental relatiu a la necessitat d'incloure en la normativa del pla que haurà d'avaluar-se la repercussió sobre les espècies que van motivar la declaració de la citada ZEPA de qualsevol pla, activitat i/o projecte que puga dur-se a terme en el terme municipal, d'acord amb allò que s'ha indicat en l'informe del servici referit.  
  
- Els materials de la zona són argiles amb algeps intercalades amb arenoses, (Triàsic Keuper). En la zona podrien haver-hi matollars gipsícoles considerats hàbitats protegits d'acord amb el catàleg valencià de flora amenaçada (annex IV del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació). Els terrenys estan ocupats majoritàriament per cultius de secà i per això en principi les actuacions de planta de residus no perillosos no és previsible que els afecten. Esta circumstància es va tindre en compte en el pla general en tramitació, i no es van estimar efectes significatius a nivell de pla.  
El pla general en tramitació va obtindre la memòria ambiental favorable amb condicions i al llarg de la tramitació de l'expedient es va consultar al servici de conservació i gestió de la biodiversitat així com al Servici d'Ordenació Sostenible del Medi. La present modificació planteja la delimitació d'un ús en una zona en què en la memòria ambiental es va avaluar que l'ús podria ser admissible en principi, sense perjuí que l'avaluació d'impacte ambiental del projecte de la planta determine que esta pot ubicar-se o no en eixa zona concreta i amb quines condicions.  
  
No obstant això, a nivell de projecte haurà de tindre's en compte esta circumstància, i complir el que establix respecte a això en l'article 19 del referit decret. En la consulta abans indicada (N/Ref.:184/2014-CON) relativa a instal·lació d'eliminació i valorització de residus no perillosos d'origen industrial per part de l'empresa Servicios Medioambientales de Valencia, SL, es va efectuar la consulta a la Subdirecció General del Medi Natural.  
- Terrenys forestals: els terrenys inclosos en l'àmbit de la modificació són majoritàriament cultius de secà i, en una xicoteta proporció, forestals, i en formen part antics cultius invadits per vegetació forestal. Es tracta de fases de matollar amb un estrat arbori de pi blanc (Pinus halepensis), que ha patit no obstant un incendi forestal al setembre de 2012 en gran part de la zona.  
  
De manera molt puntual part de l'àmbit és terreny forestal estratègic d'acord amb el PATFOR. Estos terrenys són forest d'utilitat pública (V-120) denominat La Reana.  
La modificació no canvia la classificació i qualificació dels terrenys forestals, només delimita amb precisió la superfície de possible ubicació d'un ús, planta de residus no perillosos, que no està permés en l'actual sòl no urbanitzable, encara que en els plans d'ordenació sí que està previst l'ús d'abocador de residus sòlids sense precisar-ne la ubicació (figura com un punt en el pla de qualificació de l'actual planejament).  
  
En la zona es va produir un incendi forestal que va afectar gran part dels terrenys forestals, que va ser posterior (setembre de 2012) a l'avaluació ambiental favorable del pla general en tramitació (maig 2012) del qual la present modificació és reflex en permetre i concretar l'ús de planta de residus no perillosos en un àmbit avaluat favorablement per la memòria ambiental referida.  
La zona és majoritàriament agrícola i la modificació no planteja el canvi d'ús forestal ja que els usos són els propis d'un sòl no urbanitzable no protegit. L'ús terciari i industrial no està permés en este tipus de sòl però en la zona sí que està previst l'ús d'abocador de residus sòlids i, per tant, es tracta de precisar un ús previst en la zona. Els terrenys agrícoles majoritaris no tenen un ús forestal i, per això, no hi ha canvi d'ús; i respecte als forestals, són minoritaris i cal tindre en compte que l'incendi és posterior a l'avaluació ambiental del pla general en tramitació. D'altra banda, serà a través de les autoritzacions respectives dels projectes i l'avaluació d'impacte ambiental, si és el cas, quan es determine si en els terrenys forestals que s'hagen incendiat és possible l'ús proposat.  
La modificació plantejada no suposa minorar les proteccions derivades del seu ús i aprofitament forestal en el sentit que l'àmbit és sòl no urbanitzable no protegit i no presentava cap tipus de protecció forestal.  
  
- Risc de lliscament baix: una part de la zona està afectada per risc de lliscament baix. Esta circumstància es va tindre en compte en l'avaluació ambiental del pla general.  
- Paisatge: es tracta d'un paisatge agrícola amb zones forestals i ja es va tindre en compte este factor en l'avaluació ambiental del pla general en tramitació. A nivell de projecte, la repercussió paisatgística s'efectuarà a través d'un estudi d'integració paisatgística.  
- Vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers: d'acord amb el SIG d'esta Conselleria el risc és molt baix o baix.  
- Població: la superfície objecte de modificació es troba a una distància aproximada d'1 km de sòl urbanitzable residencial de Bugarra (separat del nucli urbà) i a 2 km del nucli urbà de Bugarra. La distància a sòl urbà residencial de Gestalgar és de 2,3 km.  
Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades les que es referixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
En relació amb l'afecció a la ZEPA, es considera que en haver-se avaluat en el pla general en tramitació eixe àmbit de sòl com a SNU comú on estaria permés l'ús i haver-se establit un condicionant, l'afecció de la modificació ara proposada no serà significativa sempre que s'ajuste a la condició establida en el pla general, és a dir avaluació de repercussions sobre la citada ZEPA de les plantes de residus no perillosos que puguen dur-se a terme (almenys a la valoració preliminar) d'acord amb el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000.  
  
En relació amb els terrenys forestals incendiats serà en les autoritzacions, llicències i/o declaració d'interés comunitari dels respectius projectes, i avaluacions d'impacte ambiental, si és el cas, les que hauran de complir el que establix la legislació sectorial en la matèria respecte als usos en terrenys forestals incendiats, i igualment respecte a la prevenció d'incendis forestals.  
Tenint en compte que la modificació pretén exclusivament delimitar l'ús de planta de residus no perillosos en una determinada superfície, es considera que no ha de modificar-se de la manera proposada el primer paràgraf de l'article 9 atés que la prohibició d'usos terciaris i industrials en la resta del vigent sòl no urbanitzable no protegit ha de seguir vigent, més encara quan una part, en el pla general en tramitació, es qualifica de protecció forestal. En conseqüència, la modificació ha de cenyir-se a permetre en la superfície proposada en el pla que s'adjunta (color rosa imatge annex II) l'ús de planta de residus no perillosos i no variar la regulació d'usos en la resta del sòl no urbanitzable no protegit. Eliminar la prohibició d'usos terciaris i industrials en tot l'actual sòl no urbanitzable no protegit podria ocasionar efectes negatius significatius, al poder afectar terrenys que en l'actual pla general en tramitació es consideren de protecció forestal. En conseqüència, la redacció proposada del primer paràgraf de l'article 9 ha de canviar-se en eixe sentit.  
  
Respecte al pla que s'adjunta a la modificació (imatge annex II), es considera que ha d'adjuntar-s'hi també el pla corresponent a la imatge annex III per a evitar problemes d'ubicació, en ser més precisa la cartografia utilitzada per al pla general en tramitació que l'antiga de les actuals normes subsidiàries.  
En el pla general en tramitació es feia referència a les condicions establides en la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, per a l'ús terciari i industrial. Les condicions indicades en la nova redacció de l'article 9 proposta són molt semblants a les establides en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana, article 197, i es consideren acceptables ambientalment sense perjuí del que resulte de l'avaluació d'impacte ambiental.  
En relació amb la ubicació d'una planta de residus no perillosos en l'àmbit proposat, en principi l'ús és acceptable ambientalment, però haurà de ser a través del procés d'avaluació d'impacte ambiental del projecte concret en què es determine si la ubicació concreta així com les seues característiques i condicions són acceptables ambientalment i no produïxen efectes negatius significatius o poden corregir-se adequadament. Esta circumstància ha de reflectir-se en la modificació proposada.  
  
S'ha rebut un informe del Servici Territorial d'Urbanisme de València (20.05.2015) que indica que l'aprovació és de competència autonòmica i que haurà d'eliminar-se la referència a l'ús industrial en la redacció de l'article 9 en el quint paràgraf, pel fet que, d'acord amb el que disposa l'article 197.f de la LOTUP, l'ús proposat s'engloba dins de les activitats terciàries o de servicis, i no entre les activitats industrials i productives, regulades en l'apartat e del mateix article.  
  
En conseqüència, la modificació pretén precisar un ús en una part del sòl no urbanitzable que coincidix amb allò que s'ha avaluat en el pla general en tramitació, per la qual cosa s'estima, tenint en compte els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014 LOTUP que no es produiran efectes negatius significatius sempre que es complisquen una sèrie de condicionants.  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial Decret Legislatiu 2/2008, de 20 de juny, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl, establix en l'article 15 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
Acord  
Segons establix l'article 51 de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'esta llei, que la modificació puntual núm. 7 de les normes subsidiàries de Gestalgar avaluada no presenta efectes significatius sobre el medi ambient sempre que es complisquen una sèrie de condicionants, i, per tant, se sotmet al procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificat.  
Atenent el que establix l'article 51.2.b de la LOTUP, i ja que la modificació puntual núm. 7 avaluada no té efectes significatius en el medi ambient i el territori i se sotmet al procediment simplificat d'avaluació.  
D'acord amb tot el que s'ha exposat, es resol:   
Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 7 de les normes subsidiàries de Gestalgar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, sempre que es complisquen els condicionants descrits a continuació, i correspon continuar la tramitació de la modificació d'acord amb la seua normativa sectorial:  
  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva s'introduiran els canvis següents en la modificació presentada: en la redacció de l'article 9 de les normes urbanístiques s'introduiran els canvis següents sobre la proposta efectuada:  
1.1. Es modificarà la redacció proposada del primer paràgraf de l'article 9, que queda redactat de la manera següent: «En cap cas es podran autoritzar usos incompatibles amb les tasques agrícoles o amb la preservació de les zones forestals existents. Només s'autoritzaran els usos la implantació dels quals garantisca que no comportaran detriment al medi físic en què hagen de situar-se, hauran de ser complementàries de les tasques agrícoles, queden expressament prohibits els usos terciaris i industrials en sentit estricte. No obstant això, es podran autoritzar l'ús d'activitats terciàries o de servicis, exclusivament plantes de tractament, valoració, depòsit i eliminació de residus no perillosos, només en la superfície de sòl no urbanitzable del pla «SNU per a activitats terciàries o de servicis: plantes per al tractament, valoració, depòsit i eliminació de residus en normes subsidiàries. Delimitat en color rosa.» i d'acord amb el que establixen els següents paràgrafs.»  
  
1.2. En el segon paràgraf s'inclourà la referència al fet que la superfície del sòl no urbanitzable no protegit on podrà ubicar-se l'ús de planta de residus no perillosos serà l'assenyalada (en rosa) en el pla «SNU per a activitats terciàries o de servicis: plantes per al tractament, valoració, depòsit i eliminació de residus en normes subsidiàries. Delimitat en color rosa» del present acord, i s'adjunta igualment el pla «SNU per a activitats terciàries o de servicis: plantes per al tractament, valoració, depòsit i eliminació de residus en pla general en tramitació. Delimitat en color salmó» del present acord que assenyala en color salmó la mateixa superfície sobre la cartografia del pla general en tramitació. S'usa esta última per a delimitar amb precisió si la planta se situa o no en l'àrea on és possible eixe ús.  
  
1.3. S'eliminarà del quint paràgraf de l'article 9 la referència a l'ús industrial, i ha de quedar redactat de la manera següent: «El cinquanta per cent de parcel·la assignada a l'ús objecte de la DIC haurà d'estar exempta d'edificació. S'assigna una superfície màxima d'ocupació per l'edificació de nova planta d'un cinc per cent del total de la superfície assignada a l'ús terciari.»  
1.4. S'inclourà igualment que, prèviament a la concessió de la declaració d'interés comunitari i/o llicència d'activitat el projecte de planta de residus no perillosos ha de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental, procediment que determinarà si la ubicació concreta, les característiques i condicions del projecte són acceptables ambientalment o no ho són, i les mesures correctores, si és el cas.  
1.5. S'inclourà que es durà a terme una avaluació de repercussions sobre la ZEPA Alt Túria i Sierra del Negrete de la planta de tractament, valoració, depòsit i eliminació de residus no perillosos que haja de dur-se a terme, d'acord amb el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000.  
Igualment es determinarà en cas d'afecció a terrenys forestals incendiats l'aplicació de la legislació sectorial respecte a l'ús proposat.  
  
Segons que establix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació de la modificació en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En este cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La comissió d'avaluació ambiental és l'òrgan competent per a emetre els documents sobre l'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic a què es referix l'article 51.2 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 10.1 del Decret 135/2011, de 30 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament dels òrgans territorials, d'avaluació ambiental i urbanístics de la Generalitat.  
A la vista de tot el que s'ha exposat, la comissió d'avaluació ambiental acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat de la modificació puntual núm. 7 de les normes subsidiàries de Gestalgar per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient.  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs.  
La qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 29 de maig de 2015.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 9 de juny de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7563, del 03-07-2015 (2015/5936)

RESOLUCIÓN de 9 de junio de 2015, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 48/15-EAE Bocairent, 33/15-EAE Requena y 69/15-EAE Gestalgar.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7563

Fecha DOGV
:   03-07-2015

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2015/5936

CVE


Fecha del documento
:   09-06-2015

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Gestalgar](javascript:void(0))
    * [Bocairent](javascript:void(0))
    * [Requena](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 9 de junio de 2015, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 48/15-EAE Bocairent, 33/15-EAE Requena y 69/15-EAE Gestalgar. [2015/5936]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
  
Único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 48/15-EAE Bocairent, 33/15-EAE Requena y 69/15-EAE Gestalgar.  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Expediente: 48/2015-EAE.  
Título: Modificación puntual núm. 1 del Plan Especial de Protección y Reforma Interior (PEPRI) del Barrio Medieval.  
Promotor: Ayuntamiento de Bocairent.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Bocairent.  
Localización: Bocairent (Valencia).  
La Comisión Ambiental adoptó acuerdo sobre la necesidad de someter a evaluación ambiental estratégica la modificación puntual núm.1 del PEPRI del Barrio Medieval de Bocairent, en sesión celebrada el 21 de mayo de 2015.  
Documentación presentada  
El 27 de febrero de 2015, ha tenido entrada en el registro general de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, remitida por el Ayuntamiento de Bocairent solicitud de inicio de evaluación ambiental y territorial estratégica en relación a la modificación puntual núm. 1 del PEPRI del Barrio Medieval del mencionado municipio.  
La solicitud de inicio se acompaña, en formato papel, del borrador de la modificación, del documento inicial estratégico con el contenido previsto en los apartados 50.1 y 50.2 de la LOTUP, por considerar el órgano promotor que resulta de aplicación el procedimiento simplificado y del certificado del acuerdo plenario de 4 de diciembre de 2015 en el que se acuerda solicitar el inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica.  
Planeamiento vigente  
El planeamiento vigente en Bocairent son unas Normas Subsidiarias (NNSS) que fueron aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo (CTU) el 25 de julio de 1994. Con posterioridad se tramitó un documento de «subsanación de errores y omisiones» que fue aprobado por la CTU el 28 de enero de 1998. Las NNSS son anteriores a la entrada en vigor de la Ley Urbanística Valenciana (LUV) e incluso anteriores a la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística (LRAU), no habiendo sido homologadas con carácter global. Han sufrido varias modificaciones y los suelos urbanizables previstos en ellas se han ido desarrollando mediante planes parciales residenciales o industriales.  
Este planeamiento vigente está en trámite de revisión habiéndose emitido Documento de Referencia del Plan General en fecha 22 de marzo de 2010 (Expediente núm. 145/2009-EAE).  
El casco antiguo de Bocairent fue declarado Bien de Interés Cultural en la categoría de Conjunto Histórico por Decreto 944/75, de 10 de abril, que declara «Conjunto Histórico Artístico el Casco Antiguo de la Villa de Bocairent» (BOE 05.05.1975).  
El PEPRI del Barrio Medieval, fue aprobado definitivamente por la CTU el 27 de septiembre de 1994. En la modificación de 2003 (DOGV de 13.06.2003) se redelimitan ciertas unidades de ejecución, se modifica la calificación de pequeños equipamientos dotacionales y de una manzana destinada a espacio libre, se modifica el trazado de una calle y se aporta nueva planimetría. Todo ello, para materializar el Proyecto de la fase 2 de Rehabilitación Integral del barrio que se estaba tramitando.  
Objeto y justificación de la modificación puntual  
El objeto de la modificación es ampliar el contenido del artículo 34 (Fachadas exteriores) del PEPRI, sustituyendo «madera» por «madera o imitación madera» para admitir el uso de nuevos materiales como el PVC u otros. El objetivo perseguido es compatibilizar la imagen de las carpinterías exteriores exigidas según el PEPRI con la eficiencia energética y durabilidad de las mismas.  
La modificación se justifica en la necesidad y conveniencia de ampliar el abanico de materiales disponibles para ejecutar las carpinterías exteriores, de forma que sean más eficientes energéticamente y con mayor durabilidad, siempre dentro de la imagen pretendida y establecida en las directrices del PEPRI. Todo ello, habida cuenta de los avances en la tecnología e investigación de materiales habidos desde que aquel se redactó y de las exigencias del Código Técnico de la Edificación en relación a la demanda energética y sostenibilidad.  
También se señala que la calidad de la madera que se encuentra hoy en el mercado es bastante inferior a la que se podía obtener antaño, que el mantenimiento de dicho material dificulta el uso y conservación y que se está recurriendo a maderas de tipo tropical (de mayor durabilidad) que aumentan el coste de rehabilitación y no responden a la gama de colores autóctona de la población.  
Como alternativa se menciona implementar un programa de inspecciones, mantenimiento y reparaciones periódicas de las carpinterías privativas de cada usuario, pero se señala que se considera ineficaz y en consecuencia insostenible energéticamente.  
Las carpinterías son, junto con los tejados los elementos que mayor deterioro sufren con el paso del tiempo. Esto redunda en la falta de estanqueidad de la envolvente del edificio y por tanto facilita la transmisión del calor y ruido. Dado que la modificación amplía la opción prevista en el PEPRI, se podrá conservar las carpintería de madera o sustituirlas por otras de aspecto similar pero superior eficiencia y durabilidad. La sustitución de estos elementos, principales puentes térmicos en las viviendas, redunda en el confort y economía de los propietarios, contribuyendo a que el Barrio Medieval recupere su población.  
Los efectos que se prevén son, sin minorar la calidad ni alterar la imagen pretendida del barrio, dotar de mayor aislamiento a los inmuebles incluidos, para que estos aumenten sustancialmente su eficiencia energética, incidiendo directamente en las consecuencias consideradas en el cambio climático.  
La modificación afecta a la ordenación pormenorizada y dado el carácter de detalle de la misma se considera que no incide sustancialmente en este u otros instrumentos de planificación territorial o sectorial.  
Posibles efectos sobre el medio ambiente  
Realizado el análisis técnico de la documentación presentada, incluidos informes, y consultada la cartografía temática de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, se observa que el desarrollo de la modificación propuesta, no presenta afecciones sobre el medio ambiente, únicamente afecta al suelo urbano del municipio, en concreto a las ordenanzas particulares de la edificación del Barrio Medieval de Bocairent.  
Consultas  
Por parte de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, de acuerdo con el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación aportada se ha sometido a consulta, en su condición de administraciones públicas afectadas, a:  
  
Consulta Informe Administración Consultada  
10/03/15 20/05/15 CITMA. Servicio Territorial de Urbanismo.  
10/03/15 12/05/15 CITMA. Subdirección General de Ordenación,   
Planificación y ATE's.  
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje   
10/03/15 Consellería de Educación, Cultura y Deporte.  
Unidad de Inspección del Patrimonio   
Histórico-Artístico.  
  
  
Nota: Los informes emitidos se publicarán, en la página web www.cma.gva.es/eae o http://www.citma.gva.es/web/evaluacion-ambiental-y-territorial/buscador-por-municipios junto con el informe ambiental y territorial estratégico.  
Valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las administraciones públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d) y 51.1 de la LOTUP.  
Aspectos urbanísticos  
El 20 de mayo de 2015 el Servicio Territorial de Urbanismo informa que de la actuación propuesta no se derivarán efectos significativos sobre el medio ambiente y el territorio desde la visión de las competencias urbanísticas, y que, dado que afecta a aspectos morfológicos y ornamentales de las edificaciones, no cabe hacer objeción, sin perjuicio de las limitaciones que se puedan haber establecido en elementos catalogados, debiendo obtener al respecto informe de la consellería competente en materia de cultura.  
Paisaje  
De conformidad con lo establecido en los artículo 6 y 43 de la Ley 5/2014, LOTUP, el paisaje se integrará en todas las políticas sectoriales que incidan en el mismo y, en concreto en la planificación territorial y urbanística, actuando como criterio condicionante en la implantación de usos, actividades e infraestructuras, la gestión y conservación de espacios naturales y la conservación y puesta en valor de espacio culturales.  
El 12 de mayo de 2015 el Servicio de Infraestructura y Paisaje informa que la modificación propuesta no tiene incidencia significativa en el paisaje, considerando que se pretende mantener el carácter y la percepción del paisaje de alto valor del Barrio Medieval de Bocairent, por lo que no resulta necesaria la incorporación de condicionantes o instrumento de paisaje.  
Patrimonio  
La modificación afecta a un ámbito que comprende bienes inscritos en el Inventario General del Patrimonio Cultural por lo que debe someterse al informe de la consellería competente en cultura contemplado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones jurídicas  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real Decreto Legislativo 2/2008, de 20 de junio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Suelo, establece en el artículo 15 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
Acuerdo  
Según establece el artículo 51.2 de la LOTUP, por considerar, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, que la modificación puntual núm. 1 del PEPRI del Barrio Medieval de Bocairent evaluada no establece el marco para proyectos y otras actividades sujetas a evaluación de impacto ambiental; que no incide en el modelo territorial, ni afecta a los objetivos de calidad ambiental o al desarrollo equilibrado del territorio, que su desarrollo no tiene incidencia en la gestión directa de residuos o la protección de los recursos hídricos, ni genera problemas ambientales significativos, ni provoca efectos en el patrimonio cultural, espacios naturales, áreas o paisajes con rangos de protección reconocidos en los ámbitos nacional, comunitario o internacional y, teniendo en cuenta los informes emitidos, se puede concluir que la Modificación Puntual núm. 1 del PEPRI mencionado no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente y por tanto se somete al procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificado.  
De acuerdo con lo expuesto, se acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual núm. 1 del Plan Especial de Protección y Reforma Interior del Barrio Medieval de Bocairent, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la modificación conforme a su normativa sectorial, debiendo solicitar al órgano de la Consellería competente en Cultura, el informe en relación al cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, no se hubiera procedido a la aprobación de la modificación en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
Órgano competente  
La comisión de evaluación ambiental es el órgano competente para emitir los documentos sobre el alcance del estudio ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 10.1 del Decreto 135/2011, de 30 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de los Órganos Territoriales, de Evaluación Ambiental y Urbanísticos de la Generalitat.  
A la vista de cuanto antecede, la comisión de evaluación ambiental, acuerda: Emitir Informe Ambiental y Territorial Estratégico favorable en el procedimiento simplificado la Modificación Puntual núm. 1 del Plan Especial de Protección y Reforma Interior del Barrio Medieval de Bocairent por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 27.5 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común (LRJAP-PAC).  
  
Valencia, 26 de mayo de 2015.- El secretario de La Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Expediente: 33/2015-EAE.  
Título: Modificación puntual núm. 3 del Plan General de Ordenación Urbana.  
Promotor: Ayuntamiento de Requena.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Requena.  
Localización: Requena (Valencia).  
La comisión ambiental adoptó acuerdo sobre la necesidad de someter a evaluación ambiental estratégica la modificación puntual núm. 3 del Plan General de Ordenación Urbana (PGOU) de Requena, en sesión celebrada el 21 de mayo de 2015.  
Documentación presentada  
En fecha 12 de febrero de 2015 ha tenido entrada en el registro general de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, remitida por el Ayuntamiento de Requena, solicitud de inicio del procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica relativa a la modificación puntual núm. 3 del PGOU del mencionado municipio, denominada «Subsanación de errores».  
La solicitud de inicio se acompaña de la propuesta de modificación y del documento inicial estratégico con el contenido previsto en los apartados 50.1 y 50.2 de la LOTUP, por considerar el órgano promotor que resulta de aplicación el procedimiento simplificado, al tratarse de una menor de plan (supuesto recogido en el artículo 46.3.a de la LOTUP).  
Planeamiento vigente  
Requena cuenta con PGOU aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo (CTU) en fecha 26 de abril de 2013 (BOP de 07.06.2013) que fue objeto de evaluación ambiental, con memoria ambiental emitida el 24 de octubre de 2012 (Expediente 43/2009-EAE).  
Además de la modificación puntual núm. 3, se está tramitando en esta dirección general la modificación puntual núm. 2 del PGOU de Requena «Regularización de suelo consolidado por la urbanización. Borde sur de la pedanía de San Antonio», sin incidencia entre ambas.  
Objeto y justificación de la modificación puntual  
El objeto de la modificación puntual núm. 3 del PGOU de Requena es la subsanación de ciertos errores de pequeña entidad (materiales, olvidos u omisiones) advertidos en el mismo que afectan a la comprensibilidad y coherencia del plan. Se relacionan 18 (12 en texto y 6 en planos) y se refieren:  
- Algunos a errores al hacer remisiones o referencias a otros artículos y ciertas omisiones (palabra «mínimo» al establecer distancias entre edificaciones en tipologías de bloques exentos, ACA-4 en el título del cuadro de usos compatibles y referencia a los centros de educación infantil en el uso educativo-cultural).  
- Otros a ciertas regulaciones: construcciones por encima de la altura reguladora, ocupación de parcela por sótanos en edificación abierta y edificación aislada, reserva de aparcamiento para usos residenciales en pedanías, construcciones compatibles (piscinas) en espacio libre privado de patio de manzana en ensanche borbónico, cuerpos volados en patios de manzana de la zona de ensanche, cierre de parcela en zona de edificación abierta (EDA1) y cuerpos volados y elementos salientes en zonas de uso industrial y terciario.  
- Otros a errores en planos: al rotular el uso de una manzana como industrial en zona ampliación de casco y al definir gráficamente alineaciones o lindes, motivados por olvidos u errores de la base catastral.  
En la documentación se indica que la modificación solo opera sobre la ordenación pormenorizada puesto que afecta a planos de la serie OP (ordenación pormenorizada) y sobre el articulado del libro II de las normas urbanísticas (que regula la mencionada ordenación). Respecto de la alteración del artículo I.2.30 (que pertenece al libro I sobre ordenación estructural) se especifica que se trata de una errata de remisión en el articulado y por tanto sin incidencia en la ordenación estructural.  
Para su comprensión los agrupa en:  
Errores materiales (simples equivocaciones en la confección de texto o planos).  
- En las normas urbanísticas (NNUU) artículos I.2.30 y II.1.58 y el cuadro de compatibilidad de usos (anexo II).  
- En planos de ordenación pormenorizada OP-P.23 y OP-C.12 (dos aspectos).  
Omisiones o incongruencias  
- En NNUU artículos II.1.37, II.1.46, II.2.7, II.2.18, II.5.16, II.5.52 y II.5.66; respecto de la regulación de distancia entre los edificios del art II.5 ciertos apartados (62.2, 118.3, 129.2, 151.2,162, 187.1 y 193.2); respecto de la regulación de los cuerpos volados en zonas industriales del art II.5 varios apartados(144, 155, 166, 176, 183 y 197).  
- En planos de ordenación pormenorizada OP-C.11, OP-P.24 y OP-P.01.  
Justificación de errores materiales a corregir en NNUU y planos:  
En artículo I.2.30, apartado 4 se remite al artículo I.1.30 apartado 1.b. Este apartado no existe y la remisión ha de ser al artículo I.1.30 apartado 4.  
En artículo II.1.58 «Clases de sistemas de ordenación se mencionan dos tipos de ordenación (alineación de calle y edificación aislada) pero en los siguientes artículos se regulan tres (los mencionados y por definición volumétrica)». Se ha de mencionar también el tercer sistema omitido.  
En el anexo II de las NNUU: «Cuadro de compatibilidad de usos» se especifica ACA-1, ACA-2, ACA-3 y se ha olvidado ACA-4. Este último identificador se ha de añadir al título.  
En plano OP-P.23 (pedanía de San Antonio) la manzana delimitada por las calles Bodegas, Oriente, Progreso y Carreteras que se encuentra dentro de la zona de ampliación casco 3 (ACA-3) pero aparece rotulada como uso industrial 6 (IND-6). Se debe eliminar ese rótulo.  
En plano OP-C.12 (urbanización Balsa de Moros) la parcela dotacional secundaria SMD-3 debe estar dividida en dos, una dotacional púbica y otra social-comercial, siendo esta patrimonial del SEPES. En la documentación se señala que así quedó establecido en el plan parcial «Balsa de Moros» promovido por el SEPES, aprobado definitivamente el 5 de octubre de 1993, actualmente ejecutado y considerado por el PGOU como planeamiento asumido.  
En plano OP-C.12 (posta de la Cruz Roja) la calificación de equipamiento de la posta de la Cruz Roja se extiende erróneamente a parte de la propiedad colindante. Esta cuestión fue alegada en la tramitación del planeamiento y estimada favorablemente por el ayuntamiento pleno en su sesión de 12 de enero de 2012, pero no quedó recogida en la documentación del plan general aprobado definitivamente. Debe quedar subsanada modificando el ámbito del equipamiento.  
Justificación de omisiones o incongruencias a subsanar en NNUU y planos:  
El artículo II.1.37 «Construcciones por encima de la altura reguladora», resulta farragoso y se propone una nueva redacción que permita determinado aprovechamiento bajo cubierta cuando la suma de alturas entre plantas no agote la altura reguladora. Todo ello sin alterar el número de plantas ni la altura máxima de la edificación.  
En artículo II.1.46 «Sótanos en relación con la edificación abierta y la edificación aislada» (EDA, AIS), concretamente en el apartado 2, se establece que los sótanos guardarán la distancia mínima a lindes y la ocupación máxima de parcela que sean exigibles a la edificación sobre rasante, sin perjuicio de lo que dispongan las ordenanzas particulares de zona. Sin embargo, en las ordenanzas particulares de EDA y AIS no se dice nada y la aplicación estricta de la regulación impediría emplazar las rampas de acceso en los espacios libres privados propios de dichas tipologías. Por ello se propone completar los artículos que regulan la construcción de sótanos para EDA y AIS. Para edificación abierta (EDA1 y EDA2) a los artículos II.5.63.4 y II.5.73.4 se añade «Los sótanos podrán ocupar la totalidad de la parcela»; para edificación aislada al artículo II.5.131.4 se añade «Los sótanos guardarán la distancia mínima a lindes que sean exigibles a la edificación sobre rasante».  
En artículo II.2.7 «uso dotacional (D)» concretamente en el punto 3 apartado b y dentro del uso educativo-cultural (ED), no se hace referencia a los centros de educación infantil, proponiéndose en la nueva redacción que estos también se mencionen. «[...] en centros de educación infantil, enseñanza primaria, enseñanza secundaria obligatoria, bachillerato, formación profesional, enseñanza universitaria y cualquier otro que tenga por objeto la enseñanza de cualquier materia [...]».  
El artículo II.2.18 «Reserva de aparcamientos para usos residenciales». En el apartado 3 se establece que no será exigible la reserva de aparcamiento en el caso de actuaciones sobre edificios protegidos y en los supuestos especificados en las ordenanzas particulares de zona, pero en ninguna ordenanza particular se dice nada.  
Por otro lado, en las aldeas, salvo en San Antonio, por lo angosto del viario, la escasa población y los numerosos pajares, cuadras y demás construcciones agrícolas que ya se utilizan como cocheras, debería matizarse la norma.  
Por ello, se propone una nueva redacción del apartado excepcionando de la reserva, por un lado, las actuaciones sobre edificios protegidos, y por otro «[...] los edificios comprendidos en las zonas de ampliación de casco de las pedanías, excepto San Antonio, cuando acrediten que disponen de un local en el ámbito de la pedanía en el que pueden materializar la reserva.»  
El artículo II.5.16 «Ordenanza particular del Ensanche Borbónico». En el apartado 2.c se enumeran las construcciones compatibles a desarrollar en el espacio libre privado que conforma el patio de manzana, habiéndose olvidado regular las piscinas particulares. Se propone, tomando como referencia lo dispuesto para jardines de edificaciones aisladas, la regulación siguiente: «Piscinas, siempre que se retiren un mínimo de 1,50 m de los lindes, no sobresalgan, en ningún punto, de 0,50 m del terreno, y no ocupen más del 10 por 100 de la superficie libre».  
El artículo II.5.52 «Condiciones de posición de la edificación». En el aparatado 2.a, refiriéndose a los patios de manzana de la zona de ensanche (ENS), se establece que la alineación interior es irrebasable para cualquier construcción por encima de la planta baja, incluso por los cuerpos volados. Esta limitación ha de entenderse respecto de cuerpos volados cerrados, pero no respecto de balcones o terrazas, por lo que se propone añadir «excepto balcones, balconadas y terrazas, con un vuelo máximo de un metro (1 m).»  
El artículo II.5.66 «Condiciones estéticas.» Se regulan las condiciones estéticas de la edificación abierta 1 (EDA1) que viene a coincidir con la antigua zona «Lamo de Espinosa». Esta zona está muy consolidada y los cierres de parcelas cuentan con un zócalo más o menos alto de fábrica. Por ello, se considera un error introducir (apartado 2.c) un tipo distinto (diáfano a base de verja metálica) y se propone que el cerramiento opcional sea diáfano a base de verja metálica, con un zócalo de fábrica de una altura máxima de un metro.  
En ciertos apartados o artículos II.5. (62.2, 118.3, 129.2, 151.2,162, 187.1 y 193.2) que se refieren a «Condiciones de posición de la edificación». En estos apartados se establece la distancia entre cuerpos de edificación en tipologías edificatorias de bloques exentos. No se especifica que la distancia establecida (ya sea 6 m ó 12 m) es una distancia mínima, siendo admisibles separaciones mayores por la mayor calidad urbana que comportan. Se ha de añadir a la redacción en relación a los 6 ó 12 m «como mínimo».  
En artículos II.5.144, II.5.155, II.5.166, II.5.176, II.5.183 y II.5.197 sobre «Cuerpos volados y elementos salientes». Se refieren a zonas de uso industrial y terciario. Únicamente se señala que no se admiten superficies voladas a menos de 3,5 m. Se completa la regulación estableciendo para los vuelos admisibles indicados, un vuelo máximo de 1,50 m.  
En plano OP-C.11. El artículo II.4.16 de las NNUU establece una ordenación particular para el «Ensanche Borbónico» y para la manzana cerrada delimitada por calles Constitución, San Luis, San Fernando y Pérez Arcas, la alineación interior se concreta gráficamente. Tras la advertencia de algún afectado y un mejor reconocimiento «in situ» se han detectado errores respecto de dos parcelas catastrales, con edificaciones consolidadas cuya profundidad edificable se de ser corregida pasando a ser de 21 m una y 20,50 m la otra.  
En la documentación se señala además que la reducción del espacio libre interior es insignificante, y que, por su condición de privado, no computa a efectos del cumplimiento de estándares de zonas verdes y parques públicos (24.1.c LOTUP).  
En plano OP-P.24 (Pedanía de San Juan) se ha grafiado un callejón sin salida de uso y dominio público entre los números 19 y 21 de la calle de la Vereda. Se trata de un patio privado, por lo que se propone la eliminación de dicho callejón.  
En plano OP-P.01 (Pedanía de El Azagador) la alienación grafiada en el núm. 1 de la calle del Camino de Río es incorrecta, no recogiendo la actualmente consolidada ni respetando el ancho del camino que presta continuidad a la calle. Se propone nueva alineación acorde con lo expuesto.  
Posibles efectos sobre el medio ambiente  
Realizado el análisis técnico de la documentación presentada, incluidos informes, y consultada la cartografía temática de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, se observa que el desarrollo de la modificación propuesta, no presenta afecciones sobre el medio ambiente, únicamente afecta al suelo urbano del municipio, y por tanto la modificación únicamente incidirá sobre las determinaciones que regulan el régimen de uso y edificación del suelo.  
Consultas  
Por parte de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, de acuerdo con el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación aportada se ha sometido a consulta, en su condición de administraciones públicas afectadas, a:  
  
Consulta Informe Administración consultada  
26/02/15 20.05.2015 CITMA. Servicio Territorial de Urbanismo  
26/02/15  
  
   
13.05.2015  
10.03.2015 CITMA. Subdirección General de Ordenación, Planificación y ATE's.  
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje  
Servicio de Ordenación del Territorio  
12/03/15 11.08.2015 Consellería de Educación, Cultura y Deporte. SA de Educación y Formación. Servicio de Infraestructuras.  
  
  
Nota: Los informes emitidos se publicarán, en la página web www.cma.gva.es/eae o http://www.citma.gva.es/web/evaluacion-ambiental-y-territorial/buscador-por-municipios junto con el informe ambiental y territorial estratégico.  
Valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las administraciones públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d) y 51.1 de la LOTUP.  
El 20 de mayo de 2015 el Servicio Territorial de Urbanismo informa que no parece, desde la visión de las competencias urbanísticas del mencionado servicio, que vaya a tener efecto significativo sobre el medio ambiente y que atendiendo a que el cometido de la modificación es la alteración de determinaciones propias de la ordenación pormenorizada, el ayuntamiento es el órgano competente para resolver la aprobación definitiva del plan, conforme a lo previsto en el artículo 55 de la LOTUP. Recuerda, asimismo, antes de la publicación en el BOP de la aprobación definitiva del instrumento de planeamiento para su entrada en vigor, se remitirá una copia digital del plan a la consellería competente en materia de ordenación del territorio y urbanismo para su inscripción en el registro autonómico de instrumentos de planeamiento urbanístico de conformidad con el artículo 57.2 de la LOTUP.  
Riesgo de Inundación  
El plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación (PATRICOVA), aprobado por Acuerdo del Consell de 28 de enero de 2003, establece (art. 24 normas urbanísticas) que en suelo urbano afectado por riesgo de inundación se deberán imponer, cuando proceda, condiciones para la adecuación de la edificación e infraestructuras.  
El 10 de marzo de 2015 el Servicio de Ordenación del Territorio informa que, considerando las cartografías de inundabilidad aplicables en virtud del artículo 15 del PATRICOVA y de la directriz 65.d del Decreto 1/2011, de 13 de enero, del Consell, por el que se aprueba la estrategia territorial de la Comunitat Valenciana, la actuación propuesta no está afectada por riesgo de inundación.  
Paisaje  
De conformidad con lo establecido en el art, 6 de la Ley 5/2014, LOTUP, el paisaje se integrará en todas las políticas sectoriales que incidan en el mismo y, en concreto en la planificación territorial y urbanística, actuando como criterio condicionante en la implantación de usos, actividades e infraestructuras, la gestión y conservación de espacios naturales y la conservación y puesta en valor de espacio culturales.  
El 13 de mayo de 2015 el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, considerando en especial las modificaciones que exceden de la mera corrección de errores, informa que la propuesta no modifica significativamente el carácter o la percepción del paisaje configurado o a configurar a partir del plan vigente. Además, señala que de conformidad con el art 44 de la LOTUP corresponde a la CITMA informar los instrumentos de paisaje cuando la aprobación sea autonómica. Por ello, si todas las determinaciones (excepto una) afectan a la ordenación pormenorizada, sin alterar en nada la estructural, la administración competente para valoración de la necesidad de incorporar criterios adicionales conforme al artículo 6.3 de la LOTUP sería el ayuntamiento, que debería emitir su informe con carácter previo a la aprobación de la modificación puntual.  
Educación  
El 11 de mayo de 2015, se informa favorablemente la modificación por parte del Servicio de Planificación Educativa y del Servicio de Infraestructuras de la Consellería competente en materia de educación.  
Consideraciones jurídicas  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real Decreto Legislativo 2/2008, de 20 de junio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo, establece en el artículo 15 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
  
  
Acuerdo  
Según establece el artículo 51.2 de la LOTUP, por considerar, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, que la modificación puntual núm. 3 del PGOU de Requena evaluada no establece el marco para proyectos y otras actividades sujetas a evaluación de impacto ambiental; que no incide en el modelo territorial, ni afecta a los objetivos de calidad ambiental o al desarrollo equilibrado del territorio, que su desarrollo no tiene incidencia en la gestión directa de residuos o la protección de los recursos hídricos, ni genera problemas ambientales significativos, ni provoca efectos en el patrimonio cultural, espacios naturales, áreas o paisajes con rangos de protección reconocidos en los ámbitos nacional, comunitario o internacional y, teniendo en cuenta los informes emitidos, se puede concluir que la modificación puntual núm. 3 no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente y por tanto se somete al procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificado.  
De acuerdo con lo expuesto, se acuerda:  
Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la Modificación Puntual núm. 3 del plan general de ordenación urbana de Requena, denominada «Subsanación de Errores», de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la modificación conforme a su normativa sectorial.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, no se hubiera procedido a la aprobación de la modificación en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
Órgano competente  
La comisión de evaluación ambiental es el órgano competente para emitir los documentos sobre el alcance del estudio ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 10.1 del Decreto 135/2011, de 30 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de los órganos territoriales, de evaluación ambiental y urbanísticos de la Generalitat.  
A la vista de cuanto antecede, la comisión de evaluación ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado la Modificación Puntual núm. 3 del PGOU de Requena por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 27.5 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común (LRJAP-PAC).  
  
Valencia, 26 de mayo de 2015.- El secretario de La Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Núm. Expediente: 69-2015-EAE.  
Objeto: Modificación puntual núm. 7 de las Normas Subsidiarias de Gestalgar.  
Promotor: Ayuntamiento de Gestalgar.  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia y ayuntamiento.  
Localización: Gestalgar (Valencia).  
La comisión ambiental adoptó acuerdo sobre la necesidad de someter a evaluación ambiental estratégica la modificación puntual núm. 7 de las Normas Subsidiarias de Gestalgar, en sesión celebrada el 21 de mayo de 2015.  
En fecha 14 de enero de 2015 se recibe del Ayuntamiento de Gestalgar, a través del Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia solicitud de inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual núm. 7 de las Normas Subsidiarias de Gestalgar (Valencia) acompañada de documentación en formato papel.  
Documentación aportada  
En fecha 14 de enero de 2015 se recibe del Ayuntamiento de Gestalgar documento en formato papel de la modificación puntual núm. 7 de las Normas Subsidiarias que incorpora medidas medioambientales y plan de seguimiento. La documentación permite realizar la evaluación ambiental simplificada.  
Planeamiento vigente  
El municipio de Gestalgar cuenta con unas normas subsidiarias aprobadas definitivamente por la comisión territorial de urbanismo el 31 de enero de 1989. Se encuentra en tramitación un nuevo planeamiento, el plan general, que dispone de memoria ambiental con fecha de 18 de mayo de 2012.  
En las actuales Normas urbanísticas el artículo 9 tiene la siguiente redacción:  
Capítulo II. Suelo no urbanizable.  
Artículo 9. Usos y edificabilidad  
En ningún caso cabrá autorizar usos incompatibles con las tareas agrícolas o con la preservación de las zonas forestales existentes. Sólo se autorizarán aquellos usos cuya implantación garantice que no comportarán detrimento al medio físico en que hayan de emplazarse, «habrán de ser complementarias de las tareas agrícolas, quedando expresamente prohibidos los usos terciarios e industriales en sentido estricto». Los almacenes de carácter agrícola solo se admitirán en suelo no urbanizable común; su altura no excederá los 7 m., con un retranqueo mínimo a cada linde de parcela de 10 m.  
(El entrecomillado es la parte del artículo que se pretende modificar en la modificación núm. 7. El resto del artículo, los almacenes [...] de 10 m., es objeto de la modificación núm. 6).  
A continuación se adjunta plano de clasificación del suelo de las actuales normas subsidiarias en las que muestra la delimitación del suelo no urbanizable común afectado en parte por la presente modificación.  
Plano de clasificación de suelo en las actuales normas subsidiarias. Escala 1:15.000.  
En el plano de calificación de las actuales normas subsidiarias figura en la zona objeto de la modificación un punto señalando el uso de vertedero de residuos sólidos.  
Objeto de la modificación  
La modificación planteada afecta parcialmente a la superficie calificada en las actuales normas subsidiarias como suelo no urbanizable no protegido. Se trata de una serie de parcelas del polígono 2 en el que se quiere permitir el uso de actividades terciarias o de servicios, y en concreto plantas de tratamiento, valorización, depósito y eliminación de residuos no peligrosos. En realidad la modificación lo que hace es precisar la delimitación de los terrenos en los que ese uso será posible, debido a que en el actual planeamiento el uso de vertedero de residuos sólidos ya figura en la zona, pero solo como un punto, sin una delimitación precisa. La modificación concreta además las características del uso referido y las condiciones del mismo.  
A continuación se muestran los planos aportados que acompañan la modificación:  
1. SNU para actividades terciarias o de servicios: plantas para el tratamiento, valorización, depósito y eliminación de residuos en normas subsidiarias. Delimitado en color rosa.  
  
  
2. SNU para actividades terciarias o de servicios: plantas para el tratamiento, valorización, depósito y eliminación de residuos en plan general en tramitación. Delimitado en color salmón.  
  
En el plano 1. se plasma el ámbito de la modificación sobre la base cartográfica de las normas subsidiarias vigentes. La delimitación de la modificación se ciñe a suelo no urbanizable común del plan general en tramitación, excluyendo aquellas zonas de suelo no urbanizable común de las normas subsidiarias que en el plan general en tramitación han sido calificadas como suelo no urbanizable de protección forestal.  
El plano 2. se incluye para constatar que el ámbito de la modificación se ha delimitado solo en suelo no urbanizable considerado como común en el plan general en tramitación.  
En consecuencia, además de incluir los planos antes indicados se modifica la redacción del artículo 9 de las actuales normas subsidiarias, que quedaría de la siguiente manera:  
Capítulo II. Suelo no urbanizable.  
Artículo 9. Usos y edificabilidad  
- En ningún caso cabrá autorizar usos incompatibles con las tareas agrícolas o con la preservación de las zonas forestales existentes. Sólo se autorizarán aquellos usos cuya implantación garantice que no comportarán detrimento al medio físico en que hayan de emplazarse «y estén autorizados por la memoria ambiental aprobada en la tramitación del plan general.  
- Se autoriza el uso de actividades terciarias o de servicios: plantas para el tratamiento, valorización, depósito y eliminación de residuos no peligrosos en las parcelas del polígono 2 del suelo no urbanizable que vienen grafiadas en el plano que acompaña a la presente modificación.  
Dichos usos estarán sujetos a declaración de interés comunitario, previa a la licencia municipal.  
La parcela exigible para las actuaciones terciarias o de servicios será al menos de media hectárea de perímetro ininterrumpido.  
El cincuenta por ciento de parcela asignada al uso objeto de la DIC deberá estar exenta de edificación. Se asigna una superficie máxima de ocupación por la edificación de nueva planta de un cinco por ciento del total de la superficie asignada al uso industrial terciario.  
Los demás parámetros urbanísticos se fijarán en la declaración de interés comunitario debiendo obtener informe ambiental favorable por el Órgano ambiental competente de la Generalitat Valenciana.  
Se exigirá una previsión suficiente del abastecimiento de agua potable y una completa evacuación, recogida y depuración de los residuos y aguas residuales. El coste que pudiera implicar la extensión de las redes de estos u otros servicios correrá a cargo del promotor.»  
(Entrecomillada la parte del artículo que se pretende incorporar a través de la modificación núm. 7).  
En la documentación se incluye también la parte de modificación del artículo 9 que corresponde a la modificación núm. 6, pero la misma se aborda en expediente aparte.  
Antecedentes  
El Ayuntamiento de Gestalgar está tramitando un nuevo planeamiento urbanístico, plan general, que obtuvo memoria ambiental favorable el 18 de mayo de 2012 (N/Ref. 105/2011-EAE), llevándose a cabo durante el mismo las consultas que se consideraron procedentes para la evaluación.  
El plan general evaluado establecía una delimitación del suelo no urbanizable común diferente a la de las actuales normas subsidiarias. A continuación se muestra plano de la calificación del plan general aportado en la documentación remitida para la modificación núm. 6.  
Calificación suelo plan general en tramitación. En blanco suelo no urbanizable común y en verde suelo no urbanizable protección forestal.  
  
  
El plan general en tramitación indica que se permitirán en ese suelo, mediante declaración de interés comunitario, los usos y aprovechamientos definidos en los artículos 24 a 27 de la Ley 10/2004, del suelo no urbanizable, y cita expresamente las actividades industriales, productivas y terciarias o de servicios en suelo no urbanizable común (art.133 apartado c). Regula la edificabilidad (se remite a la Ley 10/2004 citada) en el artículo 134, así como establece la regulación para las declaraciones de interés comunitario (Ley 10/2004 citada).  
Por otra parte, en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental se está tramitando expediente de consulta (N/Ref.: 184/2014-CON) relativo a instalación de eliminación y valorización de residuos no peligrosos de origen industrial por parte de la empresa Servicios Medioambientales de Valencia, SL.  
La alternativa de ubicación seleccionada por el promotor para dicha instalación ocupa parte de la superficie de suelo no urbanizable objeto de la modificación donde se propone la introducción del uso de actividades terciarias o de servicios. En su extremo noroeste, próxima a la carretera CV-377 (antes VV-6421) a Bugarra.  
Posible ubicación planta de tratamiento y eliminación de residuos no peligrosos de carácter industrial (N/Ref.: 184/2014-CON).  
  
  
Las características planteadas serían en síntesis:  
De acuerdo con la documentación presentada a consulta la entrada a la planta será de aproximadamente 40000 T/año de residuos no peligrosos de origen industrial.  
Planta de eliminación: 60000 m².  
Planta de tratamiento: 2700 m².  
Área de control y pesaje: 270 m².  
Para la planta de eliminación se ha calculado un volumen útil de 920000 m³ y una vida útil de 16 años.  
Actuaciones previstas en principio:  
Acceso: desde la CV-35 hasta la salida de la CV-36 hasta llegar al cruce de la CV-377 y desde esta se plantea acondicionar un acceso asfaltado para camiones hasta la planta de eliminación.  
Se accederá al área de control y pesaje que contará con caseta de oficina, almacén y aseo, báscula de pesaje, etc. Se clasificarán y valorizarán los materiales voluminosos, papel, cartón, plástico y cartón, bricks, vidrio, metales y madera. El rechazo se dirigirá a la planta de eliminación.  
La planta de eliminación constará de un vaso de vertido constituido en dos celdas, divididas en varias fases de explotación.  
Se impermeabilizará de acuerdo con la legislación sectorial y se creará una infraestructura de gestión de lixiviados: red de recogida de lixiviados y balsa abierta e impermeabilizada. Se planteará un sistema de desgasificación.  
Se plantea el vallado de las instalaciones y el cerramiento vegetal. Se prevén otras instalaciones: suministro eléctrico, abastecimiento de agua potable, instalaciones de saneamiento, etc.  
Se hace referencia a la excavación del vaso de vertido y a la reutilización de las tierras procedentes del mismo para el uso en el recrecimiento y sellado del vaso así como de los diques secundarios de la fase de explotación.  
En el referido expediente se han realizado las siguientes consultas: Confederación Hidrográfica del Júcar, Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje y Subdirección General del Medio Natural.  
La Confederación Hidrográfica del Júcar indica que al afectar a la zona de policía la ejecución de las obras requerirá previa autorización de organismo de cuenca y a los efectos de garantizar la no afección a las aguas superficiales y subterráneas el vertedero deberá cumplir con los requisitos de impermeabilidad, control de aguas pluviales, gestión de lixiviados, protección del suelo y de aguas, así como los procedimientos de control y vigilancia en las fases de explotación y mantenimiento, establecidos en el Real Decreto 1481/2001, de 27 de diciembre, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero.  
La directora general del Medio Natural emitió resolución de valoración preliminar de repercusiones sobre la Red Natura 2000, indicando que el proyecto podría causar afecciones negativas al área Red Natura 2000 y a las especies y hábitats asociados al mismo y en consecuencia deberá someterse a una evaluación de repercusiones sobre la Red Natura 2000, debiendo efectuar un estudio de afecciones y emitirse una declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000.  
El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje indica que deberá elaborarse un estudio de integración paisajística y que deberá valorar el conjunto de alternativas. Respecto a la alternativa escogida se indica que el impacto visual es significativo al situarse junto a la CV-377 uno de los principales accesos a Gestalgar.  
Esta propuesta al incluir un vertedero de residuos no peligrosos con capacidad total superiora 25000 T estaría sometida a evaluación de impacto ambiental ordinaria al estar incluida en el anexo I, grupo 8 apartado c de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental: vertederos de residuos no peligrosos que reciban más de 10 T por día o que tengan una capacidad total de más de 25000 T, excluidos los vertederos de residuos inertes.  
Las instalaciones de tratamiento, valorización, depósito y eliminación de residuos no peligrosos de acuerdo con la vigente legislación de evaluación de impacto ambiental deberán someterse a evaluación de impacto ambiental, al menos a estimación de impacto ambiental cuando no a evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
Justificación de la modificación  
El objeto de la modificación es permitir la implantación de usos no necesariamente agrícolas que atraen inversiones públicas o privadas evitando la emigración de la población de acuerdo con la memoria informativa de las actuales normas urbanísticas, introduciendo un nuevo uso en aquella zona que ambientalmente puede acogerla.  
La modificación pretende dar solución a los problemas derivados de la implantación de un complejo de valorización de residuos no peligrosos en el término municipal. Contribuirá a recuperar terrenos degradados por actividades anteriores en ese área.  
Se trata de una modificación puntual de las normas subsidiarias vigentes mientras se procede a la aprobación definitiva del plan general en tramitación, que para esta zona permite el uso.  
El uso objeto de la modificación se tiene que desarrollar de acuerdo con la documentación presentada, con la Ley 5/2014 Ley de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje y respecto a la actividad atendiendo a la Ley 6/2014, de Prevención, Calidad y Control Ambiental de actividades de la Comunitat Valenciana. La tramitación de la actividad de acuerdo con la documentación pasará por la concesión de la autorización ambiental integrada, declaración de impacto ambiental y declaración de interés comunitario.  
En la documentación se analizan diferentes alternativas escogiéndose la alternativa 1, antes descrita. Se describe igualmente la posible actividad a implantar indicando de manera resumida las circunstancias y características más relevantes antes mencionadas al describir la consulta sobre el proyecto de planta de valorización y eliminación presentada al servicio de evaluación de impacto ambiental, Ref.: 184/2014-CON.  
  
Posibles efectos sobre el medio ambiente  
La modificación que pretende permitir el uso de las plantas para el tratamiento, valorización, depósito y eliminación de residuos no peligrosos en una parte del suelo no urbanizable común de las actuales normas subsidiarias ha ajustado el ámbito a los terrenos coincidentes con terrenos en los que el plan general en tramitación se permite ese uso (obtuvo evaluación ambiental favorable mediante una memoria ambiental de fecha 18.05.2012), por lo que se considera que no es necesario efectuar nuevas consultas al respecto para determinar que la modificación referida no tendrá efectos negativos significativos siempre que se cumplan los condicionantes establecidos en la referida memoria ambiental.  
Consultado el sistema de información geográfica (SIG) de esta consellería se aprecian los siguientes aspectos ambientales que pudieran verse afectados por la modificación:  
- Casi la totalidad del municipio se encuentran incluido en el ámbito del espacio de Red Natura 2000 zona de especial protección para las aves (Z.E.P.A.) Alto Turia y Sierra del Negrete según acuerdo, de 5 de junio de 2009, del Consell de ampliación de la red de zonas de especial protección para las aves de la Comunidad Valenciana. En la evaluación ambiental del plan general se obtuvo informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio (ahora Servicio de Vida Silvestre) que motivó el establecimiento de condicionante en la memoria ambiental relativo a la necesidad de incluir en la normativa del plan que deberá evaluarse la repercusión sobre las especies que motivaron la declaración de la citada ZEPA de cualquier plan, actividad y/o proyecto que pueda llevarse a cabo en el término municipal, de acuerdo con lo indicado en el informe del servicio referido.  
- Los materiales de la zona son arcillas con yesos intercaladas con areniscas, (Triásico Keuper). En la zona podrían haber matorrales gipsícolas considerados hábitats protegidos de acuerdo con el catálogo valenciano de flora amenazada (anexo IV del Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell por el que se crea y regula el catálogo valenciano de especies de flora amenazadas y se regulan medidas adicionales de conservación). Los terrenos están ocupados mayoritariamente por cultivos de secano por lo que en principio las actuaciones de planta de residuos no peligrosos no es previsible que les afecten. Esta circunstancia se tuvo en cuenta en el plan general en tramitación, no estimándose efectos significativos a nivel de plan.  
El plan general en tramitación obtuvo memoria ambiental favorable con condiciones y a lo largo de la tramitación del expediente se consultó al servicio de conservación y gestión de la biodiversidad así como al servicio de ordenación sostenible del medio. La presente modificación plantea la delimitación de un uso en una zona en la que en la memoria ambiental se evaluó que el uso podría ser admisible en principio, sin perjuicio de que la evaluación de impacto ambiental del proyecto de la planta determine que la misma puede ubicarse o no en esa zona concreta y bajo qué condiciones.  
No obstante, a nivel de proyecto deberá tenerse en cuenta esta circunstancia, cumpliendo lo establecido al respecto en el artículo 19 del referido decreto. En la consulta antes indicada (N/Ref.:184/2014-CON) relativa a instalación de eliminación y valorización de residuos no peligrosos de origen industrial por parte de la empresa Servicios Medioambientales de Valencia, SL, se efectuó consulta a la Subdirección General del Medio Natural.  
- Terrenos forestales: los terrenos incluidos en el ámbito de la modificación son mayoritariamente cultivos de secano y, en una pequeña proporción, forestales, siendo parte de los mismos antiguos cultivos invadidos por vegetación forestal. Se trata de fases de matorral con un estrato arbóreo de pino carrasco (Pinus halepensis), habiendo sufrido no obstante un incendio forestal en septiembre de 2012 en gran parte de la zona.  
De manera muy puntual parte del ámbito es terreno forestal estratégico de acuerdo con el PATFOR. Estos terrenos son monte de utilidad pública (V-120) denominado La Reana.  
La modificación no cambia la clasificación y calificación de los terrenos forestales, solo delimita con precisión la superficie de posible ubicación de un uso, planta de residuos no peligrosos, que no está permitido en el actual suelo no urbanizable, aunque en los planos de ordenación sí está previsto el uso de vertedero de residuos sólidos sin precisar su ubicación (figura como un punto en el plano de calificación del actual planeamiento).  
En la zona se produjo incendio forestal que afectó a gran parte de los terrenos forestales, siendo el mismo posterior (septiembre de 2012) a la evaluación ambiental favorable del plan general en tramitación (mayo 2012) del que la presente modificación es reflejo al permitir y concretar el uso de planta de residuos no peligrosos en un ámbito evaluado favorablemente por la memoria ambiental referida.  
La zona es mayoritariamente agrícola y la modificación no plantea el cambio de uso forestal puesto que los usos son los propios de un suelo no urbanizable no protegido. El uso terciario e industrial no está permitido en este tipo de suelo pero en la zona sí está previsto el uso de vertedero de residuos sólidos por lo que se trata de precisar un uso previsto en la zona. Los terrenos agrícolas mayoritarios no tienen un uso forestal y por lo tanto no hay cambio de uso, y respecto a los forestales, son minoritarios y hay que tener en cuenta que el incendio es posterior a la evaluación ambiental del plan general en tramitación. Por otra parte, será a través de las autorizaciones respectivas de los proyectos y la evaluación de impacto ambiental en su caso, cuando se determine si en los terrenos forestales que se hayan incendiado es posible el uso propuesto.  
La modificación planteada no supone minorar las protecciones derivadas de su uso y aprovechamiento forestal en el sentido de que el ámbito es suelo no urbanizable no protegido y no presentaba ningún tipo de protección forestal.  
- Riesgo de deslizamiento bajo: una parte de la zona está afectada por riesgo de deslizamiento bajo. Esta circunstancia se tuvo en cuenta en la evaluación ambiental del plan general.  
- Paisaje: se trata de un paisaje agrícola con zonas forestales y ya se tuvo en cuenta este factor en la evaluación ambiental del plan general en tramitación. A nivel de proyecto, la repercusión paisajística se efectuará a través de un estudio de integración paisajística.  
- Vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos: de acuerdo con el SIG de esta Conselleria el riesgo es muy bajo o bajo.  
- Población: la superficie objeto de modificación se encuentra a una distancia aproximada de 1 km de suelo urbanizable residencial de Bugarra (separado del casco urbano) y a 2 km del casco urbano de Bugarra. La distancia a suelo urbano residencial de Gestalgar es de 2,3 km.  
Valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las administraciones públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d) y 51.1 de la LOTUP.  
En relación con la afección a la ZEPA, se considera que al haberse evaluado en el plan general en tramitación ese ámbito de suelo como SNU común donde estaría permitido el uso y haberse establecido un condicionante, la afección de la modificación ahora propuesta no será significativa siempre que se ajuste a la condición establecida en el plan general, es decir evaluación de repercusiones sobre la citada ZEPA de las plantas de residuos no peligrosos que puedan llevarse a cabo, (al menos a la valoración preliminar) de acuerdo con el Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, por el que se regula el régimen de evaluación y de aprobación, autorización o conformidad de planes, programas y proyectos que puedan afectar a la Red Natura 2000.  
En relación a los terrenos forestales incendiados será en las autorizaciones, licencias y/o declaración de interés comunitario de los respectivos proyectos, y evaluaciones de impacto ambiental en su caso, las que deberán cumplir lo establecido en la legislación sectorial en la materia respecto a los usos en terrenos forestales incendiados, e igualmente respecto a la prevención de incendios forestales.  
Teniendo en cuenta que la modificación pretende exclusivamente delimitar el uso de planta de residuos no peligrosos en una determinada superficie, se considera que no debe modificarse de la manera propuesta el primer párrafo del artículo 9 dado que la prohibición de usos terciarios e industriales en el resto del vigente suelo no urbanizable no protegido debe seguir vigente, máxime cuando parte del mismo, en el plan general en tramitación, se califica de protección forestal. En consecuencia, la modificación debe ceñirse a permitir en la superficie propuesta en el plano que se adjunta (color rosa imagen anexo II) el uso de planta de residuos no peligrosos y no variar la regulación de usos en el resto del suelo no urbanizable no protegido. Eliminar la prohibición de usos terciarios e industriales en todo el actual suelo no urbanizable no protegido podría ocasionar efectos negativos significativos, al poder afectar a terrenos que en el actual plan general en tramitación se consideran de protección forestal. En consecuencia la redacción propuesta del primer párrafo del artículo 9 debe cambiarse en ese sentido.  
Respecto al plano que se adjunta a la modificación (imagen anexo II), se considera que debe adjuntarse a la misma también el plano correspondiente a la imagen anexo III para evitar problemas de ubicación, al ser más precisa la cartografía utilizada para el plan general en tramitación que la antigua de las actuales normas subsidiarias.  
En el plan general en tramitación se hacía referencia a las condiciones establecidas en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, para el uso terciario e industrial. Las condiciones indicadas en la nueva redacción del artículo 9 propuesta son muy similares a las establecidas en la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana, artículo 197, y se consideran aceptables ambientalmente sin perjuicio de lo que resulte de la evaluación de impacto ambiental.  
En relación a la ubicación de una planta de residuos no peligrosos en el ámbito propuesto, en principio el uso es aceptable ambientalmente, pero deberá ser a través del proceso de evaluación de impacto ambiental del proyecto concreto en el que se determine si la ubicación concreta del mismo así como sus características y condiciones son aceptables ambientalmente no produciendo efectos negativos significativos o pudiendo los mismos corregirse adecuadamente. Esta circunstancia debe reflejarse en la modificación propuesta.  
Se ha recibido informe del Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia (20.05.2015) indicando que la aprobación es de competencia autonómica y que deberá eliminarse la referencia al uso industrial en la redacción del artículo 9 en su quinto párrafo, debido a que conforme a lo dispuesto en el artículo 197.f de la LOTUP, el uso propuesto se engloba dentro de las actividades terciarias o de servicios, y no entre las actividades industriales y productivas, reguladas en el apartado «e» del mismo artículo.   
En consecuencia, la modificación pretende precisar un uso en una parte del suelo no urbanizable que coincide con lo evaluado en el plan general en tramitación, por lo que se estima, teniendo en cuenta los criterios del anexo VIII de la Ley 5/2014 LOTUP que no se producirán efectos negativos significativos siempre que se cumplan una serie de condicionantes.  
Consideraciones jurídicas  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real Decreto Legislativo 2/2008, de 20 de junio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo, establece en el artículo 15 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
Acuerdo  
Según establece el artículo 51 de la LOTUP, por considerar, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, que la modificación puntual núm. 7 de las normas subsidiarias de Gestalgar evaluada no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente siempre y cuando se cumplan una serie de condicionantes, y por tanto se somete al procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificado.  
Atendiendo a lo establecido en el artículo 51.2. b) de la LOTUP, y puesto que la modificación puntual núm. 7 evaluada no tiene efectos significativos en el medio ambiente y el territorio y se somete al procedimiento simplificado de evaluación.  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve:  
Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual núm. 7 de las normas subsidiarias de Gestalgar, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, siempre que se cumplan los condicionantes descritos a continuación, correspondiendo continuar la tramitación de la modificación conforme a su normativa sectorial:  
1. Previamente a la aprobación definitiva se introducirán los siguientes cambios en la modificación presentada: En la redacción del artículo 9 de las normas urbanísticas se introducirán los siguientes cambios sobre la propuesta efectuada:  
1.1. Se modificará la redacción propuesta del primer párrafo del artículo 9, quedando el mismo redactado de la siguiente manera: «En ningún caso cabrá autorizar usos incompatibles con las tareas agrícolas o con la preservación de las zonas forestales existentes. Sólo se autorizarán aquellos usos cuya implantación garantice que no comportarán detrimento al medio físico en que hayan de emplazarse, habrán de ser complementarias de las tareas agrícolas, quedando expresamente prohibidos los usos terciarios e industriales en sentido estricto. No obstante, se podrán autorizar el uso de actividades terciarias o de servicios, exclusivamente plantas de tratamiento, valorización, depósito y eliminación de residuos no peligrosos, solo en la superficie de suelo no urbanizable del plano «SNU para actividades terciarias o de servicios: plantas para el tratamiento, valorización, depósito y eliminación de residuos en normas subsidiarias. Delimitado en color rosa.» y de acuerdo con lo establecido en los siguientes párrafos.»  
1.2. En el segundo párrafo se incluirá la referencia a que la superficie del suelo no urbanizable no protegido donde podrá ubicarse el uso de planta de residuos no peligrosos será la señalada (en rosa) en el plano «SNU para actividades terciarias o de servicios: plantas para el tratamiento, valorización, depósito y eliminación de residuos en normas subsidiarias. Delimitado en color rosa» del presente acuerdo, adjuntándose igualmente el plano «SNU para actividades terciarias o de servicios: plantas para el tratamiento, valorización, depósito y eliminación de residuos en plan general en tramitación. Delimitado en color salmón.» del presente acuerdo que señala en color salmón la misma superficie sobre la cartografía del plan general en tramitación. Utilizándose esta última para delimitar con precisión si la planta se sitúa o no en el área donde es posible ese uso.  
1.3. Se eliminará del quinto párrafo del artículo 9 la referencia al uso industrial, debiendo quedar el mismo redactado de la siguiente manera: «El cincuenta por ciento de parcela asignada al uso objeto de la DIC deberá estar exenta de edificación. Se asigna una superficie máxima de ocupación por la edificación de nueva planta de un cinco por ciento del total de la superficie asignada al uso terciario.»  
1.4. Se incluirá igualmente que previamente a la concesión de la declaración de interés comunitario y/o licencia de actividad deberá el proyecto de planta de residuos no peligrosos someterse a evaluación de impacto ambiental, procedimiento que determinará si la ubicación concreta, las características y condiciones del proyecto son aceptables ambientalmente o no lo son, y las medidas correctoras en su caso.  
1.5. Se incluirá que se llevará a cabo una evaluación de repercusiones sobre la ZEPA Alto Turia y Sierra del Negrete de la planta de tratamiento, valorización, depósito y eliminación de residuos no peligrosos que vaya a llevarse a cabo, de acuerdo con el Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, por el que se regula el régimen de evaluación y de aprobación, autorización o conformidad de planes, programas y proyectos que puedan afectar a la Red Natura 2000.  
Igualmente se determinará en caso de afección a terrenos forestales incendiados la aplicación de la legislación sectorial respecto al uso propuesto.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación de la modificación en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
Órgano competente  
La comisión de evaluación ambiental es el órgano competente para emitir los documentos sobre el alcance del estudio ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 10.1 del Decreto 135/2011, de 30 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de los órganos territoriales, de evaluación ambiental y urbanísticos de la Generalitat.  
A la vista de cuanto antecede, la comisión de evaluación ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado la modificación puntual núm. 7 de las normas subsidiarias de Gestalgar por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 27.5 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común (LRJAP-PAC).  
  
Valencia, 29 de mayo de 2015.- El secretario de La Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
Valencia, 9 de junio de 2015.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML