Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6290, del 16-06-2010 (2010/6707)

RESOLUCIÓ de 3 de juny del 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de L'Alcora, Vila-real, Quartell, Cheste i Utiel.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6290

Data del DOGV
:   16-06-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/6707

CVE


Data del document
:   03-06-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Quartell](javascript:void(0))
    * [Cheste](javascript:void(0))
    * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 3 de juny del 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de L'Alcora, Vila-real, Quartell, Cheste i Utiel. [2010/6707]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 017/06-AIA L'Alcora, 030/07-AIA Vila-real, 168/07-AIA Quartell, 263/06-AIA Cheste, i 133/07-AIA Utiel.  
València, 3 de juny del 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'Expedient en el Servei d'Avaluació Impacte Ambiental  
Expedient:17/2006-AIA  
Títol: indústria per a la fabricació de taulells ceràmics  
Promotor: Azulejos Vives, SA  
Localització: carretera Castelló - l'Alcora, km 21,7, l'Alcora (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Azulejos Vives, SA és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada), a les instal·lacions de la qual, situades a la carretera Castelló - l'Alcora km 21,7 del terme municipal de l'Alcora, es fabriquen taulells ceràmics partint de pols atomitzada d'argiles (fabricat a les instal·lacions d'aquesta) i esmalts ceràmics (alguns preparats en aquestes instal·lacions a base de frites i colors ceràmics), amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no procedeix analitzar l'impacte derivat de la construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el desmantellament al final de la seua vida útil.  
Azulejos Vives, SA s'emplaça en una parcel·la qualificada com a sòl urbanitzable d'usos industrial 4C, i està permesa l'activitat segons el planejament urbanístic del municipi de l'Alcora, segons es desprén del certificat municipal de 25 de març de 2003; no obstant això, cal destacar que aquesta declaració d'impacte ambiental es troba referida únicament i exclusivament a les instal·lacions situades en sòl amb compatibilitat urbanística per a albergar l'activitat industrial avaluada.   
En el procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argiles, aigua, esmalts i colors ceràmics, com també residus propis, com ara llots i suspensions procedents de la preparació d'esmalts i de la neteja de les zones pavimentades, i disposa per a aquesta finalitat d'autorització administrativa com a gestor de valorització dels seus residus no perillosos; i com a fonts d'energia, gas natural i electricitat.  
Les instal·lacions industrials disposen d'una superfície edificada de 28.925 m² sobre una parcel·la de 72.000 m², disposa d'una unitat d'atomització d'argila i 3 línies de fabricació de taulells ceràmics mitjançant el procés de monococció, a més, hi ha una unitat de cogeneració, els gasos calents de fuita de la qual són emprats en l'atomitzador; i es realitzen les següents operacions bàsiques: mòlta d'argiles, preparació de barbotina i atomització d'argiles, magatzem d'argila atomitzada, premsatge de pols atomitzada, assecatge del taulell conformat, esmaltatge i serigrafia de la cara vista, cocció en forn de gas natural i refredament. I una vegada construït el taulell, classificació, seguiment de l'empaquetatge i paletització. I disposa, a més, d'altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara centre de transformació, instal·lació de mòlta i preparació d'esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltatge, basses d'aigües de procés, xarxa d'aigües pluvials i altres serveis generals com ara emmagatzematge de gasoil, xarxes de gas natural, aire comprimit, magatzem de residus generats i equipaments auxiliars (oficines, laboratoris, tallers, etc.).  
Els esmalts ceràmics són preparats en les seues instal·lacions, on té lloc la mòlta per via humida, i addició de colors, dispersants, etc. En la preparació, manipulació i aplicació d'esmalt sobre el suport ceràmic es produeixen importants quantitats d'aigües residuals contaminades.  
Les aigües pluvials són abocades a una séquia de reg, i es disposa d'una fossa sèptica per als lavabos de la fàbrica; els llots són gestionats en una EDAR; i les aigües residuals industrials són reciclades en el circuit d'atomització d'argiles.   
Tramitació administrativa  
Amb data 23 de juny de 2005 es remet a l'Àrea d'Avaluació Ambiental el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència.  
En data 18 d'agost de 2005 se sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, publicat per la Direcció General de Qualitat Ambiental (actual Direcció General per al Canvi Climàtic) d'aquesta Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, en el DOGV núm. 5073.   
En data 27 de setembre de 2005, l'Ajuntament de l'Alcora remet el certificat relatiu a la inexistència d'al·legacions en relació amb l'exposició al públic del projecte.   
En considerar suficient la documentació remesa a l'efecte de resoldre la corresponent declaració d'impacte ambiental, s'incoa l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
Informes sectorials  
- Informe de l'Àrea de Residus de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 20 d'octubre de 2005, subscrit pel cap de secció de Gestió i Planificació Ambiental i la cap de Servei de Residus Industrials, i s'estableixen les consideracions que es transcriuen a continuació:  
- En el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada s'indica que es generen 670 kg de residus d'envasos contaminats, i 2.700 kg d'olis usats. No obstant això, en la sol·licitud d'inscripció en el registre de xicotets productors que l'empresa va tramitar en 1996 va indicar que la generació d'aquests residus era d'1.000 kg i 5.000 kg, respectivament. Per tant, aquest s'ha de justificar.   
- S'ha de justificar igualment la quantitat d'oli hidràulic consumit anualment per l'empresa.  
En l'apartat 6.3 els residus descrits com paper i cartó LER 200101; i plàstic LER 200139, han de codificar-se en el subcapítol 1501 del LER si es tracta de residus d'envasos.   
- Segons el tipus d'activitat productiva de l'empresa han d'incloure's els residus següents: residus de revestiments de forns i refractaris; piles i bateries; pantalles i teles serigràfiques, i residus de laboratori.   
- Tal com es descriu en l'apartat 6.3.5., els residus de ceràmica després del procés de cocció, una vegada agrupats, són aprofitats per a emplenar el terreny limítrof del mateix propietari el qual disposa d'autorització per part de l'Ajuntament. Per a donar aquesta destinació als residus, ha de realitzar-se una sol·licitud per a la utilització de residus inerts adequats, d'acord amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració condicionament i rebliment, o amb finalitats de construcció.   
- Els residus, llots i suspensions aquoses que contenen materials ceràmics, han de sotmetre's a assaig per a poder-se classificar com a residus perillosos o no perillosos segons les característiques i propietats establides en el Reial decret 833/1988 i en l'Ordre MAM/304/2002.  
- S'ha d'incloure una taula resum amb la informació completa associada a cada un dels residus generats, tant perillosos com no perillosos, tal com s'indica en el punt 10, de l'apartat B, dins de l'annex II del Decret 40/2004.   
- Escrit de data desembre de 2005, subscrit pel Sr. Francisco J. Bonastre Ripoll, enginyer industrial, en representació d'Azulejos Vives, SA en el qual s'amplia la informació relativa, entre altres, a les qüestions següents (el contingut del qual és detallat en l'apartat d'aquesta declaració relatiu a consideracions ambientals):  
- Justificació tècnica de la reutilització total de l'aigua (abocament zero).  
- Descripció de la línia d'aigua.  
- Aigües residuals industrials.  
- Aigües residuals sanitàries.  
- Aigües pluvials.  
- Certificat de l'absència d'abocaments discontinus a llit, sòl o subsòl, terreny o embassament.  
- Mesures de control i emergència, respecte dels abocaments accidentals.  
- Justificació de la destinació de les aigües residuals una vegada esgotades en el procés de recirculació.  
- Informe de data 22 de juny de 2006, subscrit per l'arquitecte tècnic municipal, i amb el vistiplau de l'alcalde de la localitat de l'Alcora, en el qual es determina que la parcel·la cadastral que es recull en la documentació que acompanya l'informe es troba qualificada pel vigent PGOU de l'Alcora com a sòl urbà industrial 4C; així mateix, el sòl limítrof amb l'esmentada zona, en la part inferior d'aquesta, està classificat com a sòl no urbanitzable comú.   
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 24 d'abril de 2007, subscrit pel cap de l'Àrea de Qualitat de les Aigües i Gestió Ambiental, i el cap del Servei d'Abocaments; en el qual es determinen, entre altres, les consideracions que es detallen a continuació:  
- La solució adoptada per a evitar la formació d'aigües pluvials contaminades consistirà en el tancament dels abassegaments d'argiles en naus tancades i en depressió, ja que, actualment, estan a la intempèrie, i es troben situades a una distància inferior de 1.000 metres de qualsevol nucli urbà residencial.   
- D'acord amb l'anterior, l'Àrea de Qualitat d'Aigües, en aplicació de la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, desenvolupada pel Decret 40/2004, de 5 de març (DOGV 11.03.2004), informa que la documentació presentada pel titular es considera suficient per a continuar els tràmits de l'autorització ambiental integrada, ja que justifica de manera suficient la inexistència d'abocament d'aigües residuals, industrials i domèstiques a domini públic hidràulic. Malgrat això, aquest organisme recorda al titular que queda prohibit l'abocament a domini públic hidràulic de qualsevol tipus d'abocament d'aigües residuals.  
- Aquest informe s'emet a l'empara de l'article 19 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, desenvolupada pel Decret 40/2004, de 5 de març, relatiu a l'autorització ambiental integrada, i no és objecte d'aquest el preceptiu informe previst en l'article 25.4 del TRLA (Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol) sobre disponibilitat de recursos hídrics, afecció a llits públics i les zones de servitud i policia d'aquests, interferència en el règim de corrents ni el previst en l'article 19.2 de la Llei d'ordenació del territori i paisatge de la Generalitat Valenciana.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
D'acord amb el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus, entre altres, s'atribueixen a la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La fabricació de taulells ceràmics, i sobretot l'atomització d'argiles, requereixen elevats consums d'aigua i energia, i originen al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2 Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
La zona on se situa la instal·lació es caracteritza per l'absència de vegetació o fauna d'importància ecològica, a causa de l'alt grau d'antropització de la zona; per això, i atés que la situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupada per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament d'aquesta podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats. Així mateix, atés que a una distància relativament pròxima hi ha habitatges, han d'extremar-se les exigències respecte a la minimització de la contaminació, i establir-se autocontrols addicionals.   
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, ni de lliscament,i presenta un nivell baix de vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia Temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Les instal·lacions disposen d'un pou de captació d'aigües, del qual es proveeixen, en tràmit d'autorització de font núm. 1999CP0246, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer; l'esmentada aigua és emmagatzemada en un aljub, on a través d'un grup de bombament es distribueix a la fàbrica.   
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, n'està previst l'emmagatzematge temporal fins a la recollida per un gestor extern; per la qual cosa, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus. Així mateix, es disposa d'autorització administrativa de productor de residus perillosos i de gestor de RNP dels llots generats.  
És ressenyable destacar que es projecta l'abocament zero d'aigües residuals industrials, que són reutilitzades en l'atomitzador, si bé, ha de garantir-se la impermeabilització de les basses d'emmagatzematge. Paral·lelament, si les aigües pluvials són abocades al barranc, caldrà disposar-se d'una bassa de recollida, prèviament a l'abocament directe d'aquestes, amb la qual cosa s'evitarà, principalment, contaminar el barranc amb els possibles arrossegaments de pols generada per l'activitat i que puga trobar-se dipositada a les cobertes i soleres de les naus.   
En el certificat de data desembre de 2005, subscrit per l'enginyer industrial, en representació de Azulejos Vives, SA, s'indiquen, en l'apartat relatiu a les diverses línies d'aigua utilitzades i generades, les consideracions que es transcriuen a continuació; atés que s'efectua una recirculació de l'aigua amb l'objecte d'optimitzar-ne el consum i aprofitar-la en les diverses seccions:  
- Per a les aigües residuals industrials es disposa de canaletes de recollida, per a la posterior conducció a una bassa on se sotmeten a un tractament físic d'aire per a evitar la sedimentació dels sòlids; a partir d'aquesta, es recirculen dins del procés, incorporant les esmentades aigües en la càrrega dels molins en substitució de l'aigua de pou, realitzant la mòlta conjuntament amb les argiles, per a la posterior descàrrega, tamisatge i emmagatzematge d'aquestes en dipòsits de barbotina.   
- Respecte a les aigües residuals sanitàries, la fàbrica disposa d'una fossa sèptica, per a vestidors i lavabos, i es disposa de la corresponent autorització per part de l'entitat de Sanejament d'Aigües per a poder abocar-les directament amb cisternes a l'EDAR municipal.  
- Les aigües pluvials són conduïdes d'una banda al terreny limítrof propietat del mateix titular, les quals s'aboquen sobre la mateixa superfície d'aquest; d'altra banda, hi ha un punt d'abocament de pluvials per davant de la fàbrica i que aboca sobre séquia de reg. S'indica entre la documentació complementària que se sol·licita el permís d'abocament de les aigües pluvials a domini públic hidràulic. Paral·lelament, tots els productes que són susceptibles d'originar contaminants es troben emmagatzemats dins de les naus, per la qual cosa l'efluent no contindrà contaminants establits en l'annex II del Reial decret 606/2003, de 23 de maig, pel qual es modifica el Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament de domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminars I, IV, V, VI i VIII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües.   
- Les aigües procedents de les cobertes de les naus i dels edificis industrials són canalitzades mitjançant baixants de PVC, fins a la connexió amb els col·lectors principals de formigó, per al seu abocament. Les canalitzacions d'aquestes són totalment independents de les aigües residuals, tant sanitàries com industrials.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament  
La fabricació taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, i s'originen al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament i és productora de residus i que es classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera, del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels atomitzadors i forns, i la pols emesa en distints punts del procés, de residus de diferent índole, sorolls i vibracions, com també les causades a la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa del proveïment d'argiles des de les pedreres i a les eixides de producte acabat, per tant, són els elements ambientals atmosfèrics els més susceptibles de ser afectats.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'al·ludeix que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament (en estar la planta en marxa), i el cessament de l'actuació, no necessita mesures correctores addicionals a les exposades per a recuperar les condicions originals.   
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
1. Contaminació acústica. Vibracions  
S'aporta, entre la documentació complementària remesa durant la tramitació d'aquest expedient, un informe realitzat per un OCA relatiu al mesurament acústic produït per la indústria, en el qual s'assenyala que es compleixen els límits exigibles per la legislació vigent.  
2. Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposa d'un total de 17 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics, els quals s'han de sotmetre al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75. Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són les següents:  
- En l'atomitzador, els forns, assecadors: els gasos de combustió del gas natural, bàsicament partícules de NOx, CO, CO2, i probablement F i Pb procedents dels esmalts, a causa del reciclatge de les aigües de preparació d'esmalts.  
- En la resta d'unitats: les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores i dels focus difusos de les operacions de descàrrega i trànsit de camions.  
Han de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en el que disposa el punt 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002 de prevenció i control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els límits en xemeneies dels processos de cocció, assecatge i captacions de pols del procés, i en tot cas, els establits en el Decret 833/75, i tenint en consideració que en l'atomitzador es reciclen aigües de preparació d'esmalts, han de controlar-se les emissions de fluorurs.  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents de les fuites de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala durant la fase de funcionament, el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila, per la qual cosa han d'anar envelats tant amb càrrega com sense aquesta, i s'ha de controlar la neteja dels elements del camió.  
Finalment, cal disposar d'una màquina agranadora amb filtre de captació de pols, per a agranar determinades zones i mantenir net el sòl de la fàbrica en conjunt.  
3. Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua industrial procedeix d'una captació subterrània situada a la seua parcel·la, autoritzada en 1999 per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de les quals no es disposa d'autorització actualitzada de font per part de l'esmentada Confederació.  
La parcel·la disposa de xarxa separativa per a la recollida d'aigües pluvials; les aigües residuals industrials dels processos d'esmaltatge són recuperades en el procés d'atomització d'argiles, les quals han d'atendre el que disposa la Direcció General per al Canvi Climàtic respecte a la caracterització i quantitat anual gestionada i, en cas necessari, declarar la producció de l'esmentat residu perillós. Pel fet de no haver-hi depuració, no es generen llots de depuració. Pel que fa a les aigües residuals d'ús domèstic, aquestes són gestionades mitjançant cisternes a l'estació depuradora d'aigües residuals.  
Respecte a les aigües pluvials són abocades directament a la séquia de reg, les quals poden arrossegar substàncies tòxiques contaminants procedents dels esmalts emprats.   
Les xemeneies dels forns i assecadors no tenen sistemes anticontaminació, i els equips disposats per al tractament de gasos en la resta de punts de captació de pols són per via seca, de manera que no generen aigües residuals.  
4. Contaminació del sòl  
Aquest apartat està estretament relacionat amb l'anterior, ja que l'afecció sobre les aigües pot desembocar en la contaminació del sòl, i viceversa. No obstant això, a pesar de tractar-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, en la documentació presentada no s'avalua aquest aspecte.  
5. Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus de les tres categories (inerts, assimilables a urbans i tòxics i perillosos), com ara: tests, olis lubricants esgotats, elements d'equips mecànics i ferralles, com també altres no enunciats, com ara les mànegues filtrants deteriorades i els possibles recipients en desús o deteriorats, propis de l'activitat del sector. S'emmagatzemen dels residus temporalment en contenidors especials, sense rebre cap tractament, en una zona projectada a aquest efecte en un magatzem cobert, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.  
6. Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme les inspeccions i actuacions preventives i de les emissions gasoses i el control de la generació i gestió d'abocaments d'aigües residuals i residus, com també sobre el control de sorolls.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del Grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pel particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tant i basant-se en tot l'anteriorment exposat, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent: Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Azulejos Vives, SA, implantada en la carretera Castelló-l'Alcora km 21,7, del terme municipal de l'Alcora, (únicament les instal·lacions situades en sòl amb compatibilitat urbanística per a albergar l'activitat industrial avaluada); sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació tècnica presentada fins a la data, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.   
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants que es desenvolupen a continuació:   
1. Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus han de ser adequadament emmagatzemats i lliurats a un gestor autoritzat, i basar-se en el que disposa la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.  
2. Ha de disposar-se, de conformitat amb el que preveu el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, d'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer relatiu a l'autorització d'abocament de les aigües pluvials a la séquia a què es fa al·lusió en l'estudi d'impacte ambiental presentat; com també de l'autorització de la comunitat de regants a la qual hi pertany.   
3. Ha de complir les consideracions establides en l'informe elaborat per l'Àrea de Residus de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, de data 20 d'octubre de 2005, subscrit pel cap de secció de Gestió i Planificació Ambiental i la cap de Servei de Residus Industrials.  
4. L'emmagatzematge d'argiles s'ha de realitzar sota coberta, en naus tancades i en depressió, amb tancaments que impedisquen la dispersió de partícules; i cal limitar, així mateix, l'alçària d'emmagatzematge, i establir pantalles que exercisquen un efecte de tallavent.   
5. El titular de la instal·lació està obligat a remetre periòdicament a la Direcció General per al Canvi Climàtic l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
6. Han de controlar-se la totalitat d'abocaments que es realitzen, i adequar-se a la qualitat i condicions establides en les ordenances municipals a aquest efecte.  
7. S'ha de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals, i gestionar l'absorbent contaminat segons la naturalesa del vessament.  
8. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, ha de constar de les accions següents:  
- Mesuraments de les emissions de NO2, CO, F i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, CO, Pb i F, i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
- Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, per organismes col·laboradors de l'administració.   
- S'han d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, i comprovar que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures s'han de completar amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
- El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicionals ací detallades, s'ha de remetre anualment a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
9. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, Àrea d'Avaluació Ambiental, que establirà si cal l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 030/2007-AIA  
Títol: autorització ambiental integrada d'una indústria de fabricació i comercialització de taulellets  
Promotor: Mainzu, SL  
Autoritat substantiva: Servei de Control Integrat de la Contaminació de la Direcció General de Qualitat Ambiental  
Localització: c/ Camí de la Travessa, 17, del terme municipal de Vila-real (Castelló)  
Descripció del projecte   
Objecte del projecte  
El projecte descriu una indústria de fabricació i comercialització de taulellets ceràmics amb l'objecte de tramitar l'autorització ambiental integrada d'acord amb la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
D'acord al projecte presentat, l'activitat se situarà al carrer Camí de la Travessa número 17, del terme municipal de Vila-real (Castelló). Es tracta d'un entorn industrial, on hi ha altres activitats industrials i fabrils als voltants. La parcel·la ocupada es troba a sòl urbà industrial sobre 13.462 m² de superfície dels quals aproximadament 9.575 m² es troben edificats.  
La indústria posseeix una instal·lació receptora de gas natural per a l'alimentació de les diverses instal·lacions que empren gas: assecadors, forns, motor de cogeneració i pistola de paletització. El motor de cogeneració, que usa com a combustible gas natural, proporciona energia elèctrica a l'activitat i s'aprofita l'eixida de gasos calents de la seua combustió per a l'alimentació dels tres assecadors, i es cedeixen a la xarxa general elèctrica els excedents d'electricitat generats.  
L'aigua utilitzada en l'activitat industrial procedeix tant de la xarxa municipal d'aigua potable, de la qual s'estima un consum de 410 m³/any, com del pou propi dins de les seues instal·lacions, de la qual s'estima que es consumiran 11.150 m³. La indústria disposa de permís d'aprofitament d'aigües subterrànies de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer amb ref. 99-IP0216 per a un volum anual de 7.000 m³, i ha sol·licitat una nova concessió d'explotació d'aigües subterrànies per a un volum màxim de 15.345 m³/any (n/r 2002-CP-0071).   
El projecte descriu els focus d'emissió de contaminants a l'atmosfera corresponents als processos d'assecatge, cocció en forns i cogeneració, com també sistemes d'aspiració en les línies de recepció i premsatge d'argiles, d'esmaltatge, i de tall i càrrega de molins, els quals estaran dotats de filtres de mànegues com a sistemes de depuració prèviament a l'emissió d'aquests a l'atmosfera.  
Es descriu un únic punt d'abocament per a totes les aigües residuals de la planta que seran abocades a la xarxa de sanejament municipal. Les aigües sanitàries procedents dels lavabos-vestidors es canalitzen fins a l'arqueta de registre que aboca a la xarxa de clavegueram municipal. Les aigües residuals industrials són generades, principalment, a les àrees preparació i aplicació d'esmalts d'on són recollides mitjançant canalització i conduïdes fins a la depuradora industrial per al tractament, prèviament a l'abocament. Aquestes aigües residuals industrials depurades són conduïdes, posteriorment, fins a l'arqueta de registre juntament amb les sanitàries i pluvials, i abocaran conjuntament a la xarxa de clavegueram municipal. Els llots de depuració són lliurats a una empresa gestora autoritzada. Les aigües pluvials són recollides per una xarxa de canaletes i arquetes a les cobertes de les edificacions i de la superfície del solar.   
Pel que fa als residus perillosos generats es recullen de manera selectiva en contenidors adequats, s'etiqueten i emmagatzemen en condicions adequades per al posterior lliurament a un gestor autoritzat. L'activitat va generar, l'any 2005, una quantitat de 2.842 kg de residus perillosos, i està inscrita com a xicotet productor de residus perillosos a la Comunitat Valenciana amb número 12-04495. Es disposa de dos magatzems específics per a la ubicació d'aquests residus perillosos, dotats de sòl impermeable de formigó i sostre i allunyats de tota comunicació amb la xarxa de clavegueram.   
Tramitació administrativa  
Tràmit administratiu  
El 14 de febrer de 2007 l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge remet una nota interna en què sol·licita la declaració d'impacte ambiental per al projecte. En l'expedient 030/2007-AIA, d'impacte ambiental, consta la documentació remesa següent:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada (tom I) i annexos (tom II).  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental.  
Com a resultat de la fase d'informació pública no s'hi ha comunicat, des de l'òrgan competent per a l'autorització del projecte, cap al·legació.   
Com a antecedents sobre aquesta instal·lació industrial consta la Resolució de la Direcció General de Qualitat Ambiental, de 10 d'abril de 1996, que dictava declaració d'impacte ambiental per la qual s'estimava acceptable el projecte d'instal·lació d'una cogeneració d'energia tèrmica i elèctrica mitjançant un motor a gas, promoguda per Mainzu, SL.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada constitueix un dels supòsits recollits en l'annex I de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i resulta preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.  
Tot això sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Identificació, descripció i valoració dels impactes.  
La relació d'impactes ambientals més significatius descrits en l'estudi d'impacte ambiental, derivats de l'actuació projectada, són els següents:  
- L'impacte sobre la qualitat de l'aire als voltants de la instal·lació industrial derivada de les partícules i gasos (SO2, NOx i CO) durant el procés de fabricació, l'emmagatzematge de matèria primera, i el trànsit i circulació de vehicles i carretons elevadors.  
- L'increment del soroll com a conseqüència del funcionament de l'activitat i de l'augment del trànsit de circulació de vehicles.  
- Els impactes sobre el sòl derivats de la generació de residus perillosos i de fuites accidentals susceptibles de produir la contaminació d'aquest.  
- Impacte sobre les aigües superficials derivats de fuites de contaminants i dels residus perillosos emmagatzemats.  
- Impacte sobre els recursos hídrics derivats de l'explotació de les aigües subterrànies.  
- Contaminació de les aigües subterrànies per aigües residuals generades en l'activitat industrial: aigües sanitàries, aigües residuals industrials i aigües pluvials.  
Consideracions sobre les mesures protectores i correctores.   
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que s'han tingut en compte en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar-ne les següents:  
- Instal·lació de filtres de mànegues per via seca per a la captació dels diversos focus d'emissió a l'atmosfera de pols.  
- Impermeabilització del sòl de la zona d'emmagatzematge de residus perillosos i la localització d'aquests en un lloc cobert. S'han de lliurar periòdicament a un gestor autoritzat.  
- Les aigües residuals (sanitàries, industrials i pluvials) es canalitzen fins a la xarxa de clavegueram municipal. En el cas de les aigües residuals industrials, aquestes seran convenientment tractades en la mateixa indústria mitjançant depuració prèvia a l'abocament al clavegueram. Els llots de depuració s'han de lliurar a un gestor autoritzat.  
Consideracions sobre el programa de vigilància ambiental.  
Respecte al programa de vigilància ambiental recollit en l'estudi d'impacte es destaca:  
- Realització de les auditories acústiques establides en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica.  
- Mesuraments en els focus d'emissió i anotació en el llibre de registre d'emissions d'acord amb l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera  
- Analítiques anuals dels abocaments d'aigües residuals per a comprovar el compliment amb l'ordenança municipal d'abocaments al clavegueram.  
- Neteja i desinfecció de les instal·lacions de la xarxa sanitària, d'acord amb el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi, i Decret 173/2000, de 5 de desembre, del Govern Valencià.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat, segons el que preveu l'apartat L, del grup 5 Instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics... de l'annex I, del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'Impacte ambiental, constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 4t de l'esmentat Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan ambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent: Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'autorització ambiental integrada d'una indústria de fabricació i comercialització de taulellets, promogut per Mainzu, SL, c/ Camí de la Travessa, 17, del terme municipal de Vila-real (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constitueix l'expedient avaluat.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'han de realitzar analítiques anuals de les aigües residuals abocades per la indústria al clavegueram municipal, i assegurar el compliment de l'ordenança municipal de Vila-real sobre abocaments al clavegueram.  
2. Cal obtenir la concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'aprofitament d'un volum anual de 15.345 m³ d'aigües subterrànies, que assegure l'aportació dels recursos hídrics estimats com a necessaris per al funcionament de l'activitat, d'acord al projecte presentat.   
3. S'ha de dur un registre documental del programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental que permeta verificar-ne el compliment.  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la qual ha d'establir, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 168/2007-AIA  
Títol: desballestament de vehicles  
Promotor: Desguaces Hermanos Pellicer, SL  
Autoritat substantiva: Direcció Territorial de València  
Localització: parcel·la 6 M-5 de l'ampliació del polígon industrial la Foia, al terme municipal de Quartell (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un centre autoritzat de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús (CARD) a la parcel·la 6 del polígon industrial la Foia, del terme municipal de Quartell. Al polígon industrial s'accedeix des de la N-340, a través del camí denominat assegador de Quartell, que discorre paral·lel al barranc del Coronel, que limita els termes municipals de Quartell i Benavites.  
L'activitat s'instal·larà sobre una superfície de 6.000 m² en una nau industrial, ja construïda, que té una superfície de 1.000 m². Es disposa dels serveis d'aigua de la xarxa pública i subministrament elèctric del polígon. En aquesta instal·lació es projecta dur a terme la recepció, descontaminació i posterior emmagatzemament dels residus perillosos i no perillosos per un costat i dels elements reciclables, reutilitzables o recuperables i vehicles descontaminats per un altre.   
Els diversos residus que es projecta gestionar a les instal·lacions són:  
- Residus perillosos: fueloil i gasoil, gasolina, olis hidràulics minerals no clorats, olis hidràulics sintètics, olis hidràulics fàcilment biodegradables, altres olis hidràulics, olis minerals no clorats de motor, de transmissió mecànica i lubricants, olis sintètics de motor, de transmissió mecànica i lubricants, altres olis de motor, sòlids procedents de desaneradors i de separadors d'aigua/substàncies olioses, llots de separadors d'aigua/substàncies olioses, olis procedents de separadors d'aigua/substàncies olioses, aigua oliosa procedent de separadors d'aigua/substàncies olioses, mescla de residus procedents de desaneradors i de separadors d'aigua/substàncies olioses, envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquestes, absorbents, materials de filtració (inclosos filtres d'oli no especificats en una altra categoria), draps de neteja i robes protectores contaminats per substàncies perilloses, vehicles al final de la seua vida útil, filtres d'oli, components que contenen mercuri, components que contenen PCB, components explosius (coixins de seguretat), sabates de fre que contenen amiant, líquid de frens, anticongelants que contenen substàncies perilloses, equips rebutjats que contenen components perillosos, components perillosos retirats d'equips rebutjats, gasos en recipients de pressió (inclosos halons) que contenen substàncies perilloses, bateries de plom, acumuladors de Ni-Cd i tubs fluorescents i altres residus que contenen mercuri.  
- Residus no perillosos: pneumàtics fora d'ús, vehicles fora d'ús que no continguen líquids ni altres components perillosos, sabates de fre sense amiant, anticongelants sense substàncies perilloses, depòsits de gasos liquats, metalls ferrosos, metalls no ferrosos, plàstic, vidre, equips rebutjats, catalitzadors, paper i cartó.  
Segons la documentació lliurada, es projecta dividir la parcel·la en diverses zones:  
- Zona de recepció de residus perillosos (VFU). Es projecta una zona a la intempèrie, de 500 m² de superfície, amb solera impermeable executada formant conques que vessen cap a una arqueta separadora de greixos, i olis, per a la recepció i emmagatzemament previ a la descontaminació dels residus perillosos (VFU).  
- Zona de descontaminació i emmagatzemament de residus perillosos i de combustibles. Es projecta dur a terme les operacions de descontaminació a l'interior de la nau industrial, en una zona de 200 m², sobre una solera impermeable executada en pendent cap a una arqueta separadora de greixos i olis.   
- Zona de desballestament. Es projecta dur a terme el desballestament dels VFU a l'interior de la nau industrial, en una zona de 640 m² de superfície, amb solera impermeable executada en pendent cap a una arqueta separadora de greixos i olis.  
- Zona de magatzem de recanvis i peces per a comercialitzar. Disposada a l'interior de la nau industrial.  
- Zona de reparacions. Situada a l'interior de la nau industrial, coincideix amb la zona de desballestament.  
- Zona d'emmagatzemament de VFU descontaminats. Es tracta d'una zona a la intempèrie, de 4.500 m² de superfície.  
2. Característiques més rellevants de l'activitat   
Els residus líquids que es generen a l'activitat són els que resulten del llavatge dels equips mecànics i peces impregnades d'olis lubricants, possibles vessaments accidentals, com també els residus d'hidrocarburs que es poden presentar en el procés de descontaminació i desmuntatge. Tots aquests residus es recolliran per escorriment i canalitzats a una arqueta separadora d'olis i hidrocarburs, i se separan aquests de l'aigua que s'abocarà a la xarxa de sanejament pública. Els olis i hidrocarburs seran recollits i retirats per un gestor autoritzat. Les arquetes separadores d'olis i hidrocarburs s'instal·laran de manera que se'n permeta la recollida per un camió cisterna quan es troben plenes.  
Els residus sòlids que es produeixen són les peces de desballestament per a la venda i els vehicles ja descontaminats els quals seran retirats a una instal·lació de fragmentació.  
Les aigües residuals dels serveis i lavabos seran abocades directament a la xarxa general de sanejament del polígon. Per a les aigües pluvials es disposa d'una arqueta separadora d'olis i hidrocarburs amb dues arquetes albellons a nivell del sòl per a la recollida per escorriment de les esmentades aigües i seran evacuades, amb l'autorització prèvia dels estaments municipals i estatals, a la xarxa general de clavegueram del polígon industrial per a passar posteriorment a la depuradora pública municipal.  
Els residus urbans generats seran depositats perquè siguen recollits pels serveis municipals. Els residus perillosos seran emmagatzemats, envasats i etiquetats segons la legislació vigent en la matèria i gestionats per una empresa autoritzada.   
Antecedents  
L'ampliació del polígon industrial la Foia es va sotmetre a avaluació d'impacte ambiental durant la tramitació de l'expedient 382/01-AIA, i va disposar de Resolució de data 29 d'abril de 2003, condicionada al compliment d'una sèrie de condicionants. Durant l'avaluació d'impacte ambiental de l'esmentat polígon es van avaluar les mesures preventives o correctores s'havien d'executar necessàries per a reduir el risc d'inundació i embassament i s'evitara d'aquesta manera, la possible afecció a la marjal i estanys d'Almenara. Aquest expedient disposa d'una posterior resolució, de data 27 de novembre de 2003, en la qual s'indica: «vist que els condicionants 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 i 10 imposats en la DIA s'han incorporat en els documents corresponents a l'estudi d'impacte ambiental i normes urbanístiques del pla parcial, s'accepten les modificacions anteriorment avaluades corresponents al Projecte de modificació de les normes subsidiàries i programa d'actuació integrada del sector industrial la Foia, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants primer i onze de l'esmentada declaració d'impacte ambiental.»   
El condicionant onze de la declaració d'impacte ambiental es va complir en remetre la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, l'informe favorable de data 6 d'abril de 2004.  
El condicionant primer de la part dispositiva de la ja mencionada declaració d'impacte ambiental (expedient 382/01-AIA) estableix que:  
«1. L'actuació integrada no podrà ser executada en tant que no s'hagen executat les infraestructures definides en l'estudi hidrològic i hidràulic del barranc del Coronel o assegador de Quartell, que permeten assegurar la reducció del risc d'inundació a la zona, que faça possible el funcionament correcte de les activitats industrials i terciàries que s'instal·len a l'àrea industrial.»  
En data 16 de febrer de 2005 es va obtenir declaració d'impacte ambiental negativa del projecte de centre autoritzat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil, promogut per Desguace Hermanos Pellicer, SL (expedient 323/04-AIA), per considerar incompatible la instal·lació al polígon industrial la Foia, en el qual hi ha risc d'inundació, d'indústries que manegen matèries nocives i perilloses.  
El caràcter negatiu de la declaració d'impacte ambiental (expedient 323/04-AIA) de data 16 de febrer de 200, del projecte de centre autoritzat de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús, es va imposar perquè no es van executar les infraestructures necessàries per a assegurar la reducció del risc d'inundació en la zona, que s'imposaven en el condicionant primer de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental de data 29 d'abril de 2003 de l'expedient 382/01-AIA.  
Tramitació administrativa  
En data 30 de juliol de 2007 la Direcció Territorial de València remet el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la documentació administrativa de l'Ajuntament de Quartell, en la qual s'inclou certificat d'informació pública del projecte, i s'indica que no s'hi han presentat al·legacions, i l'informe de l'alcalde de Quartell, de data 26 de març de 2007, pel qual es comunica que les obres d'urbanització del polígon industrial la Foia han sigut concloses.   
En data 29 d'agost de 2007, l'empresa Vaersa fa una visita de camp al polígon industrial la Foia, del terme municipal de Quartell. Durant la visita es va observar que el polígon es troba totalment urbanitzat i disposa de les infraestructures necessàries per al funcionament correcte de l'activitat de centre autoritzat de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús (CARD) que es desitja realitzar a la parcel·la 6 de l'esmentat polígon.   
Com que es considera suficient la documentació remesa, s'incoa expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Informes sectorials  
En data 26 de març de 2007, l'Ajuntament de Quartell remet informe a la Comissió Territorial d'Anàlisi Ambiental d'aquesta Conselleria en què indica que amb data 29 de novembre de 2006 van ser rebudes per l'Ajuntament les obres relatives a la urbanització del polígon industrial la Foia, de Quartell i que estant establides en aquesta totes les mesures necessàries per a poder desenvolupar i permetre el funcionament de qualsevol tipus d'indústria que s'hi puga situar. Dins d'aquestes dotacions cal destacar, sobretot, l'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) ja en funcionament i sobre la qual fins i tot la Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha emés el corresponent cànon d'utilització d'aquesta, la qual cosa implica, per tant, considerar que està autoritzat l'abocament d'aquestes al barranc del Coronel.  
Afeccions legals  
L'activitat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil constitueix una operació de gestió de residus perillosos (160104\* vehicles al final de la seua vida útil). Com a tal, està sotmesa al règim d'autorització administrativa de l'òrgan competent en matèria ambiental, d'acord amb la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus i per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana. En particular, aquest tipus d'activitat està regulat pel Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, sobre gestió de vehicles al final de la seua vida útil. Així mateix, ha de sotmetre's al RD 1619/2005, de 30 de desembre, sobre gestió de pneumàtics fora d'ús.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.   
Consideracions ambientals  
L'activitat se situarà al polígon industrial la Foia, de Quartell. Es tracta d'un polígon industrial nou i totalment urbanitzat. Al polígon hi ha bastants indústries ja en funcionament, com també naus industrials en construcció i parcel·les industrials en venda. Així mateix, el polígon disposa d'una estació depuradora d'aigües residuals, ja en funcionament, a la qual s'accedeix des del camí Vell.  
Per a minimitzar l'impacte visual s'establirà una barrera perimetral constituïda per blocs de formigó de 40x20x20 amb una alçària mínima de 2,50 m, tenint en compte que l'apilament de carrosseries no haurà de sobrepassar l'alçària de la tanca. El polígon industrial està dotat de zones verdes i pantalles vegetals que minimitzen la intrusió visual dins d'un paisatge eminentment pla.  
Segons la cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana, es tracta d'una zona de vulnerabilitat mitjana d'aqüífers i amb risc d'inundació de grau 4. Al polígon s'han realitzat les obres d'urbanització d'acord amb el Projecte d'estudi hidrològic i hidràulic del barranc del Coronel, presentat davant d'aquesta Conselleria en data 3 de febrer de 2003, amb registre d'entrada 3677/09.  
L'activitat que s'ha de desenvolupar és la gestió de residus perillosos, ja que els vehicles al final de la seua vida útil (VFU) es consideren residus d'aquestes característiques (codi LER 16 01 04\*). Els principals impactes esperats en aquest tipus d'activitat són els associats a la generació i emmagatzemament de residus perillosos i en menor grau, generació de soroll. Les accions que s'han de dur a terme per a la descontaminació dels VFU, com també l'emmagatzemament d'aquests quan arriben a les instal·lacions i dels residus perillosos generats amb la descontaminació poden afectar greument el sòl i els aqüífers.  
La solera de les instal·lacions s'ha de realitzar amb formigó tractat perquè siga impermeable a les filtracions i formant pendents, per a canalitzar els possibles vessaments d'olis cap a les arquetes que es construeixen per a recollir els residus que es puguen produir. Aquestes vessaran els residus mitjançant canalització al depòsit soterrat que es disposa per a aquest fi, i aquests residus seran retirats per un gestor autoritzat quan estiga ple l'esmentat depòsit.  
Per a l'extracció dels fluids del vehicle s'utilitzarà un recollidor telescòpic en forma d'embut i per gravetat es canalitzaran els fluids a un bidó receptor per a la posterior recollida i retirada per una empresa autoritzada.   
Els dipòsits i contenidors s'emmagatzemaran en cubetes realitzades per a aquest fi a l'interior de la nau a la zona de descontaminació que disposen de sistema de recollida per escorriment que garanteix el confinament dels possibles vessaments accidentals que s'hi poden produir. Cada cubeta estarà dissenyada de manera que ha de tenir, com a mínim, el volum de l'envàs més gran o el 10% del total.  
El nivell sonor màxim produït per les màquines de treball variarà entre 60 i 70 dBA. Per a evitar la transmissió de sorolls a les parcel·les limítrofes, s'insonoritzarà amb construcció el local mitjançant tancaments de grossària adequada. Tota la maquinària susceptible de produir vibracions ha d'estar separada un mínim d'un metre de les parcel·les mitgeres, recolzar sobre tacs de goma tipus Silent-Block i a més han d'estar equilibrades estàticament i dinàmicament amb la qual cosa s'evitarà la producció i la transmissió de vibracions.  
Com a mesures protectores i correctores es proposa:  
- Disposar de zones adequades dotades de paviment impermeable, amb pendent cap a arqueta estanca per a la recollida de vessaments que seran recollits per un gestor autoritzat.  
- Disposar de zones cobertes i amb paviment impermeable per a emmagatzemar els components retirats del vehicle i que estiguen contaminats.  
- Tots els elements utilitzats en l'extracció dels vehicles han de ser de material impermeable i han de ser utilitzats correctament per a evitar-hi vessaments.   
- Disposar de dipòsits adequats per a emmagatzemar separadament els fluids dels vehicles al final de la vida útil d'aquests.  
- Les arquetes separadores d'olis i hidrocarburs s'han d'instal·lar de manera que se'n permeta la recollida per un camió cisterna quan es trobe plena.  
- No s'apilaran cotxes de costat o pel sostre per a evitar qualsevol possibilitat de vessaments.  
- Implantació de les mesures descrites en el projecte per a evitar la contaminació del sòl.  
- Els sistemes per a l'emmagatzemament temporal han d'estar convenientment identificats per a la seua gestió adequada.   
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i el mode en què han de dur-se a terme les inspeccions rutinàries i les actuacions preventives.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'epígraf 6.c.1. de l'annex I del Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.   
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
L'article 16, apartat 2, del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent: Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'activitat de centre de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús, promogut per l'empresa Desguace Hermanos Pellicer, SL situat a l'illa 5, parcel·la 6 del polígon industrial la Foia al terme municipal de Quartell (València), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. S'ha de disposar de la preceptiva autorització d'abocament d'aigües residuals sanitàries (de lavabos i vestidors) a la xarxa de sanejament, concedida per l'autoritat municipal o, si és procedent, l'entitat de sanejament.  
2. La zona d'emmagatzemament de vehicles descontaminats, situada a l'exterior de la nau, ha d'estar pavimentada i impermeabilitzada i disposar de canaletes per a la recollida de les aigües pluvials.  
3. D'acord amb el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, l'activitat de recollida i tractament de residus és considerada potencialment contaminant del sòl, per la qual cosa s'ha de presentar davant de l'òrgan competent un informe preliminar de situació del sòl.   
4. El programa de vigilància ambiental ha d'incloure el control mensual del titular del correcte estat dels sistemes de recollida de vessaments, de l'absència d'abocaments al sòl i de l'absència de fuites de líquids a les cubetes de recollida, com també el seguiment de les condicions d'emmagatzemament dels residus (separació per tipus, envasament i etiquetatge). També s'han controlar els nivells sonors de l'activitat a la posada en marxa, i posteriorment, amb la periodicitat establida en la reglamentació vigent. Les actuacions de vigilància s'han de documentar.  
5. S'ha de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre vessaments accidentals. L'absorbent contaminat s'ha de gestionar segons la naturalesa del vessament.  
6. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental han de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes.  
7. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.   
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental el qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.   
9. D'acord amb l'article 4 del RDL 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 263/2006-AIA  
Títol: Pla parcial de millora del sector industrial La Ceja, de Cheste  
Promotor: Ajuntament de Cheste  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Cheste i CTH  
Localització: terme municipal de Cheste  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'objectiu d'aquesta actuació consisteix en la reclassificació d'un sòl classificat com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola-paisatgística, segons l'homologació global del Pla general d'ordenació urbana aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 2 de gener de 2001, a fi de crear un sòl urbanitzable d'ús industrial.  
L'àmbit del pla parcial presenta una superfície d'1.471.350 m² de sòl agrícola, dedicades en la gran majoria al cultiu de secà en producció (vinyes i garroferes), encara que també trobem xicotetes superfícies dedicades al cultiu de cítrics.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El sector industrial sotmés a estudi d'impacte ambiental es localitza al terme municipal de Cheste. Els límits del sector són:  
- Al nord limita amb cultius de secà i regadiu. Sòl no urbanitzable. Discorre la carretera CV-378.  
- Al sud discorre paral·lel a l'autovia A-3 Madrid-València.  
- A l'est, sòl industrial de densitat mitjana, en el qual se situa el polígon industrial Castilla, que actualment és l'àrea industrial més important del municipi de Cheste. Aquest polígon industrial queda separat de la zona del pla per un camí d'accés a aquest, des de l'autovia A-3.  
- A l'oest, sòl no urbanitzable de protecció agrícola-paisatgista. Majoritàriament són zones de cultiu, encara que apareix una edificació industrial aïllada sobre sòl pertanyent al terme municipal de Chiva. Aquest límit ve delimitat en alineació amb una línia d'alta tensió.  
- Planejament proposat  
L'àmbit del pla parcial presenta una superfície d'1.471.350 m², amb una edificabilitat de 0,65 m² sostre/m² sòl, i determina un sostre edificable de 956.377 m² sostre.  
El nou parc industrial constarà de 12 illes l'ús global de les quals serà l'industrial amb una superfície de 877.619 m², i d'altres 4 destinades a equipaments amb una superfície total de 127.153 m². El total de zona verda inclosa en el sector és de 197.534 m², dels quals 175.453 m² compleixen les condicions de còmput a l'efecte de càlcul dels estàndards necessaris. La xarxa viària del sector ocuparà 268.396 m² de superfície.  
A continuació es presenta una taula comparativa de superfícies i classificació del sòl entre el planejament vigent i el proposat.  
  
\* \* \* \* \*  
  
En el sector se situen diverses edificacions, algunes d'aquestes s'utilitzen com a segona residència mentre que altres es troben en estat d'abandó. També hi trobem xarxes d'infraestructures elèctriques de mitjana tensió, i el límit oest del Pla el constitueix una xarxa elèctrica d'alta tensió. Pel sud-oest limita amb l'àrea del pla on trobem una central de transformació elèctrica, la qual queda fora d'aquesta ordenació.  
A més, trobem a la zona un pou d'aigua amb un dipòsit elevat al sud-est de l'àrea del pla, a l'illa d'equipaments núm. 3 (EQ-3), la qual subministra aigua potable al polígon Castilla, com també una antena de telecomunicacions, situada aproximadament a la zona centre de l'àrea.  
S'ha previst l'execució d'un nou pou en l'illa d'equipament assenyalada com a EQ-4, amb una superfície de 5.000 m², que garanteix el subministrament d'aigua potable per a tot el polígon industrial.  
Es projecta una xarxa separativa per a les aigües residuals i pluvials al sector, que conduïsca les residuals fins a l'EDAR projectada a l'illa d'equipaments EQ-1 (58.958 m²). Les aigües pluvials juntament amb les aigües ja tractades a l'EDAR pròpia seran conduïdes paral·lelament a la carretera CV-378 fins a la rambla de Chiva.  
3. Alternatives proposades  
En l'estudi d'impacte ambiental no es dedica un apartat a l'examen de les alternatives tècnicament viables. No es preveu una altra possibilitat d'ubicació en funció de l'impacte ambiental.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 7 de juliol de 2006 la Direcció Territorial de València va remetre documentació relativa al Pla parcial de millora sector industrial La Ceja del municipi de Cheste, composta per expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental i projecte, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
Es va exposar al públic l'estudi d'impacte ambiental, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Levante-EMT de data 27 de desembre de 2005 i en el DOGV núm. 5165, de 29 de desembre de 2005.  
Durant el període d'informació pública es van presentar 13 al·legacions, cap d'aquestes van ser de caràcter ambiental, segons consta en el certificat emés per l'Ajuntament de Cheste de data 31 de març de 2006, en els quals s'incloïa el certificat de l'aprovació provisional en ple en sessió celebrada el dia 31 de gener de 2006.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 18 d'octubre de 2006 aquest Servei emet requeriment de documentació a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques a l'entorn de l'actuació, s'ha d'obtenir informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.   
2. Ha de presentar certificat favorable de l'empresa encarregada de la recollida de residus sòlids urbans per a assumir l'increment generat per l'actuació plantejada en el projecte del polígon industrial, com també informació sobre la destinació d'aquests RSU.  
3. D'acord amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per a la proposta de captació d'aigües subterrànies de l'actuació, sobre el subministrament, la disponibilitat d'aquesta i la compatibilitat de l'increment de consum de recursos hídrics, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos que hi haja legalment implantats.   
4. Autorització de l'organisme de conca competent per a la captació d'aigües subterrànies mitjançant la creació d'un pou projectat per al subministrament i proveïment d'aigua al sector industrial La Ceja.  
5. Projecte de la nova EDAR que es pretén instal·lar a l'illa 1 (EQ-1) per a depurar i assimilar les aigües residuals generades pel polígon industrial, incloent les característiques tècniques d'aquesta.  
6. D'acord amb el punt 4.4 de l'annex A.5 de l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental, descripció de les activitats que s'han de desenvolupar al sector A polígon industrial i la classificació d'aquest d'acord amb les categories o graus d'intensitat relacionats en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, en compliment del que estableix l'article 1r de la Llei 3/1989, de 2 de maig, sobre activitats qualificades.  
7. D'acord amb l'article 245 del Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminar I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, l'autorització de l'organisme de conca competent per a l'abocament de les aigües pluvials i les aigües generades per la nova EDAR projectada, al llit públic previst.  
D'acord amb l'article 260.2 de l'esmentada Llei, les autoritzacions d'abocament tindran, en tot cas, el caràcter de prèvies per a la implantació i entrada en funcionament de la indústria o activitat que es tracta d'establir, modificar o traslladar, i precediran a les llicències d'obertura o d'activitat que hagen d'atorgar les administracions local o autonòmica pel que fa a la seua competència.  
En contestació a aquest requeriment es rep, en data 22 de juny de 2007, per part de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, documentació remesa per l'Ajuntament d'Utiel, formada per:  
- Informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Certificat favorable de l'empresa encarregada de la recollida de residus sòlids urbans.  
- Projecte de l'EDAR (consta dels documents: memòria i annexos, plànols i plec de condicions i pressupost).  
- Descripció de les activitats que s'hi han de desenvolupar i la classificació d'aquestes.  
- Autorització per a l'abocament de les aigües pluvials i les generades per l'EDAR.  
- Estudi hidrogeològic sobre la capacitat del barranc de Chiva per a assumir els cabals d'aigües pluvials provinents del polígon industrial La Ceja, a Cheste (València).  
- Estudi hidrogeològic per a l'abocament d'aigües procedents d'una EDAR pròpia a domini públic. Cheste (València).  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els informes següents sol·licitats durant la tramitació del pla parcial:  
1. Informe del Servei de Suport Tècnic de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de data 30 de gener de 2007, sobre l'estudi del paisatge del pla parcial de millora sector industrial La Ceja del municipi de Cheste (València), el qual conclou el següent:  
«...En conclusió cal informar que: l'objecte d'aquest informe és l'homologació i pla parcial de millora del sector industrial La Ceja, del municipi de Cheste (València), el tràmit d'informació pública del qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, per tant, no li és exigible, de conformitat amb l'anteriorment assenyalat, l'estudi d'integració paisatgística, sense perjudici que, tal com s'ha indicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant.  
Per això, s'emet aquest informe en contestació a la sol·licitud d'aquest Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, i s'assenyala que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal emetre un informe respecte d'això per aquest Servei.»  
2. Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de data 13 d'abril de 2007, patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, el qual conclou el següent:  
«Per tant, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'emet informe favorable a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, l'estudi d'impacte ambiental del sector industrial La Ceja, de Cheste sempre que abans de donar començar l'execució de les obres el promotor aporte l'esmentada documentació dels elements etnològics abans referits.»  
3. Certificat de la mercantil Tetma (tècniques i tractaments ambientals), de data 31 de juliol de 2006, sobre suficiència i capacitat de la gestió de residus sòlids urbans i inerts en relació al pla parcial de millora sector industrial La Ceja, del municipi de Cheste (València).   
4. Informe de la mercantil Egevasa, de data 2 de juliol de 2007, de recursos hídrics d'ús domèstic PAI La Ceja (Cheste), el qual conclou el següent:  
«... L'objecte d'aquest informe són les necessitats hídriques per a proveïment d'aigua potable, no es considera l'aigua per a processos industrials ni de reg.  
7. Per a subministrar aigua potable a l'actuació objecte de l'informe és necessari executar noves infraestructures que comuniquen la xarxa de proveïment de l'actual polígon amb el sector objecte de l'informe, com també connectar l'aigua industrial del pou de coordenades x = 700.357; y = 4.372.591; z = 246 ±10 msnm en un punt pròxim al polígon industrial Castilla, amb l'objectiu de disposar, en el futur, de dues xarxes de distribució d'aigua separades: aigua d'ús industrial i aigua d'ús domèstic o potable. Així mateix, s'ha de preveure un sistema de rebombament que permeta garantir la pressió de servei necessària per al proveïment d'aigua potable a l'actuació objecte de l'informe.»  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF, PATRICOVA., CTH i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
2. Camins ramaders  
No hi ha camins ramaders que poden veure's afectats per l'actuació proposada.  
3. Rambles i llits  
Hi ha una afecció indirecta a la rambla de Chiva. Les aigües pluvials juntament amb les aigües depurades a l'EDAR pròpia seran conduïdes mitjançant un col·lector paral·lel a la CV-378 fins a l'abocament d'aquestes a la rambla de Chiva.  
Ha d'obtenir els permisos i les autoritzacions pertinents per a l'abocament, tal com es disposa en el Reial decret legislatiu 1/01, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües i el Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/85, de 2 d'agost, d'aigües.  
4. Jaciments arqueològics  
Segons l'estudi d'impacte ambiental no hi ha jaciments arqueològics o paleontològics, o d'algun element etnològic.   
Es presenta informe favorable a l'estudi d'impacte ambiental a l'efecte patrimonial previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
5. Infraestructures de transport  
Les infraestructures més pròximes localitzades són l'autovia A-3 Madrid-València al límit sud de la parcel·la d'estudi, i la CV-378 al límit nord de l'actuació.  
S'han de respectar les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
6. Infraestructures de transport energètic  
Hi ha actualment diverses línies elèctriques que creuen el sector, una d'aquestes és una línia d'alta tensió.  
Cal atenir-se, pel que fa a les distàncies mínimes a edificacions, construccions i zones urbanes, al que disposa la Llei 54/1997, de 27 novembre, del sector elèctric, com també al Reglament de línies elèctriques d'alta tensió i a la resta de legislació que s'hi aplique.  
Consideracions ambientals   
1. Els terrenys objecte d'estudi estan dedicats majoritàriament al cultiu de secà, més concretament a l'olivera, la vinya, la garrofera i altres fruiters de secà, com ara els albercoquers. Es tracta d'una zona de relleu ondulat, en la qual es poden distingir dues unitats. La primera unitat se situa al nord de l'àrea d'actuació amb pendents compreses entre el 2% i el 8%, mentre que la segona unitat se situa al sud de la zona del pla i, els pendents estarien compresos entre el 8% i el 15% (fortament ondulat).   
Pel que fa a la litologia, els materials afectats per a l'actuació pertanyen al terciari neogen miocé mitjà/superior. El material que aflora en tota la zona d'actuació es compon d'argiles roges i margues limolítiques.  
2. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental presentat, en l'àmbit d'actuació no s'ha trobat cap espècie inclosa en els annexos I i II de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades. Com tampoc es recull cap espècie del Catàleg nacional d'espècies amenaçades (RD 439/1990 de 30 de març, BOE núm. 82 de 5 d'abril de 1992) actualitzat per les ordres 29 agost de 1996, 9 de juliol de 1998, 9 de juny de 1999, 10 de març de 2000, 28 de maig de 2001, MAM/2734/2002 de 21 d'octubre i MAM/1653/2003 de 10 de juny, publicades totes aquestes en el Boletín Oficial del Estado (BOE).  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, a més de la presència de les espècies de cultiu es troben formacions de caràcter nitròfil, associades a aquests cultius en producció o en procés d'abandó, i d'altra banda, les formacions nitròfiles i halonitròfiles associades a tot tipus d'ambients com a vores de camí, terrenys erms, etc., vegetació ruderal i viària. Atés el grau d'antropització, les espècies trobades solen ser d'àmplia distribució cronològica. És prou escassa i poc diversa.  
No es troben en l'àmbit àrees forestals que hagen patit incendis a partir de l'entrada en vigor de la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable.  
3. Segons l'estudi d'impacte ambiental, la zona de cultiu està compresa en una àrea de cultius de secà i citrícola, per la qual cosa presenta una fauna constituïda per espècies adaptades a ambients fortament antropiztats. Les espècies de fauna presents pertanyen als grups faunístics següents: mamífers, microfauna, rèptils, avifauna i, en menor percentatge, els amfibis.  
En la llista presentada en l'estudi d'impacte ambiental com a fauna representativa de la zona i que pot veure's afectada per l'actuació, s'han trobat algunes de les espècies amb algun tipus de protecció d'acord amb el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'hi estableixen categories i normes per a la protecció d'aquestes, com són el cas del fardatxo, serp verda, serp d'aigua. L'estudi d'impacte ambiental no especifica l'afecció del projecte a aquestes espècies que apareixen en la llista.  
Segons el que s'ha vist en l'estudi d'impacte ambiental, no cal indicar la presència d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció, ni es troben a les àrees objecte d'estudi, cap de les espècies del Catàleg nacional d'espècies amenaçades, Reial decret 439/1990, de 30 de març.  
4. Es presenta com a documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental un estudi d'alternatives per a la captació d'aigües subterrànies per al proveïment d'una actuació industrial a l'oest del polígon industrial Castilla al terme municipal de Cheste (València), de data febrer de 2006, realitzat per Egevasa (Empresa General Valenciana del Agua, SA) a petició de la promotora del pla, Turia Actuaciones Integrales, SAU. L'objectiu d'adjuntar l'esmentat estudi a l'estudi d'impacte ambiental presentat és la justificació de la suficiència d'aigua per al desenvolupament del sector, a més de ser el document utilitzat pel promotor per a demanar els permisos necessaris a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Del contingut d'aquest estudi s'extrau que la demanda teòrica plantejada per al proveïment a la futura zona industrial s'estima en 486.104 m³/any i uns 2209 m³/dia, amb una dotació de 25,31 m³/ha/dia. Suposa uns 220 dies a l'any d'activitat de la zona industrial, això equival a un cabal instantani de 25,57 l/s i un cabal punta 40,91 l/s. D'altra banda, el cabal mitjà diari per al mes de màximes necessitats s'estableix en 2.621 m³/dia, la qual cosa equival a un cabal continu de 30,3 l/s i un cabal punta de 48,53 l/s.   
Dels resultats de l'esmentat estudi es conclou la previsió d'executar un nou pou a l'illa d'equipament assenyalada com a EQ-4, amb una superfície de 5.000 m², garantint el subministrament d'aigua potable per a tot el polígon industrial.   
Es presenta un segon annex, de data 2 de juliol de 2007, en el qual es presenta un informe de la mercantil Egevasa, respecte a la suficiència dels recursos hídrics. D'aquest informe s'extrau que per al proveïment d'aigua al sector es preveu l'execució de dues xarxes paral·leles. Una donarà servei a la demanda d'aigua potable procedent del pou Castilla I situat al polígon industrial adjunt i el titular del qual és l'Ajuntament de Cheste, i l'entitat gestora d'aquest és Egevasa. L'altra subministrarà l'aigua per a l'ús industrial i per al reg de les zones verdes, per a la qual cosa s'utilitzarà el pou Castilla II, la propietat del qual és Fincas del Turia, l'autorització o concessió d'aquest pou está en fase de tràmit amb expedient 2007CP0056 en la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
Aquest informe conclou que considera adequat el volum d'extraccions projectades per a satisfer les necessitats hídriques del sector industrial La Ceja, de Cheste.  
Es presenta la sol·licitud realitzada a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la concessió d'aigües subterrànies del pou Castilla II (excepte proveïment) per a ús industrial i reg, realitzada en data 11 de maig de 2007 d'acord amb l'article 59 i següents de la Llei d'aigües; article 104 i següents i concordants del Reglament de domini públic hidràulic.  
No obstant això, encara que s'acredita que hi ha cabal suficient per a proveir el nou polígon industrial plantejat, s'ha de tenir resolts els tràmits administratius corresponents exigits per la legislació d'aigües, com també tenir resolta la falta d'infraestructures necessàries per a connectar els pous que ja hi són amb les xarxes de subministrament corresponents.  
Per a l'evacuació d'aigües pluvials i residuals es projecta una xarxa separativa que conduirà les residuals fins a l'EDAR projectada a l'illa d'equipament 1 (EQ-1), que presenta una superfície de 58.958 m².  
Les aigües pluvials juntament amb les aigües ja tractades a l'EDAR seran conduïdes paral·lelament a la carretera CV-378 fins a la rambla de Chiva.   
Es presenta la següent documentació adjunta:  
- Estudi hidrogeològic sobre la capacitat del barranc de Chiva per a assumir els cabals d'aigües pluvials provinents del polígon industrial La Ceja, a Cheste (València).  
- Estudi hidrogeològic per a abocament d'aigües procedents d'una EDAR a domini públic rambla de Chiva Cheste (València).  
- Sol·licitud d'autorització d'abocament de les aigües pluvials recollides al sector industrial La Ceja, al municipi de Cheste (València) a la rambla de Chiva.  
- Projecte de l'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) del polígon industrial La Ceja.  
Respecte a l'EDAR projectada, el cabal de disseny és de 3.983 m³/dia, corresponents a la contaminació produïda pels 33.190 habitants equivalents, amb un cabal màxim de disseny d'11.948 m³/dia. El sistema projectat consisteix en un procés biològic tipus carrusel amb nitrificació-desnitrificació simultània.   
El projecte de l'EDAR presentat inclou totes les obres necessàries per al perfecte funcionament i conservació de les instal·lacions, de manera que constituïsquen una obra completa, amb el grau de depuració necessari, i es compleix el límit fixat en la qualitat d'abocament i susceptible de ser lliurada al servei públic. Per tant, si es compleixen totes les condicions projectades, quedarà resolt el tractament de les aigües residuals generades al polígon industrial.  
No obstant això, ha de tenir resolt l'expedient administratiu de sol·licitud d'abocament de les aigües pluvials i les generades a l'EDAR a la rambla de Chiva.  
5. Segons l'estudi d'impacte ambiental, el clima de la zona d'estudi es troba afectat per un clima de tipus termomediterrani sec, en el qual la temperatura mitjana anual oscil·la entre els 12 i els 20ºC, caracteritzat per la presència d'un hivern temperat en què la durada del període de gelades d'1 a 6 mesos estan compresos entre novembre i març.  
Una altra característica del clima de la zona d'estudi és l'estacionalitat de les precipitacions, els màxims secundaris de la qual es registren a la primavera. L'estiu és l'estació seca per excel·lència, i es registren dèficits hídrics en totes les estacions. Els valors de precipitació mitjana anual oscil·len entre 400 i 600 mm. Ens trobem, doncs, amb un clima monoxèric amb un període sec que comprén des de maig fins a setembre.  
6. L'estudi d'impacte ambiental no presenta un estudi acústic. S'han d'incorporar a l'estudi d'impacte ambiental mesures correctores per a corregir l'efecte provocat per la maquinària i la resta d'elements que pot provocar algun tipus d'alteració del nivell sonor de la zona en la fase d'execució del projecte. Aquestes mesures han de preveure's també en el programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental no integra en la documentació un estudi d'ordenació i protecció del paisatge, es fa referència a l'afecció sobre el paisatge mitjançant el punt 3.1.8. Paisatge (pàgines del 129 al 139 de l'estudi d'impacte ambiental), pertanyent al punt 3. Inventari ambiental i descripció de les interaccions ecològiques clau (pàgina 39 de l'estudi d'impacte ambiental). Segons la documentació referida, el paisatge patirà una alteració transitòria durant la fase d'execució com a conseqüència de l'eliminació de la vegetació, moviment de terres, construcció d'edificis, etc. Se substituirà un típic paisatge agrícola per una zona industrial i es mantindrà l'actual paisatge de les zones limítrofes i exteriors al sector.   
Aquesta actuació, sobretot la construcció d'infraestructures i edificis, provocarà un impacte permanent d'extensió zonal, que afectarà directament el paisatge de la zona ruralment i indirectament el benestar de les persones. D'altra banda, l'estudi d'impacte ambiental no proposa una sèrie de mesures d'integració paisatgística sobre les construccions o l'entorn.  
7. Segons l'estudi d'impacte ambiental, en l'àmbit d'estudi no es troba cap jaciment arqueològic o paleontològic, o cap d'element etnològic localitzat en l'àmbit sobre els sòls que es reclassifiquen passant de ser sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable.  
S'aporta l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, resultat de preveure en l'estudi d'impacte ambiental aquestes actuacions realitzades, els resultats i el programa de vigilància o mesures correctores respecte d'això.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2. m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent: Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla parcial de millora sector industrial La Ceja, de Cheste (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en el punt segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. D'acord amb l'article 59 i següents de la Llei d'aigües; article 104 i següents i concordants del Reglament domini públic hidràulic, ha d'obtenir l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la concessió d'aigües subterrànies del pou Castilla II per a ús industrial i reg, abans de l'aprovació definitiva per aquesta Conselleria.  
2. No s'han de donar les llicències d'activitat a les indústries fins que no estiga executada i preparada per al funcionament la nova EDAR projectada a l'illa d'equipament 1 (EQ-1).   
3. Ha de tenir resolt el corresponent expedient d'autorització d'abocament de l'efluent de la depuradora i de les aigües pluvials a la rambla de Chiva (article 100 del Text refós de la llei d'aigües) i la complementària autorització o concessió per a la reutilització de l'esmentat efluent, abans de l'aprovació definitiva per aquesta Conselleria.  
Queden prohibits els abocaments al barranc sense depuració prèvia.  
4. L'abocament generat pel desenvolupament urbanístic ha de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.   
5. L'urbanitzador ha de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram editat per aquesta entitat, i dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, ha de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancada amb clau.  
6. La xarxa d'aigües pluvials del sector ha de travessar un separador de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.   
7. L'Ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
8. Durant la fase d'execució s'ha de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i indicar, si és procedent, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat; s'exigirà a les empreses els certificats que acrediten el lliurament dels residus generats a empreses gestores autoritzades.  
9. Durant la fase d'execució s'ha de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar per a les obres d'urbanització i edificació, i s'ha d'evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
10. Han de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de l'autovia A-3 i de la carretera CV-378, exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.   
11. En el cas que les construccions afecten els serveis i les infraestructures de reg, en serà necessària la reposició. S'ha de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants propietària o, en tot cas, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual determinarà la manera en què s'hauran de dur a terme les actuacions proposades.   
12. Per a l'adequació de la zona verda s'ha d'utilitzar terra adequada, en cap cas residus, i espècies vegetals autòctones que no requerisquen gran quantitat d'aigua per a la subsistència. Les esmentades espècies han d'emprar-se igualment en la restauració dels possibles talussos naturals que s'executen amb motiu de la urbanització.  
13. En el cas que els cultius limítrofs es vegen afectats durant les obres d'edificació, s'han de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'aquests.  
14. Per a les línies elèctriques que creuen el sector, cal atenir-se, pel que fa a les distàncies mínimes a edificacions, construccions i zones urbanes, al que disposa la Llei 54/1997, de 27 novembre, del sector elèctric, com també al Reglament de línies elèctriques d'alta tensió i a la resta de legislació que hi siga d'aplicació.  
Ha d'estudiar-se la possibilitat de desviar o soterrar aquestes línies elèctriques al seu pas per la zona d'estudi.  
15. En el pla de vigilància s'ha d'establir que no es donaran noves llicències d'activitat si això comporta:  
- Una demanda d'aigua potable tal que supere els volums d'aigua que garanteix, en data de hui, el proveïment, sempre que no s'aporte, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, mitjançant informe favorable de l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos previstos en l'ordenació del pla parcial, segons les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
- El cabal previst d'aigües residuals siga superior a la capacitat de l'EDAR projectada.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 133/07-AIA  
Promotor: Geazysa Utiel, UTE  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial. Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència   
Objecte del projecte: explotació de recursos de la secció A) materials de préstec La Cabezuela  
Localització: parcel·la 337 de polígon núm. 38 del terme municipal d'Utiel (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una extracció de materials de préstec tramitada com a recurs de la secció A) per la Llei de mines en una parcel·la del paratge La Cabezuela, al sud del municipi d'Utiel (València).  
La legalització d'aquest préstec va vinculat al projecte de construcció de la plataforma de la línia d'alta velocitat de Llevant. Tram Caudete de las Fuentes - San Antonio de Requena.  
Aquestes obres porten implícita la necessitat de volums importants de materials de préstec amb unes característiques geotècniques molt concretes que han de complir unes prescripcions tècniques específiques.  
La parcel·la objecte del projecte disposa d'una superfície total de 21,43 ha, de les quals seran afectades per l'explotació unes 12,42 ha amb un volum d'extracció situat al voltant dels 400.000 m³. Aquests materials s'extrauran en diversos mesos depenent de l'obra d'execució del tren d'alta velocitat.  
Per a accedir a la parcel·la serà necessari condicionar els camins que hi ha actualment per al trànsit de camions.  
L'explotació es durà a terme per mitjans mecànics i una vegada arrancat el material es carregarà als camions i es transportarà fins a l'obra situada a 1,7 km de distància aproximadament.  
L'explotació es realitzarà mitjançant bancs de treball descendents començant per la zona més elevada de la parcel·la, la qual es troba a la cota +762, i es realitzarà una feixa descendent fins a arribar a la cota +738. Per a assolir l'esmentada cota s'explotarà la parcel·la mitjançant bancs d'alçària no superior a 8 m, angle de talús de 60º i bermes de treball intermèdies prou amples per a permetre l'arrancada i càrrega de material amb total seguretat.  
La restauració de la parcel·la es durà a terme de forma simultània a les tasques d'explotació. A mesura que s'acosten els bancs d'explotació als límits de la parcel·la s'anirà deixant un pendent final de banc de 30º com a màxim, que serà el pendent final al qual es pretén arribar, donant eixida a les aigües per la zona oest de la parcel·la. La resta de material de rebliment procedirà dels desmunts generats en la mateixa obra de construcció de la plataforma del tren d'alta velocitat. S'estima un volum disponible de material de rebliment de 100.000 m³  
Una vegada restituïda la topografia serà condicionada topogràficament la parcel·la. Aquest condicionament permetrà integrar el perfil final a l'entorn i facilitar i assegurar el drenatge natural de les aigües superficials. Una vegada compactat el material de rebliment es procedirà a reubicar la capa de sòl vegetal retirada a l'inici de l'activitat, el volum de la qual ascendeix a 62.000 m³ aproximadament.  
Posteriorment, s'estendrà la terra vegetal i es revegetaran les parcel·les mitjançant la sembra d'espècies herbàcies de ràpid creixement (gramínies i lleguminoses) que permeta la fixació del sòl i el protegisca enfront de l'erosió.  
El desguàs de la parcel·la continuarà sent cap al sud-oest, tal com era el desguàs original de la parcel·la que es vol explotar.  
El projecte proposa emprar aigua únicament per al reg de camins i esplanades de pedrera i el reg de sembres i plantacions que s'han de realitzar en les labors de restauració, per això no es proposa l'obertura de cap pou per al subministrament d'aigua.  
2. Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada  
Consideracions que s'han tingut en compte a l'hora de triar la ubicació de la parcel·la que s'ha d'explotar:  
- Propietats físiques i químiques del recurs   
- Fàcil accés per carreteres i proximitat a l'eix del traçat de l'obra  
- Disponibilitat d'arrendament o venda de la finca  
- Compatibilitat urbanística del sòl  
- No-afecció a espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
- Que els valors naturals i paisatgístics de la parcel·la puguen tornar a integrar-se en l'entorn finalitzada l'actuació  
- Que la restauració puga executar-se de manera que les possibles alteracions generades (rebaixos del terreny) queden integrats en l'entorn natural i restituït l'ús inicial d'aquest.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
Al juny de 2007, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València remet projecte d'explotació, projecte de restauració, estudi d'impacte ambiental i document de síntesi referent a la sol·licitud d'autorització d'explotació de recursos de la secció A) denominada La Cabezuela al terme municipal d'Utiel (València).  
S'adjunta, juntament amb la documentació tècnica, l'informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de data 28 de novembre de 2006 i el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient en què s'indica que després d'haver-se publicat en el BOP núm. 5500, de data 27 d'abril de 2007, l'anunci de l'esmentada sol·licitud i transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi ha presentat cap al·legació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
L'accés a la parcel·la es realitza a través de la carretera N-III, partint d'Utiel, amb sentit a San Antonio, entre els PK 267-268, ix un camí sense asfaltar cap a l'esquerra, que després de recórrer uns 2 km comunica amb la parcel·la.  
No hi ha nuclis de població pròxims que puguen veure's afectats per l'explotació. Les úniques construccions destacades als voltants de l'explotació són una caseta agrícola per al refugi d'eines agrícoles i un caseriu agrícola a manera d'habitatge vinculada al propietari de la parcel·la.  
Les principals característiques de la zona d'estudi són la fisiografia horitzontal i la intensa presència de l'home manifestada en els usos del sòl (cultius de vinya) i presència de l'autovia A-3 que conforma un paisatge molt alterat, sense a penes elements naturals.  
La topografia de la parcel·la és suau i lleugerament cavallonada amb un pendent orientat cap al sud-oest   
El clima d'aquestes terres pot ser classificat com a mediterrani encara que presenta trets de continentalitat que estan donats per l'altitud i l'allunyament del mar. Les temperatures mitjanes disminueixen respecte de la costa per la major altitud, però s'incrementa l'oscil·lació tèrmica, tant la diària com l'anual. Presenta una mitjana anual de 14ºC i amplitud de 17º a 18º, amb hiverns freds i llargs (novembre a març) amb gelades freqüents, i uns estius de fortes temperatures en les hores centrals i escassa humitat relativa en l'aire.  
Les precipitacions són escasses i irregulars, amb una mitjana anual al voltant de 450-550 mm. A l'estiu les precipitacions solen presentar caràcter tempestuós amb granissades.  
Des del punt de vista geològic, els materials explotables es corresponen amb materials terciaris del miocé i recobriments quaternaris. L'explotació extraurà les argiles, llims, arenes, graves i conglomerats eminentment calcaris que constitueixen els esmentats dipòsits.  
Des del punt de vista hidrogeològic, els materials que seran explotats no constitueixen cap aqüífer d'interés en l'àmbit regional, encara que sí que poden constituir, per l'elevada permeabilitat d'aquests, aqüífers d'interés en l'àmbit local.  
Les aigües d'escorriment drenen cap al sud-oest de la parcel·la segons va disminuint la cota topogràfica sense arribar a encaixar-se en cap barranc d'entitat.  
En la parcel·la s'alternen els cultius herbacis en secà amb vinyes i cultius arboris en menor proporció.   
La fauna que hi ha és la característica dels hàbitats alterats on s'alternen els camps de cultiu amb la vegetació natural com també la presència humana. La proximitat de diverses vies de comunicació relativament transitades ha fet desaparéixer les espècies més sensibles a la presència humana. Així, apareixen com a dominants espècies comunes i d'àmplia distribució geogràfica, xicotets mamífers, avifauna i rèptils.  
Des del punt de vista socioeconòmic, l'agricultura és el sector econòmic més important de la comarca, on destaca el cultiu de vid. Hi ha, a més, nombroses granges porcines i avícoles.  
2. Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació d'acord amb el PGOU d'Utiel es qualifica com a sòl no urbanitzable comú.  
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià ha emés un informe vinculant favorable al projecte de referència.  
La zona d'estudi no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals, ni en el catàleg de zones humides, no es troben pròximes a cap microreserva i no afecta cap camí ramader ni forest d'utilitat pública.  
3. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores  
El projecte tramitat afectarà directament el paisatge, el sòl, la geomorfologia, la hidrologia, l'aire, les aigües subterrànies, la vegetació i la fauna.  
Les accions que originaran impactes són aquelles derivades de l'arrancada i transport de material en la fase d'explotació i restauració, del condicionament dels camins d'accés i l'increment del trànsit rodat per aquests, de l'arrancada de la vegetació que hi ha a la parcel·la i del moviment i manteniment de la maquinària com també el rebaix de la cota topogràfica de la parcel·la.  
Els impactes que originarà l'explotació seran el deteriorament dels camins d'accés, el deteriorament paisatgístic, l'alçament de pols i la producció de sorolls, el canvi morfològic de les parcel·les afectades per l'explotació, l'afecció als drenatges i la possible contaminació d'aigües superficials per arrossegament de sediments, possible contaminació de les aigües subterrànies per mala gestió dels residus perillosos generats en l'explotació i l'increment dels fenòmens erosius.   
Les mesures protectores i correctores proposades per a minimitzar aquests possibles impactes són, en primer lloc, la retirada del sòl i la ubicació d'aquest en zones limítrofes a l'explotació i en forma de cordons perimetrals i el manteniment d'aquest per a l'ús posterior, minimitzar el pas de maquinària pesant fora d'accessos i camins existents, evitar l'abocament de greixos i olis procedents del manteniment de la maquinària, anivellació de superfícies finals, talussos finals amb una inclinació no superior a 20º, dotar la plataforma final d'un pendent suau de 2% cap al sud-oest que permeta el drenatge de les aigües i evite un escorriment considerable que afavorisca l'erosió del sòl, regs de camins i fronts d'explotació, control de nivells sonors de la maquinària, manteniment i condicionament de camins, respecte a les distàncies de seguretat entre l'explotació i els límits amb parcel·les limítrofes, reducció de la velocitat de circulació dels camions, abassegament i manteniment del sòl edàfic per al posterior ús d'aquest en la restauració, abassegament d'estèrils en enderrocs temporals, utilització d'estèrils en les labors de restauració, explotació i restauració de manera simultània, remodelació de la topografia deixant bancs d'alçària no superior a 5 m i inclinació de 30º separats per bermes intermèdies de 3 m d'ample, dotar la plataforma de restauració d'un pendent descendent de l'1% cap a la zona de desguàs, sembrar espècies herbàcies de ràpid creixement als talussos i plantar espècies arbustives i arbòries en bermes i en la plataforma final de restauració per a tornar l'ús agrícola a la zona.  
Es desenvolupa un programa de vigilància ambiental que té com a objecte garantir el compliment de les mesures correctores especificades en l'estudi d'impacte ambiental i en el pla de restauració. Aquest programa es du a terme des de l'inici de les obres fins a 2 anys després d'haver finalitzat les tasques de restauració inclosa la revegetació de l'àrea.  
4. Consideració sobre l'aplicació de les mesures correctores proposades  
El conjunt de mesures correctores proposades en el projecte es consideren adequades, no obstant això és necessari introduir una sèrie de millores encaminades a eliminar afeccions sobre les emissions de pols, manteniment de camins d'accés, la correcta gestió dels residus procedents del manteniment de la maquinària i garantir la correcta restitució de la topografia mitjançant l'aportació de material estèril procedent de l'execució de la mateixa obra.  
El programa de vigilància ambiental s'implementarà d'acord amb els condicionants establits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3.c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana  
A la vista de tot l'anterior, i en ús a les competències que tinc legalment atribuïdes, formule la següent: Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'obertura de l'extracció de préstecs, secció A) denominada La Cabezuela, a la parcel·la 337 del polígon núm. 38 del terme municipal d'Utiel (València), promogut per Geazysa Utiel, UTE, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establits en l'apartat següent, com també les modificacions introduïdes per aquests.  
Segon  
Com a condicions que cal complir en l'execució de l'esmentat projecte s'hi estableixen les següents:  
1. S'han de respectar distàncies de seguretat entre l'explotació i els límits amb camins i parcel·les limítrofs. Qualsevol afecció realitzada sobre aquests marges ha de ser restaurada de manera immediata.  
2. Els camins d'accés s'han de mantenir en òptimes condicions al llarg de tota la vida del projecte. En el cas de danys, l'empresa promotora és la responsable de la reparació d'aquests. S'han de col·locar senyals indicatius del trànsit de camions.  
3. Els camions que transporten material des de l'explotació a l'obra i viceversa, han de transitar amb la caixa tapada per una lona.  
4. Els abassegaments de material, els fronts d'explotació i els vials interns i externs a l'explotació s'han de mantenir al llarg de tot el temps que dure l'activitat en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.   
5. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que han de ser gestionats per un taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de residus i en el Reial decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.  
6. Per al rebliment de la parcel·la mitjançant material inert adequat procedent dels desmunts generats en la construcció de la plataforma del tren d'alta velocitat s'ha d'obtenir autorització expressa de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, d'acord al Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb finalitats de construcció.  
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 6 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6290, del 16-06-2010 (2010/6707)

RESOLUCIÓN de 3 de junio de 2010, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de L'Alcora, Vila-real, Quartell, Cheste y Utiel.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6290

Fecha DOGV
:   16-06-2010

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2010/6707

CVE


Fecha del documento
:   03-06-2010

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Quartell](javascript:void(0))
    * [Cheste](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 3 de junio de 2010, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de L'Alcora, Vila-real, Quartell, Cheste y Utiel. [2010/6707]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 017/06-AIA L'Alcora, 030/07-AIA Vila-real, 168/07-AIA Quartell, 263/06-AIA Cheste y 133/07-AIA Utiel.   
Valencia, 3 de junio de 2010.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del Expediente en el Servicio de Evaluación Impacto Ambiental  
Expediente: 17/2006-AIA  
Título: industria para la fabricación de baldosas cerámicas  
Promotor: Azulejos Vives SA  
Localización: carretera Castellón-Alcora km 21,7 Alcora (Castellón)  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto  
Azulejos Vives, SA es una industria del sector cerámico afectada por la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado); en cuyas instalaciones, ubicadas en la carretera Castellón-Alcora km 21,7 del término municipal de Alcora; se fabrican baldosas cerámicas partiendo de polvo atomizado de arcillas (fabricado en sus instalaciones) y esmaltes cerámicos (algunos preparados en sus instalaciones a base de fritas y colores cerámicos), con una capacidad de producción tal, que resulta preceptiva la obtención de la Autorización Ambiental Integrada.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
La industria se encuentra ya construida y en plena actividad, por lo que no procede a analizar el impacto derivado de su construcción, sino solamente el generado por su actividad y el producido en su desmantelamiento al final de su vida útil.   
Azulejos Vives, SA se emplaza en una parcela calificada como suelo urbanizable de usos industrial 4C, estando permitida la actividad según el planeamiento urbanístico del municipio de Alcora, según se desprende del certificado municipal de 25 de marzo 2003; no obstante, cabe destacar que la presente Declaración de impacto ambiental se haya referida única y exclusivamente a las instalaciones ubicadas en suelo con compatibilidad urbanística para albergar la actividad industrial evaluada.   
En su proceso industrial, la empresa utiliza como materias primas básicamente arcillas, agua, esmaltes y colores cerámicos, asi como residuos propios, tales como lodos y suspensiones procedentes de la preparación de esmaltes y del baldeo de las zonas pavimentadas, disponiendo para ello de autorización administrativa como gestor de valorización de sus propios residuos no peligrosos; y como fuentes de energía, gas natural y electricidad.  
Las instalaciones industriales cuentan con una superficie edificada de 28.925 m² sobre una parcela de 72.000 m², disponiendo de una unidad de atomización de arcilla y 3 líneas de fabricación de baldosas cerámicas mediante el proceso de monococción, existiendo además una unidad de cogeneración, cuyos gases calientes de escape son empleados en el atomizador; realizando las siguientes operaciones básicas: molienda de arcillas, preparación de barbotina y atomización de arcillas, almacén de arcilla atomizada, prensado de polvo atomizado, secado de la baldosa conformada, esmaltado y serigrafiado de la cara vista, cocción en horno de gas natural y enfriamiento. Y una vez construida la baldosa, clasificación, seguido del empaquetado y paletizado. Contando además con otras instalaciones auxiliares y servicios generales de fábrica, tales como centro de transformación, instalación de molienda y preparación de esmaltes, recogida de aguas de limpieza de esmaltado, balsas de aguas de proceso, red de aguas pluviales y otros servicios generales tales como almacenamiento de gasóleo, redes de gas natural, aire comprimido, almacén de residuos generados, y equipamientos auxiliares (oficinas, laboratorios, talleres, etc.).  
Los esmaltes cerámicos son preparados en sus instalaciones, donde tiene lugar la molienda por vía húmeda, y adición de colores, dispersantes, etc. En la preparación, manipulación y aplicación de esmalte sobre el soporte cerámico se producen importantes cantidades de aguas residuales contaminadas.  
Las aguas pluviales son vertidas a acequia de riego, disponiéndose de una fosa séptica para los aseos de la fábrica; los lodos son gestionados a EDAR; y las aguas residuales industriales son recicladas en el circuito de atomización de arcillas.   
Tramitación administrativa  
Con fecha 23 de junio de 2005 se remite al Área de Evaluación Ambiental el proyecto básico y el estudio de impacto ambiental del proyecto de referencia.  
En fecha 18 de agosto de 2005 se somete a información pública la solicitud de autorización ambiental integrada, publicado por la Dirección General de Calidad Ambiental (actual Dirección General para el Cambio Climático) de esta Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, en el DOGV núm. 5.073.   
En fecha 27 de septiembre de 2005, el Ayuntamiento de Alcora remite certificado relativo a la inexistencia de alegaciones en relación con la exposición al público del proyecto.   
Considerando suficiente la documentación remitida a efectos de proceder a la resolución de la correspondiente declaración de impacto ambiental, se procede a incoar el expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.  
Informes Sectoriales  
- Informe del Área de Residuos de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de fecha 20 de octubre de 2005, suscrito por el jefe de sección de Gestión y Planificación Medioambiental y la jefa de Servicio de Residuos Industriales, estableciéndose las consideraciones que se transcriben a continuación:  
- En el proyecto básico de autorización ambiental integrada se indica que se generan 670 kg de residuos de envases contaminados, y 2.700 kg de aceites usados. Sin embargo, en la solicitud de inscripción en el registro de pequeños productores que la empresa tramitó en 1996 indicó que la generación de estos residuos era de 1.000 kg y 5.000 kg, respectivamente. Por tanto, debe justificarse éste.   
- Se debe justificar igualmente la cantidad de aceite hidráulico consumido anualmente por la empresa.  
En el apartado 6.3 los residuos descritos como papel y cartón LER 200101"; y plástico LER 200139 deben de codificarse en el subcapítulo 1501 del LER si se trata de residuos de envases.   
- Según el tipo de actividad productiva de la empresa deben incluirse los siguientes residuos: residuos de revestimientos de hornos y refractarios; pilas y baterías; pantallas y telas serigráficas; y residuos de laboratorio.   
- Tal y como se describe en el apartado 6.3.5., los residuos de cerámica después del proceso de cocción, una vez agrupados, son aprovechados para rellenar el terreno colindante siendo el propietario el mismo y disponiendo de autorización por parte del Ayuntamiento. Para dar este destino a estos residuos, deberá realizarse una solicitud para la utilización de residuos inertes adecuados, de acuerdo con el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción.   
- Los residuos lodos y suspensiones acuosas que contienen materiales cerámicos deben someterse a ensayo para poderse clasificar como residuos peligrosos o no peligrosos según las características y propiedades establecidas en el Real decreto 833/1988 y en la orden MAM/304/2002.  
- Se debe incluir una tabla resumen con la información completa asociada a cada uno de los residuos generados, tanto peligrosos como no peligrosos, tal y como se indica en el punto 10, del apartado B, dentro del anexo II del decreto 40/2004.   
- Escrito de fecha diciembre de 2005, suscrito por D. Francisco J. Bonastre Ripoll, ingeniero industrial, en representación de Azulejos Vives, SA. en el que se amplia la información relativa, entre otras, a las siguientes cuestiones (contenido del cual, es detallado en el apartado de la presente declaración relativo a consideraciones ambientales):  
- Justificación técnica de la reutilización total del agua (vertido cero)  
- Descripción de la línea de agua  
- Aguas residuales industriales  
- Aguas residuales sanitarias  
- Aguas pluviales  
- Certificación de la ausencia de vertidos discontinuos a cauce, suelo o subsuelo, terreno o embalse  
- Medidas de control y emergencia, respecto de los vertidos accidentales  
- Justificación del destino de las aguas residuales una vez agotadas en el proceso de recirculación  
- Informe de fecha 22 de junio de 2006, suscrito por el arquitecto técnico municipal, y con el visto bueno del alcalde de la localidad de l'Alcora, en el que se determina que la parcela catastral que se recoge en la documentación que acompaña al informe se encuentra calificada por el vigente PGOU de l'Alcora como suelo urbano industrial 4C; asimismo, el suelo colindante con dicha zona, en su parte inferior, está clasificado como suelo no urbanizable común.   
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 24 de abril de 2007, suscrito por el jefe del Área de Calidad de las Aguas y Gestión Medioambiental, y el jefe del Servicio de Vertidos; en el que se determinan, entre otras, las consideraciones que se detallan a continuación:  
- La solución adoptada para evitar la formación de aguas pluviales contaminadas consistirá en el cerramiento de los acopios de arcillas en naves cerradas y en depresión, ya que, actualmente, están a la intemperie, y se encuentran ubicadas a una distancia inferior de 1.000 metros de cualquier núcleo urbano residencial.   
- De acuerdo con lo anterior, el Área de Calidad de Aguas en aplicación de la Ley 16/2002, de prevención y control integrados de la contaminación, desarrollada por el Decreto 40/2004, de 5 de marzo (DOGV 11.03.2004), informa que la documentación presentada por el titular se considera suficiente para continuar con los trámites de la autorización ambiental integrada, ya que justifica de modo suficiente la inexistencia de vertido de aguas residuales, industriales y domésticas, a dominio público hidráulico. Pese a ello, este organismo recuerda al titular que queda prohibido el vertido a dominio público hidráulico de cualquier tipo de vertido de aguas residuales.  
- El presente informe se emite al amparo del artículo 19 de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, desarrollada por el Decreto 40/2004, de 5 de marzo, relativo a la autorización ambiental integrada, no siendo objeto del mismo el preceptivo informe previsto en el artículo 25.4 del TRLA (Real decreto legislativo 1/2001, de 20 de julio) sobre disponibilidad de recursos hídricos, afección a cauces públicos y sus zonas de servidumbre y policía, interferencia en el régimen de corrientes ni el previsto en el artículo 19.2 de la Ley de ordenación del territorio y paisaje de la Generalitat Valenciana.  
Afecciones legales  
La industria solicita la autorización ambiental integrada que otorga la Dirección General para el Cambio Climático de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
De acuerdo con el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos, entre otras, se atribuyen a la Dirección General para el Cambio Climático.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La fabricación baldosas cerámicas, y sobre todo la atomización de arcillas, requieren elevados consumos de agua y energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, vertidos, residuos sólidos y líquidos.   
La Industria se encuentra recogida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del anexo ll del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de protección del ambiente atmosférico, como grupo B en el epígrafe 2.10.2 Fabricación de productos de arcilla para la construcción, azulejos, material refractario y artículos de porcelana.  
La zona donde se ubica la instalación, se caracteriza por la ausencia de vegetación o fauna de importancia ecológica, debido al alto grado de antropización de la zona; por ello, y dado que la situación del emplazamiento está ya ampliamente ocupado por la industria, en un entorno industrial totalmente antropizado, los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, ya que el medio biótico, perceptual y social se verán muy ligeramente afectados. Asimismo, dado que a una distancia relativamente próxima existen viviendas, deberán extremarse las exigencias respecto a la minimización de la contaminación, estableciéndose autocontroles adicionales.   
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación, ni de deslizamiento, presentando un nivel bajo de vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos, de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.  
Las instalaciones disponen de un pozo de captación de aguas, del que se abastecen, en trámite de autorización de alumbramiento núm. 1999CP0246, de la Confederación Hidrográfica del Júcar; dicha agua es almacenada en un aljibe, donde a través de un grupo de bombeo se distribuye en la fábrica.   
En cuanto a la generación de residuos durante el normal funcionamiento y mantenimiento de la industria, está previsto el almacenamiento temporal de los mismos hasta su recogida por gestor externo; por lo que, sólo se evaluará la gestión intracentro de los residuos. Asimismo, se dispone de autorización administrativa de productor de residuos peligrosos y de gestor de RNP de los lodos generados.  
Es reseñable destacar que se proyecta el vertido cero de aguas residuales industriales, que son reutilizadas en el atomizador, si bien, ha de garantizarse la impermeabilización de las balsas de almacenamiento. Paralelamente, si las aguas pluviales son vertidas al barranco, debería disponerse de una balsa de recogida, previamente a su vertido directo, con lo que se evitaría, principalmente, contaminar el barranco con los posibles arrastres de polvo generado por la actividad y que pueda encontrarse depositado en las cubiertas y soleras de las naves.   
En el certificado de fecha diciembre de 2005, suscrito por ingeniero industrial, en representación de Azulejos Vives, SA, se indican, en el apartado relativo a las diferentes líneas de agua utilizadas y generadas, las consideraciones que se transcriben a continuación; dado que se efectúa una recirculación del agua con el objeto de optimizar su consumo y aprovecharla en las diferentes secciones  
- Para las aguas residuales industriales, se disponen de canaletas de recogida, para su posterior conducción a una balsa en donde se someten a un tratamiento físico de aire para evitar la sedimentación de los sólidos; a partir de ésta, se recirculan dentro del proceso, incorporando dichas aguas en la carga de los molinos en sustitución de agua de pozo, realizando la molienda conjuntamente con arcillas, para su posterior descarga, tamizado y almacenamiento en depósitos de barbotina.   
- Respecto a las aguas residuales sanitarias, la fábrica dispone de una fosa séptica, para vestuarios y aseos, disponiéndose de la correspondiente autorización por parte de la Entidad de Saneamiento de Aguas para poder procederse a su vertido directo con cubas a la EDAR municipal.  
- Las aguas pluviales son conducidas por una parte al terreno colindante propiedad del mismo titular, vertiendo sobre la misma superficie del mismo; por otra parte, existe un punto de vertido de pluviales por delante de la fábrica y que vierte sobre acequia de riego. Se indica entre la documentación complementaria que se procede a solicitar el permiso de vertido de las aguas pluviales a dominio público hidráulico. Paralelamente, todos los productos que son susceptibles de originar contaminantes se encuentran almacenados dentro de las naves, por lo que el efluente no contendrá contaminantes establecidos en el anexo II del Real decreto 606/2003, de 23 de mayo, por el que se modifica el Real decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento de dominio público hidráulico, que desarrolla los títulos preliminares I, IV, V, VI y VIII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de aguas.   
- Las aguas procedentes de las cubiertas de las naves y de los edificios industriales son canalizadas mediante bajantes de PVC, hasta su conexión con los colectores principales de hormigón, para su vertido, y cuyas canalizaciones son totalmente independientes de las aguas residuales, tanto sanitarias como industriales.   
Identificación y valoración de impactos durante la fase de funcionamiento.  
La fabricación baldosas cerámicas requiere elevados consumos de agua y energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, vertidos, residuos sólidos y líquidos.   
El estudio de impacto ambiental se lleva a cabo partiendo de las premisas de que la instalación objeto de proyecto está ya construida y en pleno funcionamiento siendo productora de residuos y de que se le clasifica dentro del grupo B según el anexo ll del Catálogo de industrias potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Decreto 833/75 de protección del ambiente atmosférico. Así, durante la fase de explotación, se considera que las acciones que pueden generar impacto (los factores de impacto) serán únicamente la generación de emisiones gaseosas procedentes de los atomizadores y hornos, y el polvo emitido en distintos puntos del proceso, de residuos de diferente índole, ruidos y vibraciones, así como las causadas en la zona, originadas por el tráfico rodado del gran movimiento debido al abastecimiento de arcillas desde las canteras y a las salidas de producto acabado, siendo por tanto los elementos ambientales atmosféricos los más susceptibles de ser afectados.  
En el estudio de impacto ambiental se alude a que tras la adopción de las correspondientes medidas preventivas y/o correctoras, el impacto de la ejecución y entrada en funcionamiento (al estar la planta en marcha), y el cese de la actuación, no precisa medidas correctoras adicionales a las expuestas para recuperar las condiciones originales.   
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
1. Contaminación acústica. Vibraciones  
Se aporta, entre la documentación complementaria remitida durante la tramitación del presente expediente, un informe realizado por un OCA relativo a la medición acústica producida por la industria, en el que se señala que se cumplen los límites exigibles por la legislación vigente.  
2. Contaminación atmosférica  
La industria cuenta con un total de 17 focos fijos de emisión de contaminantes atmosféricos, los cuales se han de someter al régimen de vigilancia y control periódico exigido por el Decreto 833/75. Siendo las emisiones atmosféricas contaminantes del proceso de fabricación, las siguientes:  
- En el atomizador, los hornos, secaderos: los gases de combustión del gas natural, básicamente partículas de NOx, CO, CO2, y probablemente F y Pb procedentes de los esmaltes, debido al reciclado de las aguas de preparación de esmaltes.  
- En el resto de unidades: las partículas procedentes de las prensas, tolvas, silos y cintas transportadoras y de los focos difusos de las operaciones de descarga y tráfico de camiones.  
Deberán ser controlados estos contaminantes, cuyos niveles de emisión, en base a lo dispuesto en el punto 1.a del artículo 22 de la ley 16/2002 de prevención y Control integrados de la contaminación, de mejores técnicas disponibles y específicamente para las sustancias enumeradas en el anexo 3 se establecen los límites en chimeneas de los procesos de cocción, secado y captaciones de polvo del proceso, y en cualquier caso, los establecidos en el Decreto 833/75, y teniendo en consideración que en el atomizador se reciclan aguas de preparación de esmaltes, deberán controlarse las emisiones de fluoruros.  
En cuanto a los medios de transporte, y por encima de las emisiones procedentes de los escapes de motor, están las procedentes del transporte de áridos pulverulentos. Al respecto, se señala durante la fase de funcionamiento, el generado por los camiones bañera en la rodadura sobre el material y el desprendido de las cajas cargadas con arcilla, por lo que deberán ir entoldados tanto con carga como sin ella, debiendo controlarse la limpieza de los elementos del camión.  
Finalmente, deberá disponerse de una máquina barredora con filtro de captación de polvo, para el barrido de determinadas zonas y mantener limpio el suelo de la fábrica en su conjunto.  
3. Usos del agua y contaminación hídrica  
El abastecimiento de agua industrial procede de una captación subterránea situada en su parcela, autorizada en 1999 por la Confederación Hidrográfica del Júcar, de las que no se dispone de autorización actualizada de alumbrado por parte de dicha Confederación.  
La parcela dispone de red separativa para la recogida de aguas pluviales; las aguas residuales industriales de los procesos de esmaltación, son recuperadas en el proceso de atomización de arcillas, las cuales deberán atender a lo dispuesto por la Dirección General para el Cambio Climático respecto a la caracterización y cantidad anual gestionada, y en caso necesario, procederse a la declaración de producción de dicho residuo peligroso. Al no haber depuración, no se generan lodos de depuración. Por lo que respecta a las aguas residuales de uso doméstico, éstas son gestionadas mediante cubas a la estación depuradora de aguas residuales.   
Respecto a las aguas pluviales son vertidas directamente a acequia de riego, pudiendo arrastrar sustancias tóxicas contaminantes procedentes de los esmaltes empleados.   
Las chimeneas de los hornos y secaderos carecen de sistemas anticontaminación, y los equipos dispuestos para el tratamiento de gases en el resto de puntos de captación de polvo son por vía seca, de modo que no generan aguas residuales.  
4. Contaminación del suelo  
Este apartado está estrechamente relacionado con el anterior, en cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo, y viceversa. No obstante, a pesar de tratarse de una actividad potencialmente contaminante del suelo, en la documentación presentada no se evalúa este aspecto.  
5. Residuos generados  
Durante su normal funcionamiento y mantenimiento, la industria genera toda una serie de residuos de las tres categorías (inertes, asimilables a urbanos y tóxicos y peligrosos), tales como: testillo, aceites lubricantes agotados, elementos de equipos mecánicos y chatarras, asi como otros no enunciados, tales como las mangas filtrantes deterioradas y los posibles cocios en desuso o deteriorados, propios de la actividad del sector. Se procede al almacenamiento de los residuos temporalmente en contenedores especiales, sin recibir tratamiento alguno, en una zona proyectada a tal efecto en un almacén cubierto, hasta su recogida por gestor autorizado.  
6. Programa de vigilancia ambiental  
Se presenta un programa centrado en la periodicidad y modo en que han de llevarse a cabo las inspecciones y actuaciones preventivas y de las emisiones gaseosas y el control de la generación y gestión de vertidos de aguas residuales y residuos, asi como sobre el control de ruidos.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el apartado l) del Grupo 4 del anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado se encuentran sometidas al trámite de declaración de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por tanto y en base a todo lo anteriormente expuesto, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente: Declaracion de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Industria para la fabricación de baldosas cerámicas, promovida por Azulejos Vives, SA, implantada en la carretera Castellón-Alcora km 21,7, del término municipal de l'Alcora, (únicamente las instalaciones ubicadas en suelo con compatibilidad urbanística para albergar la actividad industrial evaluada); siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental y el resto de documentación técnica presentada hasta la fecha, con los informes sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente declaración.   
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los condicionantes que se desarrollan a continuación:   
1. Todas las sustancias que puedan ser catalogadas como residuos, serán adecuadamente almacenados y entregados a gestor autorizado, en base a lo dispuesto en la Ley 10/2000 de residuos de 12 de diciembre.  
2. Deberá disponerse, de conformidad con lo previsto en el Real decreto legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la ley de aguas, de Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar relativo a la autorización de vertido de las aguas pluviales a la acequia a la que se hace alude en el estudio de impacto ambiental presentado; asi como autorización de la comunidad de regantes a la que pertenece la misma.   
3. Deberá darse cumplimiento a las consideraciones establecidas en el informe elaborado por el Área de Residuos de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de fecha 20 de octubre de 2005, suscrito por el jefe de sección de Gestión y Planificación Medioambiental y la Jefa de Servicio de Residuos Industriales.  
4. El almacenamiento de arcillas se realizará bajo cubierta, en naves cerradas y en depresión, con cerramientos que impidan la dispersión de partículas; limitándose asimismo, la altura de almacenamiento, y estableciéndose pantallas que ejerzan un efecto de cortaviento.   
5. El titular de la instalación está obligado a remitir periódicamente a la Dirección General para el Cambio Climático el informe de situación especificado en el Real decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
6. Deberán controlarse la totalidad de vertidos que se realicen, adecuándose a la calidad y condiciones establecidos en las ordenanzas municipales a tales efectos.  
7. Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales; gestionándose el absorbente contaminado, según la naturaleza del derrame.  
8. En cuanto al programa de vigilancia ambiental, deberá constar de las acciones:  
- Mediciones de las emisiones de NO2, CO, F y partículas, realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años, ya que la actividad se encuentra clasificada como grupo B según el anexo ll del catálogo de industrias potencialmente contaminadoras de la atmósfera del Decreto 833/75 de protección del ambiente atmosférico.  
- Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2, CO, Pb y F, y partículas realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.  
- Mediciones del ruido ambiental en el entorno inmediato de la parcela de la actividad, por organismos colaboradores de la administración.   
- Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el proyecto de ejecución y el estudio de impacto ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.  
- El programa de vigilancia ambiental propuesto por el promotor con las adicionales aquí detalladas, se remitirá anualmente a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
9. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
10. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, Área de Evaluación Ambiental, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 13 de septiembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª. Ángeles centeno centeno  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 030/2007-AIA  
Titulo: autorización ambiental Integrada de una industria de fabricación y comercialización de azulejos  
Promotor: Mainzu, SL  
Autoridad Sustantiva: Servicio de Control Integrado de la Contaminación de la Dirección General de Calidad Ambiental  
Localización:c/ Camí La Travessa, 17 del término municipal de Vila-real (Castellón)  
Descripción del proyecto   
Objeto del proyecto  
El proyecto describe una industria de fabricación y comercialización de azulejos cerámicos con el objeto de tramitar la Autorización Ambiental Integrada conforme a la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto   
De acuerdo al proyecto presentado la actividad se ubicará en la calle Camí La Travessa número 17, del término municipal de Vila-real (Castellón). Se trata de un entorno industrial, existiendo otras actividades industriales y fabriles en las inmediaciones. La parcela ocupada se encuentra en suelo urbano industrial sobre 13.462 m² de superficie de los cuales, aproximadamente, 9.575 m² se encuentran edificados.  
La industria posee una instalación receptora de gas natural para la alimentación de las diferentes instalaciones que emplean gas: secaderos, hornos, motor de cogeneración y pistola de paletizado. El motor de cogeneración, que usa como combustible gas natural, proporciona energía eléctrica a la actividad aprovechándose la salida de gases calientes de su combustión para la alimentación de los tres secaderos, procediendo a ceder a la red general eléctrica los excedentes de electricidad generados.  
El agua utilizada en la actividad industrial procede tanto de la red municipal de agua potable, de la que se estima un consumo de 410 m³/año, como del pozo propio dentro de sus instalaciones del que se estima se consumirán 11.150 m³. La industria dispone de permiso de aprovechamiento de aguas subterráneas de la Confederación hidrográfica del Júcar con ref. 99-IP0216 para un volumen anual de 7.000 m³, y ha solicitado una nueva concesión de explotación de aguas subterráneas para un volumen máximo de 15.345 m³/año (n/r 2002-CP-0071).   
El proyecto describe los focos de emisión de contaminantes a la atmósfera correspondientes a los procesos de secado, cocción en hornos y cogeneración, así como, sistemas de aspiración en las líneas de recepción y prensado de arcillas, de esmaltado, y de corte y carga de molinos, los cuales, estarán dotados de filtros de mangas como sistemas de depuración previa a su emisión a la atmósfera.  
Se describe un único punto de vertido para todas las aguas residuales de la planta que serán vertidas a la red de saneamiento municipal. Las aguas sanitarias procedentes de los aseos-vestuarios se canalizan hasta la arqueta de registro que vierte a la red de alcantarillado municipal. Las aguas residuales industriales son generadas, principalmente, en las áreas preparación y aplicación de esmaltes de donde son recogidas mediante canalización y conducidas hasta la depuradora industrial para su tratamiento previo a vertido. Estas aguas residuales industriales depuradas son conducidas, posteriormente, hasta la arqueta de registro junto a las sanitarias y pluviales y verterán conjuntamente a la red de alcantarillado municipal. Los lodos de depuración son entregados a una empresa gestora autorizada. Las aguas pluviales son recogidas por una red de canaletas y arquetas en las cubiertas de las edificaciones y de la superficie del solar.   
En cuanto a los residuos peligrosos generados se recogen de manera selectiva en contenedores adecuados, etiquetándolos y almacenándolos en condiciones adecuadas para su posterior entrega a gestor autorizado. La actividad generó en el año 2005 una cantidad de 2.842 kg. de residuos peligrosos, estando inscrito como pequeño productor de residuos peligrosos en la Comunitat Valenciana con número 12-04495. Se dispone de dos almacenes específicos para la ubicación de estos residuos peligrosos, dotados de suelo impermeable de hormigón y bajo techo cubierto y alejados de toda comunicación con la red de alcantarillado.   
Tramitación administrativa  
Trámite administrativo  
El 14 de febrero de 2007, el Área de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda remite nota interna solicitando declaración de impacto ambiental para el proyecto. En el expediente 030/2007-AIA de impacto ambiental consta la siguiente documentación remitida:  
- Proyecto básico de autorización ambiental integrada (tomo I) y anexos (tomo II).  
- Estudio de impacto ambiental.  
- Documento de síntesis del estudio de impacto ambiental.  
Como resultado de la fase de información pública no se ha comunicado, desde el órgano competente para la autorización del proyecto, ninguna alegación al mismo.   
Como antecedentes sobre esta instalación industrial consta la Resolución de la Dirección General de Calidad Ambiental, de 10 de abril de 1996, que dictaba declaración de impacto ambiental por la que se estimaba aceptable el proyecto de «instalación de una cogeneración de energía térmica y eléctrica mediante un motor a gas" promovida por Mainzu, SL  
Afecciones legales  
La actividad proyectada constituye uno de los supuestos recogidos en el anexo I de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, resultando preceptiva la obtención de la correspondiente autorización ambiental integrada.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Identificación, descripción y valoración de los impactos.  
La relación de impactos ambientales más significativos descritos en el estudio de impacto ambiental, derivados de la actuación proyectada, son los siguientes:  
- El impacto sobre la calidad del aire en las inmediaciones de la instalación industrial derivada de las partículas y gases (SO2, NOx y CO) durante el proceso de fabricación, el almacenamiento de materia prima, y el tráfico y circulación de vehículos y carretillas elevadoras.  
- El incremento del ruido como consecuencia del funcionamiento de la actividad y del aumento del tráfico de circulación de vehículos.  
- Los impactos sobre el suelo derivados de la generación de residuos peligrosos y de fugas accidentales susceptibles de producir la contaminación del mismo.  
- Impacto sobre las aguas superficiales derivados de fugas de contaminantes y de los residuos peligrosos almacenados.  
- Impacto sobre los recursos hídricos derivados de la explotación de las aguas subterráneas.  
- Contaminación de las aguas subterráneas por aguas residuales generadas en la actividad industrial: aguas sanitarias, aguas residuales industriales y aguas pluviales.  
Consideraciones sobre las medidas protectoras y correctoras.   
Respecto a las principales medidas protectoras o correctoras que se han tenido en cuenta en el estudio de impacto ambiental, son de destacar las siguientes:  
- Instalación de filtros de mangas por vía seca para la captación de los diferentes focos de emisión a la atmósfera de polvo.  
- Impermeabilización del suelo de la zona de almacenamiento de residuos peligrosos y localización en lugar techado. Se procederá a la entrega periódica de estos residuos peligrosos a un gestor autorizado.  
- Las aguas residuales (sanitarias, industriales y pluviales) se canalizan hasta la red de alcantarillado municipal. En el caso de las aguas residuales industriales serán convenientemente tratadas en la propia industria mediante depuración previa a su vertido al alcantarillado. Los lodos de depuración se entregarán a gestor autorizado.  
Consideraciones sobre el programa de vigilancia ambiental.  
Respecto al programa de vigilancia ambiental recogido en el estudio de impacto se destaca:  
- Realización de las auditorías acústicas establecidas en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de Protección contra la contaminación acústica.  
- Mediciones en los focos de emisión y anotación en el libro de registro de emisiones de acuerdo a la Orden 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera  
- Analíticas anuales de los vertidos de aguas residuales comprobando cumplimiento con la ordenanza municipal de vertidos al alcantarillado.  
- Limpieza y desinfección de las instalaciones de la red sanitaria, de acuerdo Real decreto 865/2003, de 4 de julio, criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis y Decreto 173/2000, de 5 de diciembre, del Gobierno Valenciano.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado L, del grupo 5 Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos... del anexo I, del Real decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 4º del citado Real decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente: Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de autorización ambiental integrada de una industria de fabricación y comercialización de azulejos, promovido por Mainzu, SL, c/ Camí La Travessa, 17 del término municipal de Vila-real (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación que constituye el expediente evaluado.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se realizarán analíticas anuales de las aguas residuales vertidas por la industria al alcantarillado municipal, asegurando el cumplimiento con la ordenanza municipal de Vila-real sobre vertidos al alcantarillado.  
2. Obtener la concesión de la Confederación Hidrográfica del Júcar para el aprovechamiento de un volumen anual de 15.345 m³ de aguas subterráneas, que asegure el aporte de los recursos hídricos estimados como necesarios para el funcionamiento de la actividad, de acuerdo al proyecto presentado.   
3. Se llevará un registro documental del programa de vigilancia ambiental propuesto en el estudio de impacto ambiental que permita verificar su cumplimiento.  
4. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado a la Dirección General de Gestión del Medio Natural que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 3 de septiembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Angeles Centeno Centeno  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 168/2007-AIA  
Título: desguace de vehículos.   
Promotor: Desguaces Hermanos Pellicer, SL  
Autoridad sustantiva: Dirección Territorial de Valencia.  
Localización: parcela 6 M-5 de la ampliación del polígono industrial La Foia, en el término municipal de Quartell (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción del Proyecto  
El objeto del proyecto es la instalación de un centro autorizado de recepción y descontaminación de vehículos fuera de uso (CARD) en la parcela 6 del polígono industrial La Foia, del término municipal de Quartell. Al polígono industrial se accede desde la N-340, a través del camino denominado azagador de Quartell, que discurre paralelo al barranco del Coronel, que limita los términos municipales de Quartell y Benavites.  
La actividad se instalará sobre una superficie de 6.000 m² en una nave industrial, ya construida, que tiene una superficie de 1.000 m². Se dispone de los servicios de agua de la red pública y suministro eléctrico del polígono. En esta instalación se proyecta llevar a cabo la recepción, descontaminación, y posterior almacenamiento de los residuos peligrosos y no peligrosos por un lado y de los elementos reciclables, reutilizables o recuperables y vehículos descontaminados por otro.   
Los diversos residuos que se proyecta gestionar en las instalaciones son:  
- Residuos peligrosos: fuel-oil y gasóleo, gasolina, aceites hidráulicos minerales no clorados, aceites hidráulicos sintéticos aceites hidráulicos fácilmente biodegradables, otros aceites hidráulicos, aceites minerales no clorados de motor, de transmisión mecánica y lubricantes, aceites sintéticos de motor, de transmisión mecánica y lubricantes, otros aceites de motor, sólidos procedentes de desaneradores y de separadores de agua/sustancias aceitosas, lodos de separadores de agua/sustancias aceitosas, aceites procedentes de separadores de agua/sustancias aceitosas, agua aceitosa procedente de separadores de agua/sustancias aceitosas, mezcla de residuos procedentes de desaneradores y de separadores de agua/sustancias aceitosas, envases que contienen restos de sustancias peligrosas o están contaminados por ellas, absorbentes, materiales de filtración (incluidos filtros de aceite no especificados en otra categoría), trapos de limpieza y ropas protectoras contaminados por sustancias peligrosas, vehículos al final de su vida útil, filtros de aceite, componentes que contienen mercurio, componentes que contienen PCB, componentes explosivos (air-bags), zapatas de freno que contienen amianto, líquido de frenos, anticongelantes que contienen sustancias peligrosas, equipos desechados que contienen componentes peligrosos, componentes peligrosos retirados de equipos desechados, gases en recipientes a presión (incluidos halones) que contienen sustancias peligrosas, baterías de plomo, acumuladores Ni-Cd y tubos fluorescentes y otros residuos que contienen mercurio.  
- Residuos no peligrosos: neumáticos fuera de uso, vehículos fuera de uso que no contengan líquidos ni otros componentes peligrosos, zapatas de freno sin amianto, anticongelantes sin sustancias peligrosas, depósitos de gases licuados, metales ferrosos, metales no ferrosos, plástico, vidrio, equipos desechados, catalizadores, papel y cartón.  
Según la documentación entregada, se proyecta dividir la parcela en varias zonas:  
- Zona de recepción de residuos peligrosos (VFU's). Se proyecta una zona a la intemperie, de 500 m² de superficie, con solera impermeable ejecutada formando cuencas vertientes hacia una arqueta separadora de grasas, y aceites, para la recepción y almacenamiento previo a la descontaminación de los residuos peligrosos (VFU's).  
- Zona de descontaminación y almacenamiento de residuos peligrosos y de combustibles. Se proyecta llevar a cabo las operaciones de descontaminación y en el interior de la nave industrial, en una zona de 200 m², sobre una solera impermeable ejecutada en pendiente hacia una arqueta separadora de grasas y aceites.   
- Zona de desguace. Se proyecta llevar a cabo el desguace los VFU's en el interior de la nave industrial, en una zona de 640 m² de superficie, con solera impermeable ejecutada en pendiente hacia una arqueta separadora de grasas y aceites.  
- Zona de almacén de recambios y piezas para comercializar. Dispuesta en el interior de la nave industrial.  
- Zona de reparaciones. Ubicada en el interior de la nave industrial, coincide con la zona de desguace.  
- Zona de almacenamiento de VFU's descontaminados. Se trata de una zona a la intemperie, de 4.500 m² de superficie.  
2. Características más relevantes de la actividad   
Los residuos líquidos que se generen en la actividad son los que resultan del lavado de los equipos mecánicos y piezas impregnadas de aceites lubricantes, posibles derrames accidentales, así como los residuos de hidrocarburos que se pueden presentar en el proceso de descontaminación y desmontaje. Todos estos residuos se recogerán por escorrentía y canalizados a una arqueta separadora de aceites e hidrocarburos, separando éstos del agua que se verterá a la red de saneamiento pública. Los aceites e hidrocarburos serán recogidos y retirados por gestor autorizado. Las arquetas separadoras de aceites e hidrocarburos se instalarán de manera que se permita su recogida por camión-cuba cuando se encuentre llena.  
Los residuos sólidos que se producen son las piezas de desguace para su venta y los propios vehículos ya descontaminados los cuales serán retirados a una instalación de fragmentación.  
Las aguas residuales de los servicios y aseos serán vertidas directamente a la red general de saneamiento del polígono. Para las aguas pluviales se dispone de una arqueta separadora de aceites e hidrocarburos con dos arquetas sumideros a nivel del suelo para la recogida por escorrentía de las citadas aguas y serán evacuadas, previa autorización de los estamentos municipales y estatales, a la red general de alcantarillado del polígono industrial para pasar posteriormente a la depuradora pública municipal.  
Los residuos urbanos generados serán depositados para su recogida por los servicios municipales. Los residuos peligrosos serán almacenados, envasados y etiquetados según la legislación vigente en la materia y gestionados por empresa autorizada.   
Antecedentes  
La ampliación del polígono industrial La Foia se sometió a evaluación de impacto ambiental durante la tramitación del expediente 382/01-AIA, contando con resolución de fecha 29 de abril de 2003, condicionada al cumplimiento de una serie de condicionantes. Durante la Evaluación de Impacto Ambiental del citado polígono se evaluaron las medidas preventivas y/o correctoras a ejecutar necesarias para reducir el riesgo de inundación y embalsamiento y se evitase de ese modo, la posible afección a la Marjal y Estanys d'Almenara. Este expediente cuenta con una posterior Resolución, de fecha 27 de noviembre de 2003, en la que indica: «considerando que los condicionantes 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 y 10 impuestos en la DIA se han incorporado en los documentos correspondientes al Estudio de impacto ambiental y normas urbanísticas del plan parcial, se aceptan las modificaciones anteriormente evaluadas correspondientes al Proyecto de la modificación de las normas subsidiarias y programa de actuación integrada sector industrial La Foia siempre que el mismo se desarrolle con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes primero y undécimo de la citada declaración de impacto ambiental."   
El condicionante undécimo de la declaración de impacto ambiental se cumplió al remitir, la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, el informe favorable de fecha 6 de abril de 2004.  
El condicionante primero de la parte dispositiva de la ya mencionada declaración de impacto ambiental (exp. 382/01-AIA) establece que:  
«1. la actuación integrada no podrá ser ejecutada en tanto en cuanto, no se hayan ejecutado las infraestructuras definidas en el estudio hidrológico e hidráulico del barranco del Coronel o azagador de Quartell, que permitan asegurar la reducción del riesgo de inundación en la zona, que haga posible el correcto funcionamiento de las actividades industriales y terciarias que se instalen en el área industrial.»  
En fecha 16 de febrero de 2005 se obtuvo declaración de impacto ambiental negativa del proyecto de centro autorizado de tratamiento de vehículos al final de su vida útil, promovido por Desguace Hermanos Pellicer, SL (exp. 323/04-AIA), por considerar incompatible la instalación en el polígono industrial La Foia, en el que existe riesgo de inundación, industrias que manejen materias nocivas y peligrosas.  
El carácter negativo de la declaración de impacto ambiental (exp. 323/04-AIA) de fecha 16 de febrero de 2005 del proyecto de centro autorizado de recepción y descontaminación de vehículos fuera de uso, se impuso porque no se ejecutaron las infraestructuras necesarias para asegurar la reducción del riesgo de inundación en la zona, que se imponían en el condicionante primero de la parte dispositiva de la declaración de impacto ambiental de fecha 29 de abril de 2003 del expediente 382/01-AIA.  
Tramitación administrativa  
En fecha 30 de julio de 2007, se recibe, remitido por la Dirección Territorial de Valencia, el proyecto, el estudio de impacto ambiental, y documentación administrativa del Ayuntamiento de Quartell, en la que se incluye certificado de Información pública del proyecto, en el que indica que no ha habido alegaciones al mismo, y el informe del alcalde de Quartell de fecha 26 de marzo de 2007, por el que se comunica que las obras de urbanización del polígono industrial La Foia han sido concluidas.   
En fecha 29 de agosto de 2007, la empresa Vaersa gira visita de campo al polígono industrial La Foia del término municipal de Quartell. Durante la visita se observó que el polígono se encuentra totalmente urbanizado y cuenta con las infraestructuras necesarias para el correcto funcionamiento de la actividad de centro autorizado de recepción y descontaminación de vehículos fuera de uso (CARD) que se desea realizar en la parcela 6 del citado polígono.   
Considerando suficiente la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Informes sectoriales  
En fecha 26 de marzo de 2007, el Ayuntamiento de Quartell remite informe a la Comisión Territorial de Análisis Ambiental de esta Conselleria en el que indica que con fecha 29 de noviembre de 2006 fueron recibidas por el Ayuntamiento las obras relativas a la urbanización del polígono industrial La Foia de Quartell estando establecidas en la misma todas las medidas necesarias para poder desarrollar y permitir el funcionamiento de cualquier tipo de industria que allí pueda ubicarse. Dentro de estas dotaciones hay que destacar sobretodo la estación depuradora de aguas residuales (EDAR) ya en funcionamiento y sobre la cual incluso la Confederación Hidrográfica del Júcar ha emitido el correspondiente canon de utilización de la misma lo que implica por tanto a la vista del mismo considerar que está autorizado su vertido al barranco del Coronel.  
Afecciones legales  
La actividad de tratamiento de vehículos al final de su vida útil constituye una operación de gestión de residuos peligrosos (160104\* vehículos al final de su vida útil). Como tal, está sometido al régimen de autorización administrativa por el órgano competente en materia medioambiental, de acuerdo con la Ley 10/1998, de 21 de abril, de residuos y por la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunitat Valenciana. En particular, este tipo de actividad está regulado por el Real decreto 1383/2002, de 20 de diciembre, sobre gestión de vehículos al final de su vida útil. Asimismo, debe someterse al RD 1619/2005, de 30 de diciembre, sobre gestión de neumáticos fuera de uso.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.   
Consideraciones ambientales  
La actividad se ubicará en el polígono industrial La Foia de Quartell. Se trata de un polígono industrial nuevo y totalmente urbanizado. En el polígono hay bastantes industrias ya en funcionamiento, así como naves industriales en construcción y parcelas industriales en venta. Asimismo, el polígono cuenta con una estación depuradora de aguas residuales, ya en funcionamiento, a la que se accede desde el Camí Vell.  
Para minimizar el impacto visual se establecerá una barrera perimetral constituida por bloques de hormigón de 40x20x20 con una altura mínima de 2,50 m, teniendo en cuenta que el apilamiento de carrocerías no deberá sobrepasar la altura de la valla. El polígono industrial está dotado de zonas verdes y pantallas vegetales que minimizan la intrusión visual dentro de un paisaje eminentemente llano.  
Según la cartografía temática de la Comunitat Valenciana, se trata de una zona de vulnerabilidad media de acuíferos y con riesgo de inundación de grado 4. En el polígono se han realizado las obras de urbanización de acuerdo con el Proyecto estudio hidrológico e hidráulico del barranco del Coronel, presentado ante esta Conselleria en fecha 3 de febrero de 2003, con registro de entrada 3677/09.  
La actividad a desarrollar es la gestión de residuos peligrosos, pues los vehículos al final de su vida útil (VFUs) se consideran residuos de estas características (código LER 16 01 04\*). Los principales impactos esperados en este tipo de actividad son los asociados a la generación y almacenamiento de residuos peligrosos y en menor medida, generación de ruido. Las acciones a llevar a cabo para la descontaminación de los VFUs, así como el almacenamiento de estos a su recepción en las instalaciones y de los residuos peligrosos generados con la descontaminación pueden afectar gravemente al suelo y los acuíferos.  
La solera de las instalaciones se realizará de hormigón tratado para que sea impermeable a las filtraciones y formando pendientes, para canalizar los posibles derrames de aceites hacia las arquetas que se construyen para recoger los residuos que se puedan producir. Éstas vertirán los residuos mediante canalización al depósito enterrado que se dispone para tal fin y éstos serán retirados por gestor autorizado cuando esté lleno el citado depósito.  
Para la extracción de los fluidos del vehículo se utilizará un recogedor telescópico en forma de embudo y por gravedad, se canalizarán los fluidos a un bidón receptor para su posterior recogida y retirada por empresa autorizada.   
Los depósitos y contenedores se almacenarán en cubetos realizados para tal fin, en el interior de la nave en la zona de descontaminación que disponen de sistema de recogida por escorrentía que garantiza el confinamiento de los posibles derrames accidentales que se pueden producir. Cada cubeto estará diseñado de manera que debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total.  
El nivel sonoro máximo producido por las máquinas de trabajo variará entre 60 y 70 dBA. Para evitar la transmisión de ruidos a la colindancia, se procederá, constructivamente a insonorizar el local mediante cerramientos de espesor adecuados. Toda la maquinaria susceptible de producir vibraciones estará separada un mínimo de un metro de las parcelas medianeras, se apoyarán sobre tacos de goma tipo Silent - Block y además estarán equilibradas estáticamente y dinámicamente con lo que se evitará la producción y la transmisión de vibraciones.  
Como medidas protectoras y correctoras se proponen:  
- Disponer de zonas adecuadas dotadas de pavimento impermeable, con pendiente hacia arqueta estanca para la recogida de derrames que serán recogidos por gestor autorizado.  
- Disponer de zonas cubiertas y con pavimento impermeable para almacenar los componentes retirados del vehículo y que estén contaminados.  
- Todos los elementos utilizados en la extracción de los vehículos serán de material impermeable y serán utilizados correctamente para evitar derrames.   
- Disponer de depósitos adecuados para almacenar separadamente los fluidos de los vehículos al final de su vida útil.  
- Las arquetas separadoras de aceites e hidrocarburos se instalarán de manera que se permita su recogida por camión - cuba cuando se encuentre llena.  
- No se apilarán coches de costado o por el techo para evitar cualquier posibilidad de derrames.  
- Implantación de las medidas descritas en el proyecto para evitar la contaminación del suelo.  
- Los sistemas para el almacenamiento temporal estarán convenientemente identificados para su gestión adecuada.   
Se presenta un programa de vigilancia ambiental centrado en la periodicidad y el modo en que han de llevarse a cabo las inspecciones rutinarias y las actuaciones preventivas.  
Consideraciones jurídicas  
El Proyecto examinado queda tipificado en el epígrafe 6-c.1. del anejo I del Decreto 32/2006, de 10 de marzo, por el que se modifica el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de impacto ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
El Artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de impacto ambiental.  
El artículo 16, apartado 2, del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente: Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de actividad de centro de recepción y descontaminación de vehículos fuera de uso, promovido por la empresa Desguace hermanos pellicer, SL ubicado en la manzana 5, parcela 6 del polígono industrial La Foia en el término municipal de Quartell (Valencia), en los términos que establece el proyecto, el estudio de impacto ambiental y demás documentación que consta en el expediente, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1. Se deberá disponer de la preceptiva autorización de vertido de aguas residuales sanitarias (de aseos y vestuarios) a la red de saneamiento, concedida por la autoridad municipal o, en su caso, la entidad de saneamiento.  
2. La zona de almacenamiento de vehículos descontaminados, ubicada en el exterior de la nave, debe estar pavimentada e impermeabilizada y disponer de canaletas para la recogida de las aguas pluviales.   
3. De acuerdo con el Real decreto 9/2005, de 14 de enero, la actividad de recogida y tratamiento de residuos es considerada potencialmente contaminadora del suelo, por lo que se deberá presentar ante el órgano competente un informe preliminar de situación del suelo.   
4. El programa de vigilancia ambiental, incluirá el control mensual por parte del propio titular del correcto estado de los sistemas de recogida de derrames, de la ausencia de vertidos al suelo y de la ausencia de fugas de líquidos en los cubetos de recogida, así como el seguimiento de las condiciones de almacenamiento de los residuos (separación por tipo, envasado y etiquetado). También se procederá al control de los niveles sonoros de la actividad a su puesta en marcha y posteriormente, con la periodicidad establecida en la reglamentación vigente. Las actuaciones de vigilancia se documentarán.  
5. Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
6. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
7. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
8. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
9. De acuerdo con el Art. 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
Segundo  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 5 de septiembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 263/2006-AIA  
Título: Plan parcial de mejora sector industrial La Ceja de Cheste  
Promotor: Ayuntamiento de Cheste  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Cheste y CTV  
Localización: término municipal de Cheste.  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
El objetivo de esta actuación consiste en la reclasificación de un suelo clasificado como suelo no urbanizable protección agrícola-paisajística, según las la homologación global del plan general de ordenación urbana aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo en fecha 2 de enero de 2001, con el fin de crear un suelo urbanizable de uso industrial.  
El ámbito del plan parcial presenta una superficie de 1.471.350 m² de suelo agrícola, dedicadas en su gran mayoría al cultivo de secano en producción (viñas y algarrobos), aunque también encontramos pequeñas superficies dedicadas al cultivo de cítricos.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
- Localización  
El Sector Industrial sometido a estudio de impacto ambiental se localiza en el término municipal de Cheste. Los lindes del sector son:  
- Al norte limita con cultivos de secano y regadío. suelo no urbanizable. Discurre la carretera CV-378.  
- Al sur discurre paralelo a la autovía A-3 Madrid-Valencia.  
- Al este, suelo industrial de densidad media, en el que se ubica el polígono industrial Castilla, siendo actualmente el área industrial más importante del municipio de Cheste. Este polígono industrial queda separado de la zona del plan por un camino de acceso al mismo, desde la autovía A-3.  
- Al oeste, suelo no urbanizable protección agrícola-paisajista. En su mayoría son zonas de cultivo, aunque aparece una edificación industrial aislada sobre suelo perteneciente al término municipal de Chiva. Este linde viene delimitado en alineación con una línea de alta tensión.  
- Planeamiento propuesto  
El ámbito del plan parcial presenta una superficie de 1.471.350 m², con una edificabilidad de 0,65 m²t/m²s, determinando un techo edificable de 956.377 m²t.  
El nuevo parque industrial constará de 12 manzanas cuyo uso global será el industrial con una superficie de 877.619 m² y, otras 4 destinadas a equipamientos con superficie total de 127.153 m². El total de zona verde incluida en el sector es de 197.534 m², de los cuales 175.453 m² cumplen con las condiciones de cómputo a efectos de cálculo de los estándares necesarios. La red viaria del sector ocupará 268.396 m² de superficie.  
A continuación se presenta una tabla comparativa de superficies y clasificación del suelo entre el planeamiento vigente y el propuesto.  
  
\* \* \* \* \*  
  
En el sector se ubican distintas edificaciones, algunas de ellas se utilizan como segundas residencias, mientras que otras se encuentran en estado de abandono. También encontramos redes de infraestructuras eléctricas de media tensión, constituyendo el límite oeste del Plan una red eléctrica de alta tensión. Limitando por el suroeste con el área del plan encontramos una central de transformación eléctrica, quedando fuera de la presente ordenación.  
Además encontramos en la zona un pozo de agua con un depósito elevado en el sureste del área del plan, en la manzana de equipamientos núm. 3 (EQ-3), la cual suministra agua potable al polígono Castilla, así como una antena de telecomunicaciones, ubicada aproximadamente en la zona centro del área.  
Se ha previsto la ejecución de un nuevo pozo en la manzana de equipamiento señalada como EQ-4, con una superficie de 5.000 m², garantizando el suministro de agua potable para todo el polígono industrial.  
Se proyecta una red separativa para las aguas residuales y pluviales en el sector, conduciendo las residuales hasta la EDAR proyectada en la manzana de equipamientos EQ-1 (58.958 m²). Las aguas pluviales junto con las aguas ya tratadas en la EDAR propia serán conducidas paralelamente a la carretera CV-378 hasta la rambla de Chiva.  
3. Alternativas propuestas  
En el estudio de impacto ambiental no se dedica un apartado al examen de las alternativas técnicamente viables. No se contempla otra posibilidad de ubicación en función del impacto ambiental.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 7 de julio de 2006 la Dirección Territorial de Valencia remitió documentación relativa al Plan parcial de mejora sector industrial La Ceja del municipio de Cheste, compuesta por expediente administrativo, estudio de impacto ambiental y proyecto, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
Se expuso al público el estudio de impacto ambiental, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Levante-EMV de fecha 27 de diciembre de 2005 y en el DOGV núm. 5.165, de 29 de diciembre de 2005.  
Durante el periodo de información pública se presentaron 13 alegaciones, no siendo ninguna de ellas de carácter medioambiental, según consta en el certificado emitido por el Ayuntamiento de Cheste de fecha 31 de marzo de 2006, en los cuales se incluía certificación de la aprobación provisional en pleno en sesión celebrada el día 31 de enero de 2006.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 18 de octubre de 2006 se emite requerimiento de documentación, por parte de este Servicio, con el fin de completar el expediente de evaluación de impacto ambiental, en el que se solicita la siguiente documentación:  
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, y especialmente ante la ausencia de información que justifique o no la posible presencia de restos arqueológicos en el entorno de la actuación, deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Patrimonio Cultural Valenciano.   
2. Deberá presentar certificado favorable de la empresa encargada de la recogida de residuos sólidos urbanos para asumir el incremento generado por la actuación planteada en el proyecto del polígono industrial, así como información sobre el destino de estos RSUs.  
3. De acuerdo con el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de ordenación del territorio y protección del paisaje, informe favorable del organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para la propuesta de captación de aguas subterráneas de la actuación, sobre el suministro, su disponibilidad y compatibilidad del incremento de consumo de recursos hídricos, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afectación o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.   
4. Autorización del organismo de cuenca competente para la captación de aguas subterráneas mediante la creación de un pozo proyectado para el suministro y abastecimiento de agua al sector industrial La Ceja.  
5. Proyecto de la nueva EDAR que se pretende instalar en la manzana 1 (EQ-1) para depurar y asimilar las aguas residuales generadas por el polígono industrial, incluyendo las características técnicas de la misma.  
6. De acuerdo con el punto 4.4 del anexo A.5 de la Orden de 3 de enero de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental, descripción de las actividades que se van a desarrollar en el sector A polígono industrial y su clasificación de acuerdo con las categorías y/o grados de intensidad relacionados en el Decreto 54/1990, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Nomenclátor de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas, en cumplimiento de lo establecido en el artículo 1º de la Ley 3/1989, de 2 de mayo, sobre actividades calificadas.  
7. De acuerdo con el artículo 245 del Real decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del dominio público hidráulico, que desarrolla los títulos preliminar, I, IV, V, VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto de aguas, la autorización del organismo de cuenca competente para el vertido de las aguas pluviales y las aguas generadas por la nueva EDAR proyectada, al cauce público previsto.  
De acuerdo con el artículo 260.2 de la citada Ley, las autorizaciones de vertido tendrán, en todo caso, el carácter de previas para la implantación y entrada en funcionamiento de la industria o actividad que se trata de establecer, modificar o trasladar, y precederán a las licencias de apertura o de actividad que hayan de otorgar las administraciones local o autonómica en razón de su competencia.  
En contestación a este requerimiento se recibe, en fecha 22 de junio de 2007, por parte de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, documentación remitida por el Ayuntamiento de Utiel, formada por:  
- Informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Certificado Favorable de la empresa encargada de la recogida de residuos sólidos urbanos.  
- Proyecto de la EDAR (consta de los documentos: memoria y anejos, planos, y pliego de condiciones y presupuesto)  
- Descripción de las actividades que se van a desarrollar y su clasificación.  
- Autorización para el vertido de las aguas pluviales y las generadas por la EDAR.  
- Estudio hidrogeológico sobre la capacidad del barranco de Chiva para asumir los caudales de aguas pluviales provenientes del polígono industrial La Ceja en Cheste (Valencia).  
- Estudio hidrogeológico para el vertido de aguas procedentes de una EDAR propia a dominio público. Cheste (Valencia).  
Solicitud de informes sectoriales  
En el expediente incoado se incluyen los siguientes informes solicitados durante la tramitación del plan parcial:  
1. Informe del Servicio de Apoyo Técnico de la Dirección General de Ordenación del Territorio, de fecha 30 de enero de 2007, sobre el estudio del paisaje del plan parcial de mejora sector industrial La Ceja del municipio de Cheste (Valencia), el cual concluye lo siguiente:  
«...En conclusión cabe informar que: el objeto del presente informe es la homologación y plan parcial de mejora sector industrial La Ceja del municipio de Cheste (Valencia), cuyo trámite de información pública concluyó con anterioridad a la entrada en vigor de la LUV, 1 de febrero de 2006, no siéndole, por tanto y de conformidad con lo anteriormente señalado, exigible el estudio de integración paisajística, sin perjuicio de que, tal y como se ha indicado anteriormente, el paisaje actuará como criterio condicionante.  
Por ello, se emite el presente informe en contestación a la solicitud de ese Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial, señalando que por la fecha de información pública del expediente de referencia no es necesario que se acompañe de Instrumento de Paisaje, por lo que no cabe emitir informe al respecto por este Servicio.»  
2. Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 13 de abril de 2007, patrimonial contemplado en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, el cual concluye lo siguiente:  
«Por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los servicios técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley4/98, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano el estudio de impacto ambiental del sector industrial La Ceja de Cheste siempre que antes de dar comienzo a la ejecución de las obras se aporte por el promotor la referida documentación de los elementos etnológicos antes referidos.»  
3. Certificado de la mercantil Tetma (técnicas y tratamientos medioambientales), de fecha 31 de julio de 2006, sobre suficiencia y capacidad de la gestión de residuos sólidos urbanos e inertes en relación al plan parcial de mejora sector industrial La Ceja del municipio de Cheste (Valencia).   
4. Informe de la mercantil Egevasa, de fecha 2 de julio de 2007, de recursos hídricos uso doméstico PAI La Ceja (Cheste), el cual concluye lo siguiente:  
«... El objeto de este Informe son las necesidades hídricas para abastecimiento de agua potable, no considerando el agua para procesos industriales ni de riego.  
7. Para suministrar agua potable a la actuación objeto del informe es necesario ejecutar nuevas infraestructuras que comuniquen la red de abastecimiento del actual polígono con el sector objeto del informe, así como conectar el agua industrial del pozo de coordenadas x=700.357; y=4.372.591; z=246±10 m.s.n.m. en un punto cercano al polígono industrial Castilla, con el objetivo de disponer en el futuro de dos redes de distribución de agua separadas, agua de uso industrial y agua de uso doméstico o potable. Así mismo, se debe prever un sistema de rebombeo que permita garantizar la presión de servicio necesaria para el abastecimiento de agua potable a la actuación objeto del informe.»  
Afecciones legales  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PGOF, PATRICOVA, CTV y red Natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.   
2. Vías Pecuarias  
No existen Vías Pecuarias que pueden verse afectadas por la actuación propuesta.  
3.Ramblas y cauces  
Existe una afección indirecta a la rambla de Chiva. Las aguas pluviales junto con las aguas depuradas en la EDAR propia serán conducidas mediante un colector paralelo a la CV-378 hasta su vertido en la rambla de Chiva.  
Deberá obtener los permisos y las autorizaciones pertinentes para el vertido, tal y como se dispone en el Real decreto legislativo 1/01, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de aguas y el Real decreto 849/86, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del dominio publico hidráulico que desarrolla los títulos preliminar, I, IV, V, VI y VII de la Ley 29/85, de 2 de agosto, de aguas.  
4. Yacimientos arqueológicos.  
Según el estudio de impacto ambeintal no existen yacimientos arqueológicos o paleontológico, o de algún elemento etnológico.   
Se presenta informe favorable al estudio de impacto ambiental a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
5. Infraestructuras de transporte.  
Las infraestructuras más próximas localizadas son la autovía A-3 Madrid-Valencia en el linde sur de la parcela de estudio, y la CV-378 en el linde norte de la actuación.  
Deberán respetarse las zonas de protección y de dominio público por afección de viales expuestas en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de carreteras de la Comunitat Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión financiera y administrativa, y de organización de la Generalitat Valenciana.  
6. Infraestructuras de transporte energético  
Existen actualmente varias líneas eléctricas que cruzan el sector, siendo una de ellas una línea de Alta Tensión.  
Deberá atenderse, en lo que se refiere a las distancias mínimas a edificaciones, construcciones y zonas urbanas, a lo dispuesto en la Ley 54/1997, de 27 noviembre, del sector eléctrico, así como al Reglamento de líneas eléctricas de alta tensión y al resto de legislación que le sea de aplicación.  
Consideraciones ambientales   
1. Los terrenos objeto de estudio están dedicados mayoritariamente al cultivo de secano, más concretamente al olivo, la viña, el algarrobo y otros frutales de secano, como los albaricoqueros. Se trata de una zona de relieve ondulado, en la que se pueden distinguir dos unidades. La primera unidad se sitúa al norte del área de actuación con pendientes comprendidas entre el 2%-8%, mientras que la segunda unidad se ubica al sur de la zona del plan y, las pendientes estarían comprendidas entre el 8%-15% (fuertemente ondulado).   
En cuanto a la litología, los materiales afectados por al actuación pertenecen al terciario neógeno mioceno medio/superior. El material aflorante en toda la zona de actuación se compone de arcillas rojas y margas limolíticas.  
2. De acuerdo con el estudio de impacto ambiental presentado, en el ámbito de actuación, no se ha encontrado ninguna especie incluida en los anexos I y II de la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas. Como tampoco se recoge ninguna especie del Catálogo nacional de especies amenazadas (RD 439/1990 de 30 de marzo, BOE núm. 82 del 5 de abril de 1992) actualizado por las ordenes 29 agosto de 1996, 9 de julio de 1998, 9 de junio de 1999, 10 de marzo de 2000, 28 de mayo de 2001, MAM/2734/2002 de 21 de octubre y MAM/1653/2003 de 10 de junio, publicadas todas ellas en el Boletín Oficial del Estado (BOE).  
Según el estudio de impacto ambiental, además de la presencia de las especies de cultivo se encuentran formaciones de carácter nitrófilo, asociadas a estos cultivos en producción o en proceso de abandono, y por otro lado, las formaciones nitrofilas y halonitrofilas asociadas a todo tipo de ambientes como bordes de camino, terrenos baldíos, etc., vegetación ruderal y viaria. Dado el grado de antropización, las especies encontradas suelen ser de amplia distribución cronológica. Es bastante escasa y poco diversa.  
No se encuentran en el ámbito áreas forestales que hayan sufrido incendios a partir de la entrada en vigor de la Ley 4/1992, de suelo no urbanizable.  
3. Según el estudio de impacto ambiental, la zona de cultivo esta comprendida en un área de cultivos de secano y citrícola, por lo que presenta una fauna constituida por especies adaptadas a ambientes fuertemente antropizados. Las especies de fauna presentes pertenecen a los siguientes grupos faunísticos: mamíferos, microfauna, reptiles, avifauna y en menor porcentaje los anfibios.  
En el listado presentado en el estudio de impacto ambiental como fauna representativa de la zona y que puede verse afectada por la actuación, se han encontrado algunas de las especies con algún tipo de protección de acuerdo con el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se crea y regula el Catálogo valenciano de especies de fauna amenazadas, y se establecen categorías y normas para su protección, como son el caso del lagarto ocelado, culebra bastarda, culebra viperina. El estudio de impacto ambiental no especifica la afección del proyecto a estas especies que aparecen en el listado.  
Según lo visto en el estudio de impacto ambiental, no cabe indicar la presencia de individuos catalogados como de especial interés o en peligro de extinción, ni se encuentran en las áreas objeto de estudio, ninguna de las especies del Catálogo nacional de especies amenazadas Real decreto 439/1990 de 30 de marzo.  
4. Se presenta como documentación complementaria al estudio de impacto ambiental, un estudio de alternativas para la captación de aguas subterráneas para el abastecimiento de una actuación industrial al oeste del polígono industrial Castilla en el término municipal. de Cheste (Valencia), de fecha febrero de 2006, realizado por Egevasa (Empresa General Valenciana del Agua, SA) a petición de la promotora del plan, Turia Actuaciones Integrales, SAU. El objetivo de adjuntar dicho estudio al estudio de impacto ambiental presentado es la justificación de la suficiencia de agua para el desarrollo del sector, además de ser el documento utilizado por el promotor para pedir los permisos necesarios a la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Del contenido de este estudio se extrae que la demanda teórica planteada para el abastecimiento a la futura zona industrial, se estima en 486.104 m³/año y unos 2209 m³/día, con una dotación de 25,31 m³/ha/día. Suponiendo unos 220 días al año de actividad de la zona industrial, esto equivale a un caudal instantáneo de 25,57 l/seg y un caudal punta 40,91 l/s. Por otra parte, el caudal medio diario para el mes de máximas necesidades se establece en 2.621 m³/día, lo que equivale a un caudal continuo de 30,3 l/s y un caudal punta de 48,53 l/seg.   
De los resultados del citado estudio se concluye la previsión de ejecutar un nuevo pozo en la manzana de equipamiento señalada como EQ-4, con una superficie de 5.000 m² garantizando el suministro de agua potable para todo el polígono industrial.   
Se presenta un segundo Anexo, de fecha 2 de julio de 2007, el cual presenta un informe, de la mercantil Egevasa, respecto a la suficiencia de los recursos hídricos. De este informe se extrae que para el abastecimiento de agua en el sector se prevé la ejecución de dos redes paralelas. Una dará servicio a la demanda de agua potable, procedente del pozo Castilla I ubicado en el polígono industrial adjunto y cuyo titular es el Ayuntamiento de Cheste, siendo la entidad gestora del mismo Egevasa. La otra suministrará el agua para el uso industrial y para el riego de las zonas verdes, para lo cual se utilizará el pozo Castilla II, cuya propiedad es Fincas del Turia, estando la autorización o concesión de este pozo en fase de trámite con expediente 2007CP0056 en la Confederación Hidrográfica del Júcar.   
Este informe concluye considerando adecuado el volumen de extracciones proyectadas para satisfacer las necesidades hídricas del sector industrial La Ceja de Cheste.  
Se presenta, la solicitud realizada a la Confederación Hidrográfica del Júcar para la concesión de aguas subterráneas del pozo Castilla II (excepto abastecimiento) para uso industrial y riego, realizada en fecha 11 de mayo de 2007, de acuerdo con el art. 59 y ss. de la Ley de aguas; artículo 104 y ss. y concordantes del Reglamento dominio público hidráulico.  
No obstante, aunque se acredita que existe caudal suficiente para abastecer al nuevo polígono industrial planteado, se deberá tener resuelto los trámites administrativos correspondientes exigidos por la legislación de Aguas, así como tener resuelta la falta de infraestructuras necesarias para conectar los pozos ya existentes con las redes de suministro correspondientes.  
Para la evacuación de aguas pluviales y residuales se proyecta una red separativa que conducirá las residuales hasta la EDAR proyectada en la manzana de equipamiento 1 (EQ-1), que presenta una superficie de 58.958 m².  
Las aguas pluviales junto con las aguas ya tratadas en la EDAR serán conducidas paralelamente a la carretera CV-378 hasta la rambla de Chiva.   
Se presenta la siguiente documentación adjunta:  
- Estudio hidrogeológico sobre la capacidad del barranco de Chiva para asumirlos caudales de aguas pluviales provenientes del polígono industrial La Ceja en Cheste (Valencia).  
- Estudio hidrogeológico para vertido de aguas procedentes de una EDAR a dominio público rambla de Chiva Cheste (Valencia).  
- Solicitud de autorización de vertido de la aguas pluviales recogidas en el sector industrial La Ceja en el municipio de Cheste (Valencia) a la rambla de Chiva.  
- Proyecto de la estación depuradora de aguas residuales (EDAR) del polígono industrial La Ceja.  
Respecto a la EDAR proyectada, el caudal de diseño es de 3.983 m³/día, correspondientes a la contaminación producida por los 33.190 habitantes equivalentes, con un caudal máximo de diseño de 11.948 m³/día. El sistema proyectado consiste en un proceso biológico tipo carrusel con nitrificación - desnitrificación simultánea.   
El proyecto de la EDAR presentado incluye todas las obras necesarias para el perfecto funcionamiento y conservación de las instalaciones, de modo que constituyan una obra completa, con el grado de depuración necesario, cumpliéndose el límite fijado en la calidad de vertido y susceptible de ser entregada al servicio público. Por tanto, si se cumplen todas las condiciones proyectadas, quedará resuelto el tratamiento de las aguas residuales generadas en el polígono industrial.  
No obstante, deberá tener resuelto el expediente administrativo de solicitud de vertido de las aguas pluviales y las generadas en la EDAR a la rambla de Chiva.  
5. Según el Estudio de impacto ambiental, el clima de la zona de estudio se encuentra afectada por un clima de tipo termomediterráneo seco, en los que la temperatura media anual oscila entre los 12 y los 20 ºC, caracterizado por la presencia de un invierno atemperado en el que la duración del periodo de heladas de 1 a 6 meses comprendidos entre noviembre y marzo.  
Otra característica del clima de la zona de estudio es la estacionalidad de las precipitaciones, cuyos máximos secundarios se registran en primavera. El verano es la estación seca por excelencia, registrándose déficits hídricos en todas las estaciones. Los valores de precipitación media anual oscilan entre 400 y 600 mm. Nos encontramos, pues, con un clima monoxérico, con un periodo seco que abarca desde mayo hasta septiembre.  
6. El estudio de impacto ambiental no presenta un estudio acústico. Se deberán incorporar al estudio de impacto ambiental medidas correctoras para corregir los efectos provocados por la maquinaria y demás elementos que pueden provocar algún tipo de alteración del nivel sonoro de la zona en la fase de ejecución del proyecto. Estas medidas deberán contemplarse también en el programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental no integra en su documentación un Estudio de ordenación y protección del paisaje, se hace referencia a la afección sobre el paisaje mediante el punto 3.1.8. paisaje (páginas del 129 al 139 del estudio de impacto ambiental), perteneciente al punto 3. inventario ambiental y descripción de las interacciones ecológicas clave (página 39 del estudio de impacto ambiental). Según la documentación referida, el paisaje sufrirá una alteración transitoria durante la fase de ejecución como consecuencia de la eliminación de la vegetación, movimiento de tierras, construcción de edificios, etc. Se sustituirá un típico paisaje agrícola por una zona industrial manteniéndose el actual paisaje de las zonas limítrofes y exteriores al sector.   
Esta actuación, sobre todo la construcción de infraestructuras y edificios provocará un impacto permanente, de extensión zonal, afectando directamente al paisaje de la zona rural e indirectamente al bienestar de las personas. Por otro lado, el estudio de impacto ambiental, no propone una serie de medidas de integración paisajística sobre las construcciones o el entorno.  
7. Según el estudio de impacto ambiental, en el ámbito de estudio no se encuentra ningún yacimiento arqueológico o paleontológico, o de elemento alguno etnológico, localizado en el ámbito sobre los suelos que se reclasifican pasando de ser suelo no urbanizable a suelo urbanizable.  
Se aporta el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, resultado de contemplar en el Estudio de impacto ambiental estas actuaciones realizadas, los resultados y el programa de vigilancia y/o medidas correctoras al respecto.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El art. 16.2. m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente: Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan parcial de mejora sector industrial La Ceja de Cheste (Valencia), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos en el punto segundo de esta declaración.  
Segundo  
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. De acuerdo con el art. 59 y ss. de la Ley de aguas; artículo 104 y ss. y concordantes del Reglamento dominio público hidráulico, deberá obtener la autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para la concesión de aguas subterráneas del pozo Castilla II para uso industrial y riego, antes de la aprobación definitiva por esta Conselleria.  
2. No se darán las licencias de actividad a las industrias hasta que no esté ejecutada y lista para el funcionamiento la nueva EDAR proyectada en la manzana de equipamiento 1 (EQ-1).   
3. Deberá tener resuelto el correspondiente expediente de autorización de vertido del efluente de la depuradora y de las aguas pluviales a la rambla de Chiva (artículo 100 del Texto refundido de la ley de aguas) y la complementaria autorización o concesión para la reutilización de dicho efluente, antes de la aprobación definitiva por esta Conselleria.  
Quedan prohibidos los vertidos al barranco sin depuración previa.  
4. El vertido generado por el desarrollo urbanístico deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la ordenanza municipal de vertidos o, en su defecto, en el modelo de ordenanza de vertidos de la entidad de saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente.   
5. El urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el modelo de ordenanza de vertidos a la red de alcantarillado editado por esta entidad, y dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido. Asimismo, deberá prever la construcción sobre dicha arqueta de una caseta que permita la instalación de equipos de medida en continuo, cerrada con llave.  
6. La red de aguas pluviales del Sector deberá atravesar un separador de grasas, aceites y sólidos en suspensión antes del vertido.   
7. El Ayuntamiento exigirá a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
8. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado, se exigirán a las empresas los certificados que acrediten la entrega de los residuos generados a empresas gestoras autorizadas.  
9. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
10. Deberán respetarse las zonas de protección y de dominio público por afección de la autovía A-3 y de la carretera CV-378, expuestas en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de carreteras de la Comunitat Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión financiera y administrativa, y de organización de la Generalitat Valenciana.   
11. En caso de que las construcciones afecten a los servicios e infraestructuras de riego, será necesaria la reposición. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesen el sector y tengan una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes propietaria o, en todo caso, de la Confederación Hidrográfica del Júcar, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
12. Para la adecuación de la zona verde se deberá utilizar tierra adecuada, en ningún caso residuos, y especies vegetales autóctonas que no requieran gran cantidad de agua para su subsistencia. Dichas especies deberán emplearse igualmente en la restauración de los posibles taludes naturales que se ejecuten con motivo de la urbanización.  
13. En caso de que los cultivos colindantes se vean afectados durante las obras de edificación, se deberán realizar los trabajos de restitución de la situación original de los mismos.  
14. Para las líneas eléctricas que cruzan el sector, deberá atenderse, en lo que se refiere a las distancias mínimas a edificaciones, construcciones y zonas urbanas, a lo dispuesto en la Ley 54/1997, de 27 noviembre, del sector eléctrico, así como al Reglamento de líneas eléctricas de alta tensión y al resto de legislación que le sea de aplicación.  
Deberá estudiarse la posibilidad de desviar o soterrar estas líneas eléctricas a su paso por la zona de estudio.  
15. En el plan de vigilancia se establecerá que no se darán nuevas licencias de actividad si ello supone:  
- Una demanda de agua potable tal que supere los volúmenes de agua que garantiza, a fecha de hoy, el abastecimiento, siempre y cuando no se aporte, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, mediante Informe favorable del organismo de cuenca competente o entidad colaboradora autorizada, la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente para los usos previstos en la ordenación del plan parcial, según las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
- El caudal previsto de aguas residuales sea superior a la capacidad de la EDAR proyectada.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 3 de septiembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 133/07-AIA  
Promotor: Geazysa Utiel UTE  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial. Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia.   
Objeto del proyecto: explotación de recursos sección A) materiales de préstamo LA Cabezuela  
Localización: parcela 337 de polígono núm. 38 del término municipal de Utiel (Valencia)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.  
El objeto del proyecto es la apertura de una extracción de materiales de préstamo tramitada como recurso de la sección A) por la Ley de minas en una parcela del paraje La Cabezuela al sur del municipio de Utiel (Valencia).  
La legalización del presente préstamo va vinculado al proyecto de construcción de la plataforma de la línea de alta velocidad de Levante. Tramo Caudete de las Fuentes - San Antonio de Requena.  
Estas obras llevan implícito la necesidad de volúmenes importantes de materiales de préstamo con unas características geotécnicas muy concretas que deben cumplir unas prescripciones técnicas específicas.  
La parcela objeto del proyecto cuenta con una superficie total de 21,43 ha, de las cuales serán afectadas por la explotación unas 12,42 ha. con un volumen de extracción situado en torno a los 400.000 m³. Estos materiales se extraerán en varios meses dependiendo de la obra de ejecución del tren de alta velocidad.  
Para acceder a la parcela será necesario acondicionar los caminos actualmente existentes para el tránsito de camiones.  
La explotación se llevará a cabo por medios mecánicos y una vez arrancado el material se cargará a los camiones y se transportará hasta la obra situada a 1,7 km. de distancia aproximadamente.  
La explotación se realizará mediante bancos de trabajo descendentes comenzando por la zona más elevada de la parcela, la cual se encuentra a cota +762, realizándose un banqueo descendente hasta llegar a la cota +738. Para alcanzar dicha cota se explotará la parcela mediante bancos de altura no superior a 8 m., ángulo de talud de 60º y bermas de trabajo intermedias lo suficientemente anchas para permitir el arranque y carga de material con total seguridad.  
La restauración de la parcela se llevará a cabo de forma simultánea a las tareas de explotación. A medida que se acerquen los bancos de explotación a los límites de la parcela se irá dejando una pendiente final de banco de 30º como máximo, que será la pendiente final a la que se pretende llegar, dando salida a las aguas por la zona Oeste de la parcela. El resto de material de relleno procederá de los desmontes generados en la propia obra de construcción de la plataforma del tren de alta velocidad. Se estima un volumen disponible de material de relleno de 100.000 m³   
Una vez restituida la topografía se procederá al acondicionamiento topográfico de la parcela. Este acondicionamiento permitirá integrar el perfil final en su entorno y facilitar y asegurar el drenaje natural de las aguas superficiales. Una vez compactado el material de relleno se procederá a reubicar la capa de suelo vegetal retirada al inicio de la actividad, cuyo volumen asciende a 62.000 m³ aproximadamente.  
Posteriormente, se procederá al extendido de la tierra vegetal y a la revegetación de las parcelas mediante la siembra de especies herbáceas de rápido crecimiento (gramíneas y leguminosas) que permita la fijación del suelo y lo proteja frente a la erosión.  
El desagüe de la parcela seguirá siendo hacia el sudoeste, tal y como era el desagüe original de la parcela a explotar.  
El proyecto propone emplear agua únicamente para el riego de caminos y plazas de cantera y el riego de siembras y plantaciones a realizar en las labores de restauración por lo que no se propone la apertura de ningún pozo para el suministro de agua.  
2. Estudio de alternativas y justificación de la solución adoptada.  
Consideraciones que se han tenido en cuenta a la hora de elegir la ubicación de la parcela a explotar:  
- Propiedades físicas y químicas del recurso   
- Fácil acceso por carreteras y proximidad al eje de la traza de la obra  
- Disponibilidad de arrendamiento o venta de la finca  
- Compatibilidad urbanística del suelo  
- No afección a espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
- Que los valores naturales y paisajísticos de la parcela puedan volver a integrarse en el entorno finalizada la actuación  
- Que la restauración pueda ejecutarse de forma que las posibles alteraciones generadas (rebajes del terreno) queden integrados en el entorno natural y restituido su uso inicial.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
En junio de 2007, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia remite proyecto de explotación, proyecto de restauración, estudio de impacto ambiental y documento de síntesis referente a la solicitud de autorización de explotación de recursos de la sección A) denominada La Cabezuela en el término municipal de Utiel (Valencia).  
Se adjunta junto la documentación técnica, el informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de fecha 28 de noviembre de 2006 y el certificado del resultado de la información pública del expediente en el que se indica que tras haberse publicado en el B.O.P. núm. 5.500, de fecha 27 de abril de 2007, el anuncio de dicha solicitud y transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se ha presentado alegación alguna.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El acceso a la parcela se realiza a través de la carretera N-III, partiendo de Utiel, con sentido a San Antonio, entre los pk. 267-268, sale un camino sin asfaltar hacia la izquierda, que tras recorrer unos 2 km comunica con la parcela.  
No existen núcleos de población cercanos que puedan verse afectados por la explotación. Las únicas construcciones destacadas en las inmediaciones de la explotación son una caseta agrícola para el refugio de útiles agrícolas y un caserío agrícola a modo de vivienda vinculada al dueño de la parcela.  
Las principales características de la zona de estudio son la fisiografía horizontal y la intensa presencia del hombre manifestada en los usos del suelo (cultivos de vid) y presencia de la autovía A-3 conformando un paisaje muy alterado, sin apenas elementos naturales.  
La topografía de la parcela es suave y ligeramente alomada con una pendiente orientada hacia el sudoeste   
El clima de estas tierras puede ser clasificado como mediterráneo aunque presenta rasgos de continentalidad que vienen dados por su altitud y su alejamiento del mar. Las temperaturas medias disminuyen respecto de la costa por la mayor altitud, pero se incrementa la oscilación térmica, tanto la diaria como la anual. Presenta una media anual de 14ºC y amplitud de 17º a 18º, con inviernos fríos y largos (noviembre a marzo) con heladas frecuentes, y unos veranos de fuertes temperaturas en las horas centrales y escasa humedad relativa en el aire.  
Sus precipitaciones son escasas e irregulares, con una media anual en torno a 450-550 mm. En verano las precipitaciones suelen presentar carácter tormentoso con granizadas.  
Desde el punto de vista geológico los materiales explotables se corresponden con materiales terciarios del mioceno y recubrimientos cuaternarios. La explotación extraerá las arcillas, limos, arenas, gravas y conglomerados eminentemente calizos que constituyen dichos depósitos.  
Desde el punto de vista hidrogeológico, los materiales que van a ser explotados no constituyen ningún acuífero de interés a nivel regional, aunque si pueden constituir por su elevada permeabilidad acuíferos de interés a nivel local.  
Las aguas de escorrentía drenan hacia el Sudoeste de la parcela según va disminuyendo la cota topográfica sin llegar a encajarse en ningún barranco de entidad.  
En la parcela se alternan los cultivos herbáceos en secano con viñedos y cultivos arbóreos en menor proporción.   
La fauna existente es la característica de los hábitats alterados donde se alternan los campos de cultivo con la vegetación natural así como la presencia humana. La proximidad de varias vías de comunicación relativamente transitadas ha hecho desaparecer las especies más sensibles a la presencia humana. Así aparecen como dominantes, especies comunes y de amplia distribución geográfica pequeños mamíferos, avifauna y reptiles.  
Desde el punto de vista socioeconómico, la agricultura es el sector económico más importante de la comarca, destacando el cultivo de vid. Existen además numerosas granjas porcinas y avícolas.  
2. Afecciones legales.  
El suelo donde se ubica la explotación de acuerdo con el P.G.O.U. de Utiel se califica como suelo no urbanizable común.  
La Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano ha emitido informe vinculante favorable al proyecto de referencia.  
La zona de estudio no se encuentra en el ámbito de ninguno de los espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, LIC's, ZEPA's, espacios incluidos en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales, ni en el catálogo de zonas húmedas, no se encuentran próximas a ninguna microreserva, y no afecta a ninguna vía pecuaria ni monte de utilidad pública.  
3. Identificación y valoración de los impactos. Propuestas de medidas correctoras.  
El proyecto tramitado afectará directamente al paisaje, el suelo, la geomorfología, la hidrología, el aire, las aguas subterráneas, la vegetación y la fauna.  
Las acciones que van a originar impactos son aquellas derivadas del arranque y transporte de material en la fase de explotación y restauración, del acondicionamiento de los caminos de acceso y el incremento del tráfico rodado por los mismos, del arranque de la vegetación existente en la parcela y del movimiento y mantenimiento de la maquinaria así como el rebaje de la cota topográfica de la parcela.  
Los impactos que originará la explotación serán el deterioro de los caminos de acceso, el deterioro paisajístico, el levantamiento de polvo y producción de ruidos, el cambio morfológico de las parcelas afectadas por la explotación, la afección a los drenajes y posible contaminación de aguas superficiales por arrastre de sedimentos, posible contaminación de las aguas subterráneas por mala gestión de los residuos peligrosos generados en la explotación y el incremento de los fenómenos erosivos.   
Las medidas protectoras y correctoras propuestas para minimizar estos posibles impactos son en primer lugar, la retirada del suelo y la ubicación del mismo en zonas limítrofes a la explotación y en forma de cordones perimetrales y mantenimiento del mismo para su uso posterior, minimizar el paso de maquinaria pesada fuera de accesos y caminos existentes, evitar el vertido de grasas y aceites procedentes del mantenimiento de la maquinaria, nivelación de superficies finales, taluzamientos finales con una inclinación no superiror a 20º, dotar a la plataforma final de una pendiente suave de 2% hacia el sudoeste que permita el drenaje de las aguas y evite escorrentía de cierta entidad que favorezca la erosión del suelo, riegos de caminos y frentes de explotación, control de nivels sonoros de la maquinaria, mantenimiento y acondicinamiento de caminos, respetar distancias de seguridad entre la explotación y los lindes con parcelas limítrofes, reducción de la velocidad de circulación de los camiones, acopio y mantenimetno del suelo edáfico para su posterior uso en la restauración, acopio de estériles en escombreras temporales, utilización de estériles en las labores de restauración, explotar y restaruar de forma simultánea, remodelar la topografía dejando bancos de altura no superior a 5 m. e inclinación de 30º separdos por bermas intermedias de 3 m. de ancho, dotar a la plataforama de restauración de una pendiente descendente del 1% hacia la zona de desagüe, sembrar especies herbáceas de rápido crecimiento en los taludes y plantar especies arbustivas y arbóreas en bermas y la plataforma final de restauración devolviendo el uso agrícola a la zona.  
Se desarrolla un programa de vigilancia ambiental que tiene por objeto garantizar el cumplimiento de las medidas correctoras especificadas en el estudio de impacto ambiental y en el plan de restauración. Este programa se lleva a cabo desde el inicio de las obras hasta 2 años después de haber finalizado las tareas de restauración incluida la revegetación del área.  
4. Consideración sobre la aplicación de las medidas correctoras propuestas.  
El conjunto de medidas correctoras propuestas en el proyecto se consideran adecuadas, sin embargo es necesario introducir una serie de mejoras encaminadas a eliminar afecciones sobre las emisiones de polvo, mantenimiento de caminos de acceso, la correcta gestión de los residuos procedentes del mantenimiento de la maquinaria y garantizar la correcta restitución de la topografía mediante el aporte de material estéril procedente de la ejecución de la propia obra.  
El programa de vigilancia ambiental se implementará de acuerdo a los condicionantes establecidos en la presente declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana  
A la vista de todo lo anterior, y en uso a las competencias que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente: Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de apertura de la extracción de préstamos, sección A) denominada La Cabezuela en la parcela 337 de polígono núm. 38 del término municipal de Utiel (Valencia), promovido por Geazysa Utiel, UTE, siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada y los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por éstos.  
Segundo  
Como condiciones que hay que cumplir en la ejecución del mencionado proyecto se establecen las siguientes:  
1. Respetar distancias de seguridad entre la explotación y los lindes con caminos y parcelas limítrofes. Cualquier afección realizada sobre estos márgenes deberá ser restaurada de forma inmediata.  
2. Los caminos de acceso se mantendrán en óptimas condiciones a lo largo de toda la vida del proyecto. En caso de daños, la empresa promotora será la responsable de su reparación. Se colocarán señales indicativas del tránsito de camiones.  
3. Los camiones que transporten material desde la explotación a la obra y viceversa, deben transitar con la caja tapada por una lona.  
4. Los acopios de material, los frentes de explotación y los viales internos y externos a la explotación se mantendrán a lo largo de todo el tiempo que dure la actividad en condiciones óptimas de humedad para evitar el levantamiento de polvo.   
5. Se recuerda al promotor la prohibición de realizar en la zona cualquier tipo de vertido no autorizado y, en particular, de los producidos por los cambios de aceite, combustible y mantenimiento de la maquinaria, que deberán ser gestionados por taller o gestor de residuos debidamente autorizado, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/1998, de residuos y en el Real decreto 833/1988, relativo a la gestión de residuos tóxicos y peligrosos.  
6. Para el relleno de la parcela mediante material inerte adecuado procedente de los desmontes generados en la construcción de la plataforma del tren de alta velocidad se deberá obtener autorización expresa de la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda, de acuerdo al Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción.  
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Se publicará la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 6 de septiembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML