Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3670, del 20-01-2000 (2000/313)

ORDRE de 22 desembre de 1999, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es regula l'abonament, en pagament delegat, dels complements corresponents a les categories funcionals de direcció i direcció d'estudis, en centres privats concertats.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/1999/12/22/(3)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   3670

Data del DOGV
:   20-01-2000

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2000/313

CVE


Data del document
:   22-12-1999

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Ciència

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * [ensenyament privat](javascript:void(0))
    * [personal docent](javascript:void(0))
    * [remuneració del treball](javascript:void(0))
    * [ensenyament gratuït](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

ORDRE de 22 desembre de 1999, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es regula l'abonament, en pagament delegat, dels complements corresponents a les categories funcionals de direcció i direcció d'estudis, en centres privats concertats. [2000/A313]
  
La Llei Orgànica 8/1985, de 3 de juliol, Reguladora del Dret a l'Educació, conté, en el títol quart, les normes referents als centres concertats, establix, en l'article 54 que:
  
«1. Els centres concertats tindran, almenys, els següents òrgans de govern:
  
a) director
  
b) Consell escolar
  
c) Claustre de professors
  
2. Els altres òrgans de govern, tant unipersonals com col·legiats, es determinaran, si és procedent, en el reglament de règim interior.»
  
Per la seua banda, l'article 57 de la citada llei disposa que «correspon al consell escolar del centre, en el marc dels principis establits en esta llei: l) Aprovar, a proposta del titular, el reglament de règim interior del centre».
  
Posteriorment, la Llei Orgànica 1/1990, de 3 d'octubre, d'Ordenació General del Sistema Educatiu, ha reestructurat, des de perspectives innovadores, el conjunt del sistema educatiu. Era necessari, per tant, adequar esta nova realitat educativa al plantejament participatiu i els aspectes referents a organització i funcionament que es van establir en la Llei 8/1985, de 3 de juliol, Reguladora del Dret a l'Educació.
  
Es promulga, així, la Llei Orgànica 9/1995, de 20 de novembre, de la Participació, l'Avaluació i el Govern dels Centres Docents, que regula en el títol II «els òrgans de govern dels centres docents públics» i que disposa en l'article 9 que «els centres docents públics tindran els següents òrgans de govern: b) Unipersonals: director, cap d'estudis, secretari o, si és procedent, administrador i tots els altres que determinen reglamentàriament les administracions educatives». Esta Llei Orgànica 9/1995, en la disposició final primera referent als centres concertats, modifica parcialment la regulació continguda en la Llei Orgànica 8/1985 (LODE), i manté, no obstant això, en els mateixos termes els articles inicialment referits al principi d'este preàmbul, és a dir, els articles 54.1, 54.3 i 57.l.
  
Però la disposició addicional sèptima, redactada sota l'epígraf de Suport a la funció directiva als centres concertats, disposa el següent: «Les administracions educatives possibilitaran, per a l'exercici de la funció directiva als centres concertats, unes compensacions econòmiques i professionals, anàlogues a les previstes per als càrrecs directius dels centres públics en l'article 25.4 de la present llei. Les dites compensacions hauran de ser, en tot cas, concordes amb la responsabilitat i dedicació exigides».
  
Del que s'ha exposat anteriorment es deduïx la necessitat de regular per als centres concertats l'existència, funcions i retribucions dels càrrecs directius, en termes anàlegs a com estant regulats els dits càrrecs, respecte dels centres públics. Així, mentre els centres públics disposen d'un únic director, l'estructura dels centres concertats no és absolutament comparable a aquells, ja que poden participar de l'estructura tant d'un col·legi com d'un institut, si bé, en un important nombre de casos, amb unes dimensions més reduïdes. De la mateixa manera, mentre en els centres públics es preveu ex lege l'existència de la direcció d'estudis com un òrgan unipersonal, i es regula fins i tot el seu nomenament, cessament i duració del seu mandat, en els centres concertats la possibilitat de la seua existència i funcions dependran del que determine el reglament de règim interior del centre. En tot cas, l'administració educativa haurà de possibilitar que l'estructura del centre siga funcional.
  
Tot això obliga, en conseqüència, a aplicar una analogia que no pot implicar un transvasament automàtic del que suposa l'organització i funcionament d'un centre públic.
  
Finalment, cal tindre en compte també el III Conveni Col·lectiu d'empreses d'ensenyament privat, sostingut totalment o parcialment amb fons públics (BOE núm. 241, de 8 d'octubre de 1997). El dit conveni col·lectiu dedica el títol II, capítol I, a la classificació del personal inclòs en el seu àmbit d'aplicació, i preveu expressament, dins del grup 1 (personal docent), l'existència de la categoria funcional-temporal de cap d'estudis, que el definix així: «és qui, en possessió de la titulació adequada, és designat per l'empresari, respon del desenrotllament del quadre pedagògic de l'empresa educativa i d'aquelles altres funcions que li siguen encomanades». De la mateixa manera, l'article 57 del citat conveni establix que «els treballadors a qui els encomanen algunes de les categories funcionals descrites en l'article 10, apartat 1.9, percebran, mentre exercisquen la seua comesa, les gratificacions temporals assenyalades a l'efecte per a cada nivell educatiu en les taules salarials».
  
És a dir, el càrrec unipersonal de cap d'estudis ha d'estar previst en el reglament de règim interior del centre, l'aprovació del qual competix al consell escolar, a proposta del titular del centre. Una vegada creat el càrrec, correspon a l'òrgan competent en cada centre designar el professor que ha d'exercir-lo.
  
En atenció a tot allò que s'ha exposat, i en ús de les competències atribuïdes en l'article 35 de l'Estatut d'Autonomia i en l'article 35 i concordants de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Govern Valencià,
  
ORDENE
  
Primer
  
Allò que s'ha establit en esta ordre serà d'aplicació a tots els centres docents privats de la Comunitat Valenciana, per al nivell o nivells educatius que es troben concertats, a excepció de l'Educació Infantil/Preescolar.
  
Segon
  
1. Tots els centres disposaran, almenys, d'un director, el complement del qual serà retribuït en pagament delegat.
  
2. Els centres que disposen d'Educació Primària i d'un mínim de 12 unitats concertades entre Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional, disposaran de dos directors: un d'ells de Primària i l'altre d'Educació Secundària, i Formació Professional de grau superior, si és procedent.
  
3. No obstant el que s'establix en els paràgrafs anteriors, quan el centre dispose d'Educació Primària i Educació Secundària però no tinga en este últim nivell un mínim de 12 unitats, podrà optar per sol·licitar el pagament del complement d'un únic director per a tot el centre, la procedència del qual podrà ser del nivell d'Educació Secundària.
  
4. L'efectivitat del pagament del complement de direcció corresponent a l'Educació Secundària i Formació Professional específica de grau superior, si és procedent, tindrà lloc en el moment en què es trobe totalment implantada l'Educació Secundària Obligatòria en el centre.
  
Tercer
  
La direcció d'estudis, com a òrgan unipersonal de govern, haurà d'estar establida, si és procedent, en el reglament de règim interior del centre. El dit reglament de règim interior ha d'estar aprovat pel consell escolar del centre, a proposta del seu titular.
  
Quart
  
1. Són funcions del cap d'estudis les establides en el citat reglament de règim interior en què es crea la dita figura.
  
2. Si no n'hi ha, tindrà les funcions que establixen per als centres públics el Decret 233/1997, de 2 de setembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de les Escoles d'Educació Infantil i dels Col·legis d'Educació Primària, i el Decret 234/1997, de 2 de setembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional dels Instituts d'Educació Secundària, mentre no contradiguen la legislació aplicable als centres concertats.
  
Quint
  
Una vegada previst en el reglament de règim interior del centre en qüestió l'existència de l'òrgan unipersonal de la direcció d'estudis, correspon al titular del centre la designació del professor que ha d'exercir el citat càrrec, llevat que el propi reglament preveja que és un altre òrgan del centre el competent en la designació.
  
Sext
  
La duració del mandat de cap d'estudis, les causes de cessament en el càrrec, així com la suplència en casos d'absència o malaltia, seran les que determine el reglament de règim interior del centre, i, si no n'hi ha, les establides per als centres públics, mentre no contradiguen la legislació aplicable als centres concertats.
  
Sèptim
  
El pagament del complement salarial específic i, si és procedent, dels triennis annexos al càrrec, per l'exercici de la categoria funcional-temporal de director o de cap d'estudis, es mantindrà mentre dure la dita situació i sempre que es complisquen els requisits establits en la present ordre.
  
Octau
  
La Conselleria de Cultura, Educació i Ciència assumirà el pagament del complement retributiu inherent al càrrec de cap d'estudis, que es consigne en el conveni col·lectiu aplicable en cada moment, sempre que l'import del dit complement retributiu es trobe computat dins de l'apartat de despeses variables del mòdul econòmic per unitat escolar fixat anualment en la Llei de Pressuposts de la Generalitat Valenciana.
  
Nové
  
1. L'import d'este complement retributiu serà abonat per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència com a pagament delegat i en nom de l'entitat titular del centre, a càrrec de la quantitat i concepte a què s'al·ludix en l'apartat anterior.
  
2. A tal fi, el titular del centre haurà de facilitar a l'administració un certificat expedit pel secretari del consell escolar, que verse sobre:
  
a) L'existència de reglament de règim interior del centre, aprovat pel consell escolar.
  
b) Que en el citat reglament de règim interior s'ha previst l'existència del càrrec de cap d'estudis i que s'hi especifica en quins nivells educatius està prevista tal figura.
  
c) A quin òrgan competix la designació del professor o professora que assumirà el mencionat càrrec.
  
3. A l'efecte del pagament concret del complement retributiu inherent a l'exercici del càrrec de cap d'estudis, el titular del centre, en la seua condició d'ocupador en la relació laboral, haurà de presentar l'escrit, emés per l'òrgan competent, pel qual es designa un professor o professora com a cap d'estudis, i la data a partir de la qual la dita designació produïx efectes. Idèntica actuació serà procedent en el supòsit del cessament del cap d'estudis.
  
4. En cas que varie algun dels aspectes continguts en el certificat a què es referix el punt 2 d'este apartat, caldrà aportar un nou certificat amb els aspectes que hagen sigut modificats.
  
Deu
  
L'assumpció, en nòmina de pagament delegat, de l'abonament del complement de cap d'estudis, es farà en les següents dates i atenent les següents condicions, a més a més de les establides en els apartats anteriors:
  
a) En els centres que disposen d'un mínim de 12 unitats concertades d'Educació Primària o d'Educació Especial, el pagament del complement de cap d'estudis de Primària o d'Educació Especial tindrà efectes des del dia 1 de setembre de 1998.
  
b) En la resta dels centres d'Educació Primària o d'Educació Especial, que disposen d'un mínim de 6 unitats concertades, el pagament del complement de cap d'estudis de Primària o d'Educació Especial tindrà efectes des del dia 1 de gener de 1999.
  
c) En l'Educació Secundària Obligatòria, el pagament del complement de cap d'estudis d'Educació Secundària serà procedent, quan el centre dispose d'un mínim de 8 unitats concertades en esta etapa, i amb efectes des del dia 1 de setembre de 1999.
  
d) En la Formació Professional, el pagament del complement de cap d'estudis de Formació Professional serà procedent, quan el centre dispose d'un mínim de 10 unitats concertades en esta etapa, i amb efectes des del dia 1 de setembre de 1999.
  
e) En el Batxillerat, el pagament del complement de cap d'estudis de Batxillerat procedirà quan el centre dispose d'un mínim de 10 unitats concertades en esta etapa, i amb efectes des del dia 1 de setembre de 1999.
  
f) En Educació Secundària i Formació Professional de grau superior, el pagament del complement de cap d'estudis de Secundària i Formació Professional de grau superior serà procedent, quan el centre dispose d'un mínim de 12 unitats concertades en el conjunt de l'Educació Secundària i la Formació Professional específica de grau superior, i amb efectes des del dia 1 de setembre de 1999.
  
g) No obstant el que s'establix en els apartats anteriors, quan el centre dispose d'un mínim de 6 unitats concertades en Primària, però computant totes les unitats d'Educació Secundària i Formació Professional de grau superior, no disposa del nombre suficient d'unitats per a tindre més caps d'estudis, podrà optar per sol·licitar el pagament del complement d'un únic cap d'estudis per a tot el centre, la procedència del qual podrà ser del nivell d'Educació Secundària, llevat que no dispose de l'Educació Secundària Obligatòria completa.
  
h) Així mateix, si el centre disposa de concert exclusivament per a tota l'Educació Secundària Obligatòria o exclusivament per a Formació Professional, podrà sol·licitar el pagament del complement per a un cap d'estudis en l'etapa que té concertada, a partir de l'1 de setembre de 1999, independentment del nombre d'unitats concertades en l'etapa que es tracte.
  
i) Si el concert versa sobre Educació Secundària Obligatòria i Formació Professional exclusivament, i en cap dels dos nivells disposa del mínim d'unitats perquè siga procedent el pagament del complement de cap d'estudis, podrà sol·licitar el pagament del complement per a un únic cap d'estudis d'Educació Secundària i Formació Professional de grau superior.
  
j) Si el centre pot disposar d'un cap d'estudis per a Primària i d'un altre en alguna de les etapes postobligatòries, podrà sol·licitar el pagament del complement del cap d'estudis de Primària i d'un únic cap d'estudis, per al conjunt de l'Educació Secundària i la Formació Professional de grau superior.
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL
  
Única
  
Allò que s'ha disposat en la present ordre serà aplicable, així mateix, als centres concertats no acollits a pagament delegat, a càrrec de l'apartat de despeses variables que corresponga al centre.
  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA
  
Única
  
A l'efecte del reconeixement del complement d'antiguitat annexa al càrrec i el seu consegüent abonament en pagament delegat, serà preceptiva l'acreditació, per mitjà de documentació fefaent, de les quantitats que el centre abone per eixe concepte en nòmina i la seua corresponent cotització a la Seguretat Social.
  
DISPOSICIONS FINALS
  
Primera
  
El pagament dels complements retributius regulats en esta ordre es regirà per allò que s'ha disposat en el Conveni Col·lectiu aplicable en cada moment, sempre que no es produïsca modificació favorable de les condicions del col·lectiu en qüestió, a fi d'homologar els sistemes retributius privat concertat i públic.
  
Segona
  
Es faculta la Direcció General de Centres Docents per al desenrotllament de la present disposició.
  
Tercera
  
La present ordre entrarà en vigor en el moment de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. No obstant això, els seus efectes s'entenen referits a les dates determinades en els apartats segon i deu de la dita ordre.
  
València, 22 de desembre de 1999
  
El conseller de Cultura, Educació i Ciència,
  
MANUEL TARANCÓN FANDOS



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3670, del 20-01-2000 (2000/313)

ORDEN de 22 diciembre de 1999, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se regula el abono, en pago delegado, de los complementos correspondientes a las categorías funcionales de dirección y jefatura de estudios, en centros privados concertados.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/1999/12/22/(3)/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   3670

Fecha DOGV
:   20-01-2000

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2000/313

CVE


Fecha del documento
:   22-12-1999

Organismo emisor
:   Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia

Tipo de documento
:   Orden

Descriptores 

:   * [enseñanza privada](javascript:void(0))
    * [personal docente](javascript:void(0))
    * [remuneración del trabajo](javascript:void(0))
    * [enseñanza gratuita](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

ORDEN de 22 diciembre de 1999, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se regula el abono, en pago delegado, de los complementos correspondientes a las categorías funcionales de dirección y jefatura de estudios, en centros privados concertados. [2000/A313]
  
La Ley Orgánica 8/1985, de 3 de julio, Reguladora del Derecho a la Educación, contiene, en su título cuarto, las normas referentes a los centros concertados, estableciendo, en su artículo 54, que:
  
«1. Los centros concertados tendrán, al menos, los siguientes órganos de gobierno:
  
a) Director.
  
b) Consejo escolar.
  
c) Claustro de profesores.
  
2. Los demás órganos de gobierno, tanto unipersonales como colegiados, se determinarán, en su caso, en el reglamento de régimen interior.»
  
Por su parte, el artículo 57 de la citada ley dispone que «corresponde al consejo escolar del centro, en el marco de los principios establecidos en esta ley: l) Aprobar, a propuesta del titular, el reglamento de régimen interior del centro».
  
Posteriormente, la Ley Orgánica 1/1990, de 3 de octubre, de Ordenación General del Sistema Educativo, ha reestructurado, desde perspectivas innovadoras, el conjunto del sistema educativo. Era preciso, por tanto, adecuar esta nueva realidad educativa al planteamiento participativo y los aspectos referentes a organización y funcionamiento que se establecieron en la Ley 8/1985, de 3 de julio, Reguladora del Derecho a la Educación.
  
Se promulga, así, la Ley Orgánica 9/1995, de 20 de noviembre, de la Participación, la Evaluación y el Gobierno de los Centros Docentes, regulando en su título II «Los órganos de gobierno de los centros docentes públicos», y disponiendo su artículo 9 que «los centros docentes públicos tendrán los siguientes órganos de gobierno: b) Unipersonales: director, jefe de estudios, secretario o, en su caso, administrador y cuantos otros determinen reglamentariamente las administraciones educativas». Esta Ley Orgánica 9/1995, en su disposición final primera, referente a los centros concertados, modifica parcialmente la regulación contenida en la Ley Orgánica 8/1985 (LODE), manteniéndose, no obstante, en los mismos términos los artículos inicialmente referidos al principio de este preámbulo, es decir, los artículos 54.1, 54.3 y 57.l.
  
Pero su disposición adicional séptima, redactada bajo el epígrafe de Apoyo a la función directiva en los centros concertados, dispone lo siguiente: «Las administraciones educativas posibilitarán, para el ejercicio de la función directiva en los centros concertados, unas compensaciones económicas y profesionales, análogas a las previstas para los cargos directivos de los centros públicos en el artículo 25.4 de la presente ley. Dichas compensaciones deberán ser, en todo caso, acordes con la responsabilidad y dedicación exigidas.»
  
De lo anteriormente expuesto, se deduce la necesidad de regular para los centros concertados la existencia, funciones y retribuciones de los cargos directivos, en términos análogos a como vienen estando regulados dichos cargos respecto de los centros públicos. Así, en tanto los centros públicos disponen de un único director, la estructura de los centros concertados no es absolutamente comparable a aquéllos, ya que pueden participar de la estructura tanto de un colegio como de un instituto, si bien, en un importante número de casos, con unas dimensiones más reducidas. Del mismo modo, mientras en los centros públicos se prevé ex lege la existencia de la jefatura de estudios como un órgano unipersonal, regulándose incluso su nombramiento, cese y duración de su mandato, en los centros concertados la posibilidad de su existencia y funciones dependerán de lo que determine el reglamento de régimen interior del centro, debiendo, en todo caso, la administración educativa posibilitar que la estructura del centro sea funcional.
  
Todo ello, en consecuencia, obliga a aplicar una analogía que no puede implicar un trasvase automático de cuanto supone la organización y funcionamiento de un centro público.
  
Finalmente, hay que tener en cuenta también el III Convenio Colectivo de empresas de enseñanza privada sostenidas, total o parcialmente, con fondos públicos (BOE núm. 241, de 8 de octubre de 1997). Dicho convenio colectivo dedica su título II, capítulo I, a la clasificación del personal incluido en su ámbito de aplicación, previendo expresamente dentro del grupo 1 (personal docente) la existencia de la categoría funcional-temporal de jefe de estudios, y definiéndolo como «es quien, en posesión de la titulación adecuada, es designado por el empresario, responde del desarrollo del cuadro pedagógico de la empresa educativa y de aquellas otras funciones que le sean encomendadas». Del mismo modo, el artículo 57 del citado convenio establece que «los trabajadores a los que se les encomienden algunas de las categorías funcionales descritas en el artículo 10, apartado 1.9, percibirán, mientras ejerzan su cometido, las gratificaciones temporales señaladas al efecto para cada nivel educativo en las tablas salariales».
  
Es decir, el cargo unipersonal de jefe de estudios debe estar previsto en el reglamento de régimen interior del centro, cuya aprobación compete al consejo escolar, a propuesta del titular del centro. Una vez creado el cargo, corresponde al órgano competente en cada centro designar al profesor que ha de desempeñarlo.
  
En atención a todo lo expuesto, y en uso de las competencias atribuidas en el artículo 35 del Estatuto de Autonomía y en el artículo 35 y concordantes de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Gobierno Valenciano
  
ORDENO
  
Primero
  
Lo establecido en esta orden será de aplicación a todos los centros docentes privados de la Comunidad Valenciana, para el nivel o niveles educativos en que se encuentren concertados, a excepción de la Educación Infantil/Preescolar.
  
Segundo
  
1. Todos los centros contarán, con, al menos, un director, cuyo complemento será retribuido en pago delegado.
  
2. Los centros que dispongan de Educación Primaria y de un mínimo de 12 unidades concertadas entre Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional, contarán con dos directores, uno de ellos de Primaria y el otro de Educación Secundaria, y Formación Profesional de grado superior, en su caso.
  
3. No obstante lo dispuesto en los párrafos anteriores, cuando el centro cuente con Educación Primaria y Educación Secundaria, pero en este último nivel no disponga de un mínimo de 12 unidades, podrá optar por solicitar el abono del complemento de un único director para todo el centro, cuya procedencia podrá ser del nivel de Educación Secundaria.
  
4. La efectividad del abono del complemento de dirección correspondiente a la Educación Secundaria y Formación Profesional específica de grado superior, en su caso, tendrá lugar en el momento en que se halle totalmente implantada la Educación Secundaria Obligatoria en el centro.
  
Tercero
  
La jefatura de estudios, como órgano unipersonal de gobierno, deberá estar establecida, en su caso, en el reglamento de régimen interior del centro. Dicho reglamento de régimen interior debe estar aprobado por el consejo escolar del centro, a propuesta del titular del mismo.
  
Cuarto
  
1. Son funciones del jefe de estudios las establecidas en el citado reglamento de régimen interior en el que se crea dicha figura.
  
2. En su defecto, tendrá las funciones que establecen para los centros públicos el Decreto 233/1997, de 2 de septiembre, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de las Escuelas de Educación Infantil y de los Colegios de Educación Primaria, y el Decreto 234/1997, de 2 de septiembre, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de los Institutos de Educación Secundaria, en cuanto no contradigan la legislación aplicable a los centros concertados.
  
Quinto
  
Una vez previsto en el reglamento de régimen interior del centro en cuestión la existencia del órgano unipersonal de la jefatura de estudios, corresponde al titular del centro la designación del profesor que ha de desempeñar el citado cargo, salvo que el propio reglamento prevea que es otro órgano del centro el competente en la designación.
  
Sexto
  
La duración del mandato de jefe de estudios, las causas de cese en el cargo, así como la suplencia en casos de ausencia o enfermedad, serán las que determine el reglamento de régimen interior del centro, y, en su defecto, las establecidas para los centros públicos, en cuanto no contradigan la legislación aplicable a los centros concertados.
  
Séptimo
  
El abono del complemento salarial específico y, en su caso, de los trienios anejos al cargo, por el ejercicio de la categoría funcional-temporal de director o de jefe de estudios se mantendrá en tanto dure dicha situación y siempre que se cumplan los requisitos establecidos en la presente orden.
  
Octavo
  
La Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia asumirá el abono del complemento retributivo inherente al cargo de jefe de estudios, que se consigne en el convenio colectivo aplicable en cada momento, siempre que el montante de dicho complemento retributivo se encuentre computado dentro del apartado de gastos variables del módulo económico por unidad escolar fijado anualmente en la Ley de Presupuestos de la Generalitat Valenciana.
  
Noveno
  
1. El importe de este complemento retributivo será abonado por la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia como pago delegado y en nombre de la entidad titular del centro, con cargo a la cantidad y concepto a que se alude en el apartado anterior.
  
2. A tal fin, el titular del centro deberá facilitar a la administración una certificación expedida por el secretario del consejo escolar que verse sobre:
  
a) La existencia de reglamento de régimen interior del centro, aprobado por el consejo escolar.
  
b) Que en dicho reglamento de régimen interior se ha previsto la existencia del cargo de jefe o jefa de estudios, especificando en qué niveles educativos está prevista tal figura.
  
c) A qué órgano compete la designación del profesor o profesora que va a asumir el citado cargo.
  
3. A los efectos del concreto abono del complemento retributivo inherente al ejercicio del cargo de jefe de estudios, el titular del centro, en su condición de empleador en la relación laboral, deberá presentar el escrito, emitido por el órgano competente, por el que se designa a un profesor o profesora como jefe o jefa de estudios, y la fecha a partir de la cual dicha designación surte efectos. Idéntica actuación procederá en el supuesto del cese del jefe o jefa de estudios.
  
4. En el supuesto de que variase alguno de los extremos contenidos en la certificación a que se refiere el punto 2 de este apartado, deberá aportarse nueva certificación con los aspectos que hubiesen sido modificados.
  
Diez
  
La asunción, en nómina de pago delegado, del abono del complemento de jefe de estudios, procederá en las siguientes fechas y de acuerdo con las siguientes condiciones, además de las establecidas en los apartados anteriores:
  
a) En los centros que dispongan de un mínimo de 12 unidades concertadas de Educación Primaria o de Educación Especial, el abono del complemento de jefe de estudios de Primaria o de Educación Especial tendrá efectos desde el día 1 de septiembre de 1998.
  
b) En el resto de los centros de Educación Primaria o de Educación Especial, que dispongan de un mínimo de seis unidades concertadas, el abono del complemento de jefe de estudios de Primaria o de Educación Especial tendrá efectos desde el día 1 de enero de 1999.
  
c) En la Educación Secundaria Obligatoria, el abono del complemento de jefe de estudios de Educación Secundaria procederá cuando el centro disponga de un mínimo de 8 unidades concertadas en esta etapa, y con efectos desde el día 1 de septiembre de 1999.
  
d) En la Formación Profesional, el abono del complemento de jefe de estudios de Formación Profesional procederá cuando el centro disponga de un mínimo de 10 unidades concertadas en esta etapa, y con efectos desde el día 1 de septiembre de 1999.
  
e) En el Bachillerato, el abono del complemento de jefe de estudios de Bachillerato procederá cuando el centro disponga de un mínimo de 10 unidades concertadas en esta etapa, y con efectos desde el día 1 de septiembre de 1999.
  
f) En Educación Secundaria y Formación Profesional de grado superior, el abono del complemento de jefe de estudios de Secundaria y Formación Profesional de grado superior procederá cuando el centro disponga de un mínimo de 12 unidades concertadas en el conjunto de la Educación Secundaria y la Formación Profesional específica de grado superior, y con efectos desde el día 1 de septiembre de 1999.
  
g) No obstante lo dispuesto en los apartados anteriores, cuando el centro disponga de un mínimo de 6 unidades concertadas en Primaria, pero, computando todas las unidades de Educación Secundaria y Formación Profesional de grado superior, no cuenta con número suficiente de unidades para disponer de más jefes de estudios, podrá optar por solicitar el abono del complemento de un único jefe de estudios para todo el centro, cuya procedencia podrá ser del nivel de Educación Secundaria, salvo que no disponga de la Educación Secundaria Obligatoria completa.
  
h) Asimismo, si el centro cuenta con concierto exclusivamente para toda la Educación Secundaria Obligatoria o exclusivamente para Formación Profesional, podrá solicitar el abono del complemento para un jefe de estudios en la etapa que tiene concertada, a partir del 1 de septiembre de 1999, con independencia del número de unidades concertadas en la etapa de que se trate.
  
i) Si el concierto versara sobre Educación Secundaria Obligatoria y Formación Profesional exclusivamente, y en ninguno de ambos niveles dispone del mínimo de unidades para que proceda el abono del complemento de jefe de estudios, podrá solicitar el abono del complemento para un único jefe de estudios de Educación Secundaria y Formación Profesional de grado superior.
  
j) Si el centro pudiera disponer de un jefe de estudios para Primaria y de otro en alguna de las etapas postobligatorias, podrá solicitar el abono del complemento del jefe de estudios de Primaria y de un único jefe de estudios para el conjunto de la Educación Secundaria y la Formación Profesional de grado superior.
  
DISPOSICIÓN ADICIONAL
  
Única
  
Lo dispuesto en la presente orden será, asimismo, de aplicación a los centros concertados no acogidos a pago delegado, con cargo al apartado de gastos variables que corresponda al centro.
  
DISPOSICIÓN TRANSITORIA
  
Única
  
A los efectos del reconocimiento del complemento de antigüedad aneja al cargo y su consiguiente abono en pago delegado, será preceptiva la acreditación, mediante documentación fehaciente, de las cantidades que el centro viniera abonando por ese concepto en nómina y su correspondiente cotización a la Seguridad Social.
  
DISPOSICIONES FINALES
  
Primera
  
El abono de los complementos retributivos regulados en esta orden se regirá por lo dispuesto en el Convenio Colectivo aplicable en cada momento, siempre y cuando no se produzca modificación favorable de las condiciones del colectivo de que se trata, con la finalidad de homologación de los sistemas retributivos privado concertado y público.
  
Segunda
  
Se faculta a la Dirección General de Centros Docentes para el desarrollo de la presente disposición.
  
Tercera
  
La presente orden entrará en vigor en el momento de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, ello no obstante sus efectos se entienden referidos a las fechas determinadas en los apartados segundo y décimo de la misma.
  
Valencia, 22 de diciembre de 1999
  
El conseller de Cultura, Educación y Ciencia,
  
MANUEL TARANCÓN FANDOS



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI