Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8506, del 14-03-2019 (2019/2013)

RESOLUCIÓ de 13 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 146/17-AIA l'Alcora.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8506

Data del DOGV
:   14-03-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/2013

CVE


Data del document
:   13-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 13 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 146/17-AIA l'Alcora. [2019/2013]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 146/17-AIA l'Alcora.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 146/17-AIA.  
Títol: explotació avícola de reproducció de reproductores.  
Promotor: Avícola Sichar, SL.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de l'Alcora.  
Ref. òrgan substantiu: 15/17 llicència ambiental.  
Localització: parcel·la 117 del polígon 15. Terme municipal de l'Alcora (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1r. Objecte del projecte:  
L'objecte del projecte és l'autorització d'una activitat ramadera a la localitat de l'Alcora, d'acord amb la Llei 6/2014, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana.  
  
2n. Descripció del projecte segons la documentació aportada:  
L'explotació avícola, dedicada a la reproducció de reproductores (àvies) per a pollastres d'engreixament, s'establirà en la parcel·la 117 del polígon 15 de l'Alcora.  
L'objectiu en la granja és obtindre ous fèrtils que, després de la incubació, donaran lloc a les aus reproductores dels pollastres d'engreixament.  
Es proposa la construcció de tres naus paral·leles, dues d'elles de 126x14 m i la tercera de 77x14 m, i dos locals tècnics de 21x14 m cadascun, situades a continuació de les naus més llargues.  
Les naus estaran unides per dos corredors de 3 m d'ample, que comuniquen amb els locals tècnics, on es mantindran els ous fins a la seua retirada per l'empresa encarregada de seleccionar els ous viables per a ser incubats. El local tècnic albergarà, a més, l'oficina, els vestidors, el menjador i la zona destinada a taller i a moll de càrrega i descàrrega.  
L'explotació prevista té una capacitat de 29.017 aus.  
A) Instal·lacions:  
Clos: s'establirà un clos perimetral de l'explotació, que englobarà les tres naus, a base de malla de filferro d'1,7 m d'altura.  
Les instal·lacions tindran un únic accés, amb porta de tipus corredissa.  
Gual sanitari i sistemes per a evitar la transmissió de vectors: per a la desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació es projecta la instal·lació d'un arc de desinfecció per polvorització.  
L'accés a cadascuna de les naus es farà a través de pediluvis. Així mateix, totes les finestres disposaran de malles de gàbia.  
Control ambiental: per a la ventilació de les naus es disposaran extractors en una de les façanes longitudinals i entrades d'aire en la façana oposada.  
La refrigeració es duu a terme mitjançant panells de refrigeració i la calefacció, mitjançant convectors de gas.  
Tots els elements del sistema climatització-ventilació es relacionen amb un controlador climàtic.  
Subministrament d'aigua: l'explotació es proveirà d'aigua de la xarxa de subministrament municipal, mitjançant camions cisterna. L'explotació disposarà d'un depòsit d'emmagatzematge de 150 m³ de capacitat.  
Electricitat: la granja es proveirà d'energia elèctrica a través de la xarxa de subministrament. Per a això, es projecta una línia elèctrica d'entroncament i un centre transformador. Des d'aquest partirà una línia subterrània fins al quadre general de distribució.  
Mitjançant la instal·lació elèctrica de baixa tensió es proveiran les necessitats d'il·luminació i força de l'explotació.  
D'altra banda, la calefacció de les naus es realitzarà amb gas propà. Per a això, es disposarà d'un depòsit de gas de 10 m³ de capacitat.  
Alimentació. La distribució de pinso és automàtica, a partir de sis sitges d'emmagatzematge, de 14.000 kg de capacitat individual.  
B) Procés productiu:  
La fase de reproducció de reproductors pesats es farà en naus en sòl, amb ambient controlat i sistema d'alimentació i beguda automàtics.  
  
En les naus 1 i 2 es mantenen animals d'una estirp diferent dels que es crien en la nau 3, amb la finalitat de produir, en les naus 1 i 2 exemplars femella, i en la nau 3, exemplars mascle.  
En tot cas, en les tres naus, la proporció mascle-femella serà la mateixa, amb un 10 % d'exemplars mascle i un 90 % de femelles. Així, en l'explotació hi haurà un total de 26.380 gallines reproductores i 2.637 galls.  
Les polletes s'introdueixen en l'explotació a partir de la setmana 20 d'edat, encara que arriben a la maduresa sexual cap a les 23 setmanes, i a la maduresa física amb 30 setmanes.  
Durant els 10 mesos que dura el cicle productiu, es regularà el consum d'aliment d'acord amb l'estat de desenvolupament i sanitari de les femelles, i del nombre i la grandària dels ous produïts, entre altres aspectes.  
Pel que fa als mascles, a partir de les 18-23 setmanes de vida ja es poden aparellar. Una vegada traslladats a les instal·lacions de reproducció, s'ajunten gradualment amb les femelles.  
En relació amb l'ou produït, la seua recollida és automàtica. En el local tècnic es realitza un refredament controlat dels ous, amb la finalitat de frenar el desenvolupament embrionari fins que s'inicie de forma comuna la incubació.  
La incubació es duu a terme en la planta incubadora, que no és objecte del present projecte.  
C) Gestió de dejeccions.  
La gallinassa generada en l'explotació serà retirada per un gestor autoritzat i inscrit en el registre Sandach.  
D) Gestió d'altres residus.  
Tant la gestió de cadàvers com la de residus sanitaris generats en l'explotació es realitzarà mitjançant la seua retirada per gestors autoritzats amb els quals es disposa de compromís de retirada signat.  
Els diferents residus es depositaran en depòsits homologats corresponents a la seua categoria i seran retirats periòdicament pel gestor.  
E) Aigües residuals:  
Es generaran les aigües residuals sanitàries procedents de la neteja de l'explotació. S'hi abocaran a una fossa sèptica els llots de la qual seran retirats periòdicament per una empresa gestora.  
  
Tramitació administrativa  
En el Registre General de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, va tindre entrada el 29 de novembre de 2017 un escrit de l'Ajuntament de l'Alcora dirigit a la Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental. L'ofici sol·licita l'emissió de l'informe corresponent; per a això, hi adjunta documentació tècnica i expedient administratiu.  
El 14 de desembre de 2017, la Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental trasllada l'assumpte a la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, per tractar-se d'un assumpte de la seua competència.  
El 18 d'abril de 2018, una vegada analitzada tota la documentació, es remet un informe a l'Ajuntament de l'Alcora, que requereix l'esmena del tràmit d'informació pública, així com la remissió de l'informe vinculant de patrimoni cultural, i aclariments i justificacions tècniques sobre la documentació aportada. Amb la mateixa data, es remet una còpia de l'informe al promotor.  
El 15 de maig de 2018, l'Ajuntament de l'Alcora remet documentació tècnica complementària aportada pel promotor.  
El 14 de juny de 2018, l'Ajuntament de l'Alcora remet un informe de Patrimoni Cultural.  
El 25 de juny de 2018, l'Ajuntament de l'Alcora remet un certificat d'informació pública que esmena les deficiències detectades.  
Finalment, el 13 de novembre de 2018, l'Ajuntament de l'Alcora remet una documentació addicional aportada pel promotor, on realitza aclariments tècnics sobre el projecte.  
  
Tràmit d'informació pública  
El tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme mitjançant la inserció de l'anunci del Ajuntament de l'Alcora en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 55, de data 8 de maig de 2018.  
  
El certificat d'informació pública, de 20 de juny de 2018 i signat digitalment per la secretària general i per l'alcalde de l'Ajuntament, indica que, transcorregut el termini d'informació pública, no s'hi han presentat al·legacions.  
  
Informes considerats  
1. Informe en matèria agropecuària atenent la Llei 10/2004, sobre sòl no urbanitzable (26.05.2016).  
La Direcció Territorial d'Agricultura de Castelló indica que el titular està inscrit en el REGA de la Comunitat Valenciana amb una explotació avícola al terme municipal d'Onda.  
La distància respecte d'altres explotacions de la mateixa espècie és superior a 500 m, la qual cosa està d'acord amb les distàncies establides en el Reial decret 1084/2005, sobre ordenació de l'avicultura de carn.  
Els usos, activitats i aprofitaments per als quals se sol·licita l'informe estan vinculats amb l'activitat i són adequats i precisos, i, segons informa l'Ajuntament, es troben sobre sòl no urbanitzable.  
  
Tenint en compte la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, i el Reial decret 1084/2000, sobre ordenació de l'avicultura de carn, s'emet informe favorablement sobre la construcció de l'explotació sol·licitada per a bestiar avícola (reproductores).  
2. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (30.05.2016).  
L'emplaçament de l'actuació està pròxim a l'embassament de Maria Cristina, però no en zona de policia, per la qual cosa les obres de construcció no requereixen l'autorització de l'organisme.  
Es recorda la prohibició de realitzar abocaments, directes o indirectes, d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar el domini públic hidràulic, llevat que es dispose de la preceptiva autorització administrativa.  
En relació amb la demanda per a proveïment de l'activitat, encara que la documentació aportada indica que les parcel·les tenen dret d'aigua, segons la informació que hi ha en la Confederació, les parcel·les de l'expedient no consten com a superfície regable, ni en aquestes hi ha legalitzat cap pou, per la qual cosa el proveïment de l'activitat no queda justificat. Es recorda que el dret a l'ús privatiu del domini públic hidràulic s'adquireix per disposició legal o per concessió administrativa.  
  
3. Informe de Confederació Hidrogràfica (15.03.2018).  
En relació amb la disponibilitat de recursos hídrics, s'indica que el promotor preveu la connexió a la xarxa municipal d'aigua potable per a donar servei a l'activitat, transportant l'aigua mitjançant camions cisterna, i que hi ha autorització de l'Ajuntament de l'Alcora a aquest efecte.  
Es recorda que, d'acord amb el Reglament del DPH, l'ús destinat al proveïment de nuclis urbans inclou les necessitats d'aigua per a consum humà, altres usos domèstics, els usos municipals i els usos d'indústries, comerços, ramaderia i regadiu de poc consum d'aigua, situats en nuclis de població i connectats a la xarxa municipal. Els drets a l'ús privatiu de les aigües per a proveïment del municipi de l'Alcora hauran de ser suficients per a atendre la demanda generada per l'actuació.  
  
Es conclou que queda acreditada la disponibilitat de recursos hídrics des de l'origen indicat, als efectes del que es disposa en l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües.  
4. Informe d'avaluació d'efectes sobre la Xarxa Natura 2000, Biodiversitat i Espais Naturals Protegits (20.05.2016), Direcció Territorial de Castelló, Espais Naturals Protegits.  
La Direcció Territorial de Castelló, consultada per l'Ajuntament de l'Alcora, indica que:  
- El projecte no tindrà efectes apreciables a distància sobre la Xarxa Natura 2000.  
- Consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana, no hi ha constància de la presència d'espècies amenaçades en l'entorn de l'actuació.  
- La parcel·la presenta característiques agrícoles, per la qual cosa és compatible amb la normativa sectorial forestal.  
- La parcel·la limita al nord i al sud amb camins classificats com a vies pecuàries. En tots dos casos, els elements lligats a l'explotació se situen fora de l'àmbit territorial del domini públic, per la qual cosa la actuació és compatible amb la normativa aplicable.  
- L'actuació es localitza fora de l'àmbit territorial dels espais naturals protegits declarats mitjançant la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El projecte es considera compatible amb la normativa mediambiental reflectida.  
5. Informe del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló (8.06.2016).  
La parcel·la sobre la qual se situa el projecte, 117 del polígon 15 de l'Alcora, limita al nord-oest amb la VP núm. 2, Canyada Reial núm. 2, classificada amb una amplaria legal de 75 m, que no està partionada. I també limita al sud-oest amb la VP núm. 8, Cordell núm. 4, classificada amb una amplària legal de 37,5 m, que tampoc està partionada.  
Analitzada la localització de les tres naus, i realitzant els mesuraments oportuns, es comprova que no produiran afeccions sobre cap de les dues vies pecuàries indicades.  
S'informa igualment que les construccions no afecten sòl forestal, forests gestionades, finques patrimonials, ni espais naturals protegits.  
  
6. Informe patrimonial (23.05.2018).  
La directora general de Cultura i Patrimoni, després d'haver obtingut els oportuns informes dels serveis tècnics, indica que el projecte no planteja afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions, i emet un informe favorable, als efectes patrimonials, sobre el projecte de construcció de granja avícola en el polígon 15, parcel·la 117 de l'Alcora.  
  
Consideracions ambientals  
1r. Emplaçament.  
La documentació remesa inicialment resultava confusa quant a la situació de l'activitat, ja que encara que la documentació tècnica proposava situar l'activitat en la parcel·la 117 del polígon 15 de l'Alcora, en la documentació inclosa en l'expedient administratiu de l'Ajuntament s'esmentaven també les parcel·les 114 i 145 del polígon 15.  
Es dona la circumstància que hi ha un camí entre aquestes dues últimes parcel·les i la parcel·la 117, i la unió de les tres parcel·les requeria desplaçar el camí, amb el procediment oportú, que s'esmenta en l'expedient de l'Ajuntament.  
S'entenia que el promotor havia desistit d'aqueixa alternativa i que finalment l'explotació es limitava a la parcel·la 117. No obstant això, es va sol·licitar que es confirmara aquesta circumstància. Així mateix, i atés que es requeria repetir el tràmit d'informació pública, es va indicar expressament que en aquest haurien d'aparéixer les parcel·les en les quals finalment se sol·licitara desenvolupar l'activitat.  
En la seua contestació al requeriment, el promotor confirma que l'actuació es limita a la parcel·la 117 del polígon 15.  
2n. Compatibilitat urbanística.  
L'activitat es desenvoluparà en parcel·la 117 del polígon 15, que correspon a sòl no urbanitzable comú.  
En l'informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de l'Alcora, d'1 de juliol de 2016, s'indica que l'activitat sí que pot ser compatible en l'emplaçament indicat.  
3r. Contrastada la ubicació proposada amb la informació subministrada per la cartografia disponible en la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, es detecta que la parcel·la 117 limita amb dues vies pecuàries, la Canyada Real núm. 2 pel límit nord-nord-est, i Cordell núm. 4. pel límit sud-sud-oest.  
No obstant això, dels informes que hi ha en l'expedient administratiu municipal es desprén que, amb les distàncies establides en el projecte respecte dels límits de la parcel·la, no hi ha afecció a les vies pecuàries.  
A uns 350 m de distància al nord-est de l'activitat està la urbanització El Regatell, de tipus residencial. Així mateix, hi ha edificacions aïllades al sud-est de l'activitat. En tots dos casos, hauran d'establir-se les mesures pertinents per a evitar qualsevol molèstia als residents.  
D'altra banda, encara que l'emplaçament de l'activitat està classificat com a agrari, en els voltants hi ha sòl forestal. Així, s'haurà de tindre en consideració, durant l'execució de les obres de construcció, les prescripcions del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
No hi ha altres afeccions derivades de l'emplaçament.  
4t. Els principals aspectes mediambientals derivats de les característiques de l'actuació són:  
A) Procés productiu.  
La informació continguda en el projecte i l'estudi d'impacte ambiental no definia clarament tots els aspectes del procés productiu. Així, no es concretava si en l'explotació s'obtenien els pollets reproductors, o si el procés d'incubació i obtenció dels pollets es realitzava en una altra explotació. Tampoc s'indicava si en la instal·lació es realitzava algun tipus de preselecció d'ous viables i quina era la destinació dels ous rebutjats.  
Qüestionat sobre aquest tema, el promotor aclareix que en l'activitat objecte del projecte s'obtenen els ous que donaran lloc als pollets reproductors. La selecció dels ous viables i la posterior incubació i eclosió es realitzen en una altra explotació.  
Per a acreditar aquesta informació, s'aporta un certificat de la veterinària responsable de la planta d'incubació, en el qual indica que la totalitat dels ous produïts en l'explotació, incubables i no incubables, es traslladaran a la incubadora. Els ous no incubables es retiren de la planta incubadora per al seu processament per un gestor de residus autoritzat. En concret, són retirats per RET i són tractats, mitjançant compostatge, per Reciclatge Vegetal Viñals, SL, amb codi de gestor E-1302.12.  
Així, en l'explotació objecte del present expedient únicament es realitza el refredament per a detindre el procés d'incubació, que es reiniciarà en lots en la planta incubadora.  
En relació amb la gestió dels ous en la planta incubadora, es constata en el registre Sandach que l'empresa que retira els ous està registrada amb el número S08248273. Així mateix, l'empresa que els tracta, està inscrita en el Registre com a planta de compostatge, amb el número S08007016.  
En conseqüència, es considera acreditada l'adequada gestió dels ous inviables.  
B) Consum d'aigua.  
Les necessitats d'aigua de l'explotació inclouen:  
- Per a consum d'animals: 100 l/plaça i any: 2.901,70 m³.  
- Per a neteja de naus: 0,02 m³/m² i any: 92,12 m³.  
En total: 2.993,82 m³ anuals.  
Les consideracions de consum d'aigua estan dins dels intervals establits en la guia de millores tècniques disponibles del sector de l'avicultura de posta, per la qual cosa es consideren raonables.  
Quant a l'origen de les aigües per a satisfer aquesta demanda, inicialment s'indicava que la procedència del recurs seria el pou Fortea, i s'aportava com a justificació còpies de cinc participacions nominatives de la societat civil particular de regs Pou Fortea sobre un total de 2.100 participacions de la societat.  
No obstant això, no es justificava el volum corresponent a cadascuna de les participacions, ni la resolució de concessió d'aigües de la societat de regs en la qual s'indicara expressament com a autoritzat l'ús agropecuari de l'aigua.  
En conseqüència, es va requerir al promotor documentació addicional per a acreditar la disponibilitat de suficient quantitat d'aigua per a proveïment de l'activitat i el seu origen emparat en un dret legal.  
En resposta al requeriment, el promotor opta per una altra procedència de l'aigua per a atendre la demanda de l'explotació. En concret, indica proveïment a partir de la xarxa municipal de l'Alcora, mitjançant camions cisterna.  
Per a justificar aquesta circumstància, aporta un informe del comissari d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en el qual s'indica que el promotor preveu la connexió a la xarxa municipal d'aigua potable per a donar servei a l'activitat, transportant l'aigua mitjançant camions cisterna, i que hi ha autorització de l'Ajuntament de l'Alcora a aquest efecte.  
L'informe de la Comissaria d'Aigües conclou que queda acreditada la disponibilitat de recursos hídrics des de l'origen indicat als efectes del que es disposa en l'article 25.4 del text refós de la Llei d'Aigües (Reial decret legislatiu 1/2001).  
En conseqüència, es considera acreditada la disponibilitat d'aigua per a l'adequat desenvolupament de l'activitat i d'origen emparat en un dret.  
D'altra banda, inicialment s'esmentava que es disposaria d'un depòsit d'aigua de 60.000 l per a garantir l'autonomia en cas de fallada en la xarxa (procedent del pou).  
En variar el sistema de subministrament, que ara serà mitjançant camió cisterna, el promotor amplia la capacitat d'emmagatzematge en l'activitat, que ara serà de 150.000 l, amb un depòsit de 10x10x1,5 m de formigó armat.  
C) Gestió de la gallinassa.  
L'explotació produirà 2.031 t de gallinassa a l'any, la gestió de la qual es realitzarà mitjançant la retirada per un gestor autoritzat, Dionisio González Cañada. Per a acreditar aquesta circumstància, s'aporta compromís de recollida signat pel gestor.  
El gestor disposa de l'autorització atorgada per la Junta de Comunitats de Castella-la Manxa 08/CLM/RNP/TR/041 que el faculta per al transport de femta d'animals. I número de registre Sandach S16271001.  
  
Una vegada constatada la inscripció del gestor a la Comunitat Autònoma de Castella-la Manxa i en el Registre de Gestors Sandach, es considera acreditada l'adequada gestió del residu.  
Emmagatzematge  
L'emmagatzematge de la gallinassa fins a la seua retirada pel gestor es realitzarà en fosses profundes, en les quals es depositarà la gallinassa a través de reixetes. Des d'aquestes fosses, es retirarà la gallinassa emmagatzemada una vegada a l'any, després de la finalització del cicle productiu.  
Cada nau disposarà de dues fosses de gallinassa. Inicialment, es proposaven unes dimensions de 0,45 m de profunditat i 2,4 m d'amplària i una longitud de 125 m en les naus llargues i de 76 m en la nau curta. Aquestes dimensions suposaven una capacitat d'emmagatzematge global de 704,16 m³ per a tota l'explotació.  
Es va indicar al promotor que aquesta capacitat d'emmagatzematge es considerava insuficient per a la producció de gallinassa estimada (2.031 t anuals). Amb la densitat mitjana de la gallinassa (considerant aus en sòl sobre jaç), es requereix un volum d'emmagatzematge més gran. Així, es va indicar la necessitat de repetir els càlculs i ajustar la capacitat de les instal·lacions.  
En la seua resposta al requeriment, el promotor considera una densitat real d'1,62 g/cm³ i, en conseqüència, proposa ampliar la profunditat de les fosses fins a 0,85 m i mantindre la resta de les dimensions. Amb aquesta modificació s'obté una capacitat d'emmagatzematge de 1.330 m³.  
No obstant això, es continua considerant una capacitat d'emmagatzematge insuficient, perquè la densitat aparent de la gallinassa és inferior a la densitat real considerada, sobretot en maneig sobre jaç, com és el cas. Atés que, per les característiques del procés productiu de l'explotació, no es pot retirar la gallinassa amb una freqüència superior, ha d'incrementar-se la capacitat d'emmagatzematge en la mateixa instal·lació, bé ampliant l'amplària de les fosses, bé la seua profunditat. Haurà de garantir-se, almenys, una capacitat d'emmagatzematge en les fosses situades sota les tres naus de 2.000 m³.  
D'altra banda, l'explotació haurà de disposar, a més, d'un femer de dimensió suficient i amb impermeabilització adequada per a depositar la gallinassa en el cas que el gestor se'n retarde en la retirada. En cap cas s'admetrà la permanència de la gallinassa fora del femer.  
  
D) Cadàvers, residus de tractaments veterinaris i de buit sanitari, i altres residus:  
- Cadàvers. En la documentació inicial, el titular indicava que la gestió de cadàvers es realitzaria mitjançant inscripció en l'Associació d'Usuaris de Casetes de Cadàvers de Bestiar no Boví, i assenyalava que s'incloïa el compromís de gestió en aquesta associació. No obstant això, no s'aportava el compromís esmentat, per la qual cosa es va requerir al promotor que esmenara aquesta deficiència.  
En documentació addicional aportada amb posterioritat, el titular varia la seua opció i aporta dos compromisos diferents, indicant-hi que la retirada dels cadàvers produïts en l'explotació serà realitzada per dues empreses diferents: Gesmer Logistics i Secanim Bio-Industries, SLO. Respecte a aquesta última empresa, s'aporta, a més, assumpció de compromís de retirada i de tractament en empreses del grup.  
Sobre aquest tema, es constata que Secanim Bio-Industries, SLU, disposa d'autorització per l'Agència de Residus de Catalunya per als residus corresponents, així com la pertinent inscripció en el registre Sandach relativa a les categories implicades.  
El titular confirma que serà Secanim Bio-Industries l'empresa gestora que retirarà els cadàvers de l'explotació.  
Es considera acreditada la correcta gestió dels cadàvers de l'activitat.  
- Residus de tractaments veterinaris i de buit sanitari. La documentació aportada inclou el compromís de retirada de residus sanitaris per a l'explotació per Plataforma Kompass, SL.  
Es constata en la pàgina web de l'Agència de Residus de Catalunya que el gestor està autoritzat per a les categories indicades.  
Es considera justificada la gestió adequada d'aquest tipus de residus.  
E) Aigües residuals:  
La documentació assenyala que les aigües residuals sanitàries procedents de la neteja es conduiran a una fossa sèptica, els llots de la qual seran retirats periòdicament per una empresa gestora. En aquest sentit, atés que no s'esmenta la realització de cap fase de separació de fase líquida, el gestor haurà de retirar tot el contingut de la fossa, no solament els llots.  
F) Electricitat.  
L'explotació es proveirà d'energia elèctrica a partir d'una xarxa de mitjana tensió que va per les proximitats.  
Requerit sobre aquest tema, el promotor concreta la solució tècnica, que inclou una primera torre després de l'entroncament, situada en la parcel·la 113 i una torre de conversió d'aeri a subterrània en la parcel·la 114. Al costat d'aquesta segona torre se situarà el centre de transformació, prefabricat de formigó, amb transformador de 50 kVA.  
Des del centre transformador, la línia de baixa tensió fins al quadre general de l'explotació, en la parcel·la 117, va enterrada.  
En total, des de l'entroncament amb la xarxa de subministrament, es projecta una línia aèria d'uns 40 m i una línia subterrània d'uns 130 m, totes dues en terreny agrícola. La línia subterrània passarà pel camí que separa les parcel·les 145 i 117.  
Sobre aquest tema es considera que, seguint les prescripcions tècniques de la companyia distribuïdora, no hi haurà afeccions significatives.  
G) Afecció a la qualitat atmosfèrica:  
G-1) Emissió de gasos. Les principals emissions a l'atmosfera generades en l'explotació consisteixen en amoníac, òxid nitrós i metà procedents del maneig de la gallinassa.  
Així mateix, es produeixen emissions a l'atmosfera derivades del trànsit de vehicles i de la combustió per a la calefacció de les naus. S'haurà d'incloure en el programa de vigilància ambiental l'adequat manteniment de maquinària i vehicles de l'activitat.  
D'altra banda, l'explotació produirà les olors pròpies d'aquest tipus d'activitat.  
G-2) Emissió de partícules en suspensió. En les explotacions avícoles es generen partícules en suspensió, procedents principalment del llit dels animals, del pinso i dels mateixos animals. Aquestes partícules poden transportar-se per l'aire i afectar la població, i depositar-se sobre la vegetació.  
Les sitges d'emmagatzematge de pinso són tancades, així com el sistema de distribució, per la qual cosa les pèrdues en el procés no es consideren significatives. El focus de dispersió de partícules més gran és el transport de material per a la realització del llit dels animals i per a la retirada de la gallinassa.  
En conseqüència, els vehicles que realitzen aquests transports hauran de portar la seua càrrega coberta, amb la finalitat de minimitzar la dispersió de partícules.  
D'altra banda, atesa la capacitat de l'explotació i la seua distància a nucli de població, l'activitat podria considerar-se classificada com a grup B d'acord amb el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera establit pel Reial decret 100/2011. En conseqüència, segons el que es disposa en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, l'activitat queda sotmesa al procediment d'autorització administrativa per l'òrgan competent de la Comunitat Valenciana.  
H) Sorolls i vibracions: els sorolls generats en l'explotació corresponen principalment als extractors per a la ventilació de les naus i als mateixos animals.  
El manteniment dels elements, principalment els extractors d'aire, haurà de ser l'adequat.  
I) Afecció a la població.  
Ja s'ha esmentat l'existència d'un nucli residencial a uns 350 m de distància al nord-est de l'explotació, urbanització El Regatell. Així mateix, en direcció sud-est, hi ha diversos habitatges dispersos, el més pròxim a menys de 200 m de distància.  
Les afeccions a la població consisteixen en emissió de gasos i olors, emissió de partícules en suspensió, i sorolls.  
Pel que fa a la urbanització El Regatell, si bé s'interposa una massa arbòria forestal entre aquesta urbanització i la ubicació de l'explotació sol·licitada, l'efecte amortidor d'aquesta massa arbòria resulta limitat per l'orografia del terreny, perquè es localitza en un tàlveg entre tots dos enclavaments, que se situen en posicions més elevades.  
Respecte als habitatges situats al sud-est, la situació més elevada de l'explotació respecte d'aquests, i el port del cultiu que s'interposa entre ambdues, inferior al port de l'arbratge forestal, creen incertesa respecte a l'efecte pantalla que puga exercir el cultiu davant de les emissions de l'activitat.  
Amb la finalitat de minimitzar eventuals efectes sobre la urbanització El Regatell, així com sobre els habitatges situats al sud-est de l'explotació, es requereix incorporar una pantalla vegetal de port arbori. Aquesta pantalla, afavorirà, així mateix, la integració paisatgística de l'explotació en l'entorn immediat.  
Per a la creació de la pantalla, s'haurà de mantindre els exemplars arboris existents en la parcel·la que queden fora del clos perimetral, i plantar exemplars addicionals, sense realitzar una tanca contínua, i en serà preferible la disposició a portell. Atés que el clos se cenyeix al límit de la parcel·la en la seua cara nord-oest, els exemplars es disposaran en les altres tres direccions, coincidents, a més, amb la direcció en què estan les residències.  
Atés que l'espècie forestal predominant en la zona és el pi blanc, se suggereix que siga aquesta l'espècie emprada. S'utilitzaran exemplars d'almenys 1,5 m d'alçada, procedents de viver autoritzat, i, en el cas que no es produïsca l'arrelament, se substituiran les falles.  
  
J) Paisatge:  
El desenvolupament de l'activitat suposa la construcció de tres naus i les instal·lacions corresponents, sitges, depòsit d'aigua, (?). L'alçària dels elements és l'adequada al seu ús. Les naus tenen una alçària en carener de 4,375 m, alçària superada per les sitges, encara que es tracta d'elements puntuals.  
Si bé és cert que a distància no hi haurà impacte visual, la integració immediata de l'activitat resultarà afavorida per la pantalla vegetal indicada en l'apartat anterior.  
K) Afecció a patrimoni.  
En l'expedient administratiu remés per l'Ajuntament de l'Alcora no constava l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
  
A requeriment del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, el promotor va realitzar els tràmits pertinents. Amb la remissió de l'informe favorable emés per l'òrgan competent, es considera que l'actuació no tindrà efectes negatius sobre el patrimoni.  
L) Moviments de terra.  
El moviment de terres necessari per a anivellar el terreny en el qual s'emplaçaran les tres naus i per a la seua construcció, pot crear desnivells bruscos amb el terreny circumdant.  
Els talussos resultants han d'integrar-se amb l'entorn mitjançant pendents suaus i la revegetació d'aquests, o mitjançant la realització de murets de maçoneria en sec similars als existents en l'entorn.  
D'altra banda, aquest moviment de terres, i el necessari per a realitzar la rasa en la qual se situarà la línia elèctrica de BT des del transformador i la construcció de depòsit d'aigua, donaran lloc a la producció de residus.  
En tot cas, l'excedent de terres, no ha d'abandonar-se, sinó que ha de gestionar-se adequadament.  
4t. L'estudi d'impacte ambiental del projecte inclou un programa de vigilància ambiental en el qual es preveu tant la fase d'obres com la fase de funcionament de l'activitat. Sense perjudici de les mesures considerades en aquest, s'ha d'incloure, addicionalment:  
- El control del transport del jaç i de la gallinassa en camions coberts.  
- El control, en finalitzar cada cicle productiu, de l'estat d'impermeabilització de fosses.  
- El control periòdic de les malles de gàbia de les finestres.  
5é. Manteniment:  
Dins del programa de vigilància ambiental ha d'incloure's un protocol de manteniment de la maquinària i les instal·lacions de l'explotació a fi d'optimitzar-ne el rendiment, en particular referent a la combustió per a la calefacció de naus, fugues de fluids i emissions de sorolls.  
  
En tot cas, la maquinària i les instal·lacions hauran de superar les inspeccions tècniques preceptives d'acord amb la legislació sectorial corresponent.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'epígraf h del grup 1 de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits d'activitat sotmesa a avaluació ambiental. En conseqüència, d'acord amb la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, resulta preceptiu sotmetre l'activitat al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 7.1.a de la llei esmentada.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
L'article 5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, atribueix a l'òrgan ambiental la competència en l'anàlisi tècnica dels expedients d'avaluació ambiental i en la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (modificat pel Decret 80/2016 i el Decret 73/2017, tots dos del Consell), atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'explotació avícola de reproducció de reproductores, promogut per Avícola Sichar, SL, que se situarà en la parcel·la 117 del polígon 15 del terme municipal de l'Alcora (Castelló), amb una capacitat productiva de 29.017 aus, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i tota altra documentació aportada, així com els condicionants del punt segon de la present resolució.  
  
Segon  
1. Es mantindran tots els exemplars arboris existents en la parcel·la fora de la zona corresponent al clos perimetral de l'explotació.  
  
Així mateix, es plantarà un mínim de 15 exemplars de Pinus halepensis en la zona de la parcel·la exterior del clos, a portell.  
Els exemplars procediran d'un viver autoritzat i tindran un mínim d'1,5 m d'alçària.  
2. Es modificaran les dimensions de les fosses d'emmagatzematge de gallinassa situades sota les tres naus, fins a obtindre una capacitat d'emmagatzematge en aquestes de 2.000 m³.  
S'habilitarà un femer amb una capacitat d'emmagatzematge igual o superior a la de les fosses d'emmagatzematge interior. El femer tindrà tres parets laterals, i solera impermeable dotada d'arracada cap a la part no oberta. Disposarà d'una basseta de lixiviats estanca, el contingut de la qual serà retirat periòdicament pel gestor Sandach.  
En cap cas s'admetrà la permanència de la gallinassa fora del femer.  
  
3. El contracte de retirada dels llots de la fossa sèptica amb un gestor autoritzat inclourà la retirada de tot el seu contingut.  
4. Se sol·licitarà de la Direcció Territorial d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural de Castelló, autorització per a la construcció i explotació de l'activitat, atenent la seua classificació com a grup B segons el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera.  
5. Es minimitzarà en la mesura que siga possible el moviment de terres i la creació de desnivells notoris en la vora de la parcel·la, que s'integraran amb l'entorn d'acord amb l'indicat en el corresponent apartat de consideracions ambientals.  
La terra procedent del moviment de terres, es gestionarà adequadament. En concret:  
- Si el material extret consisteix exclusivament en terra i pedres sense substàncies perilloses (codi LER 17 05 04), es valoritzarà d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents a aquelles en les quals es van generar.  
- I en cas contrari, el material extret es gestionarà segons el Reial decret 105/2008, d'1 de febrer, pel qual es regula la producció i gestió dels residus de construcció i demolició.  
6. Es complirà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o els seus voltants.  
  
7. Sense perjudici dels controls previstos en el programa de vigilància ambiental, s'inclourà en aquest:  
1. Comprovació que els camions que transporten el material per al jaç i els que retiren la gallinassa porten la seua càrrega coberta.  
2. Control, en finalitzar cada cicle productiu, de l'estat d'impermeabilització de fosses.  
3. Control periòdic de les malles de gàbia de les finestres.  
4. Control de l'estat de la vegetació disposada com a pantalla esmorteïdora i reposició de falles.  
El programa de vigilància ambiental inclourà, així mateix, un protocol de manteniment de la maquinària i les instal·lacions de l'explotació.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, s'haurà de comunicar a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no cal interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
València, 19 de novembre de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 13 de febrer de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8506, del 14-03-2019 (2019/2013)

RESOLUCIÓN de 13 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 146/17-AIA L'Alcora.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8506

Fecha DOGV
:   14-03-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/2013

CVE


Fecha del documento
:   13-02-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 13 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 146/17-AIA L'Alcora. [2019/2013]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 146/17-AIA L'Alcora.  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 146/17-AIA.  
Título: Explotación avícola de reproducción de reproductoras.  
Promotor: Avícola Sichar, SL.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de L'Alcora.  
Ref. órgano sustantivo: 15/17 licencia ambiental.  
Localización: parcela 117 del polígono 15. Término municipal de L'Alcora (Castellón).  
  
Descripción del proyecto.  
1º Objeto del proyecto:  
El objeto del proyecto es la autorización de una actividad ganadera en la localidad de L'Alcora, de acuerdo con la Ley 6/2014, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana.  
2º. Descripción del proyecto según la documentación aportada:  
La explotación avícola, dedicada a la reproducción de reproductoras (abuelas) para pollos de engorde, se establecerá en la parcela 117 del polígono 15 de L'Alcora.  
El objetivo en la granja es obtener huevos fértiles que, tras la incubación, darán lugar a las aves reproductoras de los pollos de engorde.  
  
Se propone la construcción de 3 naves paralelas, dos de ellas de 126x14 m y la tercera de 77x14 m.,y 2 locales técnicos de 21x14 m cada uno, situados a continuación de las naves más largas.  
Las naves estarán unidas por 2 pasillos de 3 m de ancho, comunicando con los locales técnicos, donde se mantendrán los huevos hasta su retirada por la empresa encargada de seleccionar los huevos viables para su incubación. El local técnico albergará, además, la oficina, los vestuarios, el comedor y zona destinada a taller y a muelle de carga y descarga.  
La explotación prevista tiene una capacidad de 29.017 aves.  
A) Instalaciones:  
Vallado: Se establecerá un vallado perimetral de la explotación, que englobará las 3 naves, a base de malla de alambre de 17 m de altura.  
Las instalaciones tendrán un único acceso, con puerta de tipo corredera.  
Vado sanitario y sistemas para evitar la transmisión de vectores: Para la desinfección de los vehículos que accedan a la explotación se proyecta la instalación de un arco de desinfección por pulverización.  
El acceso a cada una de las naves se realizará a través de pediluvios. Asimismo, todas las ventanas dispondrán de mallas pajareras.  
Control ambiental: Para la ventilación de las naves se dispondrán extractores en una de las fachadas longitudinales y entradas de aire en la fachada opuesta.  
La refrigeración se lleva a cabo mediante paneles cooling y la calefacción mediante convectores de gas.  
Todos los elementos del sistema climatización-ventilación se relacionan con un controlador climático.  
Suministro de agua: La explotación se abastecerá de agua de la red de suministro municipal, mediante camiones cisterna. La explotación dispondrá de un depósito de almacenamiento de 150 m³ de capacidad.  
Electricidad: La granja se abastecerá de energía eléctrica a través de red de suministro. Para ello, se proyecta una línea eléctrica de entronque y un centro transformador. Desde este partirá una línea subterránea hasta el cuadro general de distribución.  
Mediante la instalación eléctrica de baja tensión se abastecerán las necesidades de iluminación y fuerza de la explotación.  
Por otra parte, la calefacción de las naves se realizará con gas propano. Para ello, se dispondrá de un depósito de gas de 10 m³ de capacidad.  
Alimentación. La distribución de pienso es automática, a partir de 6 silos de almacenamiento, de 14.000 kg de capacidad individual.  
B) Proceso productivo:  
La fase de reproducción de reproductores pesados se realiza en naves en suelo, con ambiente controlado y sistema de alimentación y bebida automáticos.  
En las naves 1 y 2 se mantienen animales de una estirpe diferente de los que se crían en la nave 3, con el fin de producir, en las naves 1 y 2 ejemplares hembra, y en la nave 3 ejemplares macho.  
En todo caso, en las 3 naves, la proporción macho-hembra será la misma, con un 10 % de ejemplares macho y un 90 % de hembras. Así, en la explotación habrá un total de 26.380 gallinas reproductoras y 2.637 gallos.  
Las pollitas se introducen en la explotación a partir de la semana 20 de edad, aunque alcanzan la madurez sexual hacia las 23 semanas, y la madurez física con 30 semanas.  
Durante los 10 meses que dura el ciclo productivo, se regulará el consumo de alimento en función del estado de desarrollo y sanitario de las hembras y del número y tamaño de los huevos producidos, entre otros aspectos.  
Respecto a los machos, a partir de las 18-23 semanas de vida ya se pueden aparear. Una vez trasladados a las instalaciones de reproducción, se juntan de forma gradual con las hembras.  
En relación al huevo producido, su recogida es automática. En el local técnico se realiza un enfriamiento controlado de los huevos, con el fin de frenar el desarrollo embrionario hasta que se inicie de forma común la incubación.  
La incubación se lleva a cabo en la planta incubadora, que no es objeto del presente proyecto.  
C) Gestión de deyecciones.  
La gallinaza generada en la explotación se retirará por gestor autorizado e inscrito en el registro Sandach.  
D) Gestión de otros residuos.  
Tanto la gestión de cadáveres como la de residuos sanitarios generados en la explotación se realizará mediante su retirada por gestores autorizados con los que se dispone de compromiso de retirada firmado.  
Los distintos residuos se depositarán en depósitos homologados correspondientes a su categoría y se retirarán periódicamente por el gestor.  
E) Aguas residuales:  
Se generarán las aguas residuales sanitarias procedentes del aseo de la explotación. Se verterán a una fosa séptica cuyos lodos se retirarán periódicamente por empresa gestora.  
  
Tramitación administrativa  
En el registro general de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio climático y Desarrollo Rural, tuvo entrada el 29 de noviembre de 2017 un escrito del Ayuntamiento de L'Alcora dirigido a la Dirección General del Cambio Climático y Calidad Ambiental. El oficio solicita la emisión del informe correspondiente, para lo cual adjunta documentación técnica y expediente administrativo.  
El 14 de diciembre de 2017, la Dirección General del Cambio Climático y Calidad Ambiental traslada el asunto a la Subdirección General de Evaluación Ambiental, por tratarse de asunto de su competencia.  
El 18 de abril de 2018, una vez analizada toda la documentación, se remite informe al Ayuntamiento de L'Alcora, requiriendo subsanación del trámite de información pública, así como la remisión del informe vinculante de patrimonio cultural, y aclaraciones y justificaciones técnicas sobre la documentación aportada. Con la misma fecha, se remite copia del informe al promotor.  
El 15 de mayo de 2018, el Ayuntamiento de L'Alcora remite documentación técnica complementaria aportada por el promotor.  
El 14 de junio de 2018, el Ayuntamiento de L'Alcora remite informe de patrimonio cultural.  
El 25 de junio de 2018, el Ayuntamiento de L'Alcora remite certificado de información pública subsanando las deficiencias detectadas.  
Por último, el 13 de noviembre de 2018, el Ayuntamiento de L'Alcora remite documentación adicional aportada por el promotor, realizando aclaraciones técnicas sobre el proyecto.  
  
Trámite de información pública  
El trámite de información pública del proyecto se llevó a cabo mediante la inserción del anuncio del Ayuntamiento de L'Alcora en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón núm. 55, de fecha 8 de mayo de 2018.  
El certificado de información pública, de 20 de junio de 2018 y firmado digitalmente por la secretaria general y por el alcalde del Ayuntamiento, indica que transcurrido el plazo de información pública, no se han presentado alegaciones.  
  
Informes considerados  
1. Informe en materia agropecuaria en atención a la Ley 10/2004, sobre suelo no urbanizable (26.05.2016).  
La Dirección Territorial de Agricultura de Castellón indica que el titular está inscrito en el REGA de la Comunitat Valenciana con una explotación avícola en el término municipal de Onda.  
La distancia respecto a otras explotaciones de la misma especie es superior a 500 m, lo cual está de acuerdo con las distancias establecidas en el Real decreto 1084/2005, sobre ordenación de la avicultura de carne.  
Los usos, actividades y aprovechamientos para los que se solicita informe están vinculados con la actividad y son adecuados y precisos, y, según informa el ayuntamiento, se encuentran sobre suelo no urbanizable.  
Teniendo en cuenta la Ley 6/2003 de Ganadería de la Comunitat Valenciana, y el Real decreto 1084/2000 sobre ordenación de la avicultura de carne se informa favorablemente la construcción de la explotación solicitada para ganado avícola (reproductoras).  
2. Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar (30.05.2016).  
  
El emplazamiento de la actuación se encuentra próximo al embalse de María Cristina, pero no en zona de policía, por lo que las obras de construcción no requieren autorización del organismo.  
Se recuerda la prohibición de realizar vertidos, directos o indirectos, de aguas y de productos residuales susceptibles de contaminar el dominio público hidráulico salvo que se disponga de la preceptiva autorización administrativa.  
En relación a la demanda para abastecimiento de la actividad, aunque la documentación aportada indica que las parcelas tienen derecho de agua, según la información obrante en la confederación, las parcelas del expediente no constan como superficie regable, ni en las mismas existe legalizado ningún pozo, por lo que el abastecimiento de la actividad no queda justificado. Se recuerda que el derecho al uso privativo del dominio público hidráulico se adquiere por disposición legal o por concesión administrativa.  
3. Informe de Confederación Hidrográfica (15.03.2018).  
En relación a la disponibilidad de recursos hídricos se indica que el promotor prevé la conexión a la red municipal de agua potable para dar servicio a la actividad, transportando el agua mediante camiones cisterna, y que existe autorización del Ayuntamiento de L'Alcora al efecto.  
Se recuerda que, de acuerdo con el reglamento del DPH, el uso destinado al abastecimiento de núcleos urbanos incluye las necesidades de agua para consumo humano, otros usos domésticos, los usos municipales y los usos de industrias, comercios, ganadería y regadío de poco consumo de agua situados en núcleos de población y conectados a la red municipal. Los derechos al uso privativo de las aguas para abastecimiento del municipio de L'Alcora deberán ser suficientes para atender la demanda generada por la actuación.  
Se concluye que queda acreditada la disponibilidad de recursos hídricos desde el origen indicado a efectos de lo dispuesto en el artículo 25.4 del texto refundido de la Ley de Aguas.  
4. Informe de evaluación de efectos sobre la Red Natura 2000, Biodiversidad y Espacios Naturales Protegidos. (20.05.2016) Dirección Territorial de Castellón, Espacios Naturales Protegidos.  
La Dirección Territorial de Castellón, consultada por el Ayuntamiento de L'Alcora, indica que:  
- El proyecto no tendrá efectos apreciables a distancia sobre la Red natura 2000.  
- Consultado el banco de datos de biodiversidad de la Comunitat Valenciana, no hay constancia de la presencia de especies amenazadas en el entorno de la actuación.  
- La parcela presenta características agrícolas, por lo que es compatible con la normativa sectorial forestal.  
- La parcela limita al norte y al sur con caminos clasificados como vías pecuarias. En ambos casos, los elementos ligados a la explotación se sitúan fuera del ámbito territorial del dominio público, por lo que la actuación es compatible con la normativa aplicable.  
- La actuación se localiza fuera del ámbito territorial de los espacios naturales protegidos declarados mediante la Ley 11/1994, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
El proyecto se considera compatible con la normativa medioambiental reflejada.  
5. Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón (8.06.2016).  
La parcela sobre la que se ubica el proyecto, 117 del polígono 15 de L'Alcora, linda al noroeste con la VP núm. 2 «Cañada Real núm. 2», clasificada con un ancho legal de 75 metros, que no está deslindada. Y también linda al suroeste con la VP núm. 8 «Cordel nº4», clasificada con un ancho legal de 37,5 metros, que tampoco está deslindada.  
Analizada la localización de las 3 naves, y realizando las mediciones oportunas se comprueba que no producirán afecciones sobre ninguna de las 2 vías pecuarias indicadas.  
Se informa igualmente que las construcciones no afectan a suelo forestal, montes gestionados, fincas patrimoniales, ni espacios naturales protegidos.  
6. Informe patrimonial (23.05.2018).  
La directora general de Cultura y Patrimonio, tras haber recabado los oportunos informes de los servicios técnicos, indica que el proyecto no plantea afección al patrimonio cultural en ninguna de sus manifestaciones, e informa favorablemente, a los efectos patrimoniales, el proyecto de construcción de granja avícola en polígono 15, parcela 117 de L'Alcora.  
  
Consideraciones ambientales  
1º. Emplazamiento.  
La documentación remitida inicialmente resultaba confusa en cuanto a la situación de la actividad, pues aunque la documentación técnica proponía ubicar la actividad en la parcela 117 del polígono 15 de L'Alcora, en la documentación incluida en el expediente administrativo del ayuntamiento se mencionaban también las parcelas 114 y 145 del polígono 15.  
Se da la circunstancia de que existe un camino entre estas dos últimas parcelas y la parcela 117, y la unión de las 3 parcelas requería desplazar el camino, con el procedimiento oportuno, que se menciona en el expediente del ayuntamiento.  
Se entendía que el promotor había desistido de esa alternativa y que finalmente la explotación se limitaba a la parcela 117. No obstante, se solicitó que confirmara esta circunstancia. Asimismo, y dado que se requería repetir el trámite de información pública, se indicó expresamente que en ste deberían aparecer las parcelas en las que finalmente se solicitara desarrollar la actividad.  
En su contestación al requerimiento, el promotor confirma que la actuación se limita a la parcela 117 del polígono 15.  
2º. Compatibilidad urbanística.  
La actividad se desarrollará en parcela 117 del polígono 15, que corresponde a suelo no urbanizable común.  
En informe de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de L'Alcora, de 1 de julio de 2016, se indica que la actividad sí puede ser compatible en el emplazamiento indicado.  
3º. Contrastada la ubicación propuesta con la información suministrada por la cartografía disponible en la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, se detecta que la parcela 117 linda con 2 vías pecuarias, Cañada Real núm. 2 por el límite nor-nordeste, y Cordel núm. 4 por el límite sur-sudoeste.  
Sin embargo, de los informes obrantes en el expediente administrativo municipal, se desprende que, con las distancias establecidas en el proyecto respecto de los límites de la parcela, no existe afección a las vías pecuarias.  
A unos 350 m de distancia al nordeste de la actividad se encuentra la urbanización El Regatell, de tipo residencial. Asimismo, existen edificaciones aisladas al sudeste de la actividad. En ambos casos, deberán establecerse las medidas pertinentes para evitar cualquier molestia a los residentes.  
Por otra parte, aunque el emplazamiento de la actividad está clasificado como agrario, en las inmediaciones hay suelo forestal. Así, se deberá tener en consideración, durante la ejecución de las obras de construcción, las prescripciones del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
No existen otras afecciones derivadas del emplazamiento.  
4º. Los principales aspectos medioambientales derivados de las características de la actuación son:  
A) Proceso productivo.  
La información contenida en el proyecto y el estudio de impacto ambiental no definía claramente todos los aspectos del proceso productivo. Así, no se concretaba si en la explotación se obtenían los pollitos reproductores, o si el proceso de incubación y obtención de los pollitos se realizaba en otra explotación. Tampoco se indicaba si en la instalación se realizaba algún tipo de preselección de huevos viables y cuál era el destino de los huevos desechados.  
Cuestionado al respecto, el promotor aclara que en la actividad objeto del proyecto se obtienen los huevos que darán lugar a los pollitos reproductores. La selección de los huevos viables y su posterior incubado y eclosión se realizan en otra explotación.  
Para acreditar esta información, se aporta certificado de la veterinaria responsable de la planta de incubación, en el que indica que la totalidad de los huevos producidos en la explotación, incubables y no incubables, se trasladarán a la incubadora. Los huevos no incubables se retiran de la planta incubadora para su procesado por un gestor de residuos autorizado. En concreto se retiran por RET y se tratan, mediante compostaje, por Reciclatge vegetal Viñals, SL, con código de gestor E-1302.12.  
Así, en la explotación objeto del presente expediente únicamente se realiza el enfriado para detener el proceso de incubación, que se reiniciará en lotes en la planta incubadora.  
En relación a la gestión de los huevos en la planta incubadora, se constata en el registro Sandach que la empresa que retira los huevos está registrada con el número S08248273. Asimismo, la empresa que los trata, está inscrita en el registro como planta de compostaje con el número S08007016.  
En consecuencia, se considera acreditada la adecuada gestión de los huevos inviables.  
B) Consumo de agua.  
Las necesidades de agua de la explotación incluyen:  
- Para consumo de animales: 100 l/plaza y año: 2.901,70 m³.  
- Para limpieza de naves: 0,02 m³/m² y año: 92,12 m³.  
En total: 2.993,82 m³ anuales.  
Las consideraciones de consumo de agua están dentro de los intervalos establecidos en la guía de mejores técnicas disponibles del sector de la avicultura de puesta, por lo que se consideran razonables.  
En cuanto al origen de las aguas para satisfacer dicha demanda, inicialmente se indicaba que la procedencia del recurso sería el Pozo Fortea, aportando como justificación copias de 5 participaciones nominativas de la sociedad civil particular de riegos Pozo Fortea sobre un total de 2.100 participaciones de la sociedad.  
Sin embargo, no se justificaba el volumen correspondiente a cada una de las participaciones, ni resolución de concesión de aguas de la sociedad de riegos en la que se indicara expresamente como autorizado el uso agropecuario del agua.  
En consecuencia, se requirió del promotor documentación adicional para acreditar la disponibilidad de suficiente cantidad de agua para abastecimiento de la actividad y su origen amparado en un derecho legal.  
En respuesta al requerimiento, el promotor opta por otra procedencia del agua para atender la demanda de la explotación. En concreto, indica abastecimiento a partir de la red municipal de L'Alcora, mediante camiones cisterna.  
Para justificar esta circunstancia, aporta un informe del comisario de aguas de la Confederación Hidrográfica del júcar, en el que se indica que el promotor prevé la conexión a la red municipal de agua potable para dar servicio a la actividad, transportando el agua mediante camiones cisterna, y que existe autorización del Ayuntamiento de L'Alcora al efecto.  
El informe de la comisaría de aguas concluye que queda acreditada la disponibilidad de recursos hídricos desde el origen indicado a efectos de lo dispuesto en el artículo 25.4 del texto refundido de la Ley de Aguas (Real decreto legislativo 1/2001).  
En consecuencia, se considera acreditada la disponibilidad de agua para el adecuado desarrollo de la actividad y de origen amparado en un derecho.  
Por otra parte, inicialmente se mencionaba que se dispondría de un depósito de agua de 60.000 l para garantizar la autonomía en caso de fallo en la red (procedente del pozo).  
Al variar el sistema de suministro, que ahora será mediante camión cisterna, el promotor amplía la capacidad de almacenamiento en la actividad, que ahora será de 150.000 l, con un depósito de 10x10x1,5 m de hormigón armado.  
C) Gestión de la gallinaza.  
La explotación producirá 2.031 tn de gallinaza al año, cuya gestión se realizará mediante retirada por gestor autorizado, Dionisio González Cañada. Para acreditar esta circunstancia, se aporta compromiso de recogida firmado por el gestor.  
El gestor dispone de la autorización otorgada por la Junta de Comunidades de Castilla La Mancha 08/CLM/RNP/TR/041 que le faculta para el transporte de heces de animales. Y número de registro Sandach S16271001.  
Una vez constatada la inscripción del gestor en la comunidad autónoma de Castilla-La Mancha y en el registro de gestores Sandach, se considera acreditada la adecuada gestión del residuo.  
Almacenamiento.  
El almacenamiento de la gallinaza hasta su retirada por el gestor, se realizará en fosas profundas, en las que se depositará la gallinaza a través de rejillas. Desde estas fosas, se retirará la gallinaza almacenada una vez al año, tras la finalización del ciclo productivo.  
  
Cada nave dispondrá de 2 fosas de gallinaza. Inicialmente se proponían unas dimensiones de 0,45 m de profundidad y 2,4 m de anchura y una longitud de 125 m en las naves largas y de 76 m en la nave corta. Estas dimensiones suponían una capacidad de almacenamiento global de 704,16 m³ para toda la explotación.  
Se indicó al promotor que dicha capacidad de almacenamiento se consideraba insuficiente para la producción de gallinaza estimada (2.031 tn anuales). Con la densidad media de la gallinaza (considerando aves en suelo sobre yacija), se requiere mayor volumen de almacenamiento. Así, se indicó la necesidad de repetir los cálculos y ajustar la capacidad de las instalaciones.  
En su respuesta al requerimiento, el promotor considera una densidad real de 1,62 g/cm³ y en consecuencia propone ampliar la profundidad de los fosos hasta 085 m manteniendo el resto de las dimensiones. Con esta modificación se obtiene una capacidad de almacenamiento de 1.330 m³.  
Sin embargo, se sigue considerando una capacidad de almanenamiento insuficiente, pues la densidad aparente de la gallinaza es inferior a la densidad real considerada, sobre todo en manejo sobre yacija, como es el caso. Dado que, por las características del proceso productivo de la explotación, no se puede retirar la gallinaza con una frecuencia superior, debe incrementarse la capacidad de almacenamiento en la propia instalación, bien ampliando la anchura de las fosas, bien su profundidad. Deberá garantizarse, al menos, una capacidad de almacenamiento en las fosas situadas bajo las 3 naves de 2.000 m³.  
Por otra parte, la explotación deberá disponer, además, de un estercolero de dimensión suficiente y con impermeabilización adecuada para depositar la gallinaza en el caso de que el gestor se retrase en su retirada. En ningún caso se admitirá la permanencia de la gallinaza fuera del estercolero.  
D) Cadáveres, residuos de tratamientos veterinarios y de vacío sanitario y otros residuos:  
- Cadáveres. En la documentación inicial, el titular indicaba que la gestión de cadáveres se realizaría mediante inscripción en la «Asociación de Usuarios de Casetas de Cadáveres de ganado no bovino», señalando que se incluía el compromiso de gestión en dicha asociación. Sin embargo, no se aportaba el compromiso mencionado, por lo que se requirió al promotor que subsanara esta deficiencia.  
En documentación adicional aportada con posterioridad, el titular varía su opción y aporta 2 compromisos diferentes, indicando que la retirada de los cadáveres producidos en la explotación se realizará por 2 empresas distintas: Gesmer Logistics y Secanim Bio-Industries, SLU. Respecto a esta última empresa se aporta además asunción de compromiso de retirada y de tratamiento en empresas del grupo.  
Al respecto, se constata que Secanim Bio-Industries, SLU, dispone de autorización por la agencia de residuos de Cataluña para los residuos correspondientes, así como la pertinente inscripción en el registro Sandach relativa a las categorías implicadas.  
El titular confirma que será Secanim Bio-Industries la empresa gestora que retirará los cadáveres de la explotación.  
Se considera acreditada la correcta gestión de los cadáveres de la actividad.  
- Residuos de tratamientos veterinarios y de vacío sanitario. La documentación aportada incluye compromiso de retirada de residuos sanitarios para la explotación por Plataforma Kompass, SL.  
Se constata en la página web de la agencia de residuos de Cataluña que el gestor está autorizado para las categorías indicadas.  
Se considera justificada la gestión adecuada de este tipo de residuos.  
  
E) Aguas residuales:  
La documentación señala que las aguas residuales sanitarias procedentes del aseo se conducirán a una fosa séptica cuyos lodos se retirarán periódicamente por empresa gestora. En este sentido, dado que no se menciona la realización de ninguna fase de separación de fase líquida, el gestor deberá retirar todo el contenido de la fosa, no solo los lodos.  
  
F) Electricidad.  
La explotación se abastecerá de energía eléctrica a partir de una red de media tensión que discurre por las proximidades.  
Requerido al respecto, el promotor concreta la solución técnica, que incluye una primera torre tras el entronque, ubicada en la parcela 113 y una torre de conversión de aéreo a subterránea en la parcela 114. Junto a esta segunda torre se ubicará el centro de transformación, prefabricado de hormigón, con transformador de 50 kVA.  
Desde el centro transformador, la línea de baja tensión hasta el cuadro general de la explotación, en la parcela 117, discurre enterrada.  
En total, desde el entronque con la red de suministro, se proyecta una línea aérea de unos 40 m y una línea subterránea de unos 130 m, ambas en terreno agrícola. La línea subterránea pasará por el camino que separa las parcelas 145 y 117.  
Al respecto se considera que, siguiendo las prescripciones técnicas de la compañía distribuidora, no existirán afecciones significativas.  
G) Afección a la calidad atmosférica:  
G-1) Emisión de gases. Las principales emisiones a la atmósfera generadas en la explotación consisten en amoniaco, óxido nitroso y metano procedentes del manejo de la gallinaza.  
Asimismo, se producen emisiones a la atmósfera derivadas del tránsito de vehículos y de la combustión para la calefacción de las naves. Se deberá incluir en el programa de vigilancia ambiental el adecuado mantenimiento de maquinaria y vehículos de la actividad.  
Por otra parte, la explotación producirá los olores propios de este tipo de actividad.  
G-2) Emisión de partículas en suspensión. En las explotaciones avícolas se generan partículas en suspensión, procedentes principalmente de la cama de los animales, del pienso y de los propios animales. Estas partículas pueden transportarse por el aire, afectando a la población y depositándose sobre la vegetación.  
Los silos de almacenamiento de pienso son cerrados, así como el sistema de distribución, por lo que las pérdidas en el proceso no se consideran significativas. El mayor foco de dispersión de partículas es el transporte de material para la realización de la cama de los animales y para la retirada de la gallinaza.  
En consecuencia, los vehículos que realicen dichos transportes deberán llevar su carga cubierta, con el fin de minimizar la dispersión de partículas.  
Por otra parte, en atención a la capacidad de la explotación, y a su distancia a núcleo de población, la actividad podría considerarse clasificada como grupo B de acuerdo con el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera establecido por el Real decreto 100/2011. En consecuencia, según lo dispuesto en la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera, la actividad queda sometida al procedimiento de autorización administrativa por el órgano competente de la Comunitat Valenciana.  
H) Ruidos y vibraciones: los ruidos generados en la explotación corresponden principalmente a los extractores para la ventilación de las naves y a los propios animales.  
El mantenimiento de los elementos, principalmente los extractores de aire, deberá ser el adecuado.  
I) Afección a la población.  
Ya se ha mencionado la existencia de un núcleo residencial a unos 350 m de distancia al nordeste de la explotación, Urbanización El Regatell. Asimismo, en dirección sudeste, hay diversas viviendas dispersas, la más próxima a menos de 200 m de distancia.  
Las afecciones a la población consisten en emisión de gases y olores, emisión de partículas en suspensión, y ruidos.  
En relación a la urbanización El Regatell, si bien se interpone una masa arbórea forestal entre dicha urbanización y la ubicación de la explotación solicitada, el efecto amortiguador de esta masa arbórea se ve limitado por la orografía del terreno, pues se localiza en una vaguada entre ambos enclaves, que se sitúan en posiciones más elevadas.  
Respecto a las viviendas situadas al sudeste, la situación más elevada de la explotación respecto de estas, y el porte del cultivo que se interpone entre ambas, inferior al porte del arbolado forestal, crean incertidumbre respecto al efecto pantalla que pueda ejercer el cultivo frente a las emisiones de la actividad.  
Con el fin de minimizar eventuales efectos sobre la Urbanización El Regatell, así como sobre las viviendas situadas al sudeste de la explotación, se precisa incorporar una pantalla vegetal de porte arbóreo. Dicha pantalla, favorecerá, asimismo, la integración paisajística de la explotación en el entorno inmediato.  
Para la creación de la pantalla, se deberá mantener los ejemplares arbóreos existentes en la parcela que quedan fuera del vallado perimetral, y plantar ejemplares adicionales, sin realizar un seto continuo, siendo preferible la disposición al tresbolillo. Dado que el vallado se ciñe al límite de la parcela en su cara noroeste, los ejemplares se dispondrán en las otras 3 direcciones, coincidentes, además, con la dirección en que se encuentran las residencias.  
Dado que la especie forestal predominante en la zona es el pino carrasco, se sugiere que sea esta la especie empleada. Se utilizarán ejemplares de al menos 1,5 m de altura, procedentes de vivero autorizado, y, en el caso de que no se produzca el arraigo, se sustituirán las marras.  
J) Paisaje:  
El desarrollo de la actividad supone la construcción de 3 naves y las instalaciones correspondientes, silos, depósito de agua, (?). La altura de los elementos es la adecuada a su uso. Las naves tienen una altura en cubrera de 4,375 m, altura superada por los silos, aunque se trata de elementos puntuales.  
Si bien es cierto que a distancia no existirá impacto visual, la integración inmediata de la actividad se verá favorecida por la pantalla vegetal indicada en el apartado anterior.  
K) Afección a patrimonio.  
En el expediente administrativo remitido por el Ayuntamiento de L'Alcora no constaba el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano.  
A requerimiento del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, el promotor realizó los trámites pertinentes. Con la remisión del informe favorable emitido por el órgano competente, se considera que la actuación no tendrá efectos negativos sobre el patrimonio.  
L) Movimientos de tierra.  
El movimiento de tierras preciso para nivelar el terreno en el que se emplazarán las 3 naves y para su construcción, puede crear desniveles bruscos con el terreno circundante.  
Los taludes resultantes deben integrarse con el entorno mediante pendientes suaves y su revegetación, o mediante la realización de muretes de mampostería en seco similares a los existentes en el entorno.  
Por otra parte, este movimiento de tierras, y el necesario para realizar la zanja en la que se ubicará la línea eléctrica de BT desde el transformador, y la construcción de depósito de agua, darán lugar a la producción de residuos.  
En todo caso, el excedente de tierras, no debe abandonarse, sino que debe gestionarse adecuadamente.  
4º. El estudio de impacto ambiental del proyecto incluye un programa de vigilancia ambiental en el que se contempla tanto la fase de obras como la fase de funcionamiento de la actividad. Sin perjuicio de las medidas consideradas en el mismo, se debe incluir, de forma adicional:  
- El control del transporte de la yacija y de la gallinaza en camiones cubiertos.  
- El control, al finalizar cada ciclo productivo, del estado de impermeabilización de fosas.  
- El control periódico de las mallas pajareras de las ventanas.  
5º. Mantenimiento:  
Dentro del programa de vigilancia ambiental debe incluirse un protocolo de mantenimiento de la maquinaria e instalaciones de la explotación al objeto de optimizar su rendimiento, en particular en lo referente a la combustión para la calefacción de naves, fugas de fluidos y emisiones de ruidos.  
En todo caso, la maquinaria e instalaciones deberán superar las inspecciones técnicas preceptivas de acuerdo con la legislación sectorial correspondiente.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el epígrafe h del grupo 1 del anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, uno de los supuestos de actividad sometida a evaluación ambiental. En consecuencia, de acuerdo con la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, resulta preceptivo someter la actividad al trámite de evaluación de impacto ambiental ordinaria, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 7.1.a de la citada ley.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental atribuye al órgano ambiental la competencia en el análisis técnico de los expedientes de evaluación ambiental y en la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural (modificado por el Decreto 80/2016 y el Decreto 73/2017, ambos del Consell), atribuye a la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «explotación avícola de reproducción de reproductoras», promovido por Avícola Sichar, SL, que se ubicará en la parcela 117 del polígono 15 del término municipal de L'Alcora (Castellón), con una capacidad productiva de 29.017 aves, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación aportada, así como los condicionantes del punto segundo de la presente resolución.  
  
Segundo  
1. Se mantendrán todos los ejemplares arbóreos existentes en la parcela fuera de la zona correspondiente al vallado perimetral de la explotación.  
Asimismo, se plantará un mínimo de 15 ejemplares de Pinus halepensis en la zona de la parcela exterior del vallado, al tresbolillo.  
Los ejemplares procederán de un vivero autorizado y tendrán un mínimo de 1,5 m de altura.  
2. Se modificarán las dimensiones de las fosas de almacenamiento de gallinaza situadas bajo las 3 naves, hasta alcanzar una capacidad de almacenamiento en las mismas de 2.000 m³.  
Se habilitará un estercolero con una capacidad de almacenamiento igual o superior a la de las fosas de almacenamiento interior. El estercolero tendrá 3 paredes laterales, y solera impermeable dotada de pendiente hacia la parte no abierta. Dispondrá de una poceta de lixiviados estanca cuyo contenido se retirará periódicamente por el gestor sandach.  
En ningún caso se admitirá la permanencia de la gallinaza fuera del estercolero.  
3. El contrato de retirada de los lodos de la fosa séptica con gestor autorizado incluirá la retirada de todo su contenido.  
4. Se solicitará de la Dirección Territorial de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural de Castellón, autorización para la construcción y explotación de la actividad, en atención a su clasificación como grupo B según el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera.  
5. Se minimizará en lo posible el movimiento de tierras y la creación de desniveles notorios en el borde de la parcela, que se integrarán con el entorno de acuerdo con lo indicado en el correspondiente apartado de consideraciones ambientales.  
La tierra procedente del movimiento de tierras, se gestionará adecuadamente. En concreto:  
- Si el material extraído consiste exclusivamente en tierra y piedras sin sustancias peligrosas (código LER 17 05 04), se valorizará de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron.  
- Y en caso contrario, el material extraído se gestionará según el Real decreto 105/2008, de 1 de febrero, por el que se regula la producción y gestión de los residuos de construcción y demolición.  
6. Se cumplirá el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
7. Sin perjuicio de los controles previstos en el programa de vigilancia ambiental, se incluirá en el mismo:  
1) Comprobación de que los camiones que transporten el material para la yacija, y los que retiren la gallinaza, lleven su carga cubierta.  
2) Control, al finalizar cada ciclo productivo, del estado de impermeabilización de fosas.  
3) Control periódico de las mallas pajareras de las ventanas.  
4) Control del estado de la vegetación dispuesta como pantalla amortiguadora y reposición de marras.  
El programa de vigilancia ambiental incluirá asimismo un protocolo de mantenimiento de la maquinaria e instalaciones de la explotación.  
8. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá comunicarse al órgano ambiental competente, que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
  
València, 19 de noviembre de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 13 de febrero de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML