Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8954, del 17-11-2020 (2020/9367)

RESOLUCIÓ de 23 de setembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 68-2017-AIA Sinarcas.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8954

Data del DOGV
:   17-11-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/9367

CVE


Data del document
:   23-09-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 23 de setembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 68-2017-AIA Sinarcas. [2020/9367]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 68-2017-AIA Sinarcas.  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 68-2017-AIA  
Títol: Legalització d'ampliació d'explotació avícola de posta  
Promotor: Grupo Avícola La Cresta, SL  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació  
Localització: parcel·la 215 i part de les parcel·les 134 i 214 del polígon 11 de Sinarcas (València).   
  
Antecedents  
- El 4 de juny de 2003 la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi emet una declaració d'impacte ambiental favorable al projecte d'explotació avícola de posta per a 100.000 gallines ponedores (expedient 221-2002-AIA), projecte que incloïa una nau de ponedores i centre classificador d'ous.  
- L'11 de juny de 2003 la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi emet una declaració d'impacte ambiental del projecte d'ampliació d'explotació avícola per a arribar a una capacitat de 800.000 aus (expedient 128-2003-AIA) mitjançant la construcció de 8 naus noves.  
  
Aquest expedient compta amb les resolucions complementàries següents:  
- Resolució complementària (1a) de 26 de maig de 2009 amb la finalitat de fer constar les numeracions cadastrals de totes les parcel·les cadastrals integrants de l'explotació avícola i incloure en la resolució l'estimació d'impacte ambiental favorable de 16 d'octubre de 2007 (expedient 2007/013-EIA) per a la fàbrica de pinsos que se situa en l'explotació.  
- Resolució complementària (2a) de 13 d'octubre de 2011 en la qual es modifica la numeració cadastral de totes les parcel·les afectades per l'explotació, que passen a denominar-se totes com a parcel·la 215 del polígon 11 i es fan extensibles els condicionants ambientals de la DIA d'11 de juny de 2003 a l'ampliació proposada de 145.000 aus i l'ampliació del centre de classificació d'ous en 1800 m² addicionals.  
  
Amb la modificació del projecte, la capacitat resultant seria de 945.000 aus.  
- Resolució complementària (3a) de 26 de gener de 2015 sobre la modificació del projecte en el qual s'eliminaria la construcció de la nau per a 145.000 aus que seria substituïda per una altra de capacitat per a 25.000 gallines de pagés.  
La capacitat de l'explotació resultant va ser de 825.000 aus.  
- El 3 de maig de 2017 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud d'informe respecte a una modificació no substancial del complex avícola de posta a Sinarcas. Aquesta modificació consisteix en la construcció d'una nova nau amb capacitat per a 30.000 aus. Es procedeix a l'obertura de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental amb el número 68-2017-AIA.  
El 26 de juny de 2017 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental insta l'inici de procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Amb l'ampliació proposada, l'explotació tindria una capacitat de 855.000 aus.  
- L'11 de juny de 2018 el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació remet una nova modificació del projecte l'objectiu del qual és l'ampliació de l'activitat mitjançant la construcció de 2 naus noves, amb la qual cosa el complex arriba a un total d'1.055.492 places.  
Per tant, es deixa sense efecte la modificació sol·licitada el maig de 2017 i es valora el projecte segons la documentació d'11 de juny de 2018.  
- Mitjançant les remissions de 17 de setembre i 15 d'octubre de 2018, i 4 de novembre de 2019 el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació remet documentació addicional al projecte.  
  
Es considera com a data d'inici de l'anàlisi tècnica de l'expedient el 26 de novembre de 2019, moment en el qual té entrada en l'òrgan ambiental la justificació de realització de tràmit d'informació pública i consulta als organismes afectats per la realització del projecte.  
  
  
Descripció del projecte  
Es pretén l'ampliació d'una explotació avícola de posta amb capacitat autoritzada de 825.000 gallines de posta.  
L'ampliació es durà a terme mitjançant la construcció d'una nau nova de gallines de pagés de 2.112 m2 i amb una capacitat aproximada per a 30.500 aus i una altra nau de gallines de posta en terra per a 245.000 aus i una superfície de 4000 m². Per tant, i quant a nombre d'animals. l'ampliació proposada seria de 275.500 aus.   
L'explotació es troba a la parcel·la 215 del polígon 11 de Sinarcas, que té una superfície de 216.970 m2 i una superfície construïda de 22.166,50 m2. La qualificació urbanística és de sòl no urbanitzable, amb aptitud agrícola-ramadera. Per a l'ús de les gallines de pagés s'ha adquirit part de les parcel·les 134 (38.861 m2) i 214 (57.713 m²).  
  
Les superfícies ocupades per naus i zones d'espai vital són les següents:  
Nau 1 (80.640 gallines en gàbia): 1.904 m²  
Nau 2 (80.640 gallines en gàbia): 1.751 m²  
Nau 3 (72.576 gallines en gàbia): 1.820 m²  
Nau 4 (72.576 gallines en gàbia): 1937,50 m²  
Nau 5 (90.720 gallines en gàbia): 1.820 m²  
Nau 6 (90.720 gallines en gàbia): 4.820 m²  
Nau 7 (141.120 gallines en gàbia): 2.247,84 m²  
Nau 8 (126.000 gallines en gàbia): 2.000 m²  
Nau 9 (25.000 gallines de pagés): 2.337,22 m². Superfície d'espai vital: 107.326 m²  
Centre de classificació i envasament: 3.031,78 m²  
Habitatge masovers: 133,14 m²  
Magatzem de ferramentes: 312,40 m²  
Fàbrica de pinsos: 1.051,62 m²  
L'ampliació consistirà en el següent:  
Nau 10 (30.500 gallines de pagés): 2.112 m². Superfície d'espai vital de 122.000 m²  
Nau 11 (ponedores en terra 245.000): 4.000 m²  
En el cas de les de pagés, les gallines tindran accés a un parc exterior a la granja i cada gallina disposarà d'una superfície de 4 m². La zona d'espai vital quedarà delimitada per una tanca metàl·lica de 2 m d'alçada.   
Amb la construcció de les dues naus, l'explotació ramadera tindria una producció total de 900.992 ous/dia de mitjana anual procedents de gallines de posta, en un total d'1.059.992 gallines aproximadament allotjades en l'explotació.  
Les naus existents disposen de sistema de ventilació-refrigeració de tipus cool-system, per la qual cosa l'aigua emprada en les instal·lacions se sotmetrà als programes corresponents de control de la legionel·losi.  
  
En l'explotació ampliada es consumiran 44.493,50 t/any de pinso, 110.328 m3/any d'aigua de captació subterrània per a ús per part dels animals i per al funcionament dels sistemes de refrigeració i 5.000 dotzenes/dia d'ous procedents d'altres explotacions.  
Respecte a l'aigua, l'explotació disposa de pou amb autorització per a extraure 122.303 m3/any a més de subministrament d'aigua potable procedent del municipi de Sinarcas que es destina al centre de classificació.  
Com a productes acabats s'obtindran 24.385.989 ous de tipus A i C i 1.059.992 d'ous de gallines fins a 84 setmanes d'edat. A la fàbrica de pinso es produiran 60.000 t de pinso anuals.  
La gallinassa serà recollida en cintes transportadores que la depositaran directament en la caixa del camió per a ser retirada fora de l'explotació i utilitzar-la com a fertilitzant o esmena orgànica.   
Els materials perillosos produïts són emmagatzemats i segregats en contenidors hermètics que es gestionen a través d'un gestor de residus perillosos.  
Pel que fa als residus no perillosos, el promotor disposa de contractes amb gestors que exerceixen l'activitat de recollida i transport i d'empreses de gestió de subproductes d'animals no destinats al consum humà.   
La gallinassa i els cadàvers són els principals subproductes produïts en l'explotació. Els animals morts es retiren diàriament de les naus i són emmagatzemats en contenidors-congeladors que retira una empresa autoritzada i especialitzada.  
La gallinassa és retirada cada 3-4 dies per una empresa o gestor i es destina a ús com a adob orgànic. Es calcula que es produiran 44.304 t/any.  
Una vegada finalitzada l'activitat es procedirà a l'enderrocament de les infraestructures inservibles i al desmantellament de les instal·lacions.  
  
Afeccions legals  
- L'ampliació de l'explotació (noves edificacions) es farà en sòl forestal comú segons el PATFOR (Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana). L'àrea d'espai vital de les aus es realitzarà en sòl forestal estratègic segons el PATFOR.  
- L'ampliació es durà a terme en sòl no urbanitzable d'aptitud agrícola i ramadera segons l'informe de compatibilitat emés per l'Ajuntament de Sinarcas.   
- El projecte no afecta espais naturals protegits per la Xarxa Natura 2000 ni cap altre espai natural o àrees de protecció regulats en la Llei 11/1994.  
  
Tramitació administrativa  
El 3 de maig de 2017 té entrada en l'òrgan ambiental la sol·licitud d'informe del Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació referent a la modificació del projecte d'explotació avícola de posta i fàbrica de pinsos per a autoconsum. La modificació consistia en la construcció d'una nau nova per a 30.000 gallines de posta en terra.  
  
El 26 de juny de 2017 l'òrgan ambiental emet l'informe en el qual es determina que la modificació del projecte requereix la realització del procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
El 21 de juny de 2018 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació referent a una nova modificació del projecte, modificació sobre la qual es fa aquest pronunciament ambiental.  
  
El 30 de juliol de 2018 l'òrgan ambiental emet un informe en què indica que la modificació del projecte requereix la realització d'un procediment ordinari d'avaluació d'impacte ambiental, entre altres.  
L'inici del tràmit substantiu es va produir abans de l'entrada en vigor de la Llei 9/2018 (7 de desembre de 2018), en l'article 9 de la qual s'impedeix la realització del procediment d'avaluació d'impacte ambiental de projectes totalment o parcialment executats.   
Aquest fet és rellevant administrativament, ja que les naus objecte de l'expedient actual estan construïdes, amb la qual cosa es tracta d'un projecte executat.  
2. La informació pública es va produir mitjançant la publicació d'un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del 12 de juliol de 2019.  
Durant el període d'informació pública es van emetre els informes següents:   
- Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural de 4 de desembre de 2018 a l'efecte de l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià en sentit favorable condicionat a la presentació d'un estudi paleontològic i a la vigilància de les obres.  
- Informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de València de 29 de març de 2019 en què s'indica que les parcel·les on està prevista l'actuació no afecten cap muntanya gestionada per la Generalitat (muntanyes propietat de la Generalitat, muntanyes incloses en el catàleg de muntanyes de domini públic i utilitat pública i aquelles consorciades, sotmeses a algun conveni o règim contractual en virtut del qual s'atorgue la gestió de la Generalitat), ni són contigües a aquestes.  
Indica l'informe que l'actuació no afecta cap via pecuària i especifica que d'acord amb la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, i segons la Resolució de 5 de març de 2019 de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, la parcel·la 215 del polígon 11 està actualment classificada com a terreny forestal ordinari. D'altra banda les parcel·les 134 i 214 del polígon 11 estan classificades com a terreny forestal estratègic i es considera que l'ús d'aquestes com a zona d'espai vital de les aus no suposa una modificació substancial de la coberta vegetal ni un canvi d'ús forestal.  
L'informe prossegueix amb la introducció de condicionants en l'execució del projecte que s'incorporaran a la part resolutiva d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
Documentació administrativa  
En l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental consten els següents informes remesos per l'òrgan substantiu:  
- Resolució de la Direcció de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental de 5 de març de 2019 relativa a la modificació de la cartografia de sòl forestal de la parcel·la 215 del polígon 11 de Sinarcas. Aquesta modificació consisteix en el canvi de terreny forestal estratègic a terreny forestal comú en part de la parcel·la 215 del polígon 11.  
- Informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 31 d'octubre de 2018 en el qual s'exposa que l'explotació disposa de pou amb autorització per a extraure 122.303 m³ anuals per a proveïment d'aigua d'abeuratge de les aus i subministrament d'aigua potable procedent de l'Ajuntament de Sinarcas.  
Respecte de les aigües sanitàries, exposa que hi ha dos punts d'abocament des d'on són recollides per un gestor per a abocar-les a una EDAR. Hi ha un tercer punt d'abocament per a recollida de vessaments d'olis i greixos procedents de la fàbrica de pinsos el contingut dels quals es retira per mitjà d'un gestor autoritzat.  
Les aigües pluvials s'infiltren en el terreny.  
L'informe finalitza recordant la prohibició d'efectuar abocaments directes o indirectes d'aigües i productes residuals que puguen contaminar les aigües subterrànies, evitar apilaments a la intempèrie que puguen contaminar les aigües pluvials, entre altres.  
- Informe de la Direcció Territorial de València de 25 d'octubre de 2019 en el qual, després de considerar l'informe emés per la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient Veterinari d'Inspecció Pecuària en què s'indica que les instal·lacions que alberguen el bestiar compleixen les distàncies previstes per l'article 54 de la Llei 6/2003 de ramaderia de la Comunitat Valenciana i l'informe en matèria del sòl no urbanitzable, es pronuncia en sentit favorable condicionat i fa constar que no hi ha constància de la sol·licitud d'informe en sòl no urbanitzable d'oficines, magatzems, aparcament per a vehicles, habitatge per a l'encarregat i fàbrica de pinsos.  
- Informe de compatibilitat urbanística de 10 de maig de 2018 en què s'indica que el sòl on es farà l'ampliació és un sòl no urbanitzable d'aptitud agrícola i ramadera segons les normes subsidiàries de Sinarcas i modificacions posteriors, i en el qual es considera que el que es proposa és compatible amb el planejament municipal.  
  
Consideracions ambientals  
Es destaquen els aspectes següents de l'estudi d'impacte ambiental:  
  
1. Identificació i valoració d'impactes  
Es consideren les fases següents del projecte que poden generar impactes:  
- Disseny: estudi d'alternatives. De l'estudi d'alternatives s'ha optat per la zona on ja hi ha una explotació avícola amb subministrament i infraestructures de llum, aigua, etc. i distància adequada a la població de Sinarcas, 4 km.  
- Construcció: les accions d'aquesta fase que poden generar impactes són l'execució de desbrossaments, la realització d'excavacions i desmunts, la conformació de terraplens, l'execució de camins i vials, la construcció d'edificacions.  
- Explotació: la presència de les estructures i les activitats pròpies del règim de funcionament són les accions que poden derivar en la generació d'impactes ambientals.  
Els elements del medi ambient que poden patir impacte són:   
- Aire: tant durant la fase de construcció com durant les fases de desmantellament de l'activitat es pot produir un augment de les partícules físiques sòlides i un augment de la generació de sorolls i vibracions.  
  
Durant la fase d'activitat es produirà una disminució de la qualitat de l'aire i un increment de l'efecte d'hivernacle a causa de les emissions dels animals i de les emissions generades per la descomposició de la matèria orgànica (diòxid de carboni, metà, amoníac, compostos sulfurosos).  
Els vehicles que intervindran en la realització de les obres i transport d'animals i pinso emetran a l'atmosfera diòxid de sofre i òxid de nitrogen.  
- Sòl: durant la fase de construcció es produirà una alteració de les propietats físiques, químiques i biològiques del sòl que pot desencadenar erosió.  
- Vegetació: les construccions projectades ocasionaran la pèrdua de vegetació forestal.  
- Fauna: es pot produir una pèrdua de l'hàbitat i alteració de pautes de comportament.  
- Paisatge: l'eliminació de la vegetació ocasionarà un canvi en el paisatge. Les edificacions alteraran la composició estètica del paisatge.  
  
- Socioeconomia: en la fase de construcció i funcionament es donaran repercussions positives sobre l'ocupació. L'explotació ramadera suposarà un augment en la diversificació de l'activitat econòmica.  
Després de l'anàlisi de la matriu d'impactes, l'estudi d'impacte ambiental fa la valoració següent dels impactes ambientals més rellevants detectats:  
- L'elecció de la ubicació de les noves naus tindran un impacte positiu, ja que se situen en un polígon ramader en un sòl adequat segons la normativa municipal.  
- Rebuig i desbrossament del terreny: produirà un impacte sobre la vegetació. L'impacte es valora com a compatible pel fet que els desbrossaments només afectaran la construcció de la nau 10, ja que en la superfície de la nau 11 actualment no hi ha vegetació. En qualsevol cas, els desbrossaments se cenyiran exclusivament a la superfície ocupada per les noves naus, per la qual cosa l'impacte es valora com a compatible.  
- Moviments de terra: es generarà un impacte sobre la qualitat de l'aire a conseqüència de la pols originada pel tràfec de les màquines. No obstant això, es procurarà fer el mínim moviment possible de terres i que aquests moviments no es facen en la línia de màxim pendent. D'altra banda la construcció de les naus no requereixen grans moviments de terra, per la qual cosa l'impacte es valora com a compatible.  
  
- Soroll: augment dels nivells sonors en la fase d'obres. L'impacte es valora compatible perquè les obres no seran de magnitud elevada.  
  
- Olors: en l'explotació avícola les emissions gasoses produïdes per les aus i pel fem generat poden provocar males olors que afecten la població. Les mesures utilitzades en el disseny de les naus, el manteniment correcte de densitats d'animals en les naus, el maneig adequat de les dejeccions i la llunyania del nucli urbà de Sinarcas a les naus (4 km) determinen la valoració de l'impacte com a compatible.  
  
- Paisatge: en la fase d'obres la presència de maquinària suposarà un efecte negatiu sobre el paisatge. Durant la fase de funcionament la presència de les construccions provocarà una alteració en el paisatge que generarà un impacte de signe negatiu però compatible a causa de la situació de les naus allunyades de les vies de comunicació més transitades i a l'ús de mesures correctores com ara la utilització de materials i colors que harmonitzen amb el paisatge.  
- Estructura poblacional i economia: l'augment de la demanda de mà d'obra generarà un impacte de signe positiu sobre l'estructura poblacional i l'economia.  
- La generació de subproductes suposarà un impacte positiu a causa de l'ús que se'n farà com a fem.  
2. Establiment de mesures protectores i correctores.  
- Fase de disseny: elecció de la ubicació de les naus allunyades del nucli urbà i en sòl apte urbanísticament per a fer-ho. L'explotació no afecta espais naturals protegits inclosos els espais de la Xarxa Natura 2000 si bé es produirà afecció a terreny forestal.  
- Sistema de gestió de la gallinassa: l'assecatge de la gallinassa en les cintes transportadores i la retirada d'aquesta cada 2-3 dies per a utilitzar-la com a adob orgànic evita la contaminació de sòls i aigües. Les bandes que transporten la gallinassa finalitzen en la zona de càrrega del camió que la retira. Aquesta zona està coberta i impermeabilitzada per a impedir la contaminació de sòls i aigües.  
En el disseny de les naus s'ha procurat l'optimització de les matèries primeres com l'aigua.  
Per a evitar la contaminació de les aigües les instal·lacions disposaran de fossa sèptica per a la recollida d'aigües de tipus sanitari.  
Amb la finalitat de minimitzar l'impacte paisatgístic s'instal·laran pantalles vegetals als voltants de les instal·lacions, i s'adequaran les edificacions a l'entorn rural utilitzant tons verds.  
Les mesures correctores en fase d'obra i funcionament seran les següents:  
- Aire: regatge de zona de trànsit i obres, limitació de la velocitat dels vehicles. Durant la fase de funcionament es farà el seguiment i control de les emissions atmosfèriques produïdes a la granja.  
  
- Aigua: el manteniment i reparació de maquinària d'obra es farà en zones allunyades dels cursos d'aigua. Els abocaments accidentals els gestionarà un gestor autoritzat i segons la naturalesa de l'abocament. Les zones d'excavació i arreplega de materials se situaran en zones on no circulen aigües d'escolament.  
Les aigües procedents de les fosses sèptiques es gestionaran de manera que complisquen amb els estàndards de qualitat i requeriran en cas d'abocament autorització administrativa de l'òrgan de conca.  
- Gestió de subproductes i residus: les aigües residuals, residus tòxics i perillosos i cadàvers d'animals seran gestionats per gestors autoritzats.   
Pel que fa a la gestió de la gallinassa i al requeriment del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, el promotor proposa la construcció d'un femer impermeable amb depòsit estanc per a la recollida de lixiviats amb capacitat de 10 dies amb capacitat de 1750 m³ i dimensions 50×10×3,5m.  
La gestió de subproductes i residus realitzada és justificada pel promotor amb la documentació següent:   
- Autorització de 6 de març de 2009 de l'EPSAR per a abocament d'aigües domèstiques o assimilables que han de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança d'abocaments a xarxes de sanejament de l'EPSAR.  
- Contractes de subministrament de fem: el fem serà gestionat a través d'un gestor SANDACH, contractes amb empreses agrícoles i agricultors individuals amb els quals s'han subscrit els contractes corresponents. La gallinassa s'emprarà directament com a esmena o adob orgànic en una superfície de 1.404,49 ha a les províncies de Conca, Albacete i València.  
S'ha subscrit igualment un contracte de gestió de residus perillosos (envasos contaminats, biosanitaris, aerosols, etc.) i residus no perillosos (fusta, paper, etc.), subproductes (ous trencats, gallinassa).  
- Assegurança de retirada de cadàvers.  
Finalment, cal indicar que l'empresa disposa d'un sistema de gestió mediambiental per a millorar el comportament global de l'explotació mitjançant la implantació de l'ISO 14001. Així mateix, i en aplicació de bones pràctiques ambientals, es portaran controls de consums d'aigua, pinso i energia.  
3. Programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa el següent:  
- Fase d'obres: les obres es duran a terme sota supervisió d'un tècnic amb experiència en medi ambient. El programa consistirà en la vigilància de l'origen legal dels préstecs d'obres, en el seguiment de la gestió dels residus segons s'ha previst, en la protecció correcta del patrimoni arqueològic, la gestió adequada de la terra vegetal, la disposició adequada dels parcs de maquinària, els punts d'acumulació de residus de manera que no es troben pròxims a cursos d'aigua, la limitació de l'eliminació de la coberta vegetal.  
- Fase d'explotació: es controlarà el manteniment correcte dels equips amb la finalitat d'evitar emissions accidentals de gasos a l'atmosfera o abocaments al sòl. Amb la finalitat de disminuir les emissions i la quantitat de nitrogen i fòsfor produït, es controlaran periòdicament els nivells de fòsfor i proteïna en els pinsos. Es durà a terme el control de les emissions atmosfèriques, nivells de soroll, sistemes d'eliminació de subproductes i residus, control de plagues i malalties, control de les espècies emprades en la restauració vegetal, consum d'aigua emprada en la neteja de les naus i consum anual d'aigua d'abeuratge, producció de fem.   
El Programa de vigilància ambiental inclou el seguiment dels diferents paràmetres que s'han de controlar per mitjà de taules.  
El seguiment del Programa de vigilància ambiental es materialitzarà mitjançant l'emissió dels informes tècnics corresponents.  
Consideracions de l'òrgan ambiental que fonamenten la resolució:  
  
L'objecte fonamental de la valoració ambiental que s'està realitzant és concloure si l'ampliació de l'explotació promoguda per Grupo Avícola La Cresta té efectes ambientals significatius i valorar, així mateix, si els efectes acumulatius producte de les successives ampliacions del projecte poden generar efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
Pel que fa a les diferents resolucions emeses, i d'acord amb l'article 44 de la Llei 21/2013, es procedirà a modificar els condicionants que no s'adapten a la regulació legislativa actual, unificar els condicionants en fase d'execució del projecte per a fer-los extensius al conjunt de l'explotació, eliminar aquells que es recullen en compliment de la legislació en matèria de ramaderia i, per tant, innecessaris, i en definitiva, unificar els condicionants ambientals amb la finalitat de facilitar que el promotor del projecte els complisca.  
Una vegada explicat el contingut de la resolució s'analitzaran els punts més rellevants que fonamenten els condicionants ambientals:  
- Àmbit del projecte: l'explotació se situa en una zona de mosaic agrari-forestal amb una zona forestal considerada actualment com a terreny forestal estratègic i, per tant, amb valors ambientals i una altra que ha sigut inclosa en terreny forestal comú. Abans de l'entrada en vigor del PATFOR ja les DIA emeses instaven la protecció del sòl forestal mitjançant la limitació de l'afecció d'aquestes a les zones imprescindibles per a l'execució del projecte. En aquest sentit, es considera vàlid el criteri de les DIA i, per tant, s'estén a la present resolució a fi de preservar aquest mosaic, valuós per a la biodiversitat.  
Pel que fa a l'ampliació de l'explotació, per la distància al nucli urbà, no es considera que hagen d'augmentar les possibles molèsties per olors; la millor correcció ambiental a aquest factor és guardar una distància adequada amb els nuclis de població.  
No obstant això, el tràfec de vehicles que transporten matèries primeres o s'emporten productes acabats o subproductes de l'explotació, poden generar molèsties que han de ser minimitzades amb mesures preventives.   
- Capacitat total de l'explotació:   
Segons la documentació presentada pel promotor, el total d'animals que s'allotjaran en l'explotació i sobre la base dels quals s'ha realitzat el càlcul de consums i emissions serà d'1.055.492. Per tant, partint del nombre d'animals actualment autoritzats (825.000) l'ampliació que es considerarà serà de 230.492 animals i no del nombre d'animals que consta en la documentació remesa, que és de 275.500.  
- Construcció i ubicació de femer:   
En compliment de les DIA esmentades anteriorment es construirà un femer amb caràcter previ a l'aprovació de l'ampliació del projecte, ja que es considera que és una mesura preventiva adequada i que, al mateix temps, contribueix a la millora de la capacitat de gestió de la gallinassa.   
El femer haurà de canviar d'ubicació per a no afectar cap terreny forestal estratègic. La capacitat serà de 1.750 m³ segons la proposta del promotor, atenent el sistema de gestió utilitzat.   
- Ús de la gallinassa: atés que part de la gallinassa és retirada per agricultors i empreses agrícoles per a ús en els seus camps de cultiu, la quantitat de gallinassa aportada al terreny haurà d'ajustar-se als cultius als quals s'aplique.  
En qualsevol cas, caldrà complir amb els codis de bones pràctiques agràries aprovats en les diferents comunitats autònomes on s'utilitze.  
  
- Aigua: amb una capacitat màxima d'1.055.492 aus, les dotacions del pou, atés que s'aplicaran millors tècniques disponibles per a evitar consums excessius, en principi són suficients per a l'ús dels animals i alimentació dels sistemes de refrigeració.  
Exposa el projecte tècnic que en cas de fallada en el subministrament d'aigua de pou, hi ha connexió amb la xarxa de proveïment municipal. No obstant això, si les fallades es repeteixen, evidenciaran una falta d'aigua en l'explotació que no ha de ser suplida de manera habitual per la xarxa d'aigua municipal, ja que podria posar en perill els usos existents.  
D'altra banda, no es calcula en el projecte l'aigua consumida per a la neteja de les naus sota la premissa que aquesta neteja, en general, es fa en sec. No obstant això, la pràctica habitual és fer una neteja amb aigua a baixos volums i alta pressió després de la neteja en sec i és previsible que el consum siga superior al calculat. Per això el promotor, en l'àmbit del sistema de qualitat incorporat, durà a terme el control dels volums consumits tenint en compte que cal complir amb els paràmetres de la concessió i no posar en perill els usos existents. Per a complir amb aquest criteri cal establir un condicionant ambiental específic en aquest sentit.   
- Patrimoni cultural: caldrà presentar la valoració en matèria paleontològica davant de la Conselleria de Cultura, en la qual s'ha de justificar el compliment de totes les determinacions de l'informe emés.   
- Mesures de compensació ambiental: com a mesura de compensació per l'execució del projecte abans de l'autorització substantiva d'aquest, el promotor haurà d'elaborar un programa de gestió de les zones forestals de les quals és titular i en tot o en part ocupades per l'explotació. Aquest programa de gestió haurà de complir els objectius i les directrius del PATFOR.  
En aquesta proposta de gestió s'hauran de tindre en compte les mesures de prevenció d'incendis forestals en el seu doble vessant de gestió de la zona forestal i de prevenció per activitat contigua a zona forestal.  
Finalment, i com a conclusió, cal valorar la modificació del projecte per si sola com a acceptable ambientalment amb el compliment de les mesures preventives i correctores de l'estudi d'impacte ambiental i les que s'estableixen en aquesta resolució.  
Ara bé, en el conjunt de l'explotació, i a causa de la magnitud elevada del projecte i al risc elevat de generar efectes ambientals significatius que únicament poden ser minimitzats amb l'aplicació d'una gestió complexa de residus i subproductes i mitjançant l'aplicació de les millors tècniques disponibles en tots els aspectes de l'explotació, així com amb l'aplicació rigorosa del sistema de gestió mediambiental, aquesta resolució insistirà en els aspectes més significatius de la gestió de manera que es genere una resposta correctora davant de qualsevol possible modificació de les previsions realitzades.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 7.1.c i annex I.a.1r de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, i l'annex I.1.h del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, de la Comunitat Valenciana.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental (DOGV núm. 8614, de 16 d'agost de 2019).  
Per tot l'anterior, es resol:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de legalització d'ampliació d'explotació avícola de posta en les parcel·les 215, 134 (part) i 214 (part) del polígon 11 de Sinarcas (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
1. Amb anterioritat a l'autorització substantiva del projecte:  
a) S'haurà de justificar la presentació davant de l'òrgan competent en patrimoni cultural, la valoració específica i real del projecte sobre el patrimoni paleontològic verificant si han aparegut restes d'índole paleontològica i justificant, en cas positiu, les mesures dutes a terme en compliment de l'informe.   
b) Haurà d'estar construït un femer de 1.750 m³ amb solera impermeable, cobert i amb sistema de recollida de lixiviats. Aquest femer no es podrà construir en un terreny forestal estratègic.  
2. El total de la capacitat de l'explotació que s'autoritzarà serà el previst en els documents presentats: 1.055.492 animals. El total de les aus es distribuirà en les 11 naus existents.  
3. Quan acaben les obres haurà de quedar tota la zona lliure de residus de construcció, residus que haurà de gestionar segons les característiques un gestor autoritzat i s'hauran de gestionar a través de plantes de valorització els residus aptes per a fer-ho.   
4. En matèria forestal:  
- Totes les restes i residus originats en aquests treballs hauran de ser eliminats i extrets de manera immediata per motius fitosanitaris i de prevenció d'incendis forestals.  
- Caldrà complir estrictament les normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals disposades en el Decret 7/2004 de 23 de gener de la Conselleria de Medi Ambient pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que cal observar en l'execució i els treballs que es realitzen en terrenys forestals o en els seus voltants.  
- S'haurà de complir en tot cas la Llei 3/1993 forestal de la Comunitat Valenciana i el seu  
Reglament, així com la Llei 43/2003 de muntanyes.  
5. Mesura de compensació ambiental:   
Com a mesura de compensació per haver iniciat totalment o parcialment el projecte amb anterioritat a l'autorització d'aquest, el promotor haurà d'elaborar un programa de gestió de les zones forestals de les quals és titular i en tot o en part ocupades per l'explotació. Aquest programa de gestió haurà de complir els objectius i les directrius del PATFOR. En aquesta proposta de gestió s'hauran de tindre en compte les mesures de prevenció d'incendis forestals en el seu doble vessant de gestió de la zona forestal i de prevenció per activitat contigua a zona forestal.  
La proposta de gestió i prevenció d'incendis forestals s'haurà de presentar davant de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient en el termini màxim de 30 dies des de l'autorització del projecte i a l'efecte de ser informat favorablement i, en cas necessari, autoritzat.  
  
Segon  
Els condicionants ambientals de les declaracions d'impacte ambiental de 4 de juny de 2003 (expedient 221-2002-AIA,11 de juny de 2003 (expedient 128-2003-AIA) i resolucions complementàries s'unifiquen de manera que són aplicables a la totalitat de l'explotació.   
Són els següents:   
6. La gestió dels cadàvers d'animals es farà segons la legislació vigent en la matèria.  
7. Es realitzaran les actuacions necessàries per a mantindre en bon estat la vegetació de la zona d'espai vital programant, en cas necessari, l'eixida dels animals per zones que s'aniran alternant. Aquestes zones es vigilaran i es netejaran amb la retirada de les acumulacions de gallinassa que s'hi puguen donar.  
8. Gestió de la gallinassa: la retirada per agricultors i empreses agràries de la gallinassa per a l'ús en les seues explotacions comportarà la signatura del compromís d'aplicar una quantitat de gallinassa d'acord amb els cultius als quals s'aplique i d'acord amb les recomanacions del codi de bones pràctiques agràries que siga aplicable.  
Totes les eixides de gallinassa hauran de quedar documentades i haurà de comunicar-se a l'òrgan substantiu qualsevol variació realitzada en la gestió d'aquesta.  
Aquests controls formaran part del programa de vigilància ambiental que quedarà inclòs, al seu torn, en el sistema de gestió ambiental.  
9. Els camions que retiren la gallinassa hauran d'anar coberts almenys amb lones i circular preferentment en les primeres i últimes hores del dia. Es comprovarà l'estanquitat dels remolcs o caixons dels camions que retiraran la gallinassa.  
El responsable de medi ambient de l'explotació impedirà l'eixida de l'explotació d'aquells que no estiguen en les degudes condicions.   
  
Tots els vehicles hauran de circular per zones on hi haja la mínima incidència possible sobre les condicions d'assossec de la població.   
  
 10. Es mantindrà inalterada la vegetació forestal existent en la finca excepte el que s'indica per als treballs de gestió forestal i prevenció d'incendis.   
11. Consum sostenible de l'aigua:   
S'inclourà en el programa de vigilància ambiental com a part integrant del sistema de gestió mediambiental el control dels consums mensuals d'aigua.   
En cas de situacions extraordinàries (avaries, o similar) l'explotació es podrà proveir de la xarxa d'aigua potable del municipi de Sinarcas en substitució de l'aigua de pou sempre sota el consentiment previ del municipi, que s'obtindrà cada vegada que es done una situació excepcional.  
En el cas que en el control del consum d'aigua de pou es detecte un augment de l'ús de l'aigua, es controlaran possibles pèrdues en conduccions, elements de subministrament del cool-system, elements de subministrament dels animals. En el cas que aquest augment de consum no es puga reduir i arribe al límit dels cabals d'aigua concedits, s'haurà de disminuir temporalment la capacitat productiva. En el cas que es repetisquen aquests esdeveniments durant almenys 3 anys seguits, caldrà modificar el projecte per a reduir definitivament la capacitat productiva.  
  
Tots els controls realitzats i els esdeveniments detectats hauran de quedar documentats i registrats.   
Pel que fa a l'aigua obtinguda de la xarxa pública de l'ajuntament, caldrà establir els controls oportuns i, si escau, mesures correctores per a minimitzar-ne el consum en cas que se superen les previsions establides.   
12. L'òrgan substantiu tindrà en compte la magnitud total de l'explotació amb la finalitat d'exigir l'aplicació de les millors tècniques disponibles amb la finalitat d'evitar un augment significatiu d'emissions a l'atmosfera.  
En el cas que els controls establits per la legislació vigent o autorització que, si escau, s'atorgue detecten un augment de l'emissió de gasos contaminants en relació amb el que es preveu, s'haurà de valorar si hi ha impossibilitat que el promotor puga complir amb els límits d'emissió fixats. En aquest cas, s'instarà el promotor a la modificació del projecte perquè reduïsca la capacitat o el model productiu. Aquesta reducció haurà de documentar-se, comunicar-se al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i constar en l'autorització substantiva.  
13. Les condicions d'aquesta declaració d'impacte ambiental es podran modificar quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre, d'avaluació ambiental.  
14. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i s'hi aplicarà el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
15. En l'autorització del projecte i la seua publicitat s'haurà de complir l'article 42 de la Llei 21/2013, modificada per la Llei 9/2018.   
  
Tercer  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018.  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà la que estableix l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013, modificada per la Llei 9/2018.  
  
València, 13 de març de 2020. El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre (per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons la Resolució de 9 d'agost de 2019, DOGV núm. 8614, de 16 d'agost de 2019)»  
  
  
València, 23 de setembre de 2020- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamín Pérez Rocher (per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons la Resolució de 9 d'agost de 2019, DOGV núm. 8614, de 16 d'agost de 2019).



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8954, del 17-11-2020 (2020/9367)

RESOLUCIÓN de 23 de septiembre de 2020, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 68-2017-AIA Sinarcas.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8954

Fecha DOGV
:   17-11-2020

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2020/9367

CVE


Fecha del documento
:   23-09-2020

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 23 de septiembre de 2020, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 68-2017-AIA Sinarcas. [2020/9367]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 68-2017-AIA Sinarcas.  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 68-2017-AIA  
Título: Legalización de ampliación explotación avícola de puesta  
Promotor: Grupo avícola La Cresta, SL.  
Órgano sustantivo: Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación  
Localización: parcela 215 y parte de las parcelas 134 y 214 del polígono 11 de Sinarcas (Valencia).  
  
Antecedentes  
- El 4 de junio de 2003 la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio emite declaración de impacto ambiental favorable al proyecto de explotación avícola de puesta para 100.000 gallinas ponedoras (Expediente 221-2002-AIA), proyecto que incluía una nave de ponedoras y centro clasificador de huevos.  
- El 11 de junio de 2003 la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio emite declaración de impacto ambiental del proyecto de ampliación de explotación avícola para alcanzar una capacidad de 800.000 aves (Expediente 128-2003-AIA) mediante la construcción de 8 nuevas naves.  
Dicho expediente cuenta con las siguientes resoluciones complementarias:  
- Resolución complementaria (1ª) de 26 de mayo de 2009 con el fin de hacer constar las numeraciones catastrales de todas las parcelas catastrales integrantes de la explotación avícola e incluir en la resolución la Estimación de Impacto Ambiental favorable de 16 de octubre de 2007 (Expediente 2007/013-EIA) para la fábrica de piensos que se ubica en la explotación.  
- Resolución complementaria (2ª) de 13 de octubre de 2011 en la que se modifica la numeración catastral de todas las parcelas afectadas por la explotación pasando a denominarse todas ellas como parcela 215 del polígono 11 y haciendo extensibles los condicionantes ambientales de la DIA de 11 de junio de 2003 a la ampliación propuesta de 145.000 aves y la ampliación del centro de clasificación de huevos en 1800 m² adicionales.  
Con la modificación del proyecto, la capacidad resultante sería de 945.000 aves.  
- Resolución complementaria (3ª) de 26 de enero de 2015 sobre la modificación del proyecto en el cual se eliminaría la construcción de la nave para 145.000 aves que sería sustituida por otra de capacidad para 25.000 gallinas camperas.  
La capacidad de la explotación resultante fue de 825.000 aves.  
- El 3 de mayo de 2017 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicitud de informe respecto a modificación no sustancial del complejo avícola de puesta en Sinarcas. Dicha modificación consiste en la construcción de una nueva nave con capacidad para 30.000 aves. Se procede a la apertura de expediente de evaluación de impacto ambiental con el número 68-2017-AIA.  
El 26 de junio de 2017 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental insta al inicio de procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
Con la ampliación propuesta, la explotación tendría una capacidad de 855.000 aves.  
- El 11 de junio de 2018 el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación remite nueva modificación del proyecto cuyo objetivo es la ampliación de la actividad mediante la construcción de 2 nuevas naves alcanzando el complejo un total de 1.055.492 plazas.  
Por lo tanto se deja sin efecto la modificación solicitada en mayo de 2017 y se valora el proyecto según documentación de 11 de junio de 2018.  
- Mediante remisiones de 17 de septiembre y 15 de octubre de 2018, y 4 de noviembre de 2019 el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación remite documentación adicional al proyecto.  
Se considera como fecha de inicio del análisis técnico del expediente, el 26 de noviembre de 2019, momento en el que tiene entrada en el órgano ambiental la justificación de realización de trámite de información pública y consulta a los organismos afectados por la realización del proyecto.  
  
Descripción del Proyecto  
Se pretende la ampliación de una explotación avícola de puesta con capacidad autorizada de 825.000 gallinas de puesta.  
La ampliación se realizará mediante la construcción de una nueva nave de gallinas camperas de 2112 m² y con una capacidad aproximada para 30.500 aves y otra nave de gallinas de puesta en suelo para 245.000 aves y una superficie de 4000 m². Por lo tanto y en cuanto a número de animales la ampliación propuesta sería de 275.500 aves.  
La explotación se encuentra en la parcela 215 del polígono 11 de Sinarcas que cuenta con una superficie de 216.970 m² y una superficie construida de 22.166,50 m². La calificación urbanística es de suelo no urbanizable, con aptitud agrícola-ganadera. Para el uso de las gallinas camperas se ha adquirido parte de la parcela 134 (38.861 m²) y 214 (57.713 m²).  
Las superficies ocupadas por naves y zonas de campeo son las siguientes:  
Nave 1 (80.640 gallinas en jaula): 1.904 m²  
Nave 2 (80.640 gallinas en jaula): 1.751 m²  
Nave 3 (72.576 gallinas en jaula): 1.820 m²  
Nave 4 (72.576 gallinas en jaula): 1937,50 m²  
Nave 5 (90.720 gallinas en jaula): 1.820 m²  
Nave 6 (90.720 gallinas en jaula): 4.820 m²  
Nave 7 (141.120 gallinas en jaula): 2.247,84 m²  
Nave 8 (126.000 gallinas en jaula): 2.000 m²  
Nave 9 (25.000 gallinas camperas): 2.337,22 m². Superficie de campeo: 107.326 m².  
Centro de clasificación y envasado: 3.031,78 m²  
Vivienda caseros: 133,14 m²  
Almacén de aperos: 312,40 m²  
Fábrica de piensos: 1.051,62 m²  
La ampliación consistirá en lo siguiente:  
Nave 10 (30.500 gallinas camperas): 2.112 m². Superficie de campeo de 122.000 m².  
Nave 11 (ponedoras en suelo 245.000): 4.000 m²  
En el caso de las camperas, las gallinas tendrán acceso a un parque exterior a la granja y cada gallina dispondrá de una superficie de 4 m². La zona de campeo quedará delimitada por una valla metálica de 2 m de altura.  
Con la construcción de ambas naves, la explotación ganadera tendría una producción total de 900.992 huevos/día de media anual procedentes de gallinas de puesta, en un total de unas 1.059.992 gallinas alojadas en la explotación.  
Las naves existentes disponen de sistema de ventilación-refrigeración de tipo cool - system por lo que el agua empleada en las instalaciones contarán con los correspondientes programas de control de la legionelosis.  
En la explotación ampliada se consumirán 44.493,50 T/año de pienso, 110.328 m³/año de agua de captación subterránea para uso por los animales y para el funcionamiento de los sistemas de refrigeración y 5000 docenas/día de huevos procedentes de otras explotaciones.  
Respecto al agua, la explotación dispone de pozo con autorización para extraer 122.303 m³/año además de suministro de agua potable procedente del municipio de Sinarcas que se destina al centro de clasificación.  
Como productos acabados se obtendrán 24.385.989 huevos de tipo A y C y 1.059.992 de huevos de gallinas hasta 84 semanas de edad. En la fábrica de pienso se producirá 60.000 T de pienso anual.  
La gallinaza será recogida en cintas transportadoras que la depositarán directamente en la caja del camión para su retirada fuera de la explotación y su utilización como fertilizante o enmienda orgánica.  
Los materiales peligrosos producidos son almacenados y segregados en contenedores herméticos que son gestionados a través de un gestor de residuos peligrosos.  
En cuanto a los residuos no peligrosos, el promotor cuenta con contratos con gestores que ejercen la actividad de recogida y transporte y de empresas de gestión de subproductos de animales no destinadas al consumo humano.  
La gallinaza y los cadáveres son los principales subproductos producidos en la explotación. Los animales muertos se retiran diariamente de las naves y son almacenados en contenedores-congeladores que son retirados por empresa autorizada y especializada.  
La gallinaza se retira cada 3 - 4 días por empresa o gestor destinándose a su uso como abono orgánico. Se calcula que se producirá 44.304 T/año.  
Una vez finalizada la actividad se procederá al derribo de las infraestructuras inservibles y al desmantelamiento de las instalaciones.  
  
  
Afecciones legales  
- La ampliación de la explotación (nuevas edificaciones) se realizará en suelo forestal común según PATFOR (Plan de Acción Territorial Forestal de la Comunitat Valenciana). El área de campeo de las aves se realizará en suelo forestal estratégico según PATFOR.  
- La ampliación se llevará a cabo en suelo no urbanizable de aptitud agrícola y ganadera según informe de compatibilidad emitido por el Ayuntamiento de Sinarcas.  
- El proyecto no afecta a Espacios Naturales protegidos Red Natura 2000 ni ningún otro Espacio natural o áreas de protección regulados en la Ley 11/1994.  
  
Tramitación Administrativa  
El 3 de mayo de 2017 tiene entrada en el órgano ambiental solicitud de informe del Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación referente a la modificación del proyecto de explotación avícola de puesta y fábrica de piensos para autoconsumo. La modificación consistía en la construcción de una nueva nave para 30.000 gallinas de puesta en suelo.  
El 26 de junio de 2017 el órgano ambiental emite informe en el que se determina que la modificación del proyecto requiere la realización del procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
El 21 de junio de 2018 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental documentación referente a una nueva modificación del proyecto, modificación sobre la cual se realiza este pronunciamiento ambiental.  
El 30 de julio de 2018 el órgano ambiental emite informe indicando que la modificación del proyecto requiere la realización de un procedimiento ordinario de evaluación de impacto ambiental, entre otros.  
El inicio del trámite sustantivo se produjo antes de la entrada en vigor de la Ley 9/2018 (7.12.2018) y en cuyo artículo 9 se impide la realización del procedimiento de evaluación de impacto ambiental de proyectos total o parcialmente ejecutados.  
Este hecho es relevante administrativamente puesto que las naves objeto del actual expediente están construidas tratándose por lo tanto de un proyecto ejecutado.  
2. La información pública se produjo mediante publicación de anuncio en al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del 12 de julio de 2019.  
Durante el periodo de información publica se emitieron los siguientes informes:  
- Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural de 4 de diciembre de 2018 a los efectos del artículo 11 de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano en sentido favorable condicionado a la presentación de un estudio paleontológico y a la vigilancia de las obras.  
- Informe de la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia de 29 de marzo de 2019 indicando que las parcelas donde está prevista la actuación no afectan a ningún monte gestionado por la Generalitat (montes propiedad de la Generalitat, montes incluidos en el catálogo de montes de dominio público y utilidad pública y aquellos consorciados, conveniados o sometidos a algún régimen contractual en virtud del cual se otorgue la gestión de la Generalitat), ni es colindante con ellos.  
Indica el informe que la actuación no afecta a ninguna vía pecuaria y especifica que conforme a la Ley 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, y según Resolución de 5 de marzo de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, la parcela 215 del polígono 11 está actualmente clasificada como terreno forestal ordinario. Por otro lado las parcelas 134 y 214 del polígono 11 están clasificadas como terreno forestal estratégico considerando que su utilización como zona de campeo de las aves no supone una modificación sustancial de la cubierta vegetal ni un cambio de uso forestal.  
El informe prosigue con la introducción de condicionantes en la ejecución del proyecto que serán incorporados a la parte resolutiva de la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Documentación administrativa  
En el expediente de evaluación de impacto ambiental constan los siguientes informes remitidos por el órgano sustantivo:  
- Resolución de la Dirección de Medio Natural y Evaluación Ambiental de 5 de marzo de 2019 relativa a la modificación de la cartografía de suelo forestal de la parcela 215 del polígono 11 de Sinarcas. Esta modificación consiste en el cambio de terreno forestal estratégico a terreno forestal común en parte de la parcela 215 del polígono 11.  
- Informe de la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar de 31 de octubre de 2018 en el que se expone que la explotación dispone de pozo con autorización para extraer 122.303 m³ anuales para abastecimiento de agua de bebida de las aves y suministro de agua potable procedente del Ayuntamiento de Sinarcas.  
Respecto de las aguas sanitarias, expone que existen dos puntos de vertido desde donde son recogidas por gestor para su vertido a EDAR. Existe un tercer punto de vertido para recogida de derrames de aceites y grasas procedentes de la fábrica de piensos cuyo contenido se retira por medio de gestor autorizado.  
Las aguas pluviales se infiltran en el terreno.  
El informe finaliza recordando la prohibición de efectuar vertidos directos o indirectos de aguas y productos residuales que puedan contaminar las aguas subterráneas, evitar acopios a la intemperie que puedan contaminar las aguas pluviales, entre otros.  
- Informe de la Dirección Territorial de Valencia de 25 de octubre de 2019 en el que, tras considerar el informe emitido por la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente Veterinario de Inspección Pecuaria indicando que las instalaciones que alberga el ganado cumplen las distancias previstas por el artículo 54 de la Ley 6/2003 de Ganadería de la Comunitat Valenciana y el informe en materia del suelo no urbanizable, se pronuncia en sentido favorable condicionado haciendo constar que no existe constancia de la solicitud de informe en suelo no urbanizable de las oficinas, almacenes, aparcamiento para vehículos vivienda para encargado y fábrica de piensos.  
- Informe de compatibilidad urbanística de 10 de mayo de 2018 indicando que el suelo donde se realizará la ampliación es un suelo no urbanizable de aptitud agrícola y ganadera según las normas subsidiarias de Sinarcas y posteriores modificaciones, considerándose que lo propuesto es compatible con el planeamiento municipal.  
  
Consideraciones ambientales  
Se destacan los siguientes aspectos del estudio de impacto ambiental:  
1. Identificación y valoración de impactos.  
Se consideran las siguientes fases del proyecto que pueden generar impactos:  
- Diseño: estudio de alternativas. Del estudio de alternativas se ha optado por la zona donde ya existe una explotación avícola con suministro e infraestructuras de luz, agua, etc y distancia adecuada a la población de Sinarcas, 4 km.  
- Construcción: las acciones de esta fase que pueden generar impactos son la ejecución de desbroces, realización de excavaciones y desmontes, conformación de terraplenes, ejecución de caminos y viales, construcción de edificaciones.  
- Explotación: la presencia de las estructuras y las actividades propias al régimen de funcionamiento son las acciones que pueden derivar en la generación de impactos ambientales.  
Los elementos del medio ambiente que pueden ser impactados son:  
- Aire: tanto durante la fase de construcción como durante las fases de desmantelamiento de la actividad puede producirse un aumento de las partículas físicas sólidas y un aumento de la generación de ruidos y vibraciones.  
Durante la fase de actividad se producirá una disminución de la calidad del aire e incremento del efecto invernadero a causa de las emisiones de los animales y de las emisiones generadas a causa de la descomposición de la materia orgánica (dióxido de carbono, metano, amoníaco, compuestos sulfurosos).  
Los vehículos que intervendrán en la realización de las obras y transporte de animales y pienso emitirán a la atmósfera dióxido de azufre y óxido de nitrógeno.  
- Suelo: durante la fase de construcción se producirá una alteración de las propiedades físicas, químicas y biológicas del suelo que puede desencadenar erosión.  
- Vegetación: las construcciones proyectadas ocasionarán la pérdida de vegetación forestal.  
- Fauna: puede producirse una pérdida del hábitat y alteración de pautas de comportamiento.  
- Paisaje: la eliminación de la vegetación ocasionará un cambio en el paisaje. Las edificaciones alterarán la composición estética del paisaje.  
- Socioeconomía: en la fase de construcción y funcionamiento se darán repercusiones positivas sobre el empleo. La explotación ganadera supondrá una mayor diversificación de la actividad económica.  
Tras el análisis de la matriz de impactos, el estudio de impacto ambiental realiza la siguiente valoración de los impactos ambientales más relevantes detectados:  
- La elección de la ubicación de las nuevas naves tendrán un impacto positivo al ubicarse en un polígono ganadero en un suelo adecuado según normativa municipal.  
- Despeje y desbroce del terreno: producirá un impacto sobre la vegetación. El impacto se valora como compatible debido a que los desbroces solo afectarán a la construcción de la nave 10 ya que en la superficie de la nave 11 actualmente no existe vegetación. En cualquier caso los desbroces se ceñirán exclusivamente a la superficie ocupada por las nuevas naves por lo que el impacto se valora como compatible.  
- Movimientos de tierra: se generará un impacto sobre la calidad del aire como consecuencia del polvo originado por el trasiego de las máquinas. No obstante se procurará realizar el menor movimiento posible de tierras y que estos movimientos no se realicen en la línea de máxima pendiente. Por otro lado la construcción de las naves no requieren grandes movimientos de tierra por lo que el impacto se valora como compatible.  
- Ruido: aumento de los niveles sonoros en la fase de obras. El impacto se valora compatible puesto que las obras no serán de elevada magnitud.  
- Olores: en la explotación avícola las emisiones gaseosas producidas por las aves y por el estiércol generado pueden provocar malos olores afectando a la población. Las medidas empleadas en el diseño de las naves, el mantenimiento correcto de densidades de animales en las naves, el manejo adecuado de las deyecciones y la lejanía del casco urbano de Sinarcas a las naves (4 km) determinan la valoración del impacto como compatible.  
- Paisaje: en la fase de obras la presencia de maquinaria supondrá un efecto negativo sobre el paisaje. Durante la fase de funcionamiento la presencia de las construcciones provocará una alteración en el paisaje que generará un impacto de signo negativo pero compatible debido a la situación de las naves alejadas de las vías de comunicación más transitadas y al empleo de medidas correctoras tales como la utilización de materiales y colores que armonicen con el paisaje.  
- Estructura poblacional y economía: el aumento de la demanda de mano de obra generará un impacto de signo positivo sobre la estructura poblacional y la economía.  
- La generación de subproductos supondrá un impacto positivo debido a su utilización como estiércol.  
2. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras.  
- Fase de diseño: elección de la ubicación de las naves alejadas del casco urbano y en suelo apto urbanísticamente para ello. La explotación no afecta a espacios naturales protegidos incluidos los espacios de la red natura 2000 si bien se producirá afección a terreno forestal.  
- Sistema de gestión de la gallinaza: el secado de la gallinaza en las cintas transportadoras y su retirada cada 2-3 días para su utilización como abono orgánico evita la contaminación de suelos y aguas. Las bandas que transportan la gallinaza finalizan en la zona de carga del camión que la retira. Esta zona está cubierta e impermeabilizada impidiendo la contaminación de suelos y aguas.  
En el diseño de las naves se ha procurado la optimización de las materias primas como el agua.  
Para evitar la contaminación de las aguas las instalaciones dispondrán de fosa séptica para la recogida de aguas de tipo sanitario.  
Con el fin de minimizar el impacto paisajístico se instarán pantallas vegetales en los alrededores de las instalaciones, y se adecuarán las edificaciones al entorno rural utilizando tonos verdes.  
Las medidas correctoras en fase de obra y funcionamiento serán las siguientes:  
- Aire: regado de zona de tránsito y obras, limitación de la velocidad de los vehículos. Durante la fase de funcionamiento se seguirá el seguimiento y control de las emisiones atmosféricas producidas en la granja.  
- Agua: el mantenimiento y reparación de maquinaria de obra se realizará en zonas alejadas de los cursos de agua. Los vertidos accidentales se gestionarán por gestor autorizado y según la naturaleza de vertido. Las zonas de excavación y copio de materiales se situarán en zonas donde no circulen aguas de escorrentía.  
Las aguas procedentes de las fosas sépticas se gestionarán de forma que cumplan con los estándares de calidad requiriendo en caso de vertido autorización administrativa del órgano de cuenca.  
- Gestión de subproductos y residuos: las aguas residuales, residuos tóxicos y peligrosos y cadáveres de animales serán gestionados por gestores autorizados.  
En cuanto a la gestión de la gallinaza y a requerimiento del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, el promotor propone la construcción de estercolero impermeable con depósito estanco para recogida de lixiviados con capacidad de 10 días con capacidad de 1750 m³ y dimensiones 50x10x3,5m.  
La gestión de subproductos y residuos realizada es justificada por el promotor con la siguiente documentación:  
- Autorización de 6 de marzo de 2009, de la EPSAR para vertido de aguas domésticas o asimilables debiendo estas cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza de vertidos a redes de saneamiento de la EPSAR.  
- Contratos de suministro de estiércol: el estiércol será gestionado a través de gestor SANDACH, contratos con empresas agrícolas y agricultores individuales con los que se han suscrito los correspondientes contratos. La gallinaza se empleará directamente como enmienda u abono orgánico en una superficie de 1404,49 Has en las provincias de Cuenca, Albacete y Valencia.  
Se ha suscrito igualmente contrato de gestión de residuos peligrosos (envases contaminados, biosanitarios, aerosoles, etc) y residuos no peligrosos (madera, papel, etc), subproductos (huevos rotos, gallinaza).  
- Seguro de retirada de cadáveres.  
Por último indicar que la empresa cuenta con un sistema de gestión medioambiental para mejorar el comportamiento global de la explotación mediante la implantación de la ISO 14001. Asimismo y en aplicación de buenas prácticas ambientales se llevarán controles de consumos de agua, pienso y energía.  
3. Programa de Vigilancia Ambiental.  
El estudio de impacto ambiental propone lo siguiente:  
- Fase de obras: las obras se realizarán bajo supervisión de técnico con experiencia en medio ambiente. El Programa consistirá en la vigilancia del origen legal de los préstamos de obras, en el seguimiento de la gestión de los residuos según se ha previsto, en la correcta protección del Patrimonio Arqueológico, la adecuada gestión de la tierra vegetal, de la adecuada disposición de los parques de maquinaria, de los puntos de acumulación de residuos de manera que no se encuentren cercanos a cursos de agua, la limitación de la eliminación de la cubierta vegetal.  
- Fase de explotación: se controlará el correcto mantenimiento de los equipos con el fin de evitar emisiones accidentales de gases a la atmósfera o vertidos al suelo. Con el fin de disminuir las emisiones y la cantidad de nitrógeno y fósforo producido, se controlará periódicamente los niveles de fósforo y proteína en los piensos. Se realizará el control de las emisiones atmosféricas, niveles de ruido, sistemas de eliminación de subproductos y residuos, control de plagas y enfermedades, control de las especies empleadas en la restauración vegetal, consumo de agua empleada en la limpieza de las naves y consumo anual de agua de bebida, producción de estiércol.  
El programa de vigilancia ambiental incluye el seguimiento de los distintos parámetros a controlar por medio de tablas.  
El seguimiento del programa de vigilancia ambiental se materializará mediante la emisión de los correspondientes informes técnicos.  
Consideraciones del órgano ambiental que fundamentan la resolución:  
El objeto fundamental de la valoración ambiental que se está realizando es concluir si la ampliación de la explotación promovida por el grupo avícola La Cresta tiene efectos ambientales significativos y valorar asimismo si los efectos acumulativos producto de las sucesivas ampliaciones del proyecto, pueden generar efectos significativos sobre el medio ambiente.  
En cuanto a las distintas resoluciones emitidas, y atendiendo al artículo 44 de la Ley 21/2013 se procederá a modificar los condicionantes que no se adaptan a la actual regulación legislativa, a unificar los condicionantes en fase de ejecución del proyecto para hacerlos extensivos al conjunto de la explotación, eliminar aquellos que se recogen en cumplimiento de la legislación en materia de ganadería y por lo tanto, innecesarios, y en definitiva, unificar los condicionantes ambientales con el fin de facilitar su cumplimiento por parte del promotor del proyecto.  
Explicado el contenido de la resolución se analizarán los puntos más relevantes que fundamentan los condicionantes ambientales:  
- Ámbito del proyecto: la explotación se ubica en zona de mosaico agrario - forestal con una zona forestal considerada actualmente como terreno forestal estratégico y por ello con valores ambientales y otra que ha sido incluida en terreno forestal común. Antes de la entrada en vigor del PATFOR ya las DIAs emitidas instaban a la protección del suelo forestal mediante la limitación de su afección a las zonas imprescindibles para la ejecución del proyecto. Al respecto se considera válido el criterio de las DIAs y por ello se extiende a la presente Resolución al objeto de preservar este mosaico, valioso para la biodiversidad.  
En cuanto a la ampliación de la explotación, debido a la distancia al casco urbano, no se considera que vayan a aumentar las posibles molestias por olores, factor cuya mejor corrección ambiental es guardar una adecuada distancia con los núcleos de población.  
No obstante el trasiego de vehículos que transportan materias primas o se llevan productos acabados o subproductos de la explotación, pueden generar molestias que deben ser minimizadas con medidas preventivas.  
- Capacidad total de la explotación:  
Según documentación presentada por el promotor, el total de animales que se alojarán en la explotación y en base a los cuales se ha realizado el cálculo de consumos y emisiones será de 1.055.492. Por lo tanto, partiendo del número de animales actualmente autorizados (825.000) la ampliación a considerar será de 230.492 animales y no del número de animales que consta en la documentación remitida que es de 275.500.  
- Construcción y ubicación de estercolero:  
En cumplimientos de las DIAs anteriormente mencionadas se construirá estercolero con carácter previo a la aprobación de la ampliación del proyecto considerando que es una adecuada medida preventiva y que a la vez contribuye a la mejora de la capacidad de gestión de la gallinaza.  
El estercolero deberá cambiar su ubicación para no afectar a terreno forestal estratégico. La capacidad será de 1750 m³ según propuesta del promotor atendiendo al sistema de gestión, empleado.  
- Uso de la gallinaza: dado que parte de la gallinaza es retirada por agricultores y empresas agrícolas para uso en sus campos de cultivo, la cantidad de gallinaza aportada al terreno deberá ser acorde con los cultivos a los que se aplique.  
En cualquier caso deberá cumplirse con los códigos de buenas prácticas agrarias aprobados en las distintas comunidades autónomas donde se utilice.  
- Agua: Con una capacidad máxima de 1.055.492 aves, las dotaciones del pozo, atendiendo a que se aplicarán mejores técnicas disponibles para evitar consumos excesivos, en principio son suficientes para el uso de los animales y alimentación de los sistemas de refrigeración.  
Expone el proyecto técnico que en caso de fallo en el suministro de agua de pozo, existe conexión con la red de abastecimiento municipal. No obstante si los fallos se repitieran evidenciarían una falta de agua en la explotación que no debe ser suplida de manera habitual por la red de agua municipal ya que podría poner en peligro los usos existentes.  
  
Por otro lado no se calcula en proyecto el agua consumida para la limpieza de las naves bajo la premisa de que esta limpieza, en general, se realiza en seco. No obstante la práctica habitual es realizar una limpieza con agua a bajos volúmenes y alta presión después de la limpieza en seco y es previsible que el consumo sea mayor de lo calculado. Por ello el promotor, en el ámbito del sistema de calidad incorporado realizará el control de los volúmenes consumidos teniendo en cuenta que deben cumplirse con los parámetros de la concesión y no poner en peligro los usos existentes. Para cumplir con este criterio es necesario establecer un condicionante ambiental específico al respecto.  
- Patrimonio cultural: se presentará la valoración en materia paleontológica ante la Conselleria de Cultura justificando el cumplimiento de todas las determinaciones del informe emitido.  
- Medidas de compensación ambiental: como medida de compensación por la ejecución del proyecto antes de su autorización sustantiva, el promotor deberá elaborar una programa de gestión de las zonas forestales de las que es titular y en todo o en parte ocupadas por la explotación. Este programa de gestión cumplirá los objetivos y directrices del PATFOR.  
En esta propuesta de gestión se tendrán en cuenta las medidas de prevención de incendios forestales en su doble vertiente de gestión de la zona forestal y de prevención por actividad colindante con zona forestal.  
  
Por último y como conclusión cabe valorar la modificación del proyecto por sí sola como aceptable ambientalmente con el cumplimiento de las medidas preventivas y correctoras del estudio de impacto ambiental y las establecidas en la presente resolución.  
Ahora bien, en el conjunto de la explotación, y debido a la elevada magnitud del proyecto, y al elevado riesgo de generar efectos ambientales significativos que únicamente pueden ser minimizados con la aplicación de una compleja gestión de residuos y subproductos y mediante la aplicación de las mejores técnicas disponibles en todos los aspectos de la explotación así como con la rigurosa aplicación del sistema de gestión medioambiental, la presente resolución incidirá en los aspectos más significativos de la gestión de forma que se genere una respuesta correctora ante cualquier posible modificación de las previsiones realizadas.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 7.1.c y anexo I a.1º de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018 y anexo I.1.h) del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, de la Comunitat Valenciana.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018 y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Decreto 105/2019, de 5 de julio del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos. Mediante Resolución de 9 de agosto de 2019 el director general de Calidad y Educación Ambiental delega la competencia de evaluación de impacto ambiental de proyectos en el director general de Medio Natural y Evaluación Ambiental (DOGV. Núm. 8614, de 16.08.2019).  
Por todo lo anterior se resuelve:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de legalización de ampliación de explotación avícola de puesta en las parcelas 215, 134 (parte) y 214 (parte) del polígono 11 de Sinarcas (Valencia), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Con anterioridad a la autorización sustantiva del proyecto:  
a) Deberá justificarse la presentación ante el órgano competente en patrimonio cultural, la valoración específica y real del proyecto sobre el patrimonio paleontológico verificando si han aparecido restos de índole paleontológica y justificando en caso positivo las medidas llevadas a cabo en cumplimiento del informe.  
b) Deberá estar construido estercolero de 1750 m³ con solera impermeable, cubierto y con sistema de recogida de lixiviados. Este estercolero no podrá construirse en terreno forestal estratégico.  
2. El total de la capacidad de la explotación que se autorizará será la prevista en los documentos presentados: 1.055.492 animales. El total de las aves se distribuirá en las 11 naves existentes.  
3. A la terminación de las obras deberá quedar toda la zona libre de residuos de construcción gestionándose todos ellos según sus características por gestor autorizado y a través de plantas de valorización los residuos aptos para ello.  
4. En materia forestal:  
- Todos los restos y residuos originados en estos trabajos deberán ser eliminados y extraídos de forma inmediata por motivos fitosanitarios y de prevención de incendios forestales.  
- Deberá cumplirse estrictamente las normas de seguridad en prevención de incendios forestales dispuestas en el Decreto7/2004, de 23 de enero, de la Conselleria de Medio Ambiente por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución y trabajos que se realizan en terrenos forestales o en sus inmediaciones.  
- Se deberá cumplir en todo caso la Ley 3/1993 Forestal de la Comunidad Valenciana y su  
Reglamento, así como la Ley 43/2003 de Montes.  
5. Medida de compensación ambiental:  
Como medida de compensación por haber iniciado total o parcialmente el proyecto con anterioridad a su autorización, el promotor deberá elaborar una programa de gestión de las zonas forestales de las que es titular y en todo o en parte ocupadas por la explotación. Este programa de gestión cumplirá los objetivos y directrices del PATFOR. En esta propuesta de gestión se tendrán en cuenta las medidas de prevención de incendios forestales en su doble vertiente de gestión de la zona forestal y de prevención por actividad colindante con zona forestal.  
  
La propuesta de gestión y prevención de incendios forestales deberá presentarse ante la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente en el plazo máximo de 30 días desde la autorización del proyecto y a efectos de ser informado favorablemente y en caso necesario, autorizado.  
  
Segundo  
Los condicionantes ambientales de las declaraciones de impacto ambiental de 4 de junio de 2003 (Expediente 221-2002-AIA,11 de junio de 2003 (Expediente 128-2003-AIA) y Resoluciones complementarias se unifican siendo aplicables a la totalidad de la explotación.  
Son los siguientes:  
6. La gestión de los cadáveres de animales se realizará según legislación vigente en la materia.  
7. Se realizarán las actuaciones necesarias para mantener en buen estado la vegetación de la zona de campeo programando, en caso necesario, la salida de los animales por zonas que se irán alternando. Estas zonas se vigilarán y se limpiarán retirando las acumulaciones de gallinaza que pudieran darse.  
8. Gestión de la gallinaza: la retirada por agricultores y empresas agrarias de la gallinaza para el empleo en sus explotaciones conllevará la firma de compromiso de aplicar una cantidad de gallinaza acorde con los cultivos a los que se aplique y de acuerdo con las recomendaciones del código de buenas prácticas agrarias que sea de aplicación.  
Todas las salidas de gallinaza deberán quedar documentadas debiendo comunicarse al órgano sustantivo cualquier variación realizada en su gestión.  
Estos controles formarán parte del programa de vigilancia ambiental que quedará incluido a su vez en el sistema de gestión ambiental.  
9. Los camiones que retiran la gallinaza deberán ir cubiertos al menos con lonas y circular preferentemente en las primeras y últimas horas del día. Se comprobará la estanqueidad de los remolques o cajones de los camiones que retirarán la gallinaza.  
El responsable de medio ambiente de la explotación impedirá la salida de la explotación de aquellos que no estén en las debidas condiciones.  
Todos los vehículos deberán circular por zonas donde exista la menor incidencia posible sobre las condiciones de sosiego de la población.  
10. Se mantendrá inalterada la vegetación forestal existente en la finca salvo lo indicado para los trabajos de gestión forestal y prevención de incendios.  
11. Consumo sostenible del agua:  
Se incluirá en el programa de vigilancia ambiental como parte integrante del sistema de gestión medioambiental el control de los consumos mensuales de agua.  
En caso de situaciones extraordinarias (averías, o similar) la explotación podrá abastecerse de la red de agua potable del municipio de Sinarcas en sustitución del agua de pozo siempre bajo el previo consentimiento del municipio que se obtendrá cada vez que se de una situación excepcional.  
En el caso de que en el control del consumo de agua de pozo se detecte un aumento del uso del agua, se controlarán posibles pérdidas en conducciones, elementos de suministro del cool-system, elementos de suministro de los animales. En el caso que este aumento de consumo no pueda reducirse llegando al límite de los caudales de agua concedidos, deberá disminuirse temporalmente la capacidad productiva. En el caso de que se repitan estos eventos durante al menos 3 años seguidos, deberá modificarse el proyecto reduciendo definitivamente la capacidad productiva.  
Todos los controles realizados y los eventos detectados deberán quedar documentados y registrados.  
En cuanto al agua obtenida de la red pública del ayuntamiento, se establecerán los oportunos controles y en su caso medidas correctoras para minimizar su consumo en caso de que se superen las previsiones establecidas.  
12. El órgano sustantivo, tendrá en cuenta la magnitud total de la explotación con el fin de exigir la aplicación de las mejores técnicas disponibles con el fin de evitar un aumento significativo de emisiones a la atmósfera.  
En el caso de que los controles establecidos por la legislación vigente u autorización que en su caso se otorgue se detecte un aumento de la emisión de gases contaminantes en relación con lo previsto, se valorará si existe imposibilidad de que el promotor pueda cumplir con los límites de emisión fijados. En este caso, instará al promotor a la modificación del proyecto para que reduzca la capacidad o modelo productivo. Esta reducción deberá documentarse, comunicarse al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, y constar en la autorización sustantiva.  
13. Las condiciones de la presente declaración de impacto ambiental podrán modificarse cuando concurra cualquiera de las circunstancias previstas en el artículo 44 de la Ley 21/2013, de 9 diciembre de evaluación ambiental.  
14. Cualquier modificación del proyecto será objeto de evaluación ambiental cuando sea un supuesto exigido por la normativa sectorial de evaluación ambiental vigente en el ámbito de la Comunidad Valenciana, aplicando el procedimiento de evaluación de impacto ambiental previsto en la misma.  
15. En la autorización del proyecto y su publicidad se cumplirá el artículo 42 de la Ley 21/2013 modificada por la Ley 9/2018.  
  
Tercero  
La declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Cuarto  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013 modificada por la Ley 9/2018.  
  
València, 13 de marzo de 2020.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. (por delegación del director general de Calidad y Educación Ambiental, según Resolución de 9 de agosto de 2019 (DOGV núm. 8614, de 16.08.2019).»  
  
València, 23 de septiembre de 2020- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Benjamín Pérez Rocher (por delegación del director general de Calidad y Educación Ambiental, según Resolución de 9 de agosto de 2019, DOGV núm. 8614, de 16.08.2019).



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML