Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8658, del 17-10-2019 (2019/9242)

RESOLUCIÓ de 18 de setembre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 73/17-AIA Aras de los Olmos.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8658

Data del DOGV
:   17-10-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/9242

CVE


Data del document
:   18-09-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Aras de los Olmos](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 18 de setembre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 73/17-AIA Aras de los Olmos. [2019/9242]  
D'acord amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, pel qual s'estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 73/17-AIA Aras de los Olmos.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 73/2017-AIA.  
Títol: explotació avícola de pollastres d'engreix amb capacitat per a 70.000 places.  
Promotor: José Antonio Cubel Sebastián.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Aras de los Olmos (València).  
  
Localització: polígon 6, parcel·les 296, 297, 298 i 299, del terme municipal d'Aras de los Olmos (València).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
José Antonio Cubel Sebastián és propietari de les parcel·les 296, 297, 298 i 299, del polígon 6, del terme municipal d'Aras de los Olmos (València), en les quals pretén la instal·lació d'una explotació avícola de pollastres d'engreix amb capacitat per a 70.000 aus (pollastres de carn).  
  
Es requereix per a això la tramitació d'una llicència ambiental d'acord amb la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana.  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada.  
Localització.  
L'activitat se situarà a les parcel·les 296, 297, 298 i 299, del polígon 6, del terme municipal d'Aras de los Olmos, pertanyent a la comarca dels Serrans, a la província de València. Les parcel·les tenen en conjunt una superfície total de 12.113 m², actualment sense cultivar.  
  
L'actuació se situa en sòl no urbanitzable comú, segons es desprén de la consulta a les normes urbanístiques del pla general del municipi d'Aras de los Olmos, aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, amb data 21 de desembre de 2001, i publicades en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de 8 de maig de 2002.  
  
Accessos  
L'accés a l'explotació es realitza des de l'extrem nord del nucli urbà d'Aras de los Olmos, eixint pel camí de l'Ermita i prenent immediatament a mà esquerra el camí de Losilla. Després d'aproximadament 1.800 metres hi ha un punt d'encreuament per a vehicles al barranc de la Covatilla que permet l'accés a les parcel·les en les quals es pretén situar l'explotació avícola.  
Descripció del procés productiu  
L'activitat de l'explotació consisteix en l'engreix de pollastres procedents d'una empresa integradora, fins que aconsegueixen el pes adequat per a ser transportats i sacrificats a l'escorxador. Els pollastres arriben a la granja amb un dia de vida i hi romanen un total de 42-49 dies fins a aconseguir els 2-2,5 kg de pes. L'explotació tindrà capacitat per a 70.000 places.  
La criança es realitza sobre jaç (encenall o palla) que es mantindrà en tot moment amb la humitat idònia (aproximadament el 60 %).  
Després de l'eixida cap a l'escorxador es retira el fem produït per part d'un gestor autoritzat i degudament contractat per la propietat en el mateix dia de l'eixida dels pollastres, i es neteja i es desinfecten els equips, el sòl i els recobriments de la nau. No obstant això, hi haurà un femer de solera impermeable per al cas que no es produïsca una perfecta coordinació entre el final de la llocada i la retirada del fem.  
  
Després de cada cicle es duu a terme un protocol de neteja i desinfecció de les instal·lacions i del material emprat juntament amb un període de buit sanitari, que permet mantindre i aconseguir uns nivells de bioseguretat adequats. El buit sanitari després de cada cicle té una duració d'uns deu dies, amb la qual cosa el nombre de criances que s'aconsegueixen a l'any és de sis.  
Descripció de les edificacions  
Per al correcte funcionament de l'explotació avícola es requereix l'execució de:  
- Dues naus d'engreix de dimensions interiors 120 x 15 m i 110 x 15 m.  
- Dues sales tècniques de control, de 4 x 4 m, on se situarà el sistema informàtic que regula les condicions ambientals a l'interior de la nau de pollastres. Es construiran annexos a la façana davantera de les naus d'engreix (una per nau). Una d'aquestes disposarà de lavabos.  
Les naus de cria s'executaran en planta rectangular a dues aigües, amb una llum entre eixos de pilars de 15 m, una separació entre pòrtics de 5 m, una alçària de cornisa de 2,9 m i una alçària en carener de 4,10 m construïda a base de perfils metàl·lics IPE.  
Les parets laterals de la nau s'executaran a base de plafons sandvitx de 5 cm. Aquests plafons s'ancoraran al terreny per mitjà d'un muret d'obra de 30 cm d'alçària per 20 cm d'amplària.  
El tancament de coberta es realitzarà mitjançant xapa metàl·lica de 6 mm de grossària.  
L'interior de les naus serà diafan, és a dir, no disposen de cap sistema de compartimentació. Els ocells podran desplaçar-se per tot l'interior de la nau a excepció dels corredors d'entrada situats al costat de les portes d'accés.  
Interiorment les naus quedaran dividides per 5 línies d'abeuradors i 4 línies de menjadores que es disposaran de manera longitudinal.  
Instal·lacions  
- Ventilació i calefacció: amb la finalitat de mantindre una ventilació i temperatura adequada en les naus d'explotació, es preveu la disposició de ventiladors automàtics (huit amb un cabal de 23.000 m³/h i set de 38.000 m³/h, en cadascuna de les naus) situats en els laterals longitudinals de la nau i la instal·lació de sistema de refrigeració mitjançant plafó de refredament. La ventilació serà dinàmica mitjançant la depressió de l'atmosfera interior. Addicionalment s'instal·laran, en cada nau, quatre canons de calor de gas, de 68.000 kcal/h de potència tèrmica. Per al correcte funcionament del procés productiu desenvolupat en les naus s'instal·larà un depòsit de gas propà, de 7,75 m de longitud i 1,2 m de diàmetre, amb capacitat per a 8,334 m³. El control ambiental de la nau es durà a terme mitjançant el muntatge d'una instal·lació composta, per a cadascuna de les naus, per toveres nebulitzadores distribuïdes a la part alta de la nau, sis sondes de temperatura i una d'humitat, depressiòmetres, interruptors capacitius i motors d'obertura i tancament de les trapes de ventilació. Tot això controlat electrònicament des de la nau de control.  
- Alimentació: es disposaran tres sitges cilíndriques de xapa d'acer galvanitzat, de 15 tones de capacitat, en l'exterior de cadascuna de les naus de cria. Longitudinalment es disposaran quatre línies de menjadores tipus plat i cinc línies d'abeuradors tipus tetina.  
- Instal·lació de sanejament: s'instal·larà una xarxa d'aigües negres independent que evacuarà les aigües fecals procedents del lavabo a executar en la nau magatzem (local tècnic). Per a l'emmagatzematge temporal d'aquestes aigües residuals s'instal·larà un depòsit estanc, degudament impermeabilitzat, que serà buidat periòdicament per gestor autoritzat per al correcte tractament i depuració.  
- Instal·lació d'aigua: el proveïment d'aigua a l'explotació es realitzarà a partir de la xarxa general d'aigua potable del municipi. La instal·lació d'aigua consisteix en una escomesa de la xarxa pública, un comptador i diversos punts de connexió. Tota la instal·lació serà de polietilé i de PVC. S'instal·larà un depòsit amb capacitat de 30 m³ a fi de garantir el subministrament en cas d'eventuals talls en la xarxa municipal. En paral·lel al circuit de proveïment d'aigua s'instal·larà un sistema de potabilització que constarà d'un sistema de filtració col·locat entre la connexió i el depòsit per a assegurar que no entra matèria orgànica. El sistema de desinfecció consistirà en un dosificador elèctric, connectat en paral·lel al senyal de la bomba, que injecta el producte desinfectant en proporció al consum d'aigua.  
- Instal·lació elèctrica: és necessària la realització de la instal·lació elèctrica tant de força com d'enllumenat per a dur a terme el normal funcionament de l'explotació. L'energia elèctrica serà subministrada en mitjana tensió per la companyia elèctrica. Posteriorment, per mitjà d'un centre de transformació, es repartirà a les edificacions de l'explotació.  
  
- Il·luminació: per a reforçar la il·luminació natural de les finestres translúcides, es dotarà la nau d'una instal·lació elèctrica a base de llums fluorescents col·locats en el sostre. En l'exterior, en cadascun dels accessos es col·locarà un focus halogen.  
- Femer: la capacitat d'emmagatzematge del femer es limitarà al volum de gallinassa generada en un cicle productiu. Tindrà unes dimensions en planta de 12 x 6 metres, executat mitjançant solera de formigó en massa de 15 cm de grossària, que n'assegure la impermeabilitat, amb un pendent de l'1 % cap a una basseta de recollida de lixiviats i delimitat perimetralment per una fila de bloc prefabricat de formigó de 0,4 m d'alçària per a evitar l'entrada de les aigües d'escolament de pluja. Estarà cobert per una xapa metàl·lica de 6 mm de grossària per a evitar la incidència directa de la pluja. La coberta estarà suportada per corretges recolzades sobre bigues sustentades per pilars.  
  
- L'explotació tindrà tancament perimetral amb entrades i accessos controlats, pediluvis a l'entrada de les naus i gual sanitari en l'accés de la granja.  
  
Combustibles  
L'únic combustible que es preveu utilitzar serà el gas propà necessari per al funcionament diari i discontinu del sistema de calefacció.  
  
  
Gestió del fem  
Atesa la guia de millors tècniques disponibles del sector de l'avicultura de carn publicat pel Ministeri de Medi Ambient, la generació de fem serà de 13,5 kg per plaça i any. Per tant, s'estima una producció anual de 945 tones de fem.  
La gestió del fem s'efectuarà mitjançant contracte amb un gestor autoritzat. S'aporta còpia del contracte signat amb empresa gestora autoritzada. Aquesta empresa gestora està inscrita en el registre d'establiments SANDACH. Una xicoteta porció del fem produït (5.322,81 kg, és a dir, el 0,56 % del fem total) serà utilitzat pel promotor com a abonament orgànic de parcel·les agrícoles de la seua propietat. S'aporta un pla de fertilització per a aquestes parcel·les la superfície total de les quals puja a 3,1154 hectàrees.  
  
Gestió de cadàvers  
Els cadàvers seran recollits per una empresa especialitzada gestora d'aquests. S'aporta còpia del compromís de contracte de retirada de cadàvers per part d'empresa gestora autoritzada.  
Gestió de fàrmacs veterinaris, desinfectants i raticides  
Es tracta de diversos productes específics que s'expenen en envasos tipificats, de lliure adquisició i utilització pels usuaris de l'activitat. Els productes seran manejats pel veterinari i els residus es gestionaran mitjançant una empresa gestora de residus. S'aporta còpia del compromís de recollida i transport de residus per part d'empresa gestora autoritzada.  
  
Gestió d'aigües residuals  
Per a l'emmagatzematge temporal de les aigües residuals s'instal·larà un depòsit estanc, degudament impermeabilitzat, que serà buidat periòdicament per gestor autoritzat per al correcte tractament i depuració.  
  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 22 de maig de 2017 té entrada en el registre de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural un ofici remés per l'Ajuntament d'Aras de los Olmos mitjançant el qual se sol·licita l'inici de l'avaluació d'impacte ambiental ordinària i la formulació de la declaració d'impacte ambiental, en relació amb la llicència ambiental per a una explotació avícola de pollastres d'engreix al terme municipal d'Aras de los Olmos, que es desenvoluparà al polígon 6, parcel·les 296, 297, 298 i 299, situat al paratge de La Retuerta, sol·licitada per José Antonio Cubel Sebastián. S'adjunta l'estudi d'impacte ambiental i una còpia del projecte, juntament amb les al·legacions presentades durant els tràmits d'informació pública, audiència als confrontants i consultes i informes recaptats per l'ajuntament.  
  
Amb data de registre d'eixida 7 d'agost de 2017 es realitza un requeriment de documentació al promotor i a l'Ajuntament d'Aras de los Olmos.  
El 14 de novembre de 2017 té entrada en el registre d'aquesta conselleria documentació complementària, remesa per l'Ajuntament d'Aras de los Olmos.  
El 15 de desembre de 2017 té entrada en el registre d'aquesta conselleria còpia de l'informe forestal remesa per l'Ajuntament d'Aras de los Olmos.  
El 2 de gener de 2018 té entrada en el registre d'aquesta conselleria còpia de l'informe PATRICOVA remesa per l'Ajuntament d'Aras de los Olmos.  
El 23 de febrer de 2018 té entrada en el registre d'aquesta conselleria còpia de la resolució de la valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 remesa per l'Ajuntament d'Aras de los Olmos.  
L'1 de juny de 2018 es realitza un requeriment de documentació a l'Ajuntament d'Aras de los Olmos amb remissió de còpia al promotor.  
  
El 20 de juny de 2018 té entrada en el registre d'aquesta conselleria documentació complementària remesa per l'Ajuntament d'Aras de los Olmos.  
El 31 de juliol de 2019 té entrada en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental còpia de l'informe de PATRICOVA i el resultat del tràmit d'informació pública remesos per l'Ajuntament d'Aras de los Olmos.  
El 13 d'agost de 2019 té entrada en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental còpia de l'informe favorable de patrimoni remesa per l'Ajuntament d'Aras de los Olmos.  
La informació pública del projecte es va dur a terme en dues ocasions:  
- Segons el certificat de data 29 d'abril de 2017, de l'Ajuntament d'Aras de los Olmos, el primer tràmit d'informació pública es va realitzar mitjançant la publicació del corresponent anunci en el Butlletí Oficial de la Província de València, núm. 57, de data 22 de març de 2017. La documentació va romandre exposada al públic durant un termini de 20 dies; es va notificar individualment als veïns immediats al lloc de l'emplaçament de l'activitat, i se'ls va donar un termini de 10 dies per a la presentació d'al·legacions. Durant aquests terminis, es va presentar dins del termini i en la forma escaient una al·legació de Patricia Yuste Cubel, com a veïna confrontant. Resum del contingut de l'al·legació: és propietària de la parcel·la confrontant núm. 293, del polígon 6. L'activitat projectada implica l'edificació d'una granja de grans dimensions, amb enorme impacte visual i odorífer que limitarà altres usos que s'haurien de potenciar com ara el turisme rural. El lloc triat per a la ubicació de la granja no es considera adequat per la seua proximitat a jaciments arqueològics i a la població. El trànsit de vehicles associat a l'activitat afectarà la qualitat dels seus cultius, especialment en la fase de construcció.  
- Per a complir el que estableix l'article 36, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el tràmit d'informació pública es va repetir, aquesta vegada per un termini de 30 dies, mitjançant la publicació del corresponent anunci en el Butlletí Oficial de la Província de València, núm. 99, de data 25 de maig de 2017, amb notificació individual als veïns immediats al lloc de l'emplaçament de l'activitat. Segons certifica l'Ajuntament d'Aras de los Olmos, amb data 17 de juny de 2017, durant aquest termini no es van presentar al·legacions.  
  
  
Afeccions legals  
Segons l'informe tècnic municipal, de data 22 d'abril de 2016, la qualificació urbanística de les parcel·les on se sol·licita l'actuació (parcel·les 296, 297, 298 i 299, del polígon 6) és la de sòl no urbanitzable comú i l'actuació sol·licitada és compatible amb la normativa i el planejament urbanístic municipal.  
En l'àrea d'influència del projecte està la carretera CV-355, l'ús de la qual no es requereix per a l'accés a l'activitat o el seu desenvolupament i discorre a una distància aproximada de 120 metres respecte al límit est de l'explotació.  
D'acord amb el visor cartogràfic de la Generalitat, pel límit oest de l'activitat discorre el traçat de l'assagador de la Covatilla. Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, l'execució i el funcionament de l'explotació avícola no afectarà en cap cas aquest camí ramader.  
  
Segons l'informe del Servei d'Ordenació del Territori, de data 27 de novembre de 2017, l'explotació projectada està afectada per risc d'inundació i estaria prohibida segons l'article 18 de la normativa del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). No obstant això, en el mateix informe s'indica la possibilitat d'elaborar un estudi d'inundabilitat que concrete l'afecció de la perillositat d'inundació en la zona, tot això segons les determinacions normatives del PATRICOVA. Mitjançant la Resolució del director general d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, de data 14 de novembre de 2018, es va aprovar l'estudi d'inundabilitat de l'explotació avícola de pollastres al polígon 6, parcel·les 296, 297, 298 i 299, del terme municipal d'Aras de los Olmos (València), en considerar-se complides les previsions contingudes en el PATRICOVA. L'ajuntament, com a administració responsable dels projectes d'urbanització, condicionarà l'aprovació de la llicència urbanística al correcte disseny de les obres de drenatge i haurà de comprovar el correcte dimensionament i execució d'aquestes.  
  
La distància respecte a la zona habitada més pròxima a l'explotació (centre urbà d'Aras de los Olmos) és d'uns 1.750 m, segons el visor cartogràfic de la Generalitat. La Direcció Territorial de València de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, amb data 22 de febrer de 2017, emet informe favorable a l'explotació, d'acord amb la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, i indica que aquesta compleix les distàncies de seguretat sanitària establides en l'article 54 de la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.  
  
El municipi d'Aras de los Olmos no està designat com a zona vulnerable segons el Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell, pel qual es designen municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
La localització del projecte no afecta espais de la Xarxa Natura 2000, ni a cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Únicament, s'ha de destacar el fet que el límit oest de les parcel·les en les quals se situarà l'explotació limita amb una superfície catalogada com a terreny forestal ordinari en la cartografia del PATFOR, que coincideix amb el barranc de la Covatilla. Així mateix, s'observa que el camí d'accés a l'explotació afectarà aquest terreny forestal. La Secció Forestal de la Direcció Territorial de València, en data 10 de novembre de 2017, emet informe favorable a l'actuació. Atesa la proximitat a sòl forestal, durant els treballs de construcció (especialment en el desbrossament i neteja del terreny), s'haurà de complir el que estableix el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
Segons la BDB, consta la possible presència de l'espècie Aquila fasciata en l'entorn pròxim de l'activitat (quadrícula d'un km de costat). Segons la Resolució del director general del Medi Natural i Avaluació Ambiental, de data 5 de febrer de 2018, el projecte de la granja no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i no s'haurà de sotmetre a avaluació detallada dels efectes que hi pot tindre.  
  
Consideracions ambientals  
1. Els principals impactes que l'activitat pot produir sobre el medi ambient són:  
- Contaminació atmosfèrica  
Durant la fase de construcció de la granja, la contaminació atmosfèrica es produirà principalment per la presència de pols i gasos de combustió. Com a mesures correctores, en l'estudi d'impacte ambiental es proposen regs periòdics en les àrees en les quals s'efectuen moviments de terra. També s'indica que el ferm dels vials haurà d'estabilitzar-se amb algun sistema per a evitar que el trànsit dels vehicles de transport alce pols (empedrats, llast compactat, paviments, etc.). Els apilaments de materials polsosos s'efectuaran en zones de resguard del vent i de visualitat reduïda. Finalment, com a mesures de protecció de la qualitat química de l'aire, els motors de combustió interna es reglaran en cada canvi d'oli per a complir la vigent normativa sobre emissions a l'atmosfera.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que l'emissió de gasos produïts durant el funcionament de l'activitat poden considerar-se quasi menyspreables pel que fa a l'afecció al medi, ja que el fem serà retirat després de cada període productiu i no s'emmagatzemarà en l'explotació, excepte una xicoteta part que el promotor usarà com a adob en parcel·les de la seua propietat. En la documentació tècnica aportada, per a reduir l'emissió de males olors, s'estableixen mesures específiques de gestió del fem com ara no realitzar manipulacions d'aquest els dies festius de les poblacions pròximes o els dies de vent de certa intensitat, quan la direcció d'aquests puga dirigir les olors a les poblacions.  
  
Quant a la capacitat de l'explotació, l'activitat estaria classificada com a grup C, d'acord amb el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera establit pel Reial decret 100/2011. Per tant, l'ampliació de l'explotació estarà sotmesa a la notificació prevista en l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
  
- Contaminació acústica  
Durant la fase de construcció, la contaminació acústica estarà originada principalment pel trànsit de vehicles per al trasllat de materials d'obra, eliminació de deixalles, moviments interiors en les parcel·les per maquinària d'obra i altres moviments de vehicles típics de qualsevol projecte constructiu. En l'estudi d'impacte ambiental es proposa com a mesura protectora per a reduir els sorolls i vibracions que les empreses constructores doten els motors de combustió interna de silenciadors homologats. A aquesta mesura cal afegir la comprovació del correcte estat mecànic de tots els vehicles mitjançant les preceptives revisions tècniques.  
Durant el funcionament de l'activitat, els sorolls i les vibracions seran els produïts pel maneig dels animals. Segons s'indica en la documentació tècnica, en el normal funcionament de les instal·lacions no es preveu la producció de sorolls rellevants atés que la maquinària a emprar és de potència reduïda. El que sí que es produiran són els sorolls propis d'una granja avícola derivats de les aus que piulen en determinats moments. Ateses les característiques constructives de les naus, no es preveu que passen a l'exterior més de 70 dB(A). No seran considerades les maniobres dels mitjans de transport en la càrrega i descàrrega d'animals, en ser discontínues i de baix nivell sonor. Les possibles vibracions que puguen generar els motors per al pinso són d'escassa magnitud i no s'emprarà una altra maquinària que genere vibracions d'importància. Com a mesura protectora, en l'estudi d'impacte ambiental es proposa utilitzar compressors i grups electrògens dels denominats silenciosos.  
  
- Contaminació de sòl i aigües  
Durant la fase de construcció, el trànsit de vehicles i maquinària, com també el manteniment d'aquests, podria ocasionar la contaminació del sòl i de les aigües superficials i subterrànies a causa de possibles vessaments d'hidrocarburs. A fi de reduir el risc de vessaments accidentals d'hidrocarburs, no s'haurà de realitzar cap mena d'activitat de manteniment de maquinària a la parcel·la.  
Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, el moviment de terres també podria afectar les aigües superficials per modificació del seu curs natural, però tenint en compte que no hi ha aigües superficials pròximes a les parcel·les on se situaran les naus, aquest impacte és molt poc probable.  
En la fase de funcionament es podria produir la contaminació del sòl per filtració de fem. En la documentació tècnica aportada s'indica que, una vegada buides les naus, el fem serà retirat per una empresa autoritzada, per a la posterior valorització, i evitar d'aquesta manera la manipulació i emmagatzematge d'aquest a l'explotació. Tan sols una porció xicoteta del fem produït serà utilitzat pel promotor com a adob orgànic de parcel·les agrícoles de la seua propietat. El projecte recull la construcció d'un femer amb solera impermeable i amb basseta de recollida de lixiviats per al cas que no es produïsca una perfecta coordinació entre el final de la llocada i la retirada del fem. Com a mesura addicional per a reduir el risc de filtració de lixiviats, l'interior de les naus també haurà de dotar-se d'una solera impermeable i estanca i d'un sistema de recollida de lixiviats. Així mateix, amb caràcter previ a l'inici de l'activitat, s'haurà de certificar davant l'òrgan substantiu la impermeabilitat i estanquitat de la solera de les naus i del femer mitjançant un document signat per tècnic competent. Els lixiviats recollits tant en el femer com en les naus hauran de ser retirats juntament amb el fem per una empresa gestora autoritzada i inscrita en el registre d'establiments SANDACH.  
  
El pla de fertilització presentat per a la gestió de la xicoteta porció de fem que es reservarà per a ús propi compleix la normativa sectorial vigent en el moment de l'inici de la tramitació de l'expedient. No obstant això, tenint en compte que el pla de gestió del fem no és un document tancat, el promotor el modificarà progressivament per a l'adaptació al codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana (CBPACV) que estiga vigent a cada moment. A més, com a part integrant del programa de vigilància ambiental, anualment i de manera obligatòria, el promotor ha de remetre a l'òrgan substantiu els aspectes modificats del pla de gestió en relació amb la seua adaptació al CBPACV. El titular de l'explotació haurà de portar un llibre de registre actualitzat a la disposició de l'autoritat ambiental, amb les parcel·les en les quals s'efectue l'aplicació del fem i amb tots els documents de lliurament-recollida de fem per l'empresa gestora autoritzada.  
  
Quant a les aigües residuals de l'explotació i la possible afecció a aigües superficials o aigües subterrànies, existeix un risc d'abocament accidental, encara que no es preveu que en el desenvolupament normal de l'activitat i amb les mesures adoptades d'emmagatzematge i la gestió d'aquestes es produïsquen impactes negatius sobre aquests recursos.  
- Impacte sobre la vegetació  
Els moviments de terres de la fase d'execució de les naus comportaran una alteració de la coberta vegetal i terrestre, de manera que també la fauna local podrà veure's afectada en modificar-se el seu hàbitat. En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que les parcel·les d'actuació no posseeixen vegetació destacable.  
L'afecció als cultius confrontants com a conseqüència de la pols generada per la maquinària en la fase de construcció es veurà reduït per les mesures contra la pols proposades en l'estudi d'impacte ambiental, consistents en la realització de regs periòdics en les àrees en les quals s'efectuen moviments de terra i en l'apilament de materials polsosos al resguard del vent.  
- Impacte sobre la fauna  
L'obra civil, que comprén la construcció de les naus i les instal·lacions annexes, ocasionarà una alteració de l'escassa coberta vegetal existent, que afectarà de forma negativa la vegetació i conseqüentment la fauna del lloc, que patirà una alteració del seu hàbitat natural. En l'estudi d'impacte ambiental es valora aquest impacte com a irrellevant i s'indica que no seran necessàries mesures preventives o correctores.  
  
- Impacte sobre el paisatge  
La presència de noves construccions també provocarà un efecte negatiu en el paisatge, que patirà un canvi en la seua estructura. En l'estudi d'impacte ambiental es proposen les mesures preventives i correctores següents: utilitzar materials que harmonitzen cromàticament amb l'entorn, mantindre la vegetació de pantalla semblant al paisatge existent, evitar materials reflectors i brillants, revegetar i utilitzar estructures amb un mínim impacte visual.  
- Impacte sobre el patrimoni  
La Direcció General de Cultura i Patrimoni, amb data 18 de febrer de 2019, informa favorablement el projecte als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, amb el condicionant de l'obligació del promotor de comunicar les troballes de béns paleontològics que puguen produir-se durant el desenvolupament de les obres.  
- Generació d'olors  
Atés que la distància a la població més pròxima és superior als 1.600 m, en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que l'olor no representarà una molèstia per a la localitat.  
- Consum del recurs aigua  
El proveïment d'aigua a l'explotació es realitzarà a partir de la xarxa general d'aigua potable del municipi d'Aras de los Olmos.  
Els principals focus de consum d'aigua són dues: el consum necessari per a cobrir les necessitats fisiològiques dels animals i l'aigua destinada a les operacions de neteja i desinfecció.  
Atesa la guia de millors tècniques disponibles del sector de l'avicultura de carn publicat pel Ministeri de Medi Ambient, el consum d'aigua esperat en el funcionament de l'explotació és de 5.057,7 m³ anuals.  
  
S'aporta informe tècnic de l'Ajuntament d'Aras de los Olmos sobre disponibilitat d'aigua potable per al subministrament de l'explotació, en el qual s'informa que hi ha recursos suficients per a atendre la demanda generada per l'activitat ramadera, i s'empara en la concessió d'aigües subterrànies renovables amb destinació a proveïment i a ús ramader atorgada al municipi d'Aras de los Olmos mitjançant la Resolució de data 2 de maig de 2010, de la presidenta de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
2. Programa de vigilància ambiental  
El programa de vigilància ambiental proposat es completarà amb els punts següents:  
- S'han d'adoptar i vigilar de forma periòdica les mesures higienicosanitàries per a la prevenció i control de la legionel·losi, segons el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi i d'altra normativa sectorial d'aplicació.  
- La granja ha de tindre un llibre de registre en el qual s'han d'anotar totes les retirades de fem realitzades per gestor autoritzat, amb indicació del volum de fem retirat i la data en què es realitze. També s'han d'anotar les quantitats de fem emprades en la fertilització de parcel·les agrícoles, i indicar la data de fertilització i el número de parcel·la. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquesta el requerisca.  
- Anualment i de manera obligatòria, el promotor ha de remetre a l'òrgan substantiu els aspectes modificats del pla de gestió en relació amb la seua adaptació al codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana.  
- Ha d'emetre un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
- S'ha de presentar anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I, grup 1.a, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, un dels casos fàctics en els quals és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat Ambiental i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'explotació avícola de pollastres d'engreix amb capacitat per a 70.000 places, situada al polígon 6, parcel·les 296, 297, 298 i 299, del terme municipal d'Aras de los Olmos (València), promogut per José Antonio Cubel Sebastián, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, de la resta de la documentació tècnica aportada, i es complemente amb l'adopció dels condicionants establits a continuació:  
  
1. Atesa la proximitat de l'explotació a terreny forestal, s'ha de respectar el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
2. L'ajuntament, com a Administració responsable dels projectes d'urbanització, ha de condicionar l'aprovació de la llicència urbanística al correcte disseny de les obres de drenatge contingudes en l'estudi d'inundabilitat. Així mateix, l'ajuntament ha de comprovar el correcte dimensionament i execució d'aquestes infraestructures de drenatge per a no afectar tercers aliens a l'àmbit de l'actuació, i ha de rescabalar dels danys que es produïsquen per aquest motiu, sense perjudici de les autoritzacions pertinents que han d'obtindre de l'organisme de conca.  
  
3. Els materials d'excavació que es generen com excedents de l'execució estricta de l'obra es gestionaran d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents a aquelles en les quals es van generar o, en defecte d'això, seran lliurats a gestor autoritzat.  
4. D'acord amb el que estableix la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, almenys la meitat de la parcel·la ha de quedar lliure d'edificació o construcció i s'ha de mantindre en el seu ús agrari o forestal, o amb les seues característiques naturals pròpies.  
5. Durant la fase de construcció de les naus:  
a) No s'ha de realitzar cap mena d'activitat de manteniment de la maquinària a la parcel·la.  
b) S'ha de comprovar el correcte estat mecànic de tots els vehicles mitjançant les preceptives revisions tècniques.  
c) El promotor està obligat a comunicar les troballes de béns d'interés patrimonial que puguen produir-se durant el desenvolupament de les obres.  
6. La solera de les naus i del femer ha de ser totalment estanca i impermeable. Amb caràcter previ a l'inici de l'activitat, s'ha de certificar davant l'òrgan substantiu la impermeabilitat i estanquitat d'aquesta mitjançant document signat per tècnic competent.  
  
7. Les naus i el femer han de disposar d'un sistema de recollida de lixiviats que seran retirats juntament amb el fem per empresa gestora autoritzada inscrita en el registre d'establiments SANDACH.  
  
8. Respecte a la gestió del fem:  
a) Tant la retirada com la gestió del fem produït en l'explotació ha de ser realitzada per empresa gestora autoritzada inscrita en el registre d'establiments SANDACH.  
b) L'aplicació del fem al camp s'ha d'ajustar al que estableix el pla de fertilització específic presentat com a part del projecte, i respectar en tot moment el codi valencià de bones pràctiques agràries, com també les ordenances dels ajuntaments dels municipis en els quals se situen les parcel·les que s'han de fertilitzar i la resta de normativa sectorial aplicable.  
c) El pla de gestió del fem s'ha de modificar progressivament per a l'adaptació al codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana que estiga vigent en cada moment.  
d) Qualsevol variació en parcel·les i dosis d'aplicació ha de ser comunicada a l'òrgan substantiu, i remetre còpia a aquest servei.  
9. La construcció de la granja ha d'estar sotmesa a la notificació prevista en l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, en atenció a la classificació de l'activitat com a grup C segons el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, establit pel Reial decret 100/2011.  
  
10. El programa de vigilància ambiental proposat s'ha de completar amb els punts següents:  
a) S'han d'adoptar i vigilar de forma periòdica les mesures higienicosanitàries per a la prevenció i control de la legionel·losi, segons el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi i altra normativa sectorial d'aplicació.  
b) La granja ha de tindre un llibre de registre on s'anoten totes les retirades de fem realitzades per gestor autoritzat, amb indicació del volum de fem retirat i la data en què es realitze. També s'anotaran les quantitats de fem emprades en l'adobament de parcel·les agrícoles, amb indicació de la data de fertilització i el número de parcel·la. Aquest llibre ha d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquesta el requerisca.  
c) Anualment i de manera obligatòria, el promotor ha de remetre a l'òrgan substantiu els aspectes modificats del pla de gestió en relació amb la seua adaptació al codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana.  
d) S'ha d'emetre un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
e) S'ha de presentar anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat; l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites; els controls realitzats, i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
11. Les condicions d'aquesta declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre, d'avaluació ambiental.  
  
12. Qualsevol modificació del projecte ha de ser objecte d'avaluació ambiental quan siga un cas exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i s'ha d'aplicar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que es puguen utilitzar els mitjans que en defensa dels seus drets consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013.  
  
València, 19 d'agost de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Fran Quesada Ferre.»  
  
València, 18 de setembre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8658, del 17-10-2019 (2019/9242)

RESOLUCIÓN de 18 de septiembre de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 73/17-AIA Aras de los Olmos.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8658

Fecha DOGV
:   17-10-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/9242

CVE


Fecha del documento
:   18-09-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Aras de los Olmos](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 18 de septiembre de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 73/17-AIA Aras de los Olmos. [2019/9242]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 73/17-AIA Aras de los Olmos.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 73/2017-AIA.  
Título: Explotación avícola de pollos de engorde con capacidad para 70.000 plazas.  
Promotor: José Antonio Cubel Sebastián.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Aras de los Olmos (Valencia).  
Localización: polígono 6, parcelas 296, 297, 298 y 299, del término municipal de Aras de los Olmos (Valencia).  
  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
José Antonio Cubel Sebastián es propietario de las parcelas 296, 297, 298 y 299 del polígono 6 del término municipal de Aras de los Olmos (Valencia), en las que pretende la instalación de una explotación avícola de pollos de engorde con capacidad para 70.000 broilers (pollos de carne).  
Se requiere para ello la tramitación de una licencia ambiental de acuerdo con la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunidad Valenciana.  
2. Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada.  
Localización.  
La actividad se ubicará en las parcelas 296, 297, 298 y 299, del polígono 6, del término municipal de Aras de los Olmos, perteneciente a la comarca de Los Serranos, en la provincia de Valencia. Las parcelas cuentan en su conjunto con una superficie total de 12.113 m², actualmente sin cultivar.  
La actuación se ubica en suelo no urbanizable común, según se desprende de la consulta a las normas urbanísticas del plan general del municipio de Aras de los Olmos, aprobado por la comisión territorial de urbanismo de Valencia en fecha 21 de diciembre de 2001 y publicadas en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana en fecha 8 de mayo de 2002.  
Accesos.  
El acceso a la explotación se realiza desde el extremo norte del casco urbano de Aras de los Olmos, saliendo por el camino de la Ermita y tomando inmediatamente a mano izquierda el camino de Losilla. Transitados aproximadamente 1.800 metros existe un punto de cruce para vehículos en el Barranco de la Covatilla que permite el acceso a las parcelas en las que se pretende ubicar la explotación avícola.  
Descripción del proceso productivo.  
La actividad de la explotación consiste en el engorde de pollos (broilers) procedentes de una empresa integradora, hasta que alcanzan el peso adecuado para ser transportados y sacrificados en el matadero. Los pollos llegan a la granja con un día de vida y permanecen en ella un total de 42-49 días hasta alcanzar los 2-2,5 kg de peso. La explotación tendrá capacidad para 70.000 plazas.  
La crianza se realiza sobre yacija (viruta o paja) que se mantendrá en todo momento con la humedad idónea (aproximadamente el 60 %).  
Tras la salida hacia el matadero se procede a la retirada del estiércol producido por parte de un gestor autorizado y debidamente contratado por la propiedad en el mismo día de la salida de los pollos, así como a la limpieza y desinfección de los equipos, suelo y recubrimientos de la nave. No obstante, existirá un estercolero de solera impermeable para el caso en que no se produzca una perfecta coordinación entre el fin de la pollada y la retirada del estiércol.  
Tras cada ciclo se lleva a cabo un protocolo de limpieza y desinfección de las instalaciones y del material empleado acompañado de un período de vacío sanitario, que permite mantener y alcanzar unos niveles de bioseguridad adecuados. El vacío sanitario tras cada ciclo tiene una duración de unos diez días, con lo cual el número de crianzas que se consiguen al año es de 6.  
Descripción de las edificaciones.  
Para el correcto funcionamiento de la explotación avícola se requiere la ejecución de:  
- Dos naves de engorde de dimensiones interiores 120 x 15 m y 110 x 15 m.  
- Dos salas técnicas de control, de 4 x 4 m, donde se ubicará el sistema informático que regula las condiciones ambientales en el interior de la nave de pollos. Se construirán anexas a la fachada delantera de las naves de engorde (una por nave). Una de ellas contará con aseos.  
Las naves de cría se ejecutarán en planta rectangular a dos aguas, con una luz entre ejes de pilares de 15 m, una separación entre pórticos de 5 m, una altura de cornisa de 2,9 m y una altura en cumbrera de 4,10 m construida a base de perfiles metálicos IPE.  
Las paredes laterales de la nave se ejecutarán a base de panel sándwich de 5 cm. Dichos paneles se irán anclando al terreno por medio de un murete de obra de 30 cm de altura por 20 cm de anchura.  
El cerramiento de cubierta se realizará mediante chapa metálica de 6 mm de espesor.  
Las naves interiormente serán diáfanas, no disponiendo de ningún sistema de compartimentación. Las aves podrán desplazarse por todo el interior de la nave a excepción de los pasillos de entrada ubicados junto a las puertas de acceso.  
Interiormente las naves quedarán divididas por 5 líneas de bebederos y 4 líneas de comederos que se dispondrán de manera longitudinal.  
Instalaciones.  
- Ventilación y calefacción: con el fin de mantener una ventilación y temperatura adecuada en las naves de explotación, se prevé la disposición de ventiladores automáticos (8 con un caudal de 23.000 m³/h y 7 de 38.000 m³/h, en cada una de las naves) ubicados en los laterales longitudinales de la nave y la instalación de sistema de refrigeración mediante panel cooling. La ventilación será dinámica mediante la depresión de la atmósfera interior. Adicionalmente se instalarán, en cada nave, 4 cañones de calor a gas, de 68.000 kcal/h de potencia térmica. Para el correcto funcionamiento del proceso productivo desarrollado en las naves, se instalará un depósito de gas propano, de 7,75 m de longitud y 1,2 m de diámetro, con capacidad para 8,334 m³. El control ambiental de la nave se llevará a cabo mediante el montaje de una instalación compuesta, para cada una de las naves, por toberas nebulizadoras distribuida en lo alto de la nave, 6 sondas de temperatura y 1 de humedad, depresiómetros, interruptores capacitivos y motores de apertura y cierre de las trampillas de ventilación. Todo ello controlado electrónicamente desde la nave de control.  
- Alimentación: se dispondrán 3 silos cilíndricos de chapa de acero galvanizada, de 15 toneladas de capacidad, en el exterior de cada una de las naves de cría. Longitudinalmente se dispondrán 4 líneas de comederos tipo plato y 5 líneas de bebederos tipo tetina.  
- Instalación de saneamiento: se instalará una red de aguas negras independiente que evacuará las aguas fecales procedentes del cuarto de aseo a ejecutar en la nave almacén (local técnico). Para el almacenamiento temporal de estas aguas residuales se instalará depósito estanco, debidamente impermeabilizado, que será vaciado periódicamente por gestor autorizado para su correcto tratamiento y depuración.  
- Instalación de agua: el abastecimiento de agua a la explotación se realizará a partir de la red general de agua potable del municipio. La instalación de agua consiste en una acometida de la red pública, un contador y varios puntos de toma. Toda la instalación será de polietileno y de PVC. Se instalará un depósito con capacidad de 30 m³ al objeto de garantizar el suministro en caso de eventuales cortes en la red municipal. En paralelo al circuito de abastecimiento de agua se instalará un sistema de potabilización que constará de un sistema de filtración colocado entre la acometida y el depósito para asegurar que no entra materia orgánica. El sistema de desinfección consistirá en un dosificador eléctrico, conectado en paralelo a la señal de la bomba, que inyecta el producto desinfectante en proporción al consumo de agua.  
- Instalación eléctrica: es necesaria la realización de la instalación eléctrica tanto de fuerza como de alumbrado para llevar a cabo el normal funcionamiento de la explotación. La energía eléctrica será suministrada en media tensión por la compañía eléctrica. Posteriormente por medio de un centro de transformación se repartirá a las edificaciones de la explotación.  
- Iluminación: reforzando la iluminación natural debida a las ventanas translúcidas se dotará a la nave de una instalación eléctrica a base de lámparas fluorescentes colocadas en el techo. En el exterior, en cada uno de los accesos se colocará un foco halógeno.  
- Estercolero: la capacidad de almacenamiento del estercolero se limitará al volumen de gallinaza generada en un ciclo productivo. Tendrá unas dimensiones en planta de 12 x 6 metros, ejecutado mediante solera de hormigón en masa de 15 cm de espesor, que asegure su impermeabilidad, con una pendiente del 1 % hacia una poceta de recogida de lixiviados y delimitado perimetralmente por una hilera de bloque prefabricado de hormigón de 0,4 m de altura para evitar la entrada de las aguas de escorrentía de lluvia. Estará cubierto por una chapa metálica de 6 mm de espesor para evitar la incidencia directa de la lluvia. La cubierta estará soportada por correas apoyadas sobre vigas sustentadas por pilares.  
- La explotación contará con vallado perimetral con entradas y accesos controlados, pediluvios a la entrada de las naves y vado sanitario en el acceso de la granja.  
  
Combustibles.  
El único combustible que se prevé utilizar será el gas propano necesario para el funcionamiento diario y discontinuo del sistema de calefacción.  
  
Gestión del estiércol.  
Atendiendo a la guía de mejores técnicas disponibles del sector de la avicultura de carne publicado por el Ministerio de Medio Ambiente, la generación de estiércol será de 13,5 kg por plaza y año. Por lo tanto, se estima una producción anual de 945 toneladas de estiércol.  
La gestión del estiércol se efectuará mediante contrato con un gestor autorizado. Se aporta copia del contrato firmado con empresa gestora autorizada. Dicha empresa gestora se encuentra inscrita en el registro de establecimientos SANDACH. Una pequeña porción del estiércol producido (5322,81 kg, es decir, el 0,56 % del estiércol total) será utilizado por el promotor como abono orgánico de parcelas agrícolas de su propiedad. Se aporta un plan de abonado para dichas parcelas cuya superficie total asciende a 3,1154 hectáreas.  
  
Gestión de cadáveres.  
Los cadáveres serán recogidos por empresa especializada gestora de los mismos. Se aporta copia del compromiso de contrato de retirada de cadáveres por parte de empresa gestora autorizada.  
Gestión de fármacos veterinarios, desinfectantes y raticidas.  
Se trata de diversos productos específicos expendidos en envases tipificados, de libre adquisición y utilización por los usuarios de la actividad. Los productos serán manejados por el veterinario y los residuos se gestionarán mediante una empresa gestora de residuos. Se aporta copia del compromiso de recogida y transporte de residuos por parte de empresa gestora autorizada.  
  
Gestión de aguas residuales.  
Para el almacenamiento temporal de las aguas residuales se instalará depósito estanco, debidamente impermeabilizado, que será vaciado periódicamente por gestor autorizado para su correcto tratamiento y depuración.  
  
Tramitación administrativa.  
Con fecha 22 de mayo de 2017 tiene entrada en el registro de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, oficio remitido por el Ayuntamiento de Aras de los Olmos mediante el cual se solicita el inicio de la evaluación de impacto ambiental ordinaria y la formulación de la declaración de impacto ambiental, en relación con la licencia ambiental para una explotación avícola de pollos de engorde en el término municipal de Aras de los Olmos, que se desarrollará en el polígono 6 parcelas 296, 297, 298 y 299, sito en el paraje de la Retuerta, solicitada por José Antonio Cubel Sebastián. Se adjunta el estudio de impacto ambiental y una copia del proyecto, junto con las alegaciones presentadas durante los trámites de información pública, audiencia a los colindantes y consultas e informes recabados por el ayuntamiento.  
Con fecha de registro de salida 7 de agosto de 2017 se realiza un requerimiento de documentación al promotor y al Ayuntamiento de Aras de los Olmos.  
El 14 de noviembre de 2017 tiene entrada en el registro de esta conselleria documentación complementaria remitida por el Ayuntamiento de Aras de los Olmos.  
El 15 de diciembre de 2017 tiene entrada en el registro de esta conselleria copia del informe forestal remitida por el Ayuntamiento de Aras de los Olmos.  
El 2 de enero de 2018 tiene entrada en el registro de esta conselleria copia del informe PATRICOVA remitida por el Ayuntamiento de Aras de los Olmos.  
El 23 de febrero de 2018 tiene entrada en el registro de esta conselleria copia de la resolución de la valoración preliminar de repercusiones sobre la Red Natura 2000 remitida por el Ayuntamiento de Aras de los Olmos.  
El 1 de junio de 2018 se realiza un requerimiento de documentación al Ayuntamiento de Aras de los Olmos con remisión de copia al promotor.  
El 20 de junio de 2018 tiene entrada en el registro de esta conselleria documentación complementaria remitida por el Ayuntamiento de Aras de los Olmos.  
El 31 de julio de 2019 tiene entrada en la Subdirección General de Evaluación Ambiental copia del informe de PATRICOVA y el resultado del trámite de información pública remitidos por el Ayuntamiento de Aras de los Olmos.  
El 13 de agosto de 2019 tiene entrada en la Subdirección General de Evaluación Ambiental copia del informe favorable de patrimonio remitida por el Ayuntamiento de Aras de los Olmos.  
La información pública del proyecto se llevó a cabo en dos ocasiones:  
- Según el certificado de fecha 29 de abril de 2017 del Ayuntamiento de Aras de los Olmos, el primer trámite de información pública se realizó mediante la publicación del correspondiente anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia núm. 57, de fecha 22 de marzo de 2017. La documentación permaneció expuesta al público durante un plazo de 20 días y se notificó individualmente a los vecinos inmediatos al lugar del emplazamiento de la actividad, dándoles un plazo de 10 días para presentación de alegaciones. Durante esos plazos, se presentó en tiempo y forma una alegación por parte de Patricia Yuste Cubel, en su condición de vecina colindante. Resumen del contenido de la alegación: Es propietaria de la parcela colindante núm. 293, del polígono 6. La actividad proyectada implica la edificación de una granja de grandes dimensiones, con enorme impacto visual y odorífero que limitará otros usos que deberían potenciarse como pueda ser el turismo rural. El lugar elegido para la ubicación de la granja no se considera adecuado por su proximidad a yacimientos arqueológicos y a la población. El tránsito de vehículos asociado a la actividad afectará a la calidad de sus cultivos, especialmente en la fase de construcción.  
- Para dar cumplimiento a lo establecido en el artículo 36, de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el trámite de información pública se repitió, esta vez por un plazo de 30 días, mediante la publicación del correspondiente anuncio en el Boletín oficial de la Provincia de Valencia núm. 99, de fecha 25 de mayo de 2017, notificando individualmente a los vecinos inmediatos al lugar del emplazamiento de la actividad. Según certifica el Ayuntamiento de Aras de los Olmos en fecha 17 de junio de 2017, durante este plazo no se presentaron alegaciones.  
  
Afecciones legales  
Según el informe técnico municipal, de fecha 22 de abril de 2016, la calificación urbanística de las parcelas donde se solicita la actuación (parcelas 296, 297, 298 y 299, del polígono 6) es la de suelo no urbanizable común y la actuación solicitada es compatible con la normativa y el planeamiento urbanístico municipal.  
En el área de influencia del proyecto se encuentra presente la carretera CV-355, cuyo uso no se requiere para el acceso a la actividad o su desarrollo, discurriendo esta a una distancia aproximada de 120 metros respecto al límite este de la explotación.  
De acuerdo con el visor cartográfico de la Generalitat, por el límite oeste de la actividad discurre el trazado del Cordel de la Covatilla. Según se indica en el estudio de impacto ambiental, la ejecución y funcionamiento de la explotación avícola no afectará en ningún caso a dicha vía pecuaria.  
Según el informe del Servicio de Ordenación del Territorio, de fecha 27 de noviembre de 2017, la explotación proyectada se encuentra afectada por riesgo de inundación y estaría prohibida según el artículo 18 de la normativa del plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). No obstante, en el mismo informe se indica la posibilidad de elaborar un estudio de inundabilidad que concrete la afección de la peligrosidad de inundación en la zona, todo ello según las determinaciones normativas del PATRICOVA. Mediante resolución de la directora general de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de fecha 14 de noviembre de 2018, se aprobó el estudio de inundabilidad de la explotación avícola de pollos en el polígono 6, parcelas 296, 297, 298 y 299 del término municipal de Aras de los Olmos (Valencia), al considerarse cumplidas las previsiones contenidas en el PATRICOVA. El ayuntamiento, como administración responsable de los proyectos de urbanización, condicionará la aprobación de la licencia urbanística al correcto diseño de las obras de drenaje y deberá comprobar el correcto dimensionado y ejecución de las mismas.  
La distancia respecto a la zona habitada más próxima a la explotación (casco urbano de Aras de los Olmos) es de unos 1.750 m, según el visor cartográfico de la Generalitat. La Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, en fecha 22 de febrero de 2017, informa favorablemente la explotación, de acuerdo con la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, e indica que la misma cumple las distancias de seguridad sanitaria establecidas en el artículo 54 de la Ley 6/2003 de ganadería de la Comunidad Valenciana.  
El municipio de Aras de los Olmos no está designado como zona vulnerable según el Decreto 86/2018, de 22 de junio, del Consell, por el que se designa municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
La localización del proyecto no afecta a espacios de la Red Natura 2000, ni a ninguna otra figura de protección ambiental regulada por la Ley 11/1994 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana. Únicamente, se debe destacar el hecho de que el límite oeste de las parcelas en las que se ubicará la explotación linda con una superficie catalogada como terreno forestal ordinario en la cartografía del PATFOR, que coincide con el Barranco de la Covatilla. Asimismo, se observa que el camino de acceso a la explotación afectará a dicho terreno forestal. La Sección Forestal de la Dirección Territorial de Valencia, en fecha 10 de noviembre de 2017, informa favorablemente la actuación. Dada la proximidad a suelo forestal, durante los trabajos de construcción (en especial en el desbroce y limpieza del terreno), se deberá cumplir con lo establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
Según el BDB, consta la posible presencia de la especie Aquila fasciata en el entorno próximo de la actividad (cuadrícula de 1 km de lado). Según resolución del director general del Medio Natural y Evaluación Ambiental, de fecha 5 de febrero de 2018, el proyecto de la granja no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000 y no deberá someterse a evaluación detallada de sus efectos sobre la misma.  
  
Consideraciones ambientales  
1. Los principales impactos que la actividad puede producir sobre el medio ambiente son:  
- Contaminación atmosférica.  
Durante la fase de construcción de la granja la contaminación atmosférica se producirá principalmente por la presencia de polvo y gases de combustión. Como medidas correctoras, en el estudio de impacto ambiental se proponen riegos periódicos en las áreas en las que se efectúen movimientos de tierra. También se indica que el firme de los viales deberá estabilizarse con algún sistema para evitar que el tránsito de los vehículos de transporte levante polvo (empedrados, zahorra compactada, pavimentados, etc). Los acopios de materiales polvorientos se efectuarán en zonas de resguardo del viento y de reducida cuenca visual. Por último, como medidas de protección de la calidad química del aire, los motores de combustión interna se reglarán en cada cambio de aceite para cumplir la vigente normativa sobre emisiones a la atmósfera.  
En el estudio de impacto ambiental se indica que la emisión de gases producidos durante el funcionamiento de la actividad pueden considerarse casi despreciables en lo que respecta a la afección al medio, ya que el estiércol será retirado tras cada periodo productivo y no se almacenará en la explotación, salvo una pequeña parte que el promotor usará como abono en parcelas de su propiedad. En la documentación técnica aportada, para reducir la emisión de malos olores, se establecen medidas específicas de gestión del estiércol tales como no realizar manipulaciones del mismo los días festivos de las poblaciones cercanas o los días de viento de cierta intensidad, cuando la dirección de estos pueda dirigir los olores a las poblaciones.  
En atención a la capacidad de la explotación, la actividad estaría clasificada como grupo C de acuerdo con el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera establecido por el Real decreto 100/2011. En consecuencia, la ampliación de la explotación estará sometida a la notificación prevista en el artículo 13 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera.  
- Contaminación acústica.  
Durante la fase de construcción la contaminación acústica estará originada principalmente por el tránsito de vehículos para el traslado de materiales de obra, eliminación de desechos, movimientos interiores en las parcelas por maquinaria de obra y otros movimientos de vehículos típicos de cualquier proyecto constructivo. En el estudio de impacto ambiental se propone como medida protectora para reducir los ruidos y vibraciones, dotar a los motores de combustión interna de silenciadores homologados por las empresas constructoras. A esta medida cabe añadir la comprobación del correcto estado mecánico de todos los vehículos mediante las preceptivas revisiones técnicas.  
Durante el funcionamiento de la actividad los ruidos y vibraciones serán los producidos por el manejo de los animales. Según se indica en la documentación técnica, en el normal funcionamiento de las instalaciones no se prevé la producción de ruidos relevantes dado que la maquinaria a emplear es de reducida potencia. Lo que sí se van a producir son los ruidos propios de una granja avícola derivados del piar de las aves en determinados momentos. Dadas las características constructivas de las naves, no se prevé que al exterior pasen más de 70 dB(A). No serán consideradas las maniobras de los medios de transporte en la carga y descarga de animales, al ser discontinuas y de bajo nivel sonoro. Las posibles vibraciones que puedan generar los motores para el pienso son de escasa magnitud y no se va a emplear otra maquinaria que genere vibraciones de importancia. Como medida protectora, en el estudio de impacto ambiental se propone utilizar compresores y grupos electrógenos de los denominados silenciosos.  
- Contaminación de suelo y aguas.  
Durante la fase de construcción, el tráfico de vehículos y maquinaria así como el mantenimiento de los mismos podría ocasionar la contaminación del suelo y de las aguas superficiales y subterráneas debido a posibles derrames de hidrocarburos. Al objeto de reducir el riesgo de derrames accidentales de hidrocarburos, no se deberá realizar ningún tipo de actividad de mantenimiento de maquinaria en la parcela.  
Según se indica en el estudio de impacto ambiental, el movimiento de tierras también podría afectar a las aguas superficiales por modificación del curso natural de las mismas, pero teniendo en cuenta que no existen aguas superficiales próximas a las parcelas en donde se ubicarán las naves, este impacto es muy poco probable.  
En la fase de funcionamiento se podría producir la contaminación del suelo por filtración de estiércol. En la documentación técnica aportada se indica que, una vez vaciadas las naves, el estiércol será retirado por una empresa autorizada, para su posterior valorización, evitando de esta manera la manipulación y almacenamiento del mismo en la propia explotación. Tan solo una pequeña porción del estiércol producido será utilizado por el promotor como abono orgánico de parcelas agrícolas de su propiedad. El proyecto recoge la construcción de un estercolero con solera impermeable y con poceta de recogida de lixiviados para el caso en que no se produzca una perfecta coordinación entre el fin de la pollada y la retirada del estiércol. Como medida adicional para reducir el riesgo de filtración de lixiviados, el interior de las naves también deberá dotarse de una solera impermeable y estanca y de un sistema de recogida de lixiviados. Asimismo, con carácter previo al inicio de la actividad se deberá certificar ante el órgano sustantivo la impermeabilidad y estanqueidad de la solera de las naves y del estercolero mediante documento firmado por técnico competente. Los lixiviados recogidos tanto en el estercolero como en las naves deberán ser retirados junto con el estiércol por empresa gestora autorizada e inscrita en el registro de establecimientos SANDACH.  
El plan de abonado presentado para la gestión de la pequeña porción de estiércol que se reservará para uso propio cumple con la normativa sectorial vigente en el momento del inicio de la tramitación del expediente. No obstante, teniendo en cuenta que el plan de gestión del estiércol no es un documento cerrado, el promotor procederá a modificarlo progresivamente para su adaptación al código de buenas prácticas agrarias de la Comunitat Valenciana (CBPACV) que esté vigente en cada momento. Además, como parte integrante del programa de vigilancia ambiental, anualmente y de manera obligatoria, el promotor remitirá al órgano sustantivo los aspectos modificados del plan de gestión en relación con su adaptación al CBPACV. El titular de la explotación deberá llevar un libro de registro actualizado a disposición de la autoridad ambiental, con las parcelas en las que se efectúe la aplicación del estiércol y con todos los documentos de entrega-recogida de estiércol por la empresa gestora autorizada.  
En cuanto a las aguas residuales de la explotación y su posible afección a aguas superficiales o aguas subterráneas, existe un riesgo de vertido accidental, aunque no es de prever que en el desarrollo normal de la actividad y con las medidas adoptadas de almacenamiento y gestión de las mismas, se produzcan impactos negativos sobre estos recursos.  
- Impacto sobre la vegetación.  
Los movimientos de tierras de la fase de ejecución de las naves supondrán una alteración de la cubierta vegetal y terrestre, de forma que también la fauna local podrá verse afectada al modificarse su hábitat. En el estudio de impacto ambiental se indica que las parcelas de actuación no poseen vegetación destacable.  
La afección a los cultivos colindantes como consecuencia del polvo generado por la maquinaria en la fase de construcción se verá reducido por las medidas contra el polvo propuestas en el estudio de impacto ambiental, consistentes en la realización de riegos periódicos en las áreas en las que se efectúen movimientos de tierra y en el acopio de materiales polvorientos al resguardo del viento.  
- Impacto sobre la fauna.  
La obra civil, que comprende la construcción de las naves y sus instalaciones anejas, ocasionará una alteración de la escasa cubierta vegetal existente, que afectará de forma negativa a la vegetación y consecuentemente a la fauna del lugar, que sufrirá una alteración de su hábitat natural. En el estudio de impacto ambiental se valora este impacto como irrelevante y se indica que no serán necesarias medidas preventivas o correctoras.  
- Impacto sobre el paisaje.  
La presencia de nuevas construcciones también provocará un efecto negativo en el paisaje, que sufrirá un cambio en su estructura. En el estudio de impacto ambiental se proponen las siguientes medidas preventivas y correctoras: uso de materiales que armonicen cromáticamente con el entorno, mantenimiento de la vegetación de pantalla parecida al paisaje existente, evitar materiales reflectantes y brillantes, revegetación y uso de estructuras con mínimo impacto visual.  
- Impacto sobre el patrimonio.  
La Dirección General de Cultura y Patrimonio, en fecha 18 de febrero de 2019, informa favorablemente el proyecto a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, con el condicionante de la obligación del promotor de comunicar los hallazgos de bienes paleontológicos que puedan producirse durante el desarrollo de las obras.  
- Generación de olores.  
Dado que la distancia a la población más próxima es superior a los 1.600 m, en el estudio de impacto ambiental se indica que el olor no representará una molestia para la localidad.  
- Consumo del recurso agua.  
El abastecimiento de agua a la explotación se realizará a partir de la red general de agua potable del municipio de Aras de los Olmos.  
Los principales focos de consumo de agua son dos: el consumo necesario para cubrir las necesidades fisiológicas de los animales y el agua destinada a las operaciones de limpieza y desinfección.  
Atendiendo a la guía de mejores técnicas disponibles del sector de la avicultura de carne publicado por el Ministerio de Medio Ambiente, el consumo de agua esperado en el funcionamiento de la explotación es de 5.057,7 m³ anuales.  
Se aporta informe técnico del Ayuntamiento de la Aras de los Olmos sobre disponibilidad de agua potable para el suministro de la explotación, en el que se informa que existen recursos en cantidad suficiente para atender la demanda generada por la actividad ganadera, amparándose en la concesión de aguas subterráneas renovables con destino a abastecimiento y a uso ganadero otorgada al municipio de Aras de los Olmos mediante resolución de fecha 2 de mayo de 2010 de la Excelentísima Presidenta de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
2. Programa de vigilancia ambiental.  
El programa de vigilancia ambiental propuesto se completará con los siguientes puntos:  
- Se adoptarán y vigilarán de forma periódica las medidas higiénico-sanitarias para la prevención y control de la legionelosis, según el Real decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis y demás normativa sectorial de aplicación.  
- La granja contará con un libro de registro en el que se anotarán todas las retiradas de estiércol realizadas por gestor autorizado, con indicación del volumen de estiércol retirado y la fecha en que se realice su retirada. También se anotarán las cantidades de estiércol empleadas en el abonado de parcelas agrícolas, indicando la fecha de abonado y el número de parcela. Este libro deberá estar actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
- Anualmente y de manera obligatoria, el promotor remitirá al órgano sustantivo los aspectos modificados del plan de gestión en relación con su adaptación al código de buenas prácticas agrarias de la Comunitat Valenciana.  
- Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
- Se presentará anualmente, ante el órgano sustantivo, un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 1.a, de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Decreto 105/2019, de 5 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos. Mediante Resolución de 9 de agosto de 2019, el director general de Calidad Ambiental y Educación Ambiental delega la competencia de evaluación de impacto ambiental de proyectos en el director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación avícola de pollos de engorde con capacidad para 70.000 plazas, ubicada en el polígono 6, parcelas 296, 297, 298 y 299, del término municipal de Aras de los Olmos (Valencia), promovido por José Antonio Cubel Sebastián, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, del resto de la documentación técnica aportada, y se complemente con la adopción de los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Dada la proximidad de la explotación a terreno forestal, se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen e terreno forestal o en sus inmediaciones.  
2. El ayuntamiento, como administración responsable de los proyectos de urbanización, condicionará la aprobación de la licencia urbanística al correcto diseño de las obras de drenaje contenidas en el estudio de inundabilidad. Así mismo, el ayuntamiento tendrá que comprobar el correcto dimensionado y ejecución de dichas infraestructuras de drenaje para no afectar a terceros ajenos al ámbito de la actuación, debiendo resarcir de los daños que se produzcan por este motivo, sin perjuicio de las autorizaciones pertinentes que deberán obtener del organismo de cuenca.  
3. Los materiales de excavación, que se generen como excedentes de la ejecución estricta de la obra, se gestionarán de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron o, en su defecto, serán entregados a gestor autorizado.  
4. De acuerdo con lo establecido en la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, al menos la mitad de la parcela deberá quedar libre de edificación o construcción y mantenerse en su uso agrario o forestal, o con sus características naturales propias.  
5. Durante la fase de construcción de las naves:  
a) No se realizará ningún tipo de actividad de mantenimiento de la maquinaria en la propia parcela.  
b) Se comprobará el correcto estado mecánico de todos los vehículos mediante las preceptivas revisiones técnicas.  
c) El promotor estará obligado a comunicar los hallazgos de bienes de interés patrimonial que puedan producirse durante el desarrollo de las obras.  
6. La solera de las naves y del estercolero deberán ser totalmente estancas e impermeables. Con carácter previo al inicio de la actividad se deberá certificar ante el órgano sustantivo la impermeabilidad y estanqueidad de las mismas mediante documento firmado por técnico competente.  
7. Las naves y el estercolero deberán contar con un sistema de recogida de lixiviados que serán retirados junto con el estiércol por empresa gestora autorizada inscrita en el registro de establecimientos SANDACH.  
8. Respecto a la gestión del estiércol:  
a) Tanto la retirada como la gestión del estiércol producido en la explotación deberá ser realizada por empresa gestora autorizada inscrita en el registro de establecimientos SANDACH.  
b) La aplicación del estiércol al campo se ajustará a lo establecido en el plan de abonado específico presentado como parte del proyecto, respetando en todo momento el código valenciano de buenas prácticas agrarias, así como las ordenanzas de los ayuntamientos de los municipios en los que se ubiquen las parcelas a abonar y el resto de normativa sectorial aplicable.  
c) El plan de gestión del estiércol se modificará progresivamente para su adaptación al código de buenas prácticas agrarias de la Comunitat Valenciana que esté vigente en cada momento.  
d) Cualquier variación en parcelas y dosis de aplicación deberá ser comunicada al órgano sustantivo, remitiendo copia a este servicio.  
9. La construcción de la granja estará sometida a la notificación prevista en el artículo 13 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera, en atención a la clasificación de la actividad como grupo C según el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, establecido por el Real decreto 100/2011.  
10. El programa de vigilancia ambiental propuesto se completará con los siguientes puntos:  
a) Se adoptarán y vigilarán de forma periódica las medidas higiénico-sanitarias para la prevención y control de la legionelosis, según el Real decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis y demás normativa sectorial de aplicación.  
b) La granja contará con un libro de registro en el que se anotarán todas las retiradas de estiércol realizadas por gestor autorizado, con indicación del volumen de estiércol retirado y la fecha en que se realice su retirada. También se anotarán las cantidades de estiércol empleadas en el abonado de parcelas agrícolas, indicando la fecha de abonado y el número de parcela. Este libro deberá estar actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
c) Anualmente y de manera obligatoria, el promotor remitirá al órgano sustantivo los aspectos modificados del plan de gestión en relación con su adaptación al código de buenas prácticas agrarias de la Comunitat Valenciana.  
d) Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
e) Se presentará anualmente, ante el órgano sustantivo, un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
11. Las condiciones de la presente declaración de impacto ambiental podrán modificarse cuando concurra cualquiera de las circunstancias previstas en el artículo 44 de la Ley 21/2013, de 9 diciembre de evaluación ambiental.  
12. Cualquier modificación del proyecto será objeto de evaluación ambiental cuando sea un supuesto exigido por la normativa sectorial de evaluación ambiental vigente en el ámbito de la Comunitat Valenciana, aplicando el procedimiento de evaluación de impacto ambiental previsto en la misma.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno, sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
València, 19 de agosto de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Calidad y Educación Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Fran Quesada Ferre.»  
  
València, 18 de septiembre de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Calidad y Educación Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML