Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9810, del 15-03-2024 (2024/2211)

ORDRE 4/2024, d'11 de març, de la Conselleria d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, per la qual es regula l'aplicació de la condicionalitat i s'estableixen els requisits legals de gestió i les bones condicions agràries i mediambientals que han de complir les persones beneficiàries que reben pagaments directes i determinades primes anuals de desenvolupament rural en la Comunitat Valenciana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/2024/03/11/4/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   9810

Data del DOGV
:   15-03-2024

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2024/2211

CVE


Data del document
:   11-03-2024

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Ramaderia i Pesca

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Ramaderia i Pesca](javascript:void(0))
    * [Conselleria d'Agricultura, Ramaderia i Pesca](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [sector agrari](javascript:void(0))

ORDRE 4/2024, d'11 de març, de la Conselleria d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, per la qual es regula l'aplicació de la condicionalitat i s'estableixen els requisits legals de gestió i les bones condicions agràries i mediambientals que han de complir les persones beneficiàries que reben pagaments directes i determinades primes anuals de desenvolupament rural en la Comunitat Valenciana. [2024/2211]  
  
ÍNDEX  
Preàmbul  
Títol preliminar. Disposicions generals  
Article 1. Objectiu i àmbit d'aplicació  
Article 2. Marc normatiu  
Article 3. Definicions  
Article 4. Obligacions de les persones beneficiàries de determinades ajudes pel que fa a la condicionalitat reforçada i la condicionalitat social  
  
Títol I. Control de condicionalitat  
Article 5. Coordinació dels controls de condicionalitat  
Article 6. Pla de control de condicionalitat  
Article 7. Tipus de control  
Article 8. Mostra de control  
Article 9. Realització del control sobre el terreny  
Article 10. Comunicació dels incompliments en altres àmbits  
Article 11. Informe de control  
Article 12. Procediment de l'Informe de control  
Article 13. Òrgans competents  
Títol II. Penalitzacions  
Article 14. Aplicació de penalitzacions  
Article 15. Càlcul de les penalitzacions  
Article 16. Normes específiques aplicables a la BCAM 1  
Títol III. Procediment per a sol·licitar excepcions  
Article 17. Procediment per a sol·licitar les autoritzacions excepcionals en l'àmbit de clima i medi ambient, incloent-hi l'aigua, el sòl i la biodiversitat dels ecosistemes.  
Títol IV. Protecció de dades de caràcter personal  
Article 18. Protecció de dades de caràcter personal  
Disposició addicional primera. Organisme pagador  
Disposició addicional segona. Regla de no despesa  
Disposició transitòria única. Règim transitori   
Disposició derogatòria única. Normes que es deroguen  
Disposició final primera. Habilitació  
Disposició final segona. Entrada en vigor  
Annex I. Valoració àmbit de clima i medi ambient, incloent-hi l'aigua, el sòl i la biodiversitat dels ecosistemes  
Annex II. Valoració àmbit de salut pública i fitosanitat  
Annex III. Valoració àmbit de benestar animal  
Annex IV. Criteris per a la valoració de la gravetat, abast i persistència (GAP)  
  
  
PREÀMBUL  
  
La reforma de la política agrària comuna de l'any 2003 ja va introduir el concepte de condicionalitat que es definix com el conjunt de requisits legals de gestió (d'ara en avant, RLG) i de bones condicions agràries i mediambientals de la terra (d'ara en avant, BCAM) que les persones beneficiàries han de complir d'acord amb la legislació de la Unió Europea, nacional i autonòmica, per a poder rebre íntegrament el pagament de les ajudes directes i de determinats pagaments anuals de desenvolupament rural. L'incompliment d'estos requisits o normes implica la reducció dels pagaments o l'exclusió del productor del règim d'ajuda.  
La política agrícola comuna (d'ara en avant, PAC) s'ha sotmés a una important reforma que ha afectat el sistema de la condicionalitat que s'ha aplicat fins a l'any 2022, amb més ambició mediambiental i climàtica en el marc de la nova arquitectura verda de la PAC, i contribuint al desenvolupament d'una agricultura socialment sostenible.  
  
El nou període 2023-27 de la PAC representarà grans canvis en el sistema de la condicionalitat, s'eliminaran gran part de les obligacions relatives a la ramaderia, però reforçant el seu pes en altres aspectes agrícoles, mediambientals i sociolaborals, i es definirà la nova condicionalitat reforçada com la línia de base de l'arquitectura verda de la PAC.  
  
El marc de la condicionalitat es descriu en les seccions 2 i 3 del capítol I del títol III, articles 109, 111, 113, 123, a més dels annexos III i IV del Reglament (UE) 2021/2115, del Parlament Europeu i del Consell, de 2 de desembre de 2021, pel qual s'establixen normes en relació amb l'ajuda als plans estratègics que han d'elaborar els estats membres en el marc de la política agrícola comuna (plans estratègics de la PAC), finançada amb càrrec al Fons Europeu Agrícola de Garantia (FEAGA) i el Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural (FEADER), i pel qual es deroguen els reglaments (UE) 1305/2013 i (UE) 1307/2013.  
  
Així mateix, el considerant seixanta-set, juntament amb el capítol IV, del títol IV del Reglament (UE) 2021/2116, del Parlament Europeu i del Consell, de 2 de desembre de 2021, sobre el finançament, la gestió i el seguiment de la política agrícola comuna i pel qual es deroga el Reglament (UE) 1306/2013, desenvolupa el sistema de control i les sancions administratives en relació amb la condicionalitat.  
En este sentit, en el capítol III i l'article 12 del Reglament delegat (UE) 2022/1172, de la Comissió, de 4 de maig de 2022, complementa el Reglament (UE) 2021/2116, del Parlament Europeu i del Consell, pel que fa al sistema integrat de gestió i control de la política agrícola comuna i l'aplicació i el càlcul de les sancions administratives en el marc de la condicionalitat.  
Cal indicar que en l'annex III del Reglament (UE) núm. 2021/2115, del Parlament Europeu i del Consell, de 2 de desembre de 2021, s'establix el conjunt d'RLG i BCAM que s'han d'aplicar en el marc de la condicionalitat reforçada, i és necessari definir com s'han d'aplicar les BCAM a Espanya.  
En conseqüència, en l'àmbit nacional, en el marc del Pla estratègic de la política agrícola comuna i la Llei 30/2022, de 23 de desembre, per la qual es regulen el sistema de gestió de la política agrícola comuna i altres matèries connexes, s'enquadra el Reial decret 1049/2022, de 27 de desembre, pel qual s'establixen les normes per a l'aplicació de la condicionalitat reforçada i de la condicionalitat social que han de complir les persones beneficiàries de les ajudes en el marc de la política agrícola comuna que reben pagaments directes, determinats pagaments anuals de desenvolupament rural i del Programa d'opcions específiques per la llunyania i la insularitat (POSEI).   
En l'annex II de l'esmentat Reial decret 1049/2022, de 27 de desembre, es definixen les BCAM a Espanya. Este annex ha sigut modificat pel Reial decret 147/2023, de 28 de febrer, pel qual s'establixen les normes per a l'aplicació de penalitzacions en les intervencions que preveu el Pla estratègic de la política agrícola comuna, i es modifiquen diversos reials decrets pels quals es regulen alguns aspectes relacionats amb l'aplicació a Espanya de la política agrícola comuna per al període 2023-2027.  
Com una de les novetats d'este nou període de la PAC 2023-2027, desapareix la figura de «xicotet agricultor», que en l'anterior període de la PAC estava exempta dels controls de la condicionalitat.  
Tal com s'indica anteriorment, en este període és el Reglament (UE) núm. 2021/2116, del Parlament Europeu i del Consell, de 2 de desembre de 2021, el que establix el sistema de control i penalitzacions que s'han d'aplicar a les persones beneficiàries d'ajudes que no complisquen les obligacions relatives al sistema de la condicionalitat reforçada. A més, el Reglament delegat (UE) núm. 2022/1172, de la Comissió, de 4 de maig de 2022, pel qual es completa el Reglament (UE) núm. 2021/2116, del Parlament Europeu i del Consell, pel que fa al sistema integrat de gestió i control de la política agrícola comuna i l'aplicació i el càlcul de les sancions administratives en el marc de la condicionalitat, detalla en el capítol II les normes sobre l'aplicació i el càlcul de les sancions administratives en relació amb la condicionalitat.  
  
Respecte del que s'ha indicat en els paràgrafs anteriors sobre el sistema de penalitzacions i les sancions administratives en el marc de la condicionalitat, cal ressaltar que no són procediments administratius sancionadors conformement al títol IV de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, sense perjuí del règim sancionador que es podria aplicar per les infraccions administratives en matèria d'ajudes de la PAC previstes en el títol II de la Llei 30/2022, de 23 de desembre.  
D'altra banda, el Reglament delegat (UE) núm. 2022/126, de la Comissió, de 7 de desembre de 2021, pel qual es completa el Reglament (UE) núm. 2021/2115, del Parlament Europeu i del Consell, pel que fa als requisits addicionals per a determinats tipus d'intervenció especificats pels estats membres en els seus plans estratègics de la PAC per al període 2023-2027, en virtut d'este reglament, i les normes sobre la proporció relativa a la norma 1 de les bones condicions agràries i mediambientals (BCAM), establix normes relatives al mètode per a determinar tant la proporció de referència com la proporció anual de pastures permanents, així com el nivell en què es poden establir, amb la finalitat de garantir la igualtat de condicions pel que fa a la proporció relativa a la BCAM 1.  
Atés que la normativa comunitària i estatal regulen àmpliament els aspectes substantius de la condicionalitat reforçada i la tasca de desenvolupament en l'àmbit de la comunitat autònoma, esta orde es limita a regular l'aplicació del sistema de control de la condicionalitat reforçada i concretar algunes qüestions relatives a les BCAM per a adaptar-les a les particularitats del territori valencià.  
Els requisits i les normes, inclosos en els RLG i BCAM, respectivament, juntament amb les seues valoracions de la gravetat, l'abast i la persistència per a l'avaluació dels incompliments que esta orde arreplega, es detallaran i s'actualitzaran a través del Pla anual de control de condicionalitat reforçada a la Comunitat Valenciana, elaborat de conformitat amb el que ha publicat el Fons Espanyol de Garantia Agrària, Organisme Autònom (d'ara en avant FEGA, O. A.), del Ministeri d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació (d'ara en avant, MAPA) en la Circular de coordinació «Condicionalitat reforçada. Pla nacional de controls i criteris per a l'aplicació de penalitzacions».   
De conformitat amb l'article 129 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, esta orde s'ha elaborat sota els principis de necessitat, eficàcia, proporcionalitat, seguretat jurídica, transparència i eficiència.  
Quant al principi de necessitat, s'ha de tindre en compte que esta orde respon a l'establiment del nou sistema de control de la condicionalitat reforçada per al nou marc de la PAC 2023-2027, en compliment del que s'establix en el títol IV, capítol IV, de l'esmentat Reglament (UE) núm. 2021/2116, del Parlament Europeu i del Consell, de 2 de desembre de 2021.  
D'altra banda, a l'efecte de complir els principis d'eficiència i eficàcia, s'ha tingut en compte que el nou sistema de control de la condicionalitat reforçada no suposa un augment en la despesa, ja que s'utilitza la mateixa ferramenta informàtica del Sistema de Gestió d'Ajudes.  
  
Pel que fa al principi de proporcionalitat, la tramitació d'esta orde conté la regulació imprescindible per a atendre la necessitat de desplegament del marc normatiu en què s'inserix. Este marc estaria constituït fonamentalment per l'esmentat Reial decret 1049/2022, de 27 de desembre.  
L'orde complix el principi de seguretat jurídica, ja que es planteja de manera coherent en relació amb el marc jurídic, tant a escala nacional com de la Unió Europea o autonòmica.  
Quant al principi de transparència, han sigut consultats els sectors afectats i ha sigut sotmesa als tràmits propis de la participació pública, això és, consulta pública i tràmits d'audiència i informació públiques, de conformitat amb el que establixen els articles 14 i següents de la Llei 4/2023, de 13 d'abril, de la Generalitat, de participació ciutadana i foment de l'associacionisme de la Comunitat Valenciana, i l'article 133.1 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, amb la finalitat de fomentar la màxima participació de totes les persones, entitats, institucions i empreses que hi puguen estar interessades.  
Tenint en compte el que s'ha indicat amb anterioritat, s'ha de derogar l'Orde 7/2016, de 18 d'abril, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, per la qual es regula l'aplicació de la condicionalitat i s'establixen els requisits legals de gestió i les bones condicions agràries i mediambientals que han de complir les persones beneficiàries que reben pagaments directes, determinades primes anuals de desenvolupament rural o pagaments en virtut de determinats programes de suport al sector vitivinícola a la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, a proposta del director general de política agrària comuna, en virtut de l'article 49 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, que establix les competències de la Generalitat en les normes processals i de procediment administratiu derivades de les particularitats del dret substantiu valencià o de les especialitats de l'organització de la Generalitat i les competències en agricultura, així com en virtut de les competències que m'atribuïx l'article 28.e de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, sobre la potestat reglamentària en forma d'ordes en les matèries pròpies de la conselleria, i el Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions i el Decret 146/2023, de 5 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, amb els tràmits previs preceptius, amb l'informe de l'Advocacia General de la Generalitat, conforme el Consell Jurídic Consultiu,  
  
  
ORDENE  
  
Títol preliminar  
Disposicions generals  
  
Article 1. Objectiu i àmbit d'aplicació  
 1. Esta orde té com a objectiu establir, al territori de la Comunitat Valenciana, i en virtut del Reial decret 1049/2022, de 27 de desembre, els requisits legals de gestió (RLG) i les bones condicions agràries i mediambientals (BCAM), per a l'aplicació de la condicionalitat reforçada i de la condicionalitat social, que hauran de complir en el conjunt de la seua explotació agrària, les persones beneficiàries de les ajudes següents:   
 a) Pagaments directes, en virtut del títol III, capítol II del Reglament (UE) número 2021/2115, del Parlament Europeu i del Consell, de 2 de desembre de 2021, pel qual s'establixen normes en relació amb l'ajuda als plans estratègics que han d'elaborar els estats membres en el marc de la política agrària comuna (plans estratègics de la PAC) finançada amb càrrec al Fons Europeu Agrícoles de Garantia (FEAGA) i al Fons Europeu agrícola de Desenvolupament Rural (FEADER), i pel qual es deroguen els reglaments 1305/2013 i 1307/2013.  
b) Pagaments anuals per superfícies i animals en virtut dels articles 70,71 i 72 del Reglament (UE) 2021/2115, del Parlament Europeu i del Consell, de 2 de desembre de 2021.  
2. Esta orde s'aplica als titulars d'explotacions situades en tot o part del territori de la Comunitat Valenciana que reben pagaments de conformitat amb algun règim d'ajuda previst en l'apartat 1 d'este article.   
  
3. L'àmbit de compliment de la condicionalitat reforçada és el conjunt de requisits i normes que han de complir tots els productors/ores inclosos en l'apartat 1, i que s'indiquen en els annexos I, II i III d'esta orde, relatius als àmbits següents:   
a) El clima i medi ambient, incloent-hi l'aigua, el sòl i la biodiversitat dels ecosistemes.  
 b) La salut pública i la fitosanitat.  
 c) El benestar animal.   
Cada un dels àmbits anteriors es compon de diversos requisits o normes sobre els quals s'efectua el control sobre la base de la relació descriptiva de fets que poden determinar incompliments i als quals s'assigna una puntuació en funció de la gravetat, l'abast, la persistència i la reiteració.   
No obstant això, no s'aplicarà en el cas de superfícies forestals quan no se sol·liciten ajudes de conformitat amb els articles 70 i 71 del Reglament 2021/2115, del Parlament Europeu i del Consell, de 2 de desembre de 2021.   
4. L'àmbit de compliment de la condicionalitat social són les disposicions relatives a ocupació, salut i seguretat dels treballadors que figuren en l'annex III del Reial decret 1049/2022, de 27 de desembre.  
  
5. Així mateix, esta orde regula el procediment administratiu per a sol·licitar autoritzacions excepcionals en l'àmbit de clima i medi ambient, incloent-hi l'aigua, el sòl i la biodiversitat dels ecosistemes.  
  
  
Article 2. Marc normatiu  
El règim normatiu pel qual es regirà la condicionalitat que es recull en esta orde es troba en els textos legals següents:  
  
- Reglament (UE) 2021/2115, del Parlament Europeu i del Consell, de 2 de desembre de 2021, pel qual s'establixen normes en relació amb l'ajuda als plans estratègics que han d'elaborar els estats membres en el marc de la política agrícola comuna (plans estratègics de la PAC), finançada amb càrrec al Fons Europeu Agrícola de Garantia (FEAGA) i el Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural (FEADER), i pel qual es deroguen els reglaments (UE) núm. 1305/2013 i (UE) núm. 1307/2013.  
- Reglament (UE) 2021/2116, del Parlament Europeu i del Consell, de 2 de desembre de 2021, sobre el finançament, la gestió i el seguiment de la política agrícola comuna i pel qual es deroga el Reglament (UE) núm. 1306/2013.  
- Reglament delegat (UE) 2022/1172, de la Comissió, de 4 de maig de 2022, pel qual es completa el Reglament (UE) 2021/2116, del Parlament Europeu i del Consell, pel que fa al sistema integrat de gestió i control de la política agrícola comuna i l'aplicació i el càlcul de les sancions administratives en el marc de la condicionalitat.  
  
- Reglament delegat (UE) 2022/126, de la Comissió, de 7 de desembre de 2021, pel qual es completa el Reglament (UE) 2021/2115, del Parlament Europeu i del Consell, quant als requisits addicionals per a determinats tipus d'intervenció especificats pels estats membres en els seus plans estratègics de la PAC per al període 2023-2027 en virtut d'este reglament, i a les normes sobre la proporció relativa a la norma 1 de les bones condicions agràries i mediambientals (BCAM).  
  
- Llei 30/2022, de 23 de desembre, per la qual es regulen el sistema de gestió de la política agrícola comuna i altres matèries connexes.  
- Reial decret 1049/2022, de 27 de desembre, pel qual s'establixen les normes per a l'aplicació de la condicionalitat reforçada i la condicionalitat social que han de complir les persones beneficiàries de les ajudes, en el marc de la política agrícola comuna, que reben pagaments directes, determinats pagaments anuals de desenvolupament rural i del Programa d'opcions específiques per la llunyania i la insularitat (POSEI).  
- Reial decret 147/2023, de 28 de febrer, pel qual s'establixen les normes per a l'aplicació de penalitzacions en les intervencions que preveu el Pla estratègic de la política agrícola comuna, i es modifiquen diversos reials decrets pels quals es regulen alguns aspectes relacionats amb l'aplicació a Espanya de la política agrícola comuna per al període 2023-2027.  
  
Article 3. Definicions  
1. A l'efecte d'esta orde seran aplicable les definicions incloses en la normativa europea i nacional esmentada en l'article anterior.  
  
2. Sense perjuí d'això, i a l'efecte d'esta orde, també seran aplicables les definicions següents:  
a) Llit: la mare o el llit natural d'un corrent continu o discontinu, el terreny cobert per les aigües en les màximes crescudes ordinàries. Es considerarà com a cabal de la màxima crescuda ordinària la mitjana dels màxims cabals anuals, en el règim natural, produïts durant deu anys consecutius, que siguen representatius del comportament hidràulic del corrent i tinguen en compte les informacions hidrològiques, hidràuliques, fotogràfiques i cartogràfiques que hi haja, així com les referències històriques disponibles.   
b) Curs d'aigua: el corrent natural d'aigua que fluïx durant una part significativa de l'any i que desemboca en un altre curs d'aigua, en un llac o al mar i que es representa en la cartografia oficial corresponent.   
  
c) Cultiu principal: cultiu que es trobe en la parcel·la entre els mesos de maig a juliol.   
d) Cultiu secundari: aquell que es realitza entre dos cultius principals, i dona lloc a una pausa significativa que permeta el cicle complet d'este entre els dos principals.  
e) Cultiu permanent: cultiu no sotmés a rotació, diferent de les pastures i els pasturatges permanents, que ocupen les terres durant un període de cinc anys o més i produïsquen collites repetides, incloent-hi els vivers, les plantes aromàtiques que complisquen este termini de permanència, i els arbres forestals de cicle curt.   
f) Llaurar la terra amb volteig: invertir la terra de la capa més superficial del sòl cultivat amb l'auxili d'aladres, i posar una part de la terra d'un estrat inferior en un estrat superior. Es consideren tasques amb volteig les que es fan, entre altres, amb arades restolleres, arades Vernette, polleganes i arades enfondidores.   
g) Conreu vertical: sistema en el qual l'arada no invertix la terra i causa poca compactació.   
h) Labor superficial: tipus de conreu en el qual la profunditat d'acció sol ser inferior als 20 cm.   
i) Llaurada mínima: llaurada secundària per a aconseguir que el sòl reba la mínima manipulació necessària per al cultiu, utilitzant ferramentes de treball vertical, com el conreador pesant, de manera que es deixe al sòl almenys un 30 % dels residus com a cobertura després de la sembra.   
j) Límits forestals: franja de superfície agrícola confrontant amb una de superfície forestal en què es deixarà un marge sense cultivar entre la zona cultivada i la superfície forestal.   
k) Superfícies de cultiu tradicional d'arròs: les àrees sembrades d'arròs en algun dels anys 2018, 2019 i 2020, d'acord amb la capa SIGPAC corresponent.  
l) Tractaments agrícoles: es consideraran tractaments agrícoles a l'efecte de la BCAM 6 (no es realitzaran tractaments agrícoles sobre els guarets entre els mesos d'abril a juny, els dos inclosos), i de l'RLG 3 (no realitzar cap tractament agrícola sobre els guarets durant el període reproductiu de les aus que s'estén entre els mesos d'abril a juny, els dos inclosos), l'aplicació de fertilitzants, fitosanitaris, d'esmenes o pràctiques similars.  
  
Article 4. Obligacions de les persones beneficiàries de determinades ajudes respecte de la condicionalitat reforçada i la condicionalitat social.  
1. Les persones beneficiàries d'ajudes detallades en l'article 1 de la present orde hauran de complir el conjunt de requisits i normes que es relacionen en els annexos I, II i III d'esta orde, relatius als àmbits del clima i el medi ambient, incloent-hi l'aigua, el sòl i la biodiversitat dels ecosistemes, la salut pública, sanitat animal i fitosanitat, el benestar animal i les normes de condicionalitat social, d'acord amb el que es disposa en l'article 12 del Reglament 2021/2115, del Parlament Europeu i del Consell, de 2 de desembre, o la norma que el substituïsca, i en el Reial decret 1049/2022, de 27 de desembre, en els annexos I i II, o la norma que el substituïsca, que arrepleguen, amb caràcter bàsic, els requisits legals de gestió i les bones condicions agràries i mediambientals.   
  
2. La condicionalitat reforçada i la condicionalitat social ha de complir-se en tota l'explotació agrària, així com en les instal·lacions de l'explotació, encara que per alguna part d'esta no es perceben ajudes, durant tot l'any natural corresponent al de presentació de la sol·licitud d'ajudes.  
3. Les persones beneficiàries d'ajudes detallades en l'article 1 de la present orde hauran de complir la condicionalitat social, en els termes establits en el títol II del Reial decret 1049/2022, de 27 de desembre o norma que el substituïsca.  
  
Títol I  
Control de condicionalitat  
  
Article 5. Coordinació dels controls de condicionalitat  
1. El FEGA O. A., adscrit al Ministeri d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, és l'organisme de coordinació dels controls de la condicionalitat reforçada, a l'efecte del que es disposa en l'article 10 del Reglament (UE), número 2021/2116, del Parlament Europeu i del Consell, de 2 de desembre de 2021.  
2. Es designa com a organisme especialitzat de control de la condicionalitat reforçada de la Comunitat Valenciana (d'ara en avant, OEC), la direcció general competent en la PAC.  
3. L'OEC, per mitjà del servici o la unitat administrativa amb competències en matèria de controls relatius a pagaments directes, exercirà les funcions de planificació dels controls de condicionalitat reforçada i coordinarà les tasques requerides per a executar-los.  
4. Qualsevol unitat administrativa que, en l'exercici de les seues competències, dispose d'informació relativa al nivell de compliment de les normes de condicionalitat, haurà de facilitar la informació pertinent, així com prestar col·laboració a l'organisme especialitzat de control.  
5. En nom de l'eficiència administrativa, i de conformitat amb el principi de cooperació, les unitats administratives amb competències sectorials en els àmbits dels requisits i les normes previstes en els annexos I, II i III que duguen a terme controls basats en plans de control sectorials, hauran d'efectuar les inspeccions i els controls especialitzats en les respectives matèries a requeriment de l'OEC, i, si és el cas, emetre els informes oportuns.  
  
Article 6. Pla de control de condicionalitat  
1. L'organisme pagador, a proposta de l'OEC, aprovarà el Pla de control de condicionalitat de la Comunitat Valenciana, ajustat als criteris generals del Pla nacional i als principis establits en el Decret 185/2010, de 5 de novembre del Consell, pel qual es regulen el contingut i els requisits mínims dels plans de control de les ajudes finançades amb càrrec al Fons Europeu Agrícola de Garantia agrària (FEAGA), o qualsevol norma que el substituïsca, i al Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural (FEADER).   
L'organisme pagador comunicarà al FEGA O. A., en el termini d'un mes des que s'aprove, el Pla de control de la Comunitat Valenciana.  
  
2. El pla ha d'incloure els apartats següents:  
- Grandària de la mostra que cal controlar.  
- Mètode de selecció de les explotacions que cal controlar per a cada requisit o norma.  
- Criteris de risc aplicats per a la selecció de les explotacions que s'han de controlar.   
- Mètodes de control utilitzats per a cada requisit o norma.  
- Controls administratius.  
- Requisits i normes objecte de control per monitoratge.  
- Autoritat responsable dels controls sobre el terreny, per a cada requisit o norma.  
- Període i mitjans materials i humans previstos per a realitzar els controls.  
- Procediment de verificació de qualitat dels controls efectuats.  
  
- Instruccions facilitades als controladors mitjançant els manuals de procediment corresponents.   
  
Article 7. Tipus de control  
1. El compliment dels requisits i les normes de la condicionalitat reforçada es podrà comprovar amb els tipus de controls següents:  
a) Controls administratius al 100 % dels expedients, d'acord amb l'article 7 del Reial decret 1049/2022, de 27 de desembre o qualsevol norma que el substituïsca.  
b) Controls sobre el terreny, amb visites in situ a les explotacions.   
  
c) Controls efectuats en el marc de sistemes de control de sectorials, sempre que l'abast i l'eficàcia d'eixos controls siga equivalent als controls sobre el terreny als quals es referix l'apartat anterior.  
  
d) Encreuaments amb els resultats definitius dels controls de qualsevol sistema que siga procedent, o d'expedients que culminen en expedients sancionadors, a este efecte de determinar si hi ha un incompliment en matèria de condicionalitat.  
e) Revisió del Quadern d'explotació agrícola, que haurà d'estar formalitzat correctament i actualitzats els registres que en este se sol·liciten, per a cada un dels cultius que duga a terme el titular de les ajudes, i que serà en format digital d'acord amb el que disposa el Reial decret 1054/2022, de 27 de desembre, pel qual s'establix i es regula el sistema d'informació d'explotacions agrícoles i ramaderes i de la producció agrària o qualsevol norma que el substituïsca, així com el Registre autonòmic d'explotacions agrícoles i el Quadern digital d'explotació agrícola.  
2. Per a realitzar els controls es podrà fer ús dels mitjans següents:  
  
a) Sistema de monitoratge de superfícies, per als requisits i les normes de la condicionalitat reforçada que puguen ser objecte de monitoratge.   
b) Aportació, per part de les persones sol·licitants de les ajudes, de fotos georeferenciades que hauran de complir les especificacions que establix l'annex XXV del Reial decret 1048/2022, de 27 de desembre, o qualsevol norma que el substituïsca.  
  
Article 8. Mostra de control   
1. A l'efecte del que regula l'article 8 del Reial decret 1049/2022, de 27 de desembre, o la norma que el substituïsca, per a realitzar els controls sobre el terreny, se seleccionarà una mostra de control que abastarà almenys l'1 % de les persones beneficiàries d'ajudes que indica l'article 1 d'esta orde.  
 2. Pel que fa a les obligacions de condicionalitat reforçada en relació amb la normativa europea i el Reial decret 2178/2004, de 12 de novembre, pel qual prohibix utilitzar determinades substàncies d'efecte hormonal i tirostàtic i substàncies agonistes d'ús en la cria de bestiar, es considerarà que l'aplicació d'un nivell de mostreig específic dels plans de seguiment, realitzats pel servici amb competències en matèria de seguretat i control de la producció agrària, complix el requisit del percentatge mínim esmentat en l'apartat 1 d'este article.  
  
3. La mostra de control es podrà seleccionar sobre la base de les sol·licituds d'ajuda de l'any anterior, que es completarà i es consolidarà una vegada finalitze el termini de presentació de les sol·licituds d'ajuda de la campanya en qüestió, tenint en compte totes les sol·licituds.  
  
Així mateix, es podrà efectuar una selecció parcial de la mostra de control abans del final del període de sol·licitud d'ajudes de què es tracte sobre la base de la informació disponible. La mostra provisional es completarà quan estiguen disponibles totes les sol·licituds pertinents, per a assolir el percentatge que s'assenyala en l'apartat 1 d'este article.   
  
Article 9. Realització del control sobre el terreny   
1. Els controls sobre el terreny s'hauran de fer en el mateix any natural en què es presenten les sol·licituds d'ajudes sobre els expedients seleccionats en la mostra a la qual fa referència l'article 8 d'esta orde.   
  
2. Les explotacions es controlaran quan es puga comprovar la major part dels requisits i les normes que li corresponguen.  
  
3. Els controls sobre el terreny es realitzaran mitjançant visites a les parcel·les agrícoles i podrà complementar-se el resultat d'estos, mitjançant monitoratge o altres tecnologies i aportació de fotografies georeferenciades.  
4. Quan el control es desenvolupe sobre els elements de l'explotació diferents de les superfícies agràries, s'haurà de dur a terme en presència de la persona beneficiària de les ajudes, siga el titular o el representant acreditat. En este cas, quan s'inicie la visita, l'inspector o la inspectora l'informarà de l'abast i les conseqüències del control, i li donarà l'oportunitat de verificar que es respecten les regles establides. Una vegada finalitzat el control, s'oferirà la possibilitat a la persona beneficiària de les ajudes de realitzar totes les al·legacions que considere oportunes, llegirà el qüestionari de control formalitzat i li'n lliurarà una còpia.   
  
5. L'execució d'un control sobre el terreny comportarà la formalització d'un qüestionari amb les verificacions efectuades, de conformitat amb el que establix l'article 11 del Reial decret 1049/2022, de 27 de desembre, o norma que el substituïsca.   
6. Quan el control sobre el terreny es realitze en presència del productor o la productora o el seu representant, i este o esta impedisca l'execució d'este, es reflectirà este fet en qüestionari de control, ja que segons l'article 9.2 de la Llei 30/2022, de 23 de desembre, o norma que la substituïsca, davant d'esta circumstància, excepte en els casos de força major o circumstàncies excepcionals, es rebutjarà la sol·licitud d'ajuda.  
7. L'OEC establirà un procediment que permeta avaluar el nivell de qualitat de les inspeccions de condicionalitat.   
Estos controls podran consistir en:  
 a) La supervisió dels qüestionaris de control, i en este cas s'haurà de deixar constància de la seua realització en estes, o  
 b) la repetició per diversos tècnics independents dels que han fet els controls de visita clàssica.  
Article 10. Comunicació dels incompliments en altres àmbits  
1. Sobre els controls realitzats que posen de manifest incompliments que afecten la subvenció o contradiccions amb les dades que consten en SIGPAC, l'OEC els traslladarà a les unitats administratives competents.  
  
2. Qualsevol incompliment detectat en els controls que afecten la subvenció que constituïsca, així mateix, un incompliment de condicionalitat, encara que no haja donat lloc a una sanció en l'àmbit de la subvenció, es comunicarà a l'OEC, i s'aportarà una còpia de l'acta o l'informe de control. També s'haurà d'informar el beneficiari dels règims d'ajuda en els quals s'ha penalitzat per admissibilitat perquè l'OEC puga valorar, a partir de les dades subministrades, la gravetat, l'abast, la persistència i la reiteració dels incompliments detectats.  
3. En el cas que els motius d'incompliment s'hagen posat en coneixement de l'autoritat competent de control per qualsevol altre mitjà o un altre òrgan o entitat, mitjançant controls sectorials en virtut de la legislació aplicable als actes i normes de la condicionalitat, així com qualsevol altre control sobre el terreny efectuat fora de la mostra de control de condicionalitat, s'elaborarà un informe perquè l'OEC puga valorar, a partir de les dades subministrades, la gravetat, abast, persistència i reiteració dels incompliments detectats.  
  
  
Article 11. Informe de control   
1. Seran objecte d'un informe de control, que haurà de ser elaborat pel Servici amb competències en matèria de control, els controls de condicionalitat realitzats amb independència que la persona beneficiària de què es tracte haja sigut seleccionada per a un control de condicionalitat, o haja sigut controlada sobre el terreny en virtut de la legislació aplicable als requisits i normes, o amb motiu d'incompliments que s'hagen posat en coneixement de l'OEC per qualsevol altre mitjà.   
  
2. L'informe s'elaborarà sobre la base dels controls administratius, del resultat de l'avaluació del quadern d'explotació i dels fets descrits en qüestionari de control, i es recaptaran, en cas necessari, les aportacions de l'inspector o la inspectora.   
3. L'OEC valorarà les observacions indicades en l'acta pel controlador o controladora, i avaluarà la importància dels possibles incompliments segons els criteris següents:  
a) La gravetat d'un incompliment dependrà, en particular, de la importància de les seues conseqüències, tenint en compte els objectius del requisit o de la norma en qüestió (G: gravetat).  
b) L'abast d'un incompliment es constatarà tenint en compte, en particular, si té grans repercussions o es limita a la mateixa explotació (A: abast).  
c) La persistència d'un incompliment dependrà, en particular, del temps que duren les repercussions o de la possibilitat de posar fi a estes amb mitjans acceptables (P: persistència).  
d) Reiteració de l'incompliment: constatació de l'incompliment del mateix requisit o norma més d'una vegada en un període consecutiu de tres anys naturals, sempre que la persona beneficiària de l'ajuda haja sigut informada de l'incompliment previ i, si és el cas, haja tingut la possibilitat d'adoptar les mesures necessàries per a rectificar eixe incompliment.  
e) Intencionalitat de l'incompliment: actuació deliberada per part del beneficiari, amb falta de col·laboració o mala fe per part seua.   
  
Es considera incompliment intencionat l'alteració o la manipulació de qualsevol tipus de registre obligatori, qualsevol tipus d'ocultació o manipulació fraudulenta, així com la falsificació de factures, autoritzacions o un altre tipus de documents acreditatius, la manipulació d'aliments en mal estat per a modificar-ne l'aspecte, ocultar a l'autoritat competent o sacrificar animals sospitosos de patir malalties contagioses transmissibles als humans, les situacions que evidencien l'existència d'alguna mena de maltractament cap als animals, de conformitat amb la normativa estatal i autonòmica sobre sanitat, atenció i benestar animal. A més, s'haurà de donar compte d'això, als efectes que siguen procedents, a les autoritats sectorials competents en cada cas.   
  
4. Quan l'autoritat de control competent no siga l'OEC, remetrà una acta o un document de control i la documentació rellevant de suport que es requerisca d'este, en el termini màxim d'un mes després de la finalització del control sobre el terreny o de l'última actuació de control realitzada, amb la finalitat que l'OEC elabore l'informe de control i tramite l'incompliment de la condicionalitat reforçada juntament amb la proposta de càlcul de la penalització corresponent.  
  
Article 12. Procediment de l'Informe de control  
1. Quan de l'avaluació especificada en l'article anterior es deduïsquen incompliments d'algun dels requisits o normes especificats en els annexos I, II, i III d'esta orde, es remetrà a la persona beneficiària de l'ajuda un tràmit d'audiència de 15 dies, en el termini de tres mesos posteriors a la data de l'última actuació de control realitzada, en què s'especificarà l'incompliment o incompliments observats i se l'informarà de les possibles mesures correctores que han d'aplicar-se.  
2. Les al·legacions es presentaran preferentment en els registres dels òrgans administratius als quals es dirigisquen, i es podran presentar també en qualsevol dels registres previstos en la legislació reguladora del procediment administratiu comú, mitjançant el corresponent model normalitzat disponible a través de la seu electrònica de la Generalitat.   
  
Les persones obligades a relacionar-se amb la Generalitat a través de mitjans electrònics, en els termes de l'article 14 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, així com les persones sol·licitants que, no estant obligades a això, opten per esta via, presentaran les al·legacions telemàticament a través de la seu electrònica de la Generalitat.  
3. Revisades les al·legacions presentades per la persona beneficiària de les ajudes, o, si és el cas, una vegada transcorregut el termini d'al·legació, l'òrgan competent emetrà la resolució corresponent.   
4. Notificada la resolució a la persona interessada, es comunicaran els resultats dels controls a l'òrgan gestor de les ajudes, perquè s'aplique la penalització, si és el cas.  
  
Article 13. Òrgans competents  
1. L'òrgan competent per a l'ordenació, la instrucció i la resolució del procediment de control de la condicionalitat d'ajudes indicades en l'article 1 de la present orde és l'organisme pagador, l'Agència Valenciana de Foment i Garantia Agrària, sense perjuí que estes puguen ser objecte de delegació a la Direcció General de la Política Agrària Comuna.  
2. La competència per a pagar, reintegrar i revocar les penalitzacions regulades en la present orde correspon a la persona titular de la direcció de l'Agència Valenciana de Foment i Garantia Agrària.   
3. Les resolucions previstes en este article posaran fi a la via administrativa i serà procedent la interposició del recurs potestatiu de reposició davant de la persona titular de la direcció de l'Agència Valenciana de Foment i Garantia Agrària o bé interposar directament recurs contenciós administratiu.  
  
  
Títol II  
Penalitzacions  
  
Article 14. Aplicació de penalitzacions   
1. De conformitat amb el que s'establix en el capítol IV del títol IV del Reglament 2021/2116, del Parlament Europeu i del Consell, de 2 de desembre del 2021, qualsevol norma que el substituïsca, s'aplicarà una penalització als beneficiaris de les ajudes referits en l'article 1 d'esta orde, quan incomplisquen les obligacions de condicionalitat a què es referix l'article 4, en qualsevol moment de l'any i l'incompliment siga el resultat d'una acció o omissió directament imputable a la persona que va presentar la sol·licitud d'ajuda o la sol·licitud de pagament en este any natural i, quan l'incompliment estiga relacionat amb l'activitat agrària de la persona beneficiària i/o afecte la superfície de la seua explotació.  
2. La penalització s'aplicarà mitjançant la reducció o l'exclusió de l'import total dels pagaments previstos, de conformitat amb l'article 85 del Reglament 2021/2116, o qualsevol norma que el substituïsca, que s'hagen concedit o hagen de concedir-se a esta persona beneficiària a conseqüència de les sol·licituds d'ajuda o les sol·licituds de pagament que haja presentat o haja de presentar en el transcurs de l'any en què s'haja descobert el cas d'incompliment.  
3. En el cas que no siga possible determinar l'any natural en què es va produir l'incompliment, les exclusions o les reduccions es calcularan sobre la base dels pagaments concedits o que s'hagen de concedir l'any natural en què s'haja constatat l'incompliment.  
4. Detectat un incompliment, la penalització s'imposarà si es detecta este en el termini de tres anys naturals consecutius comptats des de l'any en què es produïra l'incompliment, este inclusivament.  
5. No s'aplicarà la penalització a la persona beneficiària de l'ajuda quan l'import de la penalització siga inferior o igual a 100 euros per any natural; no obstant això, s'informarà la persona beneficiària de l'ajuda de l'incompliment constatat i de l'obligació d'adoptar mesures correctores per al futur. Si en un control posterior es detecta que no s'han adoptat les mesures correctores, es tindrà en compte a l'efecte de reincidència o persistència d'este, de conformitat amb l'article 13.7 d'esta orde.  
6. No s'imposarà penalització quan l'incompliment obeïsca a causes de força major o circumstàncies excepcionals o es dega a una orde d'una autoritat pública.  
7. Els criteris per a valorar els incompliments s'establiran en el Pla de control nacional descrit en l'article 12 del Reial decret 1049/2022, de 27 de desembre, o qualsevol norma que el substituïsca, i en els annexos I, II i III d'esta orde.  
  
Article 15. Càlcul de les penalitzacions  
1. A l'efecte del càlcul de les penalitzacions, es tindran en compte la gravetat, l'abast, la persistència, la reiteració i la intencionalitat de l'incompliment constatat, de conformitat amb l'annex IV d'esta orde.  
  
2. La reducció ascendirà, per norma general, al 3 % de l'import total dels pagaments concedits o per concedir a la persona beneficiària de les ajudes respecte de les sol·licituds d'ajuda que haja presentat o presente en el transcurs de l'any natural en què s'haja constatat l'incompliment.  
  
3. En cas d'incompliments no intencionats constatats, la valoració del GAP dels quals (gravetat, abast i persistència) siga AAA, segons la correspondència establida entre l'avaluació i el percentatge de control, que s'especifica en l'annex IV, tindran una reducció de l'1 % sobre la base de l'avaluació de l'incompliment facilitada per l'autoritat de control competent.  
4. Les BCAM que es controlen a través del sistema de monitoratge de superfícies, fixades en el Pla de control anual de la Comunitat Valenciana, la reducció que se'ls imposarà per incompliments no intencionats constatats serà com a mínim del 0,5 % de l'import total resultant dels pagaments.  
5. Quan un incompliment constatat no tinga conseqüències o estes siguen insignificants per a la consecució de l'objectiu de la norma o el requisit de què es tracte no s'aplicarà penalització i l'incompliment no es tindrà en compte a l'efecte de determinar la reiteració o persistència d'este, si bé es comunicarà als interessats juntament amb les possibles mesures correctores que hagen d'adoptar-se.  
En el pla de control anual s'establiran els incompliments que es considere que no tenen conseqüències, o amb conseqüències insignificants, entre aquells l'avaluació dels quals siga AAA.  
6. Quan un incompliment no intencionat constatat tinga conseqüències greus per a aconseguir l'objectiu de la norma o el requisit en qüestió, el percentatge de reducció serà del 5 %.  
No obstant això, en cas que l'incompliment tinga conseqüències greus o risc per a la salut pública o animal, es podrà augmentar este percentatge a un 10 %.  
7. En cas que un incompliment no intencionat constatat, del mateix requisit o norma, persistisca o es reitere una vegada en tres anys naturals consecutius, es considerarà un incompliment reiterat, i el percentatge de reducció serà, com a norma general, del 10 % de l'import total dels pagaments; este percentatge només s'aplicarà si la persona beneficiària de les ajudes ha sigut informada de l'incompliment constatat anteriorment.   
En el cas dels requisits relacionats amb el manteniment de registres, només es considerarà reiteració si es tracta d'una deficiència nova.  
  
Les reiteracions addicionals d'este incompliment sense motiu justificat, quan el beneficiari haja sigut informat de l'incompliment, es consideraran casos d'incompliment intencionat.  
8. En el cas d'incompliments intencionats constatats, el percentatge de reducció aplicable serà d'almenys el 15 % de l'import total resultant dels pagaments, percentatge que podrà augmentar fins al 100% dels pagaments a què tinga dret el sol·licitant.   
9. El càlcul de les reduccions per múltiples incompliments en el mateix any natural es farà de la manera següent:   
a) Quan en el mateix any natural s'haja produït més d'un incompliment no intencionat no recurrent, el procediment de fixació de la reducció s'aplicarà individualment a cada incompliment i se sumaran els percentatges resultants. No obstant això, la reducció total no excedirà:  
  
- Un 5 % de l'import total resultant dels pagaments, sempre que cap dels incompliments tinga conseqüències greus o constituïsca un risc directe per a la salut pública o animal, o  
- un 10 % de l'import total resultant dels pagaments, quan almenys un incompliment tinga conseqüències greus o constituïsca un risc directe per a la salut pública o animal.  
b) Quan en el mateix any natural s'haja produït més d'un incompliment no intencionat recurrent constatat, el procediment de fixació de la reducció s'aplicarà individualment a cada incompliment i se sumaran els percentatges resultants. No obstant això, el percentatge de reducció aplicable no excedirà el 20 % de l'import total resultant dels pagaments.  
  
c) Quan en el mateix any natural s'haja produït més d'un incompliment intencionat constatat, el procediment de fixació de la reducció s'aplicarà individualment a cada incompliment i se sumaran els percentatges resultants. No obstant això, el percentatge de reducció aplicable no excedirà el 100 % de l'import total resultant dels pagaments.  
d) Quan en el mateix any natural s'hagen produït diversos casos d'incompliments siguen no intencionats, intencionats i/o recurrents, se sumaran els percentatges de reducció resultants, segons siga procedent. No obstant això, el percentatge de reducció aplicable no excedirà el 100 % de l'import total resultant dels pagaments.  
  
Article 16. Normes específiques aplicables a la BCAM 1  
1. La proporció anual de pastures permanents de la Comunitat Valenciana no haurà de disminuir més d'un 5 % en relació amb la proporció de referència per a 2018, en compliment del que s'establix en l'article 48 del Reglament delegat 2022/126, de la Comissió, de 7 de desembre del 2021, pel qual es completa el Reglament 2021/2115, del Parlament Europeu i del Consell, quant als requisits addicionals per a determinats tipus d'intervenció especificats pels estats membres en els seus plans estratègics de la PAC per al període 2023-2027, en virtut d'este reglament, i a les normes sobre la proporció relativa a la norma de les bones condicions agràries i mediambientals (BCAM).   
No obstant això, quan la superfície dedicada a pastures permanents en un any donat no descendisca, en termes absoluts, més del 0,5 % respecte de la superfície de pastures permanents de referència, es considerarà complida l'obligació de mantindre la proporció de pastures permanents.   
2. L'òrgan de control determinarà cada any la proporció anual de pastures permanents a la Comunitat Valenciana i el comunicarà al FEGA O. A., en compliment de l'article 16.1 del Reial decret 1049/2022, de 27 de desembre, o qualsevol norma que el substituïsca, abans del 31 de gener de l'any immediatament següent.   
3. Si en un exercici s'observa una reducció sobre la proporció de referència de pastures permanents igual o superior al 4 %, la direcció general amb competències en la PAC dictarà una resolució en què advertirà d'això les persones beneficiàries de les ajudes, i establirà un sistema d'autoritzacions prèvies a la conversió de les pastures permanents per a evitar assolir el límit del 5 % i no provocar pèrdues significatives en el carboni emmagatzemat en estes.  
  
  
Títol III  
Procediment per a sol·licitar excepcions  
  
Article 17. Procediment per a sol·licitar les autoritzacions excepcionals en l'àmbit de clima i medi ambient, incloent-hi l'aigua, el sòl i la biodiversitat dels ecosistemes  
1. Sol·licituds  
Es podran sol·licitar les excepcions següents:  
a) Arrancada de llenyosos en pendent.  
b) Excepció a la limitació de la gestió del cultiu en cultius llenyosos amb pendent mitjà igual o superior al 10 %.  
c) Eliminació o modificació de particularitats topogràfiques o elements del paisatge.   
2. Termini i lloc de presentació  
a) El termini de presentació de les sol·licituds d'excepció que preveu l'apartat anterior estarà obert tot l'any. No obstant això, les sol·licituds presentades després de la notificació o realització d'un control sobre el terreny no es tindran en compte per a l'any en curs, i la resolució corresponent tindrà efecte per l'any següent.  
En el cas de les sol·licituds d'excepcions a la limitació de la gestió del cultiu en cultius llenyosos amb un pendent mitjà igual o superior al 10 %, estes s'hauran de fer obligatòriament amb caràcter anual.  
b) Les sol·licituds aniran dirigides a les direccions territorials, i es presentaran preferentment en les direccions territorials de la conselleria competent en matèria d'agricultura o en les oficines comarcals dependents d'estes, i es podran presentar també en qualsevol dels registres previstos en la legislació reguladora del procediment administratiu comú, mitjançant el corresponent model normalitzat disponible a través de la seu electrònica de la Generalitat.  
Les persones obligades a relacionar-se amb la Generalitat a través de mitjans electrònics, en els termes de l'article 14 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, així com les persones sol·licitants que, tot i no estar obligades a això, opten per esta via, presentaran les sol·licituds telemàticament a través de la seu electrònica de la Generalitat en l'en la seu electrònica de la Generalitat.   
3. Tramitació   
Rebudes les sol·licituds, la direcció territorial corresponent l'examinarà i farà els controls que siguen necessàries per a elaborar la resolució corresponent.  
4. Resolució  
Les resolucions d'excepció motivada li corresponen a l'OEC, sense perjuí de les delegacions que es resolguen, i es notificaran de manera legal. El termini màxim per a resoldre i notificar la resolució serà de sis mesos des de l'entrada de la sol·licitud en el registre de l'òrgan competent per a la tramitació. Transcorregut este termini, els interessats/ades entendran estimades les seues sol·licituds per silenci administratiu, d'acord amb la legislació de procediment administratiu comú vigent.  
  
  
Títol IV  
Protecció de dades de caràcter personal  
  
Article 18. Protecció de dades de caràcter personal  
1. Les dades personals es tractaran de conformitat amb el que es disposa en el Reglament 2016/679/UE, de 27 d'abril, de protecció de les persones físiques, i en la Llei orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de protecció de dades personals i garantia dels drets digitals. L'accés a dades de caràcter personal es regirà pel que es disposa en els articles 5.3, 15 i concordants de la Llei 19/2013, de 9 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern; en el Reglament 2016/679/UE, de 27 d'abril, i en la Llei orgànica 3/2018, de 5 de desembre.  
  
En relació amb el tractament de dades personals, la Conselleria d'Agricultura, Ramaderia i Pesca tractarà les dades de caràcter personal per compte de l'Agència Valenciana de Foment i Garantia Agrària. En conseqüència, la Conselleria d'Agricultura, Ramaderia i Pesca actuarà com a encarregada del tractament de dades de caràcter personal, a l'empara del que preveu l'article 28 del Reglament (UE) 2016/679, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 d'abril de 2016, relatiu a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de dades personals i a la lliure circulació d'estes dades.  
2. L'Agència Valenciana de Foment i Garantia Agrària serà responsable de les activitats de tractament incloses en la present norma, i garantirà:  
- L'aplicació dels principis de protecció de dades regulades en l'article 5 de l'RGPD.  
- El compliment del deure d'informació de conformitat amb els articles 13 i 14 de l'RGPD amb totes les persones interessades les dades de les quals siguen objecte de tractament de les activitats que regula esta orde. Esta informació es proporcionarà en la sol·licitud d'inscripció en el registre i les seues modificacions.  
- L'adopció de mesures d'índole tècnica i organitzativa que siguen necessàries i apropiades per a garantir un nivell de seguretat adequat al risc, assegurant, en tot cas, la confidencialitat, la seguretat i la integritat de les dades, així com les conduents a fer efectives les garanties, les obligacions i els drets reconeguts en el règim jurídic de protecció de dades. Estes mesures es correspondran amb les que establix l'Esquema Nacional de Seguretat.  
3. Les persones afectades per les diferents activitats de tractament podran exercir els seus drets d'accés, rectificació i supressió de dades, així com de limitació o oposició del tractament, quan siga procedent, davant de l'Agència Valenciana de Foment i Garantia Agrària.  
4. Les comunicacions de dades que es realitzen a conseqüència de la col·laboració entre administracions es realitzaran amb fonament en una norma amb rang de llei.  
5. Tota la informació relativa als tractaments de dades de caràcter personal previstos en esta norma es trobaran disponibles en el Registre d'activitats de tractament de l'Agència Valenciana de Foment i Garantia Agrària.  
6. En el disseny dels formularis de sol·licitud i aportació documental i en les publicacions i altres actes administratius, hauran de tindre's en compte els principis de protecció de dades, especialment quant al principi de minimització.  
  
  
DisposiciONS addicionalS  
  
Primera. Organisme pagador   
D'acord amb el que s'establix en el Decret 123/2006, de 8 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova i es regula l'Estatut de l'Agència Valenciana de Foment i Garantia Agrària (d'ara en avant, AVFGA), i el Decret 124/2006, de 8 de setembre, del Consell, es designa esta com l'organisme pagador, que serà la competent per a aprovar el càlcul de les reduccions i les exclusions previstes en el Reglament (UE) 2021/2116, del Parlament Europeu i del Consell, de 2 de desembre de 2021, sobre el finançament, la gestió i el seguiment de la política agrícola comuna i pel qual es deroga el Reglament (UE) 1306/2013.  
  
  
Segona. Regla de no despesa   
La implementació i el desenvolupament posterior d'esta orde no podrà tindre cap incidència en la dotació de tots i cada un dels capítols de despesa assignats a la conselleria competent en matèria d'agricultura, en la data de publicació, i, en tot cas, s'haurà d'atendre amb els mitjans personals i materials d'esta conselleria.  
  
  
DisposiciONS TRANSITÒRIES  
  
Única. Règim transitori  
En aplicació de l'article 104 del Reglament 2021/2116, continuen sent aplicables per al sector vitivinícola els articles 91 a 97, 99 i 100 del Reglament (EU) 1306/2013, del Parlament Europeu i del Consell, sobre el finançament, gestió i seguiment de la política agrícola comuna, en els quals es regula la condicionalitat en l'àmbit de la política agrària comuna, continuaran sent aplicables per als règims d'ajuda a què es referix l'article 5 apartat 7 del Reglament 2021/2117, del Parlament Europeu i del Consell, en relació amb les despeses efectuades i els pagaments realitzats per a les operacions executades en virtut dels articles 46 i 47 del Reglament 1308/2013 després del 31 de desembre de 2022 i fins al final d'estos règims d'ajuda.   
  
Així mateix, les persones beneficiàries que reben pagaments dels programes de desenvolupament rural, sobre la base dels articles 21.1, lletres a i b, 28 a 31, 33 i 34 del Reglament (UE) núm. 1305/2013, del Parlament Europeu i del Consell, de 17 de desembre de 2013, relatiu a l'ajuda al desenvolupament rural a través del Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural (FEADER) i pel qual es deroga el Reglament (CE) núm. 1698/2005, del Consell, ja que este reglament continuarà aplicant-se a l'execució dels programes per al desenvolupament rural fins al 31 de desembre de 2025, segons el que disposa l'article 154.1 del Reglament (UE) 2021/2115, del Parlament Europeu i del Consell, de 2 de desembre de 2021, mentres els compromisos adquirits estiguen vigents, hauran de continuar complint les seues obligacions en matèria de condicionalitat establides en els articles 91 a 97, 99 i 100, el Reglament (UE) núm. 1306/2013, del Parlament Europeu i del Consell, de 17 de desembre de 2013, pel que fa al FEADER, en virtut de l'article 104.1 del Reglament (UE) 2021/2116, del Parlament Europeu i del Consell, de 2 de desembre de 2021.  
  
  
Disposicions derogatòries  
  
Única. Normes que es deroguen  
Queda derogada l'Orde 7/2016, de 18 d'abril, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, per la qual es regula l'aplicació de la condicionalitat i s'establixen els requisits legals de gestió i les bones condicions agràries i mediambientals que han de complir les persones beneficiàries que reben pagaments directes, determinades primes anuals de desenvolupament rural o pagaments en virtut de determinats programes de suport al sector vitivinícola a la Comunitat Valenciana.  
Queden derogades totes les disposicions de rang igual o inferior que s'oposen al que disposa esta orde.  
  
  
Disposicions FINALS  
  
Primera. Habilitació  
Es faculta el titular de la direcció general competent en la PAC per a realitzar mitjançant una resolució publicada en el DOGV les adaptacions en el contingut dels annexos de la present orde que suposen un desenvolupament actualitzat d'estos o una adaptació al progrés tècnic i a dictar totes les resolucions i les instruccions necessàries per a aplicar correctament esta orde.  
  
Segona. Entrada en vigor  
Esta orde entrarà en vigor l'endemà de ser publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 11 de març de 2024.- El conseller d'Agricultura, Ramaderia i Pesca: José Luis Aguirre Larrauri.  
  
  
  
ANNEX I  
Valoració àmbit de clima i medi ambient, incloent-hi l'aigua, el sòl i la biodiversitat dels ecosistemes  
  
Control de la BCAM 1 Proporció de pastures permanents   
Manteniment de les pastures permanents basat en una proporció de pastures permanents respecte de la superfície agrícola a escala regional en comparació amb l'any de referència 2018. Reducció màxima del 5 % en comparació amb l'any de referència.  
Quan la proporció anual de pastures permanents de la Comunitat Valenciana patisca una disminució igual o superior del 5 % respecte de la proporció de referència i la variació en termes absoluts de la superfície dedicada a pastures permanents supere este límit, s'haurà de reconvertir la superfície necessària a pastures permanents.  
Les persones beneficiàries de les ajudes obligades a esta reconversió seran les que, sobre la base de les sol·licituds presentades durant els últims dos anys naturals, hagen convertit pastures permanents a altres usos.   
La superfície que s'ha de reconvertir en pastures es calcularà sobre la base de la superfície de pastures eliminada l'any anterior, amb la finalitat de restaurar-ne la proporció. No es comptabilitzarà com a superfície reconvertida les pastures permanents creades en virtut de compromisos adquirits de conformitat amb el Reglament (CE) 1698/2005, del Consell, de 20 de setembre de 2005, i el Reglament (UE) 1305/2013.   
La reconversió de superfícies a pastures permanents s'haurà de dur a terme abans de la data de presentació de la sol·licitud d'ajudes de l'any següent.  
Les superfícies que s'hagen reconvertit en pastures permanents es consideraran pastures permanents a partir del primer dia de la reconversió i es dedicaran al cultiu d'herba o altres ferratges herbacis durant, almenys, cinc anys consecutius a partir de la data de reconversió. No obstant això, per a poder complir la reconversió, es podran usar superfícies ja dedicades al cultiu d'herba o altres ferratges herbacis, i en este cas hauran de mantindre estos usos durant la resta d'anys necessaris per a assolir els cinc anys consecutius.  
En cas d'incompliment per no conversió a pastures permanents, s'aplicarà una penalització respecte de la sol·licitud d'ajuda de l'any en què es va detectar la reducció i es va informar de l'obligació de reconversió.  
S'hauran de complir les normes següents:  
B 1.1. En el cas d'una reducció de la proporció anual de pastures permanents, igual o superior al 5 %, en relació amb la proporció de referència, s'han reconvertit les superfícies que van passar de pastura permanent a altres usos. L'incompliment d'esta norma es qualifica amb un GAP fix C-A-B.  
Control de la BCAM 2. Protecció d'aiguamolls i torberes.   
S'hauran de complir les normes següents:  
B 2.1. No es faran desbrossaments en aiguamolls i torberes amb finalitats agrícoles en les superfícies indicades en la capa SIGPAC corresponent, a excepció de les superfícies lligades al cultiu tradicional de l'arròs (arrossars).  
La prohibició de realització de desbrossament implicarà que no es podrà:  
a) Drenar torberes o aiguamolls ni dur a terme crema o extracció de torba d'estes.  
b) Convertir a terres de cultiu de qualsevol superfície situada sobre aiguamolls i/o torbera, incloent-hi les de pastures permanents i de cultius permanents.  
c) Llaurar les pastures permanents.  
d) En les terres de cultiu ja situades sobre aiguamolls i torberes, no es podrà llaurar el sòl excepte amb un conreu superficial, entenent per conreu superficial aquell en què la profunditat d'acció és inferior als 20 cm, amb l'excepció de les superfícies que es destinen en la campanya agrícola en qüestió al cultiu tradicional de l'arròs, sobre les quals sí que es podrà realitzar qualsevol labor atés que este cultiu contribuïx a la protecció i el manteniment dels aiguamolls i la biodiversitat associada a estos.   
 L'incompliment d'esta norma es qualifica amb un GAP màxim C-B-B.  
B 2.2. No es podrà superar la càrrega ramadera màxima d'una UGM/ha, en cas que es mantinga una activitat agrícola lligada al pasturatge (perquè estes terres continuen mantenint la consideració de superfície agrícola). L'incompliment d'esta norma es qualifica amb un GAP B-A-A.  
Control de la BCAM 3. Prohibició de crema de restolls, excepte per raons fitosanitàries   
S'haurà de complir el que s'establix en l'article 27.3 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, és a dir, amb caràcter general no està permesa la crema de residus vegetals generats en l'entorn agrari o silvícola.   
Addicionalment, s'hauran de seguir les instruccions per a l'ús del foc en l'eliminació de residus agrícoles i forestals que recull la Resolució de 10 de febrer de 2023, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
Amb caràcter general, no està permesa la crema de residus vegetals generats en l'entorn agrari o silvícola. No obstant això, d'acord amb la lletra C de la part 2 de l'annex III, i amb el considerant 22, els dos de la Directiva (UE) 2016/2284, del Parlament Europeu i del Consell, de 14 de desembre de 2016, relativa a la reducció de les emissions nacionals de determinats contaminants atmosfèrics, per la qual es modifica la Directiva 2003/35/CE i es deroga la Directiva 2001/81/CE, les petites empreses i les microexplotacions agràries queden dispensades d'esta regulació.  
Segons el que s'establix en l'annex I article 2 del Reglament 702/2014, de la Comissió, de 25 de juny de 2014, i a l'efecte del que disposa la Resolució de 10 de febrer de 2023, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica es consideren:  
- Microexplotacions: explotacions agrícoles que ocupen menys de 10 persones i amb un volum de negocis anual o un balanç general anual que no supera els 2 milions d'euros.  
- Petita empresa: les explotacions agrícoles que ocupen menys de 50 persones i amb un volum de negocis anual o un balanç general anual que no supera els 10 milions d'euros.  
Esta mena d'instal·lacions estan dispensades de l'aplicació de l'article 27.3 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, però han de complir la normativa forestal en matèria de prevenció d'incendis forestals vigent, per la qual cosa, per a obtindre les autoritzacions corresponents hauran de seguir el procediment establit en l'annex I de la Resolució de 10 de febrer de 2023 de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
Per a la resta d'explotacions agràries, sense perjuí del que establix la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests, i com a aplicació a l'excepció de l'article 3.2.e de la Llei 7/2022, només es podran cremar els residus vegetals en l'entorn agrícola o silvícola per:  
a) Raons fitosanitàries, per a la qual cosa es requerirà un informe de l'òrgan competent en sanitat vegetal, i, sobre la base d'este, s'emetrà la resolució corresponent, sempre que els cultius es troben en la llista de l'annex IV de la Resolució de 10 de febrer de 2023 de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
b) Prevenció d'incendis forestals. Per a fer-ho, abans de l'autorització, es requerirà un informe de l'òrgan competent en prevenció d'incendis forestals.  
Els residus vegetals generats en l'entorn agrari o silvícola que no queden exclosos de l'àmbit d'aplicació de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, d'acord amb l'article 3.2, lletra e, ni de la dispensa a les xicotetes explotacions i microexplotacions agràries, s'hauran de gestionar d'acord amb el que preveu esta llei, especialment la jerarquia de residus, i prioritzar-ne el reciclatge mitjançant el tractament biològic de la matèria orgànica.  
S'hauran de complir les normes següents:  
B 3.1. Que no es cremen restolls de collites de cultius herbacis llevat que, per raons fitosanitàries, la crema estiga autoritzada per l'autoritat competent, i en este cas estarà condicionada al compliment de les normes establides en matèria de prevenció d'incendis, i en particular, les relatives a l'amplària mínima d'una franja perimetral quan els terrenys confinen amb terrenys forestals. La classificació de l'incompliment d'esta norma pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-B-A.   
  
B 3.2. Que es complix el que establix l'article 27.3 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular. La classificació de l'incompliment d'esta norma pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-B-A.  
Control de la BCAM 4. Creació de franges de protecció als màrgens dels rius.  
S'hauran de complir les normes següents:  
B 4.1. Es crearan franges de protecció d'almenys 5 metres d'amplària, al llarg dels cursos d'aigua, així com dels embassaments, els llacs i les llacunes, considerats a partir de la ribera, que estaran situades en la parcel·la agrícola, de manera que les vores d'estes franges siguen paral·leles a la vora del llit o la massa d'aigua, i poden estar ocupades per vegetació de ribera.  
Tots els canals de reg impermeabilitzats i totes les séquies impermeabilitzades queden exempts del compliment de la BCAM 4.  
En zones amb canals de reg importants en què es puga produir percolació de matèries nocives, s'establixen les dimensions següents d'amplària mínima de la franja de protecció:  
- Tots els canals de reg sense impermeabilitzar i totes les séquies sense impermeabilitzar, la làmina d'aigua dels quals siga inferior o igual a 1 metre, queden exempts del compliment de la BCAM 4, ja que es consideren xicotetes séquies de reg o altres infraestructures similars  
- Tots els canals de reg sense impermeabilitzar i totes les séquies sense impermeabilitzar, la làmina d'aigua de les quals siga superior a 1 metre, hauran de mantindre franges de protecció d'1 metre.   
- Per les característiques especials del cultiu de l'arròs, atés que el cabal d'aigua és circulant en les parcel·les on es cultiva, el manteniment de les franges de protecció, en una dimensió d'un metre, serà obligatori quan els canals i les séquies no impermeabilitzats disposen d'una làmina d'aigua superior a 2 metres.  
En la franja de protecció no hi haurà producció agrícola, s'ha de mantindre una coberta vegetal sembrada o espontània, distingible del cultiu de la terra agrícola contigua, sense que es restringisquen les espècies que es poden emprar per al manteniment de la coberta vegetal.  
Sobre esta coberta, està permés el pasturatge, la sega, així com l'assentament de bucs. Els cultius llenyosos que estiguen implantats abans que la persona beneficiària tinga obligació de complir la norma, es podran mantindre en la franja de protecció, ja que l'arrancada podria disminuir la protecció dels màrgens, però en cap cas s'hi podran aplicar fertilitzants i fitosanitaris. Les espècies pluriennals no llenyoses no estan exemptes del compliment de la norma.   
La classificació de l'incompliment d'esta norma pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-C.  
B 4.2. En les franges de protecció no s'aplicaran fertilitzants ni fitosanitaris i no hi haurà producció agrícola, de manera que els aprofitaments farratgers no estan permesos.  
Esta franja haurà de respectar qualsevol altra amplària mínima superior recollida en els codis de bones pràctiques agràries i els programes d'actuació que establix el marc de la Directiva 91/676/CEE, del Consell, de 12 de desembre de 1991, relativa a la protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats utilitzats en l'agricultura, o una altra normativa d'aplicació obligada.  
En el cas dels productes fitosanitaris, esta franja haurà de respectar, a més, qualsevol limitació major que estiga recollida en l'etiqueta d'estos productes o s'haja establit en l'autorització del producte en qüestió.  
  
En el cas d'establir un guaret en la parcel·la contigua a la de la franja que també tinga una coberta vegetal similar a la de la franja de protecció, es considera compatible amb el fet que no es distingisca de la terra agrícola contigua, ja que, en el cas dels guarets, no hi ha un cultiu implantat.  
Es podran fer tasques superficials de manteniment per a evitar la proliferació de plagues i malalties que constituïsquen un risc sanitari per als cultius adjacents. Per a fer-ho, s'haurà de disposar d'un avís de tractaments del Servei de Sanitat Vegetal o bé de l'informe d'un assessor en gestió integrada de plagues inscrit en el ROPO que acredite l'existència de la plaga i la impossibilitat d'eliminar-la mitjançant altres sistemes.   
  
La classificació de l'incompliment d'esta norma pot arribar a un GAP màxim qualificat com a B-B-C.  
Control de la BCAM 5 Gestió mínima del cultiu, reduint el risc de degradació i erosió del sòl, fet que inclou tindre en compte la inclinació del pendent.  
S'hauran de complir les normes següents:  
B 5.1. En les superfícies que es destinen a cultius herbacis o cultius llenyosos no s'ha de llaurar la terra en la direcció del màxim pendent quan, en els recintes cultivats, el pendent mitjà siga superior o igual al 10 %, llevat que el pendent real del recinte estiga compensat mitjançant terrasses o bancals. En cas que hi haja bancals, serà obligatori evitar qualsevol mena de tasques que afecten l'estructura dels talussos existents.   
No obstant això, s'establixen a la Comunitat Autònoma Valenciana les excepcions següents en plantacions de cultius llenyosos que estigueren implantats abans de la publicació del Reial decret 1049/2022, de 27 de desembre, i el marc de plantació del qual no permeta llaurar transversalment en la direcció de màxim pendent:  
- S'autoritzarà una labor vertical en la direcció al màxim pendent quan siga necessari per a la reparació del terreny per regalls i/o reguerons produïts per pluges fortes, amb la finalitat d'evitar que l'aigua es canalitze en eixos reguerons i augmente el seu potencial d'erosió.   
  
- S'autoritzarà en plantacions de cultius llenyosos que estiguen implantades abans de l'1 de gener de 2023, el disseny de plantació de les quals no permeta llaurar transversalment en direcció del màxim pendent, amb la finalitat que:  
• En èpoques de sequera es trenque la crosta permetent que l'aigua percole.  
• Es produïsca menys evaporació de l'aigua del sòl.  
- S'autoritzarà quan puga suposar un risc de bolcada de la maquinària i, per tant, de la vida dels operaris.  
Prèviament a l'inici de les operacions anteriors, el titular haurà de presentar la sol·licitud anual seguint el procediment que establix l'article 15 d'esta orde, justificar-ne la necessitat i aportar, si és el cas, una foto georeferenciada que ho justifique.   
La classificació de l'incompliment d'esta norma pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-B-B.  
Control de la BCAM 6. Cobertura mínima de sòl per a evitar sòls nus en els períodes més sensibles.  
S'hauran de complir les normes següents:  
En cultius herbacis d'hivern:  
B 6.1. En les parcel·les agrícoles que se sembren amb cultius herbacis d'hivern no es podrà llaurar el sòl amb volteig ni amb llaurada vertical, entre la data de recol·lecció de la collita i l'1 de setembre, data que s'establix com a inici de la presembra. No obstant això, es podrà avançar la data de l'1 de setembre en casos degudament justificats, com són les condicions agroclimàtiques i pluviomètriques atípiques que facen aconsellable avançar la data de presembra.  
El sòl s'haurà de mantindre cobert permanentment excepte el temps imprescindible entre l'alçament del restoll de la collita anterior i la sembra, tenint en compte les característiques del cultiu següent.  
  
Per tant, si per a la sembra del cultiu següent cal fer labors prèvies a la implantació abans de l'1 de setembre, estes es podran dur a terme, ja que es consideren labors de sembra i no de presembra, i d'esta manera es permetrà la pràctica de les dobles collites.  
S'exceptuen d'esta norma les parcel·les agrícoles que estiguen situades en zones d'influència forestal, en les quals després de la recol·lecció queda permés llaurar una franja perimetral de 10 metres d'amplària perquè servisca de tallafoc.   
L'incompliment d'esta norma pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-B.  
En cultius llenyosos:  
B 6.2. En el cas de cultius llenyosos en pendent igual o superior al 10 %, llevat que el pendent real del recinte estiga compensat amb terrasses o bancals, caldrà mantindre una coberta vegetal que podrà ser sembrada o espontània, d'amplària mínima d'1 metre en els carrers transversals a la línia de màxim pendent o en els carrers paral·lels a esta línia, quan el disseny de la parcel·la o el sistema de reg impedisquen l'establiment en l'altra direcció, entre els mesos d'octubre a març, els dos inclosos.  
Es considera que l'obligació de deixar una amplària mínima d'1 metre de coberta vegetal s'ha complit quan s'assolix esta amplària mínima, independentment de si és inerta, en cas d'acollir-se a l'ecorègim corresponent o vegetal.   
No obstant això, en el moment en què puga competir amb el cultiu, s'impossibilite la recol·lecció o, per raons fitosanitàries, es puga eliminar esta coberta, que es podrà incorporar mitjançant una labor superficial, i respectant en tot cas el que s'establix en l'apartat relatiu a cultius llenyosos de la BCAM 5, haurà de quedar evidència de l'existència de la coberta vegetal mitjançant fotografies georeferenciades i anotada en el quadern d'explotació la justificació agronòmica de l'eliminació.  
  
La classificació de l'incompliment d'esta norma pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-B.  
B 6.3. No es podrà arrancar cap peu de cultius llenyosos situats en recintes de pendent igual o superior al 10 % excepte per:  
- a) Raons fitosanitàries amb informe previ o resolució de l'òrgan competent en sanitat vegetal.  
- b) Arrancada que siga objecte de reposició pel mateix cultiu o un altre cultiu permanent, per a la renovació i la millora de la plantació.   
- c) Excepcionalment es podrà autoritzar l'arrancada sense reposició per motius agronòmics, econòmics o climàtics.  
En el cas de l'arrancada, la persona titular haurà de sol·licitar autorització prèvia seguint el procediment establit en l'article 15 d'esta orde, i haurà de justificar les causes o els motius de l'arrancada i indicar que la substitució del cultiu, si és el cas, es realitzarà dins del termini màxim de 8 mesos des de la data de l'arrancada, llevat que se sol·licite l'ampliació d'este termini per causes justificades o que es tracte d'una replantació de vinya amb un període més ampli per a la substitució autoritzat dins del Programa de suport al sector vitivinícola espanyol. A més, en cas de l'arrancada sense reposició, el titular de l'explotació s'haurà de comprometre a fer, almenys, una pràctica que garantisca la cobertura mínima del sòl en els períodes més sensibles.   
Queden exceptuats els recintes on el pendent real del recinte estiga compensat mitjançant terrasses de retenció o bancals.  
La classificació de l'incompliment d'esta norma pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-B.  
En terres de guaret:  
B 6.4. Terres de guaret. Es faran pràctiques tradicionals de maneig del sòl, pràctiques de llaurada mínima o manteniment d'una coberta adequada del sòl, i quedaran totes estes pràctiques permeses al llarg de tot l'any, així com el pasturatge.   
Durant els mesos d'abril a juny, els dos inclosos, no es podran realitzar tractaments agrícoles sobre les terres en guaret, entenent per tractament agrícola l'aplicació de productes fitosanitaris, de fertilitzants, d'esmenes o pràctiques similars.   
En les parcel·les agrícoles que estiguen situades en zones d'influència forestal (constituïdes per una franja circumdant dels terrenys forestals amb una amplària de 500 metres) es permetrà llaurar una franja perimetral de 10 metres d'amplària que servisca de tallafoc.   
La classificació de l'incompliment d'esta norma pot arribar a un GAP màxim qualificat com a B-B-B.  
L'aplicació de purins s'ha de fer de manera localitzada i és obligatori enterrar-los, i queda exclòs l'ús dels sistemes de plat, ventall i per canó, tal com establix l'article 10 del Reial decret 1051/2022, de 27 de desembre.   
Control de la BCAM 7. Rotació en terres de cultiu excepte en cultius sota aigua  
S'hauran de complir les normes següents:  
En les terres de cultiu s'hauran de complir les obligacions següents:  
B 7.1. Fer una rotació de cultius en totes les parcel·les de l'explotació, excepte les parcel·les cultivades amb cultius pluriennals, almenys una vegada cada quatre anys.   
Quan hi haja un cultiu secundari en el mateix any que el cultiu principal, este es considerarà part de la rotació, sense que es puguen utilitzar les terres en guaret en estos casos. El cultiu secundari és el que es fa entre dos cultius principals, i dona lloc a una pausa significativa entre els principals. Es considera cultiu principal el que es troba en les parcel·les entre els mesos de maig a juliol.  
No es permetrà justificar l'ús del cultiu secundari com a opció a la rotació exclusivament en el tercer any, si no s'ha utilitzat prèviament este recurs en tots els anys anteriors.   
La rotació de cultius és de compliment obligat des de l'1 de gener de 2024, tenint en compte els cultius declarats en els tres anys previs i els dos anys previs en cas que es justifique mitjançant l'ús de cultius secundaris.  
Si un dels recintes de l'explotació no ha sigut declarat per la mateixa persona beneficiària. A fi de verificar la rotació es tindrà en compte el cultiu declarat, independentment de la persona que l'haja declarat en la sol·licitud única d'ajudes corresponent.  
  
La classificació de l'incompliment d'esta norma pot arribar a un GAP màxim qualificat com a B-A-B.  
B 7.2. Efectuar una diversificació de cultius en l'explotació:  
S'ha de tindre en compte el següent:  
a) Si la terra de cultiu de l'explotació és superior a 10 hectàrees, i igual o inferior a 20 hectàrees, s'han de cultivar, almenys, dos cultius diferents sense que el majoritari supose més del 75 % d'esta terra de cultiu.  
b) Si la terra de cultiu de l'explotació és superior a 20 hectàrees i igual o inferior a 30 hectàrees s'han de cultivar, almenys, dos cultius diferents sense que el majoritari supose més del 70 % d'esta terra de cultiu.  
c) Si la terra de cultiu de l'explotació és superior a les 30 hectàrees, hi ha d'haver, almenys, tres cultius diferents, sense que el majoritari supose més del 70 % d'esta terra de cultiu, i els dos cultius majoritaris junts no podran ocupar més del 90 % d'esta.  
Es considera cultiu, a l'efecte de la diversificació, aquell la presència del qual en un determinat recinte es troba entre els mesos de maig a juliol, és a dir, el considerat cultiu principal.  
A l'efecte del compliment de la BCAM 7, s'entendrà per cultiu qualsevol de les accepcions següents:  
- El cultiu de qualsevol dels diversos gèneres definits en la classificació botànica de cultius.  
- El cultiu de qualsevol de les espècies, en el cas de les famílies botàniques Brassicaceae, Solanaceae i Cucurbitacea i en el cas del gènere Vicia.  
- La terra en guaret.   
- L'herba o altres ferratges herbacis.   
El càlcul dels percentatges dels diversos cultius i la verificació del nombre de cultius es durà a terme en el període comprés entre els mesos de maig a juliol, de manera que, majoritàriament, els cultius es troben en el terreny durant este període.  
En el cas de superfícies amb cultius mixtos en fileres, cada cultiu es comptabilitzarà com un cultiu diferent si representa, almenys, el 25 % d'esta superfície. En este cas, la superfície coberta per cada cultiu es calcularà dividint la superfície total dedicada al cultiu mixt pel nombre de cultius presents que cobrisquen, com a mínim, el 25 % d'esta superfície, amb independència de la proporció real de cada cultiu.  
  
Les superfícies que se sembren amb una mescla de llavors es consideren cobertes per un sol cultiu denominat cultiu mixt. Tanmateix, quan la composició de la mescla es puga determinar i diferenciar d'altres mescles, el cultiu mixt es podrà considerar com un cultiu diferent dels altres cultius mixtos.  
No obstant això, s'establixen les excepcions següents del compliment de la BCAM 7 a les explotacions:  
1. On més del 75 % de les terres de cultiu s'utilitze per a produir herbes o altres ferratges herbacis, per al cultiu de lleguminoses, siga terres en guaret o estiga subjecte a una combinació d'estos usos.  
  
2. On més del 75 % de la superfície agrícola admissible siguen pastures permanents, s'utilitze per a produir herbes o altres ferratges herbacis o per a cultius en aigua durant una part significativa de l'any o del cicle de cultiu, o estiga subjecte a una combinació d'estos usos;  
3. En què la superfície de terra cultivable és inferior o igual a 10 hectàrees.  
4. Les certificades d'acord amb el Reglament (UE) 2018/848, sobre producció ecològica i etiquetatge dels productes ecològics. En cas que l'explotació només estiga certificada per a una part d'esta, l'explotació haurà de complir la BCAM en les terres de cultiu per a les quals no estiga certificada.  
La classificació de l'incompliment d'esta norma pot arribar a un GAP màxim qualificat com a B-A-B.  
Control de la BCAM 8. Percentatge mínim de la superfície agrícola dedicada a superfícies i elements no productius, manteniment dels elements del paisatge, prohibició de tallar bardisses i arbres durant la temporada de cria i reproducció de les aus.  
B.8. Percentatge mínim de superfície agrícola dedicada a superfícies o elements no productius  
En les terres de cultiu de les explotacions s'haurà de complir, almenys, una de les opcions següents:   
a) Les explotacions agrícoles hauran de dedicar un percentatge mínim del 4 % de la terra de cultiu a superfícies i elements no productius, incloent-hi les terres de guaret.  
b) En el cas que la persona beneficiària es comprometa a dedicar almenys el 7 % de les seues terres de cultiu a superfícies i elements no productius, incloent-hi les terres en guaret sota un ecorègim, la part que s'ha d'atribuir al compliment d'esta BCAM es limitarà al 3 %.  
  
c) D'altra banda, si en l'explotació hi ha cultius intermedis o fixadors de nitrogen, produïts sense productes fitosanitaris (aplicant-hi un factor de ponderació del 0,3 per als cultius intermedis), entre estos i les superfícies i els elements no productius s'haurà d'arribar al 7 %, i les superfícies i els elements no productius almenys del 3 %.  
  
A l'efecte de complir el percentatge mínim, es consideraran les superfícies i els elements no productius següents:  
 - Terres en guaret.  
 - Franges de protecció dels llits.  
 - Límits forestals. Franja de superfície agrícola confrontant amb una de superfície forestal en què es deixarà un marge sense cultivar entre la zona cultivada i la superfície forestal.  
 - Elements del paisatge.  
Per a determinar la superfície computable per cada una de les categories de superfícies i elements no productius enumerades en esta BCAM, si és el cas, s'utilitzaran els factors de conversió, i a continuació s'aplicaran a totes les categories els factors de ponderació que es recullen en la taula següent:  
Totes les superfícies i els elements no productius vàlids per a l'ecorègim vinculat a la pràctica d'establiment d'espais de biodiversitat es podran tindre en compte per a complir este apartat de la BCAM 8, considerant els factors de conversió i de ponderació establits en el Reial decret 1048/2022, de 27 de desembre, sobre l'aplicació, a partir de 2023, de les intervencions en forma de pagaments directes i l'establiment de requisits comuns en el marc del Pla estratègic de la política agrícola comuna, i la regulació de la sol·licitud única del sistema integrat de gestió i control.   
Les superfícies i els elements no productius s'hauran de declarar l'any de sol·licitud en què es pretenga computar com a superfície o element no productiu.   
Si en l'explotació hi ha cultius intermedis o fixadors de nitrogen, entre estes i les superfícies i els elements no productius s'haurà d'arribar al 7 % de les terres de cultiu de l'explotació, i les superfícies i els elements no productius seran almenys del 3 %.  
Es consideraran cultius fixadors de nitrogen les espècies de lleguminoses per al consum humà o animal que establix l'annex II del Reial decret 1049/2022, de 27 de desembre, i les seues modificacions.  
S'admetran, així mateix, mescles d'estos cultius amb d'altres que no tinguen capacitat de fixar nitrogen, sempre que el cultiu fixador de nitrogen siga predominant en la mescla.  
En totes les superfícies de cultius fixadors de nitrogen que pretenguen computar per a complir esta BCAM no es podran utilitzar productes fitosanitaris.   
A fi d'evitar el risc de lixiviació del nitrogen fixat per estos cultius a la tardor, així com d'aprofitar la millora del sòl que s'obté amb esta mena de cultius, les superfícies de cultius fixadors de nitrogen que es pretenga computar per a complir esta BCAM no podran anar seguides, en la rotació de cultius de l'explotació, per terres en guaret.  
  
No obstant això, quant al percentatge mínim de la superfície agrícola dedicada a superfícies o elements no productius, s'aplicaran les següents excepcions a les explotacions:   
a) Aquelles on més del 75 % de les terres de cultiu s'utilitze per a produir herbes o altres ferratges herbacis, siga terres en guaret, s'utilitze per al cultiu de lleguminoses o estiga subjecte a una combinació d'estos usos.  
b) Aquelles on més del 75 % de la superfície agrícola admissible siguen pastures permanents, s'utilitze per a produir herbes o altres ferratges herbacis o per a cultius sota aigua durant una part significativa de l'any o del cicle de cultiu, o estiga subjecte a una combinació d'estos usos.  
c) La superfície de terra cultivable siga inferior o igual a 10 hectàrees.   
Obligacions que s'han de complir i valoració del GAP:  
B 8.1. Que es complix el percentatge d'elements no productius.  
La classificació de l'incompliment d'esta norma pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-B-B.  
B 8.2. Les superfícies de cultius fixadors de nitrogen que es pretenguen computar per a complir la BCAM 8.1 no podran anar seguides en la rotació de cultius de l'explotació per terres en guaret, per a evitar el risc de lixiviació del nitrogen fixat pels CFN a la tardor, i aprofitar la millora del sòl que s'obté amb esta mena de cultius.  
La classificació de l'incompliment d'esta norma es qualifica com a GAP fix B-A-B.  
B.8. Manteniment dels elements del paisatge  
B 8.3. No es podrà efectuar una alteració de les particularitats topogràfiques o els elements del paisatge, excepte en el cas de comptar amb una autorització expressa, segons el procediment que establix l'article 15 d'esta orde.  
Per a verificar el manteniment d'estos, a més de la visita de camp s'haurà de comparar la situació actual amb la d'anys anteriors mitjançant l'estudi de les ortofotografies.  
Es consideren particularitats topogràfiques o elements del paisatge les característiques del terreny que es definixen a continuació:  
- Bardisses: alineació densa i uniforme d'arbustos que s'utilitza per a tancar, delimitar o cobrir zones i terrenys.  
- Arbres aïllats, en filera i en grups.  
- Límits: banda de terreny estable que discorre paral·lela al límit de la parcel·la agrícola i la separa físicament.  
- Tolles, llacunes, estanys i abeuradors naturals.  
- Illes i enclavaments de vegetació natural o roca: porcions de vegetació natural o roca, aïllades d'unes altres que, per trobar-se envoltades de cultius, dificulten els moviments, les relacions i el desenvolupament de les espècies que hi viuen.  
- Xicotets aiguamolls.  
- Terrasses de retenció: bancals de pedra seca, els ribassos proveïts de vegetació herbàcia, arbustiva o arbòria, les terrasses i les rases de contorn en el cas de conreu a nivell i les barreres vives vegetals perpendiculars al pendent que, mitjançant el control dels escolaments, protegixen el sòl de l'erosió.  
- Clapers, construccions xicotetes com ara murets de pedra seca, antics colomars o altres elements d'arquitectura tradicional que puguen servir de recer per a la flora i la fauna, tret de les construccions que puguen comportar algun risc sanitari per a la cabanya ramadera o per a la fauna silvestre.  
Caldrà tindre en compte els següents valors màxims de referència:  
- Bardisses de fins a 10 m d'amplària.  
- Arbres en grups que ocupen una superfície màxima de 0,3 ha.  
- Límits de fins a 10 metres d'amplària.  
- Tolles, llacunes, estanys i abeuradors naturals de fins a un màxim de 0,1 ha. No es consideraran els depòsits de ciment o de plàstic.  
  
- Illes i enclavaments de vegetació natural o roca: fins a un màxim de 0,1 ha.  
- Terrasses de retenció d'una amplària, en projecció horitzontal, de fins a 10 metres.  
Se n'exceptuen la construcció de parades per a correcció de rambles, regueres i bancals, així com les operacions de refinament de terres que es fan en aquelles parcel·les que es dedicaran al cultiu de l'arròs i altres de regadiu.  
S'entendrà per refinament de terres aquelles operacions de condicionament de la superfície del sòl dels bancals i les terres de regadiu destinades a millorar l'eficiència d'ús de l'aigua i facilitar la pràctica del reg, fetes sobre parcel·les de cultiu en les quals s'utilitzen mètodes de reg per gravetat, per superfície i inundació.   
La classificació de l'incompliment d'esta norma es qualifica amb un GAP màxim C-B-C.  
B 8. Prohibició de tallar bardisses i arbres no cultivats durant la temporada de cria i reproducció de les aus  
B 8.4. No es podran realitzar operacions de tala i poda de les bardisses i els arbres no cultivats durant l'època de cria i reproducció de les aus, entre els mesos de març a agost, excepte en el cas de comptar amb autorització expressa de l'òrgan competent en matèria de medi ambient.  
  
La classificació de l'incompliment d'esta norma pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-B-C.  
Control de la BCAM 9. Prohibició de convertir o llaurar les pastures permanents declarades com a pastures permanents sensibles des del punt de vista mediambiental en espais Natura 2000.  
Les pastures permanents sensibles mediambientalment que formen part de l'explotació d'un sol·licitant d'ajudes PAC s'hauran de declarar de manera obligatòria en el marc de la sol·licitud única de cada campanya, independentment de quin siga el valor del seu coeficient de subvencionabilitat de pastures (CSP), ja que s'ha de controlar, en tots els casos, si esta pastura s'ha convertit a un altre ús agrícola o no agrícola per a aplicar-hi, si és el cas, les penalitzacions corresponents i iniciar el procés de reconversió.   
S'hauran de complir les normes següents:  
B 9.1. En les pastures permanents designades com a mediambientalment sensibles, situades en les zones que preveuen les directives 92/43/CEE (Hàbitats) o 2009/147/CE (Aus), no s'hauran de convertir, ni llaurar o efectuar tasques més enllà de les necessàries per al manteniment. La classificació de l'incompliment d'esta norma pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-C.  
B 9.2. En el cas que un agricultor haja convertit o llaurat pastures permanents subjectes a l'obligació prevista en l'apartat anterior, les persones beneficiàries de les ajudes estan obligades a reconvertir esta superfície de pastures permanents i, si és el cas, a respectar les instruccions establides amb la finalitat d'invertir els danys causats al medi ambient per esta acció. La classificació de l'incompliment d'esta norma es qualifica amb un GAP fix C-A-B.  
Després de la detecció de l'incompliment, l'òrgan de control informarà les persones agricultores i ramaderes de l'obligació de fer la reconversió, així com de la data límit per al compliment. Esta no podrà ser posterior a la data de presentació de la sol·licitud única per a l'any següent al de la notificació de l'incompliment.   
Les superfícies que s'hagen reconvertit es consideraran pastures permanents des del mateix dia de la reconversió i estaran subjectes a les obligacions que s'han indicat en els paràgrafs anteriors per a les pastures permanents mediambientalment sensibles.  
BCAM 10. Fertilització sostenible  
S'hauran de complir les obligacions d'acord amb el calendari i les condicions establides en el Reial decret 1051/2022, de 27 de desembre, pel qual s'establixen normes per a la nutrició sostenible als sòls agraris.  
  
S'hauran de complir les normes següents:  
B 10.1. Totes les operacions encaminades a aportar nutrients o matèria orgànica al sòl han d'estar registrades correctament en el quadern d'explotació, conformement als terminis que s'establisquen en les normatives vigents.  
La classificació de l'incompliment d'esta norma pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
B 10.2. L'explotació, quan siga procedent, comptarà amb un pla d'adobament per a cada unitat de producció d'esta.  
La classificació de l'incompliment d'esta norma pot arribar a un GAP màxim qualificat com a B-A-A.  
B 10.3. L'aplicació localitzada de purins i soterrament de fems sòlids en les superfícies agrícoles es farà d'acord amb el que establix l'article 10 del Reial decret 1051/2022, de 27 de desembre.  
  
 L'incompliment d'esta norma es qualifica amb un GAP fix B-B-B.  
  
NORMES ESPECÍFIQUES ALS REQUISITS LEGALS DE GESTIÓ RLG  
Control de l'RLG 1. Directiva 2000/60/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 23 d'octubre de 2000, per la qual s'establix un marc comunitari d'actuació en l'àmbit de la política d'aigües.  
S'hauran de complir els requisits següents:  
R 1.1. Que en superfícies de regadiu o que es reguen, l'agricultor acredita el seu dret d'ús d'aigua de reg concedit per l'administració hidràulica competent (captació d'aigües superficials o subterrànies).  
  
La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 1.2. Que la persona beneficiària ha sigut sancionada en ferm per l'administració hidràulica competent, per no disposar d'un sistema de control del volum d'aigua utilitzat efectivament conformement als requisits establits per esta.  
La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-C.  
R 1.3. Que la persona beneficiària ha sigut sancionada en ferm per l'administració hidràulica competent, per no remetre a esta pels mitjans establits la informació dels volums realment utilitzats.  
  
La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 1.4. No fer abocaments directes ni indirectes de productes residuals susceptibles de contaminar amb fosfats les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es compte amb autorització administrativa d'abocament i es faça complint les condicions d'esta autorització.  
La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix C-B-C.  
R 1.5. No fer o mantindre apilaments de fems, purins, abonaments inorgànics, cendres o altres materials que continguen fosfats en llocs o condicions que puguen produir lixiviats, escolaments o infiltracions susceptibles de contaminar masses d'aigua superficial o subterrània o zones protegides, excepte en les situacions previstes per la normativa sectorial i/o autonòmica a este efecte i en les condicions establides.  
La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-B-C.  
Control de l'RLG 2: Directiva 91/676/CEE, del Consell, de 12 de desembre de 1991, relativa a la protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries (DO L 375 de 31.12.1991, p. 1)  
Per a complir les disposicions normatives esmentades, s'hauran de complir totes les obligacions establides en els programes d'actuació en les explotacions agrícoles i ramaderes situades en zones declarades per la comunitat autònoma com a zones vulnerables, i en particular:  
  
R 2.1. Que l'explotació disposa d'un quadern d'explotació correctament formalitzat per a cada un dels cultius que es duguen a terme, data de sembra i de recol·lecció, superfície cultivada, les dates en què s'apliquen els fertilitzants, el tipus d'adobament i la quantitat de fertilitzant aplicat (kg/ha). La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
  
R 2.2. No fer o mantindre apilaments de fems, purins, adobaments inorgànics o altres materials en llocs o condicions que puguen produir lixiviats, escolaments o infiltracions susceptibles de contaminar masses d'aigua superficial o subterrània o zones protegides, excepte en les situacions previstes per la normativa sectorial i/o autonòmica a este efecte i en les condicions establides ni fer abocaments directes ni indirectes de productes residuals susceptibles de contaminar amb nitrats les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es compte amb autorització administrativa d'abocament i es faça complint les condicions d'esta autorització. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-B-C.  
R 2.3. No fer apilament de fems en els períodes de pluja que establisca la normativa de fertilitzants a la Comunitat Valenciana. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-B-C.  
R 2.4. Que l'explotació disposa, quan siga procedent, de depòsits de prou capacitat i estancs per a emmagatzemar ensitjaments, així com fems, o, si és el cas, que disposa de la justificació del sistema per a retirar-los de l'explotació. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-B-B.  
  
R 2.5. Que es respecten els períodes establits en la normativa de fertilitzants a la Comunitat Valenciana, en què està prohibida l'aplicació de determinats tipus de fertilitzants. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix B-B-B.  
R 2.6. Que es respecten les quantitats màximes per hectàrea establides en la normativa de fertilitzants a la Comunitat Valenciana per a l'ús de fem i d'altres fertilitzants que es consideren en el programa d'actuació. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix B-B-B.  
R 2.7. Que no s'apliquen fertilitzants en una banda mínima pròxima a cursos d'aigua, segons l'amplària establida en la normativa de fertilitzants a la Comunitat Valenciana. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-B-B.  
  
R 2.8. Que es respecta la prohibició o la limitació d'aplicar fertilitzants en terrenys amb pendent acusat, segons el que establix la normativa de fertilitzants a la Comunitat Valenciana. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a B-B-B.  
Control RLG 3: Directiva 2009/147/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 30 de novembre de 2009, relativa a la conservació de les aus silvestres (DO L 20 de 26.1.2010, p. 7).  
S'hauran de complir els requisits següents:  
R 3.1. Que en les explotacions situades en zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA), es complixen les limitacions establides en els seus plans de gestió. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix B-B-B.  
R 3.2. Que els agricultors no duen a terme canvis que impliquen l'eliminació o la transformació de la coberta vegetal, sense l'autorització corresponent de l'Administració quan siga preceptiva. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-C.  
R 3.3. Que l'agricultor no ha alçat edificacions ni ha dut a terme modificacions de camins sense autorització de l'Administració quan siga preceptiva. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-B-C.  
R 3.4. Que no es depositen, més enllà del bon ús necessari, o s'abandonen a l'explotació envasos, plàstics, cordes, oli o gasoil de la maquinària, utensilis agrícoles en mal estat o un altre producte biodegradable o no biodegradable. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-B-C.  
R 3.5. Que no es trenquen límits sense l'autorització de l'Administració quan siga preceptiva. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-B-C.  
R 3.6. No realitzar cap tractament agrícola sobre els guarets durant el període reproductiu de les aus, que s'estén entre els mesos d'abril a juny, els dos inclosos, i es podrà estendre la classificació de l'incompliment d'este requisit fins a arribar a un GAP màxim qualificat com a B-B-B.  
R 3.7. Es prohibix la recol·lecció mecànica nocturna en els cultius permanents que presenten plantacions intensives en bardissa d'hàbit alt, fullatge dens i en els quals es produïsca la implantació o la pernoctació d'aus, amb la finalitat de protegir-les.   
La classificació de l'incompliment pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-B-C.  
Control d'RLG 4: Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres (DO L 206 de 22.7.1992, p. 7).  
S'hauran de complir els requisits següents:  
R 4.1. Que, en les explotacions situades en zones afectades per plans de recuperació i conservació d'espècies amenaçades, es complix el que establixen estos (per exemple: ús il·legal de substàncies tòxiques, l'electrocució, etc.). La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-B-C.  
  
R 4.2. Que, si en l'explotació s'ha fet una actuació, siga pla, programa o projecte, que requerix el sotmetiment, segons la normativa nacional i/o regional aplicable, a avaluació ambiental estratègica o avaluació d'impacte ambiental, es disposa del certificat corresponent de no afecció a Xarxa Natura 2000, la declaració d'impacte ambiental i tots els documents que siguen preceptius en estos procediments. Així mateix, que, si és el cas, s'han executat les mesures preventives, correctores i/o compensatòries indicades per l'òrgan ambiental. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-B-C.  
  
  
  
ANNEX II  
Valoració àmbit salut pública i fitosanitat   
  
Control de l'RLG 5: Reglament (CE) núm. 178/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 28 de gener del 2002, pel qual s'establixen els principis i els requisits generals de la legislació alimentària, es crea l'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària i es fixen procediments relatius a la seguretat alimentària (DO L 31 d'1.2.2002, p. 1).  
S'hauran de complir els requisits següents:  
R 5.1. Que els productes de l'explotació destinats a ser comercialitzats com a aliments siguen segurs, sense presentar en particular signes visibles d'estar putrefactes, deteriorats, descompostos o contaminats per una matèria estranya o d'una altra manera. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a B-B-A.  
R 5.2. Que, en les explotacions ramaderes destinades a la producció d'aliments, ni hi ha ni es dona als animals pinsos que no siguen segurs (els pinsos han de procedir d'establiments registrats i/o autoritzats d'acord amb el Reglament (CE) núm. 183/2005 i han de respectar-se les indicacions de l'etiquetatge). La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix C-A-B.  
R 5.3. Que s'han pres precaucions en introduir nous animals per a previndre la introducció i propagació de malalties contagioses transmissibles als éssers humans a través dels aliments, i en cas de sospita de focus d'estes malalties, que s'ha comunicat a l'autoritat competent. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix C-B-C.  
R 5.4. Que s'emmagatzemen i es manegen els residus i les substàncies perilloses separadament i de manera segura per a evitar la contaminació. Queda inclosa la gestió de cadàvers. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix B-B-A.  
R 5.5. Que s'utilitzen correctament els additius per a pinsos, els medicaments veterinaris i els biocides (utilitzar productes autoritzats i respectar l'etiquetatge i les receptes). La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix C-B-C.  
R 5.6. Que s'emmagatzemen adequadament els pinsos separats d'altres productes no destinats a alimentació animal (químics o d'una altra naturalesa). La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 5.7. Que els pinsos medicats i els no medicats s'emmagatzemen i es manipulen de manera que es reduïsca el risc de contaminació encreuada o d'alimentació d'animals amb pinsos no destinats a estos. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix B-A-B.  
R 5.8. Que es disposa dels registres relatius a:   
La naturalesa, la quantitat i l'origen dels pinsos i altres productes utilitzats en l'alimentació animal; la quantitat i la destinació de cada eixida de pinsos o d'aliments destinats a animals, incloent-hi els grans; registre de tractaments veterinaris; malalties que puguen afectar la seguretat dels productes d'origen animal; resultats de totes les anàlisis pertinents efectuades en plantes, animals o altres mostres que tinguen importància per a la salut humana; qualsevol informe rellevant obtingut mitjançant controls als animals o els productes d'origen animal, quan corresponga; l'ús de llavors modificades genèticament; ús de fitosanitaris i biocides (quadern harmonitzat MAPA / comunitats autònomes o similar). La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 5.9. Que les explotacions estiguen qualificades d'indemnes o oficialment indemnes per a brucel·losi ovina-caprina, i bovina, o oficialment indemnes en cas de tuberculosi bovina i de caprins mantinguts amb bovins (en cas de tindre en l'explotació femelles diferents de vaques, ovelles i cabres, susceptibles de patir estes malalties, han d'estar sotmeses al programa d'erradicació nacional), i que les explotacions que no siguen qualificades se sotmeten als programes nacionals d'erradicació, que donen resultats negatius a les proves oficials de diagnòstic i que la llet és tractada tèrmicament. En el cas d'ovins i caprins, la llet ha de sotmetre's a tractament tèrmic, o usar-se per a fabricar formatges amb períodes de maduració superiors a 2 mesos. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix C-B-A.  
  
R 5.10. Que la llet s'ha tractat tèrmicament si procedix de femelles diferents de boví, oví i caprí, susceptibles de patir estes malalties, que hagen donat negatiu en les proves oficials, però en el ramat de les quals s'haja detectat la presència de la malaltia. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix C-B-A.  
  
R 5.11. En explotacions en les quals s'haja diagnosticat tuberculosi bovina (o del caprí mantingut amb bovins) o brucel·losi bovina o de l'oví-caprí, a l'efecte del control oficial per part de l'Administració, el productor disposa, i l'utilitza, d'un sistema per a separar la llet dels animals positius de la dels negatius i no destinar la llet dels positius a consum humà. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix C-B-A.  
R 5.12. Que els animals infectats per les malalties esmentades en els punts anteriors estan correctament aïllats, per a evitar un efecte negatiu en la llet dels altres animals. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix C-B-A.  
R 5.13. Que els equips de munyiment i els locals en els quals la llet s'emmagatzema, es manipula o es refreda estan situats i construïts de manera que es limita el risc de contaminació de la llet. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix B-B-A.  
R 5.14. Que els llocs destinats a l'emmagatzematge de la llet estan protegits contra les feristeles, clarament separats dels locals on estan estabulats els animals i disposen d'un equip de refrigeració adequat, per a complir les exigències de temperatura. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix B-B-A.  
R 5.15. Que les superfícies dels equips que estan en contacte amb la llet (utensilis, recipients, cisternes, etc.), destinats al munyiment i la recollida, són fàcils de netejar i desinfectar i es mantenen en bon estat. Després d'utilitzar-se, estes superfícies es netegen, i en cas necessari, es desinfecten. Els materials han de ser llisos, llavables i no tòxics. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix B-B-A.  
R 5.16. Que el munyiment es fa a partir d'animals en bon estat de salut i de manera higiènica. En particular, abans de començar el munyiment, els mugrons, les mamelles i les parts contigües estan netes i sense ferides ni inflamacions; els animals sotmesos a tractament veterinari que puga transmetre residus a la llet estan clarament identificats mentres es troben en període de supressió, i són munyits per separat. La llet obtinguda d'estos animals està separada de la resta, sense mesclar-s'hi en cap moment, i no es destina al consum humà. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix B-B-A.  
  
R 5.17. Que immediatament després del munyiment la llet es conserva en un lloc net, dissenyat i equipat per a evitar la contaminació, i que la llet es refreda immediatament a una temperatura no superior a 8 °C, si es recull diàriament, i no superior a 6 °C, si la recollida no és diària. En el cas que la llet s'haja de processar en les 2 hores següents o que per raons tècniques per a la fabricació de determinats productes lactis siga necessari aplicar-hi una temperatura més alta, no cal complir el requisit de temperatura. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix B-A-A.  
  
R 5.18. Que a les instal·lacions del productor els ous es mantenen nets, secs, lliures d'olors estranyes, protegits contra colps i de la radiació directa del sol. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix B-A-A.  
R 5.19. Que és possible identificar els operadors que han subministrat a l'explotació un pinso, un animal destinat a la producció d'aliments, un aliment o qualsevol substància destinada a ser incorporada a un pinso o a un aliment (quadern harmonitzat MAPA / comunitats autònomes o similar). La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 5.20. Que és possible identificar els operadors als quals l'explotació ha subministrat els seus productes (quadern harmonitzat MAPA / comunitats autònomes o similar). La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
  
R 5.21. Que l'agricultor declara que, en cas de considerar que els aliments o pinsos produïts poden ser nocius per a la salut de les persones o no complir els requisits d'innocuïtat, respectivament, informaria el següent operador de la cadena comercial per a retirar-los del mercat, informaria les autoritats competents i hi col·laboraria. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix B-B-A.  
  
Control de RLG 6: Directiva 96/22/CE, del Consell, de 29 d'abril de 1996, per la qual es prohibix utilitzar determinades substàncies d'efecte hormonal i tirostàtic i substàncies agonistes en la cria de bestiar i es deroguen les directives 81/602/CEE, 88/146/CEE i 88/299/CEE (DO L 125 de 23.5.1996, p. 3).  
S'hauran de complir els requisits següents:  
R 6.1. Que no s'administren als animals de l'explotació substàncies d'ús restringit que tinguen acció tirostàtica, estrogènica, androgènica o gestagènica (acció hormonal o tirostàtica) i agonistes , excepte les excepcions previstes en els articles 4 i 5. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix C-B-C.  
  
R 6.2. Que no es posseïxen animals als quals s'haja administrat les substàncies anteriors (excepte les excepcions previstes en els articles 4 i 5) i que no es comercialitzen animals (ni els seus productes derivats) als quals s'haja subministrat estes substàncies, fins que haja transcorregut el termini mínim d'espera establit per a la substància administrada. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix C-B-C.  
R 6.3. Que no es disposa de medicaments per a ús veterinari que continguen agonistes que puguen utilitzar-se per a induir la tocòlisi. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix C-B-C.  
R 6.4. Que en cas d'administració de productes autoritzats, s'ha respectat el termini d'espera prescrit per a estos productes, per a comercialitzar els animals o la seua carn. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix C-B-C.  
Control d'RLG 7: Reglament (CE) núm. 1107/2009, del Parlament Europeu i del Consell, de 21 d'octubre de 2009, relatiu a la comercialització de productes fitosanitaris i pel qual es deroguen les directives 79/117/CEE i 91/414/CEE del Consell (DO L 309 de 24.11.2009, p. 1)  
S'hauran de complir els requisits següents:  
R 7.1. Que només s'utilitzen productes fitosanitaris autoritzats (inscrits en el Registre de productes fitosanitaris del MAPA). La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-B-C.  
R 7.2. Que s'utilitzen adequadament els productes fitosanitaris, és a dir, d'acord amb les indicacions de l'etiqueta (emmagatzematge segur / lloc d'emmagatzematge, protecció de l'aigua, llicència per a l'ús de productes específics, etc.), ajustant-se a les exigències del Programa nacional de control oficial de la higiene de la producció primària agrícola i de l'ús de productes fitosanitaris. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a B-B-C.  
  
Control de l'RLG 8: Directiva 2009/128/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 21 d'octubre de 2009, per la qual s'establix el marc de l'actuació comunitària per a aconseguir un ús sostenible dels plaguicides (DO L 309 de 24.11.2009, p. 71).  
S'hauran de complir els requisits següents:  
R 8.1. Disposar d'un quadern d'explotació en el qual totes les operacions encaminades a aportar tractaments fitosanitaris estiguen correctament registrades. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 8.2. Adquisició del nivell de capacitació. Els usuaris han de posseir coneixements suficients per a gestionar els productes fitosanitaris i estar en possessió d'un carnet en vigor d'aplicador de productes fitosanitaris.  
La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a B-A-A.  
R 8.3. Inspecció dels equips d'aplicació en ús. Els equips d'aplicació de plaguicides per a ús professional han d'inspeccionar-se periòdicament d'acord amb el que s'indica en el Reial decret 1702/2011, de 18 de novembre, d'inspeccions periòdiques dels equips d'aplicació de productes fitosanitaris. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix B-A-A.  
R 8.4. Seguiment de les obligacions establides per l'estat membre per a la protecció del medi aquàtic i l'aigua potable, recollides en el Reial decret 1311/2012, mitjançant les quals s'establix l'obligació de bandes de seguretat sense tractar de 5 i 50 metres respectivament, i les obligacions en matèria de gestió integrada de plagues en les zones protegides que definixen la Directiva d'aus i la Directiva d'hàbitats, així com les obligacions establides en les zones tractades recentment que utilitzen els treballadors agraris o a les quals estos puguen accedir, d'acord amb el que establix el Reial decret 1311/2012, de 14 de setembre. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-B-C.  
R 8.5. Manipulació i emmagatzematge de plaguicides i els seus envasos i restes per a no posar en perill la salut humana ni el medi ambient:   
S'haurà de complir el que s'indica en els articles 4 i 7 del Reial decret 285/2021, de 20 d'abril, en relació amb les condicions d'emmagatzematge de productes fitosanitaris d'ús professional en explotacions agràries.   
S'haurà de realitzar un control de la manipulació, la dilució i la mescla de plaguicides abans d'aplicar-los, la manipulació dels envasos i les restes de plaguicides, l'eliminació de restes de mescla, la neteja dels equips, l'eliminació de restes i envasos, que podrà dur-se a terme mitjançant controls documentals i quedarà a criteri de l'autoritat competent la conveniència d'una visita in situ en funció de la perillositat dels productes manejats, del que s'haja descobert durant el control documental o bé en funció de qualsevol altre factor que l'autoritat competent considere oportú.   
En relació amb les mescles de plaguicides, s'haurà de comprovar que no es fan mescles que no estiguen expressament autoritzades. Per a això podrà utilitzar-se la guia de bones pràctiques per a la mescla en camp de productes fitosanitaris del MAPA10.   
Les restes de la mescla de productes fitosanitaris que queden en els tancs després d'aplicar-los s'hauran d'abocar als llocs permesos per a este fi, i es podrà justificar mitjançant la presentació de factures dels gestors encarregats de la retirada, o qualsevol altre sistema que segons el parer de l'autoritat competent garantisca que este abocament es fa adequadament.  
La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a B-B-B.  
  
  
  
ANNEX III  
Valoració àmbit de benestar animal   
  
Control de l'RLG 9: Directiva 2008/119/CE del Consell, de 18 de desembre de 2008, relativa a les normes mínimes per a la protecció de vedells (DO L 10 de 15.1.2009, p. 7).  
Este RLG és aplicable únicament a vedells de menys de 6 mesos, confinats per a la cria i l'engreix.  
S'hauran de complir els requisits següents:  
R 9.1. Que no es manté tancat cap vedell de més de huit setmanes en recintes individuals, llevat que un veterinari haja certificat que la seua salut o comportament requerix que se l'aïlle perquè puga rebre un tractament, que l'explotació mantinga menys de 6 vedells o que els animals siguen mantinguts amb la mare per a ser alletats. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 9.2. Que els vedells es mantenen en recintes per a grups o, quan no siga possible, d'acord amb el requisit 9.1, en recintes individuals que complisquen les dimensions mínimes de la directiva:  
- Allotjaments individuals per a vedells: amplària almenys igual a l'alçada de l'animal a la creu estant dret, i la seua longitud almenys igual a la longitud del vedell mesurada des de la punta del nas fins a l'extrem caudal de l'isqui i multiplicada per 1,1.  
- Allotjaments individuals per a animals no malalts: han de ser de barandats perforats que permeten contacte visual i tàctil directe entre vedells.  
- Espai mínim adequat en la cria en grup: 1,5 m2 (< 150 kg), 1,7 m2 (>= 150 kg i < 220 kg), 1,8 m2 (>= 220 kg).   
No s'aplica a explotacions de menys de 6 vedells ni a animals que són mantinguts amb la mare per a ser alletats.  
La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 9.3. Que els animals són inspeccionats com a mínim una vegada per dia (els estabulats, dos vegades al dia). La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 9.4. Que els estables estan construïts de manera que tots els vedells hi puguen jaure, descansar, alçar-se i netejar-se sense perill. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 9.5. Que no es lliguen els vedells (amb l'excepció dels allotjats en grup, que es poden lligar durant períodes de no més d'una hora en el moment de la lactància o de la presa del producte substitutiu de llet). Si es lliguen els vedells (en el cas exceptuat), que els lligams no causen ferides i que estiguen dissenyats de manera que s'evite tot risc d'estrangulació o ferida, i que s'inspeccionen periòdicament. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 9.6. Que els materials que s'utilitzen per a la construcció dels estables i els equips amb els quals els animals puguen estar en contacte no són perjudicials per als animals i es poden netejar i desinfectar a fons. Que es netegen i desinfecten de manera adequada per a previndre infeccions encreuades i l'aparició d'organismes patògens, i que la femta, l'orina i els aliments no consumits o els abocaments es retiren amb la major freqüència possible per a evitar les olors i la possibilitat de mosques o rosegadors. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 9.7. Que els sòls no són esvarosos, no presenten asprors i les àrees per a jaure els animals estan adequadament drenades i són confortables. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a B-A-A.  
R 9.8. Que els vedells de menys de dos setmanes disposen de jaç adequat. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix B-A-A.  
R 9.9. Que es disposa de llum natural o artificial entre les 9 i les 17 hores. Els sistemes elèctrics estan instal·lats de manera que s'evita qualsevol descàrrega. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 9.10. Que els vedells reben, almenys, dos racions diàries d'aliment, i que cada vedell té accés a l'aliment al mateix temps que els altres, quan els vedells estan allotjats en grup i no són alimentats a voluntat per un sistema automàtic. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
  
 R 9.11. Que els vedells de més de dos setmanes d'edat tenen accés a aigua fresca adequada, distribuïda en quantitats suficients, o que poden assaciar la seua necessitat de líquids mitjançant la ingestió d'altres begudes. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 9.12. Que quan faça calor o els vedells estiguen malalts disposen d'aigua apta en tot moment. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
  
R 9.13. Que els vedells reben calostre tan prompte com siga possible després del naixement, i en tot cas en les primeres sis hores de vida. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix B-A-A.  
R 9.14. Que l'alimentació dels vedells continga el ferro suficient per a garantir un nivell mitjà d'hemoglobina d'almenys 4,5 mmol/litre. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix C-A-A.  
R 9.15. Que no es posa boç als vedells. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix C-A-A.  
R 9.16. Que es proporciona a cada vedell de més de dos setmanes una ració diària mínima de fibra, augmentant la quantitat de 50 g a 250 g diaris per als vedells de 8 a 20 setmanes. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
Control de l'RLG 10: Directiva 2008/120/CE del Consell, de 18 de desembre de 2008, relativa a les normes mínimes per a la protecció de porcs (DO L 47 de 18.2.2009, p. 5).  
S'hauran de complir els requisits següents:  
R 10.1. Que les porques no estan lligades. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix C-A-A.  
R 10.2. Porquets deslletats i porcs de producció. Que la densitat de cria en grup siga adequada: 0,15 m² (fins a 10 kg), 0,20 m² (entre 10-20 kg), 0,30 m² (entre 20-30 kg), 0,40 (entre 30-50 kg), 0,55 m² (entre 50-85 kg), 0,65 m² (entre 85-110 kg), 1,00 m² (més de 110 kg).  
  
Els locals d'estabulació per als porcs es construiran de manera que:  
   
- Els sòls seran llisos, però no esvarosos, per a evitar danys als porcs, i es dissenyaran, construiran i cuidaran de manera que no els causen dany o patiment. Seran adequats a la grandària i al pes dels porcs i, si no s'equipen amb jaços de palla, formaran una superfície rígida, plana i estable.  
- Els animals puguen tindre accés a una àrea de repòs, confortable des del punt de vista físic i tèrmic, adequadament drenada i neta, que permeta que tots els animals es tomben al mateix temps.  
- Els animals puguen descansar i alçar-se normalment.  
- Veure altres porcs. No obstant això, en la setmana anterior al moment previst del part i durant este, les porques i les porques jóvens podran mantindre's fora de la vista dels animals de la seua espècie.  
  
La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 10.3. Que la superfície de sòl disponible per a cada porca, o cada porca jove després del cobriment, criades en grup, és almenys d'1,64 metres quadrats / porca jove i de 2,25 metres quadrats per porca després del cobriment (en grups inferiors a sis individus, la superfície de sòl s'incrementarà almenys en un 10 %, i quan els animals es crien en grups de 40 individus o més, pot disminuir-se en un 10 %). La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix B-A-A.  
  
R 10.4. Que, per a porques i porques jóvens durant el període comprés entre les quatre setmanes següents al cobriment i els set dies anteriors a la data prevista de part, els costats del recinte superen els 2,8 metres en el cas que es mantinguen en grups, o els 2,4 metres quan els grups són inferiors a sis individus, i en explotacions de menys de 10 porques i mantingudes aïllades, que poden girar-se al recinte.   
  
Darrere de les porques o de les porques jóvens, haurà de condicionar-se un espai lliure per a permetre un part de manera natural o assistida. Les cel·les de part on les porques puguen moure's lliurement hauran de comptar amb dispositius de protecció dels porquets, com ara barrots. Quan s'utilitze una paridora, els porquets hauran de disposar d'espai suficient per a poder ser alletats sense dificultat. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix B-A-A.  
  
R 10.5. Que, per a porques jóvens després del cobriment i porques gestants, criades en grup, de la superfície total (requisit 94), el sòl continu compacte oferix almenys 0,95 metres quadrats / porca jove i 1,3 metres quadrats / porca, i que les obertures d'evacuació ocupen, com a màxim, el 15 % de la superfície del sòl continu compacte. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix B-A-A.  
R 10.6. Per a porcs criats en grup, quan s'utilitzen sòls de formigó engraellats, que l'amplària de les obertures siga adequada a la fase productiva dels animals (no supera: per a porquets, 11 mm; per a porquets deslletats, 14 mm; per a porcs de producció, 18 mm; per a porques i porques jóvens després del cobriment, 20 mm), i que l'amplària de les biguetes és adequada al pes i la grandària dels animals (un mínim de 50 mm per a porquets i porquets deslletats i 80 mm per a porcs de producció, porques i porques jóvens després del cobriment).  
  
Quan els animals es mantenen temporalment en recintes individuals (malalts o agressius), poden girar-se fàcilment (excepte si hi ha una instrucció del veterinari en contra).  
La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a B-A-A.  
R 10.7. Que les porques i les porques jóvens mantingudes en grups s'alimenten mitjançant un sistema que garantisca que cada animal puga menjar prou, fins i tot en presència d'altres animals que competisquen pel menjar. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix B-A-A.  
R 10.8. Que les porques jóvens, les porques postdeslletament i les porques gestants reben una quantitat suficient d'aliments rics en fibra i amb un contingut energètic elevat. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix A-A-A.  
R 10.9. Que el soroll continu al recinte d'allotjament no supera els 85 dB. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 10.10. Que els animals disposen d'almenys 8 hores diàries de llum amb una intensitat mínima de 40 luxs. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 10.11. Que els animals disposen d'accés permanent a materials que permeten desenvolupar activitats d'investigació i manipulació (palla, fenàs, fusta, serradura o un altre material apropiat). La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a B-A-A.  
R 10.12. Que tots els porcs són alimentats almenys una vegada al dia i que en cas d'alimentació en grup, els porcs tenen accés simultani als aliments. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 10.13. Que tots els porcs de més de dos setmanes tenen accés permanent a una quantitat suficient d'aigua fresca. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 10.14. S'acredita que abans d'efectuar la reducció de dents s'han adoptat mesures per a corregir les condicions mediambientals o els sistemes de gestió i evitar que els porcs es mosseguen la cua o altres conductes irregulars. En el cas dels porquets, la reducció de dents no s'efectua de manera rutinària, sinó únicament quan hi haja proves que s'han produït lesions de les mamelles de les porques o les orelles o les cues d'altres porcs. Ho fa abans del 7m dia de vida un veterinari o personal degudament format i en condicions higièniques. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 10.15. S'acredita que abans d'efectuar el descuament s'han adoptat mesures per a corregir les condicions mediambientals o els sistemes de gestió i evitar que els porcs es mosseguen la cua o altres conductes irregulars. El descuament no s'efectua de manera rutinària. Si es fa en els set primers dies de vida, ho fa un veterinari o una altra persona degudament formada, en condicions higièniques. Després d'este lapse de temps, només pot fer-ho un veterinari amb anestèsia i analgèsia prolongades. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 10.16. Que la castració dels mascles l'efectua, per mitjans que no esgarren els teixits, un veterinari o una persona degudament formada, en condicions higièniques i, si es realitza després del 7m dia de vida, la du a terme un veterinari amb anestèsia i analgèsia prolongades. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.   
R 10.17. Que les cel·les de verros estan situades i construïdes de manera que els verros puguen girar-se, sentir, olorar i veure els altres porcs, i que la superfície de sòl lliure d'obstacles és igual o superior a 6 metres quadrats (si els recintes també s'utilitzen per al cobriment, que la superfície mínima és de 10 metres quadrats). La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a B-A-A.  
R 10.18. Que en cas necessari, les porques gestants i porques jóvens són tractades contra els paràsits interns i externs (comprovar les anotacions dels tractaments antiparasitaris en el llibre de tractaments de l'explotació). La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix B-A-A.  
R 10.19. Que les porques disposen abans del part de prou material de criança, quan el sistema de recollida de fem líquid utilitzat ho permeta. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix A-A-A.  
R 10.20. Que els porquets disposen d'una superfície de sòl que permeta que tots els animals es giten al mateix temps, i que esta superfície siga sòlida o amb material de protecció. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.   
R 10.21. Que els porquets són deslletats amb quatre setmanes o més d'edat; si són traslladats a instal·lacions adequades, poden ser deslletats set dies abans. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix B-A-A.  
R 10.22. Porquets deslletats i porcs de producció (porcs jóvens i porcs de cria). Quan els porcs es crien en grup, s'adopten les mesures que previnguen les baralles, que excedisquen el comportament normal. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 10.23. Porquets deslletats i porcs de producció (porcs jóvens i porcs de cria). Que l'ús de tranquil·litzants és excepcional i sempre amb consulta prèvia amb el veterinari. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix C-A-A.  
R 10.24. Porquets deslletats i porcs de producció (porcs jóvens i porcs de cria). Que quan els grups són mescla de porquets de diversa procedència, el maneig permeta la mescla a edats primerenques. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix A-A-A.  
R 10.25. Porquets deslletats i porcs de producció (porcs jóvens i porcs de cria): que els animals especialment agressius o en perill a causa de les agressions es mantenen temporalment separats del grup.   
  
Porques i porques jóvens: que s'adopten les mesures que minimitzen les agressions en els grups.  
La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
Control de l'RLG 11: Directiva 98/58/CE, del Consell, de 20 de juliol de 1998, relativa a la protecció dels animals en les explotacions ramaderes (DO L 221 de 8.8.1998, p. 23).  
S'hauran de complir els requisits següents:  
R 11.1. Que els animals estan cuidats per un nombre suficient de personal amb capacitat, coneixements i competència professional suficient. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 11.2. Que els animals el benestar dels quals exigix una atenció freqüent són inspeccionats una vegada al dia, com a mínim. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 11.3. Que tot animal que semble malalt o ferit rep immediatament el tractament adequat, i es consulta el veterinari si cal. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 11.4. Que, en cas necessari, es disposa d'un local per a aïllar els animals malalts o ferits, que compte amb jaç sec i còmode. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a B-A-A.  
R 11.5. Que el ramader té registre de tractaments mèdics i este registre (o les receptes que justifiquen els tractaments, sempre que estes continguen la informació mínima requerida en el Reial decret 1749/1998) es manté cinc anys com a mínim. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
  
R 11.6. Que el ramader registra els animals trobats morts en cada inspecció, en l'apartat de baixes del llibre de registre de l'explotació, i que este registre es manté tres anys com a mínim. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 11.7. Que els materials de construcció amb els quals contacten els animals puguen netejar-se i desinfectar-se a fons, no els causen perjuí, no presenten vores afilades ni ixents que puguen causar ferides als animals, i els animals es mantenen de manera que no patixen danys. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 11.8. Que les condicions mediambientals dels edificis (la ventilació, el nivell de pols, la temperatura, la humitat relativa de l'aire i la concentració de gasos) no són perjudicials per als animals. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 11.9. Que els animals no es mantenen en foscor permanent, ni estan exposats a la llum artificial sense una interrupció adequada, la il·luminació amb la qual compten satisfà les necessitats fisiològiques i etològiques dels animals i es disposa de la il·luminació adequada (fixa o mòbil) per a poder inspeccionar els animals en qualsevol moment. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 11.10. Que en la mesura en què siga necessari i possible, el bestiar mantingut a l'aire lliure es protegix contra les inclemències de l'oratge, els depredadors i el risc de malalties. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
  
R 11.11. Que tots els equips automàtics o mecànics indispensables per a la salut i el benestar animal (alimentació, beguda, ventilació) s'inspeccionen almenys una vegada per dia. La classificació de l'incompliment d'este requisit es qualifica amb un GAP fix B-A-A.  
R 11.12. Que quan la salut i el benestar dels animals depenguen d'un sistema de ventilació artificial, hi haja previst un sistema d'emergència apropiat, que garantisca una renovació d'aire suficient en cas d'error del sistema, i que hi ha un sistema d'alarma per al cas d'avaria i es verifica regularment que el seu funcionament és correcte. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 11.13. Que els animals reben una alimentació sana, adequada a la seua edat i espècie i a bastament, i que no es dona als animals aliments o líquids que els ocasionen dany o patiment. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 11.14. Que tots els animals tenen accés a l'aliment i l'aigua en intervals adequats a les seues necessitats, i que tenen accés a una quantitat suficient d'aigua de qualitat adequada o poden satisfer la ingesta líquida per altres mitjans. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
R 11.15. Que els equips de subministrament d'aliments i aigua estiguen concebuts i situats de manera que se'n reduïsca la contaminació i que la competència entre animals es reduïsca al mínim. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a B-A-A.  
R 11.16. Que no es manté cap animal en l'explotació amb finalitats ramaderes que puguen implicar conseqüències perjudicials per al seu benestar, ni s'usen procediments de cria, naturals o artificials, que ocasionen o puguen ocasionar patiments o ferides a qualsevol dels animals afectats. Els animals no tenen limitada la capacitat de moviment, de manera que se'ls evita patiment o dany innecessari, i si, per alguna causa justificada, hi ha algun animal lligat, encadenat o retingut, contínuament o regularment, se li proporciona espai suficient per a les seues necessitats fisiològiques i etològiques. Que es complix la normativa vigent en matèria de mutilacions. Que no s'administra a cap animal cap altra substància, a excepció de les administrades amb finalitats terapèutiques o profilàctiques o per a tractament zootècnic, tal com es definix en la lletra c de l'apartat 2 de l'article 1 de la Directiva 96/22/CE, llevat que els estudis científics de benestar animal o l'experiència adquirida demostren que la substància no resulta perjudicial per a la salut o el benestar de l'animal. La classificació de l'incompliment d'este requisit pot arribar a un GAP màxim qualificat com a C-A-A.  
  
  
  
ANNEX IV  
Criteris per a la valoració de la gravetat,   
l'abast i la persistència (GAP)  
  
S'establixen els nivells següents per a cada un dels paràmetres gravetat, abast i persistència d'un incompliment:  
- Gravetat. Per a cada un dels requisits/normes que es controlen, es classificarà la gravetat dels incompliments segons els nivells següents:  
  
A: lleu  
B: greu  
C: molt greu  
- Abast. Dependrà de si les conseqüències de l'incompliment afecten únicament l'explotació o transcendixen fora. L'abast s'avaluarà segons els nivells següents:  
A: només a l'explotació  
B: repercussions fora de l'explotació  
- Persistència. Per a cada un dels requisits/normes que es controlen es classificarà la persistència dels incompliments segons els següents nivells:  
A: si no hi ha efectes o duren menys d'un any  
B: si hi ha efectes corregibles que duren més d'un any  
C: si no són corregibles (els efectes condicionen el potencial productiu de la zona afectada)  
Correspondència entre avaluació i percentatge de reducció  
Per a cada requisit/norma incomplida, s'obtindrà una valoració tenint en compte els nivells màxims establits en l'annex I, II i III per als paràmetres de gravetat, abast i persistència, així com la intencionalitat de l'incompliment.   
En cas que hi haja incompliments de normes que constituïxen, així mateix, un requisit o diversos requisits d'este o diferents àmbits i siguen coincidents, només es consideraran com un únic incompliment i es prioritzarà sempre el requisit, i entre estos, el més desfavorable.  
  
  
Gravetat Abast Persistència % Reducció   
Incompliments no intencionats % Reducció incompliments intencionats  
a A A 1 % 15 %  
A B A 3 % 20 %  
A A B   
A B B   
B A A   
B B A   
B A B   
B B B   
A A C 5 % 100 %  
A B C   
B A C   
B B C   
C A A   
C B A   
C A B   
C B B   
C A C   
C B C



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9810, del 15-03-2024 (2024/2211)

ORDEN 4/2024, de 11 de marzo, de la Conselleria de Agricultura, Ganadería y Pesca, por la que se regula la aplicación de la condicionalidad y se establecen los requisitos legales de gestión y las buenas condiciones agrarias y medioambientales que deben cumplir las personas beneficiarias que reciban pagos directos y determinadas primas anuales de desarrollo rural en la Comunitat Valenciana.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/2024/03/11/4/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   9810

Fecha DOGV
:   15-03-2024

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2024/2211

CVE


Fecha del documento
:   11-03-2024

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Ganadería y Pesca

Tipo de documento
:   Orden

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Ganadería y Pesca](javascript:void(0))
    * [Conselleria de Agricultura, Ganadería y Pesca](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [sector agrario](javascript:void(0))

ORDEN 4/2024, de 11 de marzo, de la Conselleria de Agricultura, Ganadería y Pesca, por la que se regula la aplicación de la condicionalidad y se establecen los requisitos legales de gestión y las buenas condiciones agrarias y medioambientales que deben cumplir las personas beneficiarias que reciban pagos directos y determinadas primas anuales de desarrollo rural en la Comunitat Valenciana. [2024/2211]  
  
ÍNDICE  
Preámbulo  
Título preliminar Disposiciones generales  
Artículo 1. Objeto y ámbito de aplicación  
Artículo 2. Marco Normativo  
Artículo 3. Definiciones  
Artículo 4. Obligaciones de las personas beneficiarias de determinadas ayudas con respecto a la condicionalidad reforzada y la condicionalidad social  
Título I Control de Condicionalidad  
Artículo 5. Coordinación de los controles de condicionalidad  
Artículo 6. Plan de control de condicionalidad  
Artículo 7. Tipos de control  
Artículo 8. Muestra de control  
Artículo 9. Realización del control sobre el terreno  
Artículo 10. Comunicación de los incumplimientos en otros ámbitos  
Artículo 11. Informe de control  
Artículo 12. Procedimiento del Informe de control  
Artículo 13. Órganos competentes  
Título II Penalizaciones  
Artículo 14. Aplicación de penalizaciones  
Artículo 15. Cálculo de las penalizaciones  
Articulo 16 Normas específicas aplicables a la BCAM 1  
Título III Procedimiento para solicitar excepciones  
Artículo 17. Procedimiento para solicitar las autorizaciones excepcionales en el ámbito de clima y medio ambiente, incluida el agua, el suelo y la biodiversidad de los ecosistemas.  
Título IV. Protección de datos de carácter personal  
Artículo 18. Protección de datos de carácter personal  
Disposición adicional Primera. Organismo Pagador  
Disposición adicional Segunda. Regla de no gasto  
Disposición transitoria única. Régimen transitorio   
Disposición derogatoria única. Normas que se derogan  
Disposición final primera. Habilitación  
Disposición final segunda. Entrada en vigor  
Anexo I. Valoración ámbito de clima y medio ambiente, incluidos el agua, el suelo y la biodiversidad de los ecosistemas  
Anexo II. Valoración ámbito de salud pública y fitosanidad  
Anexo III. Valoración ámbito de bienestar animal  
Anexo IV. Criterios para la valoración de la gravedad, alcance y persistencia (GAP)  
  
  
PREÁMBULO  
  
La reforma de la Política Agraria Común del año 2003 ya introdujo el concepto de condicionalidad que se define como el conjunto de requisitos legales de gestión (en adelante, RLG) y de buenas condiciones agrarias y medioambientales de la tierra (en adelante, BCAM) que las personas beneficiarias deben cumplir de acuerdo con la legislación de la Unión Europea, nacional y autonómica, para poder recibir íntegramente el pago de las ayudas directas y de determinados pagos anuales de desarrollo rural. El incumplimiento de estos requisitos o normas implica la reducción de los pagos o la exclusión del productor del régimen de ayuda.  
La Política Agrícola Común (en adelante, PAC) se ha visto sometida a una importante reforma que ha afectado al sistema de la condicionalidad que se ha venido aplicando hasta el año 2022, con una mayor ambición medioambiental y climática en el marco de la nueva arquitectura verde de la PAC, y contribuyendo al desarrollo de una agricultura socialmente sostenible.  
El nuevo periodo 2023-27 de la PAC va a representar grandes cambios en el sistema de la condicionalidad, eliminando gran parte de las obligaciones relativas a la ganadería, pero reforzando su peso en otros aspectos agrícolas, medioambientales y sociolaborales, definiéndose la nueva condicionalidad reforzada como la línea de base de la arquitectura verde de la PAC.  
El marco de la condicionalidad se describe en las secciones 2 y 3 del capítulo I del título III, artículos 109, 111, 113, 123 además de los Anexos III y IV, del Reglamento (UE) 2021/2115, del Parlamento Europeo y del Consejo de 2 de diciembre de 2021, por el que se establecen normas en relación con la ayuda a los planes estratégicos que deben elaborar los Estados miembros en el marco de la política agrícola común (planes estratégicos de la PAC), financiada con cargo al Fondo Europeo Agrícola de Garantía (FEAGA) y al Fondo Europeo Agrícola de Desarrollo Rural (FEADER), y por el que se derogan los Reglamentos (UE) 1305/2013 y (UE) 1307/2013.  
Asimismo, el considerando sesenta y siete, junto al capítulo IV, del título IV del Reglamento (UE) 2021/2116 del Parlamento Europeo y del Consejo de 2 de diciembre de 2021, sobre la financiación, la gestión y el seguimiento de la política agrícola común y por el que se deroga el Reglamento (UE) 1306/2013, desarrolla el sistema de control y sanciones administrativas en relación con la condicionalidad.  
En este sentido, en el capítulo III y artículo 12 del Reglamento delegado (UE) 2022/1172 de la Comisión de 4 de mayo de 2022, complementa al Reglamento (UE) 2021/2116 del Parlamento Europeo y del Consejo en lo que respecta al sistema integrado de gestión y control de la política agrícola común y la aplicación y el cálculo de las sanciones administrativas en el marco de la condicionalidad.  
Cabe indicar que en el anexo III del Reglamento (UE) núm. 2021/2115 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 2 de diciembre de 2021, se establece el conjunto de RLG y BCAM que se deben aplicar en el marco de la condicionalidad reforzada, siendo necesario definir cómo se deben aplicar las BCAM en España.  
En consecuencia, a nivel nacional, en el marco del Plan Estratégico de la Política Agrícola Común y la Ley 30/2022, de 23 de diciembre , por la que se regulan el sistema de gestión de la Política Agrícola Común y otras materias conexas, se encuadra el Real Decreto 1049/2022, de 27 de diciembre, por el que se establecen las normas para la aplicación de la condicionalidad reforzada y de la condicionalidad social que deben cumplir las personas beneficiarias de las ayudas en el marco de la Política Agrícola Común que reciban pagos directos, determinados pagos anuales de desarrollo rural y del Programa de Opciones Específicas por la Lejanía y la Insularidad (POSEI).   
En el anexo II del citado Real Decreto 1049/2022, de 27 de diciembre, se definen las BCAM en España. Este anexo ha sido modificado por el Real Decreto 147/2023, de 28 de febrero, por el que se establecen las normas para la aplicación de penalizaciones en las intervenciones contempladas en el Plan Estratégico de la Política Agrícola Común, y se modifican varios reales decretos por los que se regulan distintos aspectos relacionados con la aplicación en España de la Política Agrícola Común para el período 2023-2027.  
Como una de las novedades de este nuevo periodo de la PAC 2023-2027, desaparece la figura de «pequeño agricultor», que en el anterior periodo de la PAC estaba exenta de los controles de la condicionalidad.  
Tal y como se indica anteriormente, en este periodo, es el Reglamento (UE) núm. 2021/2116 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 2 de diciembre de 2021, el que establece el sistema de control y penalizaciones que se deben aplicar a aquellas personas beneficiarias de ayudas que no cumplan con las obligaciones relativas al sistema de la condicionalidad reforzada. Además, el Reglamento Delegado (UE) núm. 2022/1172 de la Comisión, de 4 de mayo de 2022, por el que se completa el Reglamento (UE) núm. 2021/2116 del Parlamento Europeo y del Consejo en lo que respecta al sistema integrado de gestión y control de la política agrícola común y la aplicación y el cálculo de las sanciones administrativas en el marco de la condicionalidad, detalla en su Capítulo II las normas sobre la aplicación y cálculo de las sanciones administrativas en relación con la condicionalidad.  
Respecto de lo indicado en los párrafos anteriores sobre el sistema de penalizaciones y las sanciones administrativas en el marco de la condicionalidad, cabe resaltar que no son procedimientos administrativos sancionadores conforme al Título IV de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del Procedimiento Administrativo Común de las Administraciones Públicas, sin perjuicio de régimen sancionador que se podría aplicar por las infracciones administrativas en materia de ayudas de la PAC contempladas en el Título II de la Ley 30/2022, de 23 de diciembre.  
Por otra parte, el Reglamento Delegado (UE) núm. 2022/126 de la Comisión, de 7 de diciembre de 2021, por el que se completa el Reglamento (UE) núm. 2021/2115 del Parlamento Europeo y del Consejo en lo relativo a los requisitos adicionales para determinados tipos de intervención especificados por los Estados miembros en sus planes estratégicos de la PAC para el período 2023-2027 en virtud de dicho Reglamento, y a las normas sobre la proporción relativa a la norma 1 de las buenas condiciones agrarias y medioambientales (BCAM), establece normas relativas al método para determinar tanto la proporción de referencia como la proporción anual de pastos permanentes, así como el nivel en el que pueden establecerse, con el fin de garantizar la igualdad de condiciones en lo que respecta a la proporción relativa a la BCAM 1.  
Dado que la normativa comunitaria y estatal regulan ampliamente los aspectos sustantivos de la condicionalidad reforzada y la labor de desarrollo en el ámbito de la Comunidad Autónoma, la presente orden se limita a regular la aplicación del sistema de control de la condicionalidad reforzada y a concretar algunas cuestiones relativas a las BCAM, para adaptarlas a las particularidades del territorio valenciano.  
Los requisitos y normas, incluidos en los RLG y BCAM, respectivamente, junto con sus valoraciones de la gravedad, alcance y persistencia para la evaluación de los incumplimientos, que esta Orden recoge, se detallarán y actualizarán a través del Plan anual de control de condicionalidad reforzada en la Comunitat Valenciana, elaborado de conformidad con lo publicado por el Fondo Español de Garantía Agraria, Organismo Autónomo (en adelante FEGA, O.A.), del Ministerio de Agricultura, Ganadería, Pesca y Alimentación (en adelante, MAPA) en la Circular de coordinación «Condicionalidad Reforzada. Plan nacional de controles y criterios para la aplicación de penalizaciones».   
De conformidad con el artículo 129 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, esta orden se ha elaborado bajo los principios de necesidad, eficacia, proporcionalidad, seguridad jurídica, transparencia y eficiencia.  
En relación con el principio de necesidad, ha de tenerse en cuenta que esta orden responde al establecimiento del nuevo sistema de control de la condicionalidad reforzada para el nuevo marco de la PAC 2023-2027, en cumplimiento de lo establecido en el Título IV, Capítulo IV del citado Reglamento (UE) núm. 2021/2116 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 2 de diciembre de 2021.  
Por otro lado, a los efectos de cumplir con los principios de eficiencia y eficacia, se ha tenido en cuenta que el nuevo sistema de control de la condicionalidad reforzada no supone un aumento en gasto, ya que se utiliza la misma herramienta informática del Sistema de Gestión de Ayudas.  
En relación con el principio de proporcionalidad, la tramitación de la presente orden contiene la regulación imprescindible para atender la necesidad de desarrollo del marco normativo en que se inserta. Dicho marco estaría constituido fundamentalmente por el citado Real Decreto 1049/2022, de 27 de diciembre.  
La orden cumple con el principio de seguridad jurídica, en tanto que se plantea de forma coherente en relación con el marco jurídico tanto a nivel nacional, de la Unión Europea como autonómico.  
En cuanto al principio de transparencia, han sido consultados los sectores afectados y ha sido sometida a los trámites propios de la participación pública, esto es, consulta pública y tramites de audiencia e información públicas, de conformidad con lo establecido en los artículos 14 y ss de la Ley 4/2023, de 13 de abril, de la Generalitat, de Participación ciudadana y Fomento del Asociacionismo de la Comunitat Valenciana y el artículo 133.1 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del Procedimiento Administrativo Común de las Administraciones Públicas, con el fin de fomentar la máxima participación de todas las personas, entidades, instituciones y empresas que pudieran estar interesadas.  
Teniendo en cuenta lo anterior, debe derogarse la Orden 7/2016 de 18 de abril, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, por la que se regula la aplicación de la condicionalidad y se establecen los requisitos legales de gestión y las buenas condiciones agrarias y medioambientales que deben cumplir las personas beneficiarias que reciban pagos directos, determinadas primas anuales de desarrollo rural o pagos en virtud de determinados programas de apoyo al sector vitivinícola en la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello, a propuesta del director general de Política Agraria Común, en virtud del artículo 49 del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana, que establece las competencias de la Generalitat en las normas procesales y de procedimiento administrativo derivadas de las particularidades del derecho sustantivo valenciano o de las especialidades de la organización de la Generalitat y las competencias en agricultura, así como en virtud de las competencias que me atribuye el artículo 28.e de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Consell, sobre la potestad reglamentaria en forma de órdenes en las materias propias de la conselleria, y el Decreto 10/2023, de 19 de julio, del president de la Generalitat, por el que se determinan el número y la denominación de las consellerias, y sus atribuciones y el Decreto 146/2023, de 5 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Ganadería y Pesca, con los trámites previos preceptivos, con el informe de la Abogacía General de la Generalitat, conforme el Consell Jurídic Consultiu,  
  
  
ORDENO  
  
Título preliminar  
Disposiciones generales  
  
Artículo 1. Objeto y ámbito de aplicación  
 1. Esta Orden tiene como objeto establecer, en el territorio de la Comunitat Valenciana, y en virtud del Real Decreto 1049/2022 de 27 de diciembre, los Requisitos Legales de Gestión (RLG) y las Buenas Condiciones Agrarias y Medioambientales (BCAM), para la aplicación de la condicionalidad reforzada y de la condicionalidad social, que deberán cumplir en el conjunto de su explotación agraria, las personas beneficiarias de las siguientes ayudas:   
 a) Pagos directos, en virtud del título III, capitulo II del Reglamento (UE) número 2021/2115, del Parlamento Europeo y del Consejo, de 2 de diciembre de 2021, por el que se establecen normas en relación con la ayuda a los planes estratégicos que deben elaborar los estados miembros en el marco de la política agraria común (planes estratégicos de la PAC) financiada con cargo al Fondo Europeo Agrícolas de Garantía (FEAGA) y al Fondo Europeo agrícola de Desarrollo Rural (FEADER) , y por el que se derogan los Reglamentos 1305/2013 y 1307/2013.  
b) Pagos anuales por superficies y animales en virtud de los artículos 70,71 y 72 del Reglamento (UE) 2021/2115 del parlamento europeo y del Consejo, de 2 de diciembre de 2021.  
2. La presente orden se aplica a los titulares de explotaciones situadas en todo o parte del territorio de la Comunitat Valenciana que reciban pagos con arreglo a algún régimen de ayuda previsto en el apartado 1 de este artículo.   
3. El ámbito de cumplimiento de la condicionalidad reforzada es el conjunto de requisitos y normas, que deben cumplir todos los productores/as incluidos en el apartado 1, y que se relacionan en los anexos I, II y III de esta orden, relativos a los siguientes ámbitos:   
a) El clima y medio ambiente, incluidos el agua, el suelo y la biodiversidad de los ecosistemas.  
 b) Salud pública, y fitosanidad.  
 c) Bienestar animal.   
Cada uno de los anteriores ámbitos se componen de varios requisitos o normas sobre los que se efectúa el control sobre la base de la relación descriptiva de hechos que pueden determinar incumplimientos y a los que se le asigna una puntuación en función de la gravedad, alcance, persistencia y reiteración.   
No obstante, no se aplicará en el caso de superficies forestales cuando no se soliciten ayudas de conformidad con los artículos 70 y 71 del Reglamento 2021/2115 del Parlamento europeo y del Consejo, de 2 de diciembre de 2021.   
4. El ámbito de cumplimiento de la condicionalidad social son las disposiciones relativas a empleo, salud y seguridad de los trabajadores que figuran en el Anexo III del Real Decreto 1049/2022, de 27 de diciembre.  
5. Asimismo, esta Orden regula el procedimiento administrativo para solicitar autorizaciones excepcionales en el ámbito de clima y medio ambiente, incluida el agua, el suelo y la biodiversidad de los ecosistemas.  
  
Artículo 2. Marco Normativo  
El régimen normativo por el que se regirá la condicionalidad que se recoge en la presente Orden, se encuentra en los siguientes textos legales:  
- Reglamento (UE) 2021/2115 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 2 de diciembre de 2021, por el que se establecen normas en relación con la ayuda a los planes estratégicos que deben elaborar los Estados miembros en el marco de la política agrícola común (planes estratégicos de la PAC), financiada con cargo al Fondo Europeo Agrícola de Garantía (FEAGA) y al Fondo Europeo Agrícola de Desarrollo Rural (FEADER), y por el que se derogan los Reglamentos (UE) n.º 1305/2013 y (UE) n.º 1307/2013.  
- Reglamento (UE) 2021/2116 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 2 de diciembre de 2021, sobre la financiación, la gestión y el seguimiento de la política agrícola común y por el que se deroga el Reglamento (UE) n.º 1306/2013.  
- Reglamento delegado (UE) 2022/1172 de la Comisión de 4 de mayo de 2022, por el que se completa el Reglamento (UE) 2021/2116 del Parlamento Europeo y del Consejo en lo que respecta al sistema integrado de gestión y control de la política agrícola común y la aplicación y el cálculo de las sanciones administrativas en el marco de la condicionalidad.  
- Reglamento Delegado (UE) 2022/126 de la Comisión, de 7 de diciembre de 2021, por el que se completa el Reglamento (UE) 2021/2115 del Parlamento Europeo y del Consejo en lo relativo a los requisitos adicionales para determinados tipos de intervención especificados por los Estados miembros en sus planes estratégicos de la PAC para el período 2023-2027 en virtud de dicho Reglamento, y a las normas sobre la proporción relativa a la norma 1 de las buenas condiciones agrarias y medioambientales (BCAM).  
- Ley 30/2022, de 23 de diciembre, por la que se regula el sistema de gestión de la Política Agraria Común y otras materias conexas.  
- Real Decreto 1049/2022, de 27 de diciembre, por el que se establecen las normas para la aplicación de la condicionalidad reforzada y de la condicionalidad social que deben cumplir las personas beneficiarias de las ayudas en el marco de la Política Agrícola Común que reciban pagos directos, determinados pagos anuales de desarrollo rural y del Programa de Opciones Específicas por la Lejanía y la Insularidad (POSEI).  
- Real Decreto 147/2023, de 28 de febrero, por el que se establecen las normas para la aplicación de penalizaciones en las intervenciones contempladas en el Plan Estratégico de la Política Agrícola Común, y se modifican varios reales decretos por los que se regulan distintos aspectos relacionados con la aplicación en España de la Política Agrícola Común para el período 2023-2027.  
  
Artículo 3. Definiciones  
1. A los efectos de esta Orden serán de aplicación las definiciones contenidas en la normativa europea y nacional citada en el artículo anterior.  
2. Sin perjuicio de lo anterior y a los efectos de la presente Orden, también serán de aplicación las siguientes definiciones:  
a) Cauce: el álveo o cauce natural de una corriente continua o discontinua, el terreno cubierto por las aguas en las máximas crecidas ordinarias. Se considerará como caudal de la máxima crecida ordinaria la media de los máximos caudales anuales, en su régimen natural producidos durante diez años consecutivos, que sean representativos del comportamiento hidráulico de la corriente y que tengan en cuenta las informaciones hidrológicas, hidráulicas, fotográficas y cartográficas que existan, así como las referencias históricas disponibles.   
b) Curso de agua: la corriente natural de agua que fluye durante una parte significativa del año y que desemboca en otro curso de agua, en un lago o en el mar y que se representa en la cartografía oficial correspondiente.   
c) Cultivo principal: cultivo que se encuentre en la parcela entre los meses de mayo a julio.   
d) Cultivo secundario: aquel que se realiza entre dos cultivos principales, dando lugar a una pausa significativa que permita el ciclo completo del mismo entre los dos principales.  
e) Cultivo permanente: cultivo no sometido a rotación, distinto de los pastos y pastizales permanentes, que ocupen las tierras durante un periodo de cinco años o más y produzcan cosechas repetidas, incluidos los viveros, las plantas aromáticas que cumplan dicho plazo de permanencia, y los árboles forestales de ciclo corto.   
f) Labrar la tierra con volteo: invertir la tierra de la capa más superficial del suelo cultivado con el auxilio de arados, poniendo una parte de la tierra de un estrato inferior en un estrato superior. Se consideran labores con volteo las realizadas, entre otros, con arado de cohecho, vernetes, arados de vertedera y arados de discos de desfonde.   
g) Laboreo vertical: sistema en el que el arado no invierte la tierra, causando poca compactación.   
h) Labor superficial: tipo de laboreo en el que la profundidad de acción suele ser inferior a los 20 cm.   
i) Mínimo laboreo: labor secundaria para conseguir que el suelo reciba la menor manipulación necesaria para el cultivo, utilizando aperos de trabajo vertical, como el cultivador pesado, de modo que se dejen en el suelo al menos un 30% de los residuos como cobertura tras la siembra.   
j) Lindes forestales: franja de superficie agrícola colindante con una de superficie forestal donde se dejará un margen sin cultivar entre la zona cultivada y la superficie forestal.   
k) Superficies de cultivo tradicional de arroz: aquellas áreas sembradas de arroz en alguno de los años 2018, 2019 y 2020 de acuerdo con la capa SIGPAC correspondiente.  
l)Tratamientos agrícolas: se considerarán tratamientos agrícolas a efectos de la BCAM 6 (no se realizarán tratamientos agrícolas sobre los barbechos entre los meses de abril a junio, ambos incluidos), y del RLG 3 (no realizar ningún tratamiento agrícola sobre los barbechos durante el periodo reproductivo de las aves que se extiende entre los meses de abril a junio, ambos incluidos), la aplicación de fertilizantes, fitosanitarios, de enmiendas o prácticas similares.  
  
Artículo 4. Obligaciones de las personas beneficiarias de determinadas ayudas con respecto a la condicionalidad reforzada y la condicionalidad social.  
1. Las personas beneficiarias de ayudas relacionadas en el artículo 1 de la presente orden deberán cumplir el conjunto de requisitos y normas que se relacionan en los anexos I, II y III de esta Orden , relativos a los ámbitos del clima y medio ambiente, incluidos el agua, el suelo y la biodiversidad de los ecosistemas, la salud pública, sanidad animal y fitosanidad, el bienestar animal y las normas de condicionalidad social , de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 12 del Reglamento 2021/2115 del Parlamento europeo y del Consejo, de 2 de diciembre o norma que lo sustituya y en el Real Decreto 1049/2022, de 27 de diciembre, en sus anexos I y II, o norma que lo sustituya, que recogen, con carácter básico, los requisitos legales de gestión y las buenas condiciones agrarias y medioambientales.   
2. La condicionalidad reforzada y condicionalidad social debe cumplirse en toda la explotación agraria así como en las instalaciones de la explotación, aunque por alguna parte de la misma no se perciban ayudas, durante todo el año natural correspondiente al de presentación de la solicitud de ayudas.  
3. Las personas beneficiarias de ayudas relacionadas en el artículo 1 de la presente orden deberán cumplir la condicionalidad social, en los términos establecidos en el Título II del Real Decreto 1049/2022, de 27 de diciembre o norma que lo sustituya.  
  
Título I  
Control de Condicionalidad  
  
Artículo 5. Coordinación de los controles de condicionalidad  
1. El FEGA O.A., adscrito al Ministerio de Agricultura, Ganadería, Pesca y Alimentación, es el organismo de coordinación de los controles de la condicionalidad reforzada, a efectos de lo dispuesto en el artículo 10 del Reglamento (UE) número 2021/2116, del Parlamento Europeo y del Consejo, de 2 de diciembre de 2021.  
2. Se designa como organismo especializado de control de la condicionalidad reforzada de la Comunitat Valenciana (en adelante, OEC), a la dirección general competente en la PAC.  
3. El OEC, a través del Servicio o unidad administrativa con competencias en materia de controles relativos a pagos directos, ejercerá las funciones de planificación de los controles de condicionalidad reforzada, y coordinará las tareas requeridas para su ejecución.  
4. Cualquier unidad administrativa que, en el ejercicio de sus competencias, disponga de información relativa al nivel de cumplimiento de las normas de condicionalidad deberá facilitar la información pertinente, así como prestar colaboración al organismo especializado de control.  
5. En aras de la eficiencia administrativa y, de conformidad con el principio de cooperación, las unidades administrativas con competencias sectoriales en los ámbitos de los requisitos y normas previstas en los anexos I, II y III que lleven a cabo controles basados en planes de control sectoriales, deberán efectuar las inspecciones y controles especializados en las respectivas materias a requerimiento del OEC, y en su caso, emitir los informes oportunos.  
  
Artículo 6. Plan de control de condicionalidad  
1. El organismo pagador, a propuesta del OEC, aprobará el Plan de Control de Condicionalidad de la Comunitat Valenciana, ajustado a los criterios generales del Plan Nacional y a los principios establecidos en el Decreto 185/2010, de 5 de noviembre del Consell, por el que regula el contenido y los requisitos mínimos de los planes de control de las ayudas financiadas con cargo al Fondo Europeo Agrícola de Garantía agraria (FEAGA), o cualquier norma que le sustituya y al Fondo Europeo Agrícola de Desarrollo Rural (FEADER).   
El organismo pagador comunicará al FEGA O.A., en el plazo de un mes desde su aprobación, el Plan de Control de la Comunitat Valenciana.  
2. El Plan deberá incluir los siguientes apartados:  
- Tamaño de la muestra a controlar.  
- Método de selección de las explotaciones a controlar para cada requisito o norma.  
- Criterios de riesgo aplicados para la selección de las explotaciones a controlar.   
- Métodos de control utilizados para cada requisito o norma.  
- Controles administrativos.  
- Requisitos y normas objeto de control por monitorización.  
- Autoridad responsable de los controles sobre el terreno, para cada requisito o norma.  
- Período y medios materiales y humanos previstos para realizar los controles.   
- Procedimiento de verificación de calidad de los controles realizados.  
- Instrucciones facilitadas a los controladores mediante los manuales de procedimiento correspondientes.   
  
Artículo 7. Tipos de control  
1. El cumplimiento de los requisitos y normas de la condicionalidad reforzada se podrá comprobar con los siguientes tipos de controles:  
a) Controles administrativos al 100% de los expedientes, de acuerdo con el artículo 7 del Real Decreto 1049/2022, de 27 de diciembre o cualquier norma que le sustituya.  
b) Controles sobre el terreno, con visitas «in situ» a las explotaciones.   
c) Controles efectuados en el marco de sistemas de control de sectoriales, siempre que el alcance y la eficacia de esos controles sea equivalente a los controles sobre el terreno a los que se refiere el apartado anterior.  
d) Cruces con los resultados definitivos de los controles de cualquier sistema que proceda, o de expedientes que culminan en expedientes sancionadores, al efecto de determinar si existe un incumplimiento en materia de condicionalidad.  
e) Revisión del Cuaderno de explotación agrícola, que deberá estar correctamente cumplimentado y actualizados los registros que en él se solicitan, para cada uno de los cultivos que lleve a cabo el titular de las ayudas, y que será en formato digital de acuerdo con lo dispuesto en el Real Decreto 1054/2022, de 27 de diciembre, por el que se establece y regula el sistema de información de explotaciones agrícolas y ganaderas y de la producción agraria o cualquier norma que le sustituya, así como el Registro autonómico de explotaciones agrícolas y el Cuaderno digital de explotación agrícola.  
2. Para la realización de los controles se podrá hacer uso de los siguientes medios:  
a) Sistema de monitorización de superficies, para aquellos requisitos y normas de la condicionalidad reforzada que puedan ser objeto de monitorización.   
b) Aportación, por parte de las personas solicitantes de las ayudas, de fotos georreferenciadas que deberán cumplir con las especificaciones establecidas en el Anexo XXV del Real Decreto 1048/2022, de 27 de diciembre, o cualquier norma que le sustituya.  
  
Artículo 8. Muestra de control   
1. A los efectos de lo regulado en el artículo 8 del Real Decreto 1049/2022, de 27 de diciembre, o norma que le sustituya, para la realización de los controles sobre el terreno, se seleccionará una muestra de control que abarcará al menos el 1% de las personas beneficiarias de ayudas indicadas en el artículo 1 de este Orden.  
 2. En lo que respecta a las obligaciones de condicionalidad reforzada en relación con la normativa europea y el Real Decreto 2178/2004, de 12 de noviembre, por el que prohíbe utilizar determinadas sustancias de efecto hormonal y tireostático y sustancias -agonistas de uso en la cría de ganado, se considerará que la aplicación de un nivel de muestreo específico de los planes de seguimiento, realizados por el Servicio con competencias en materia de Seguridad y Control de la Producción Agraria, cumple con el requisito del porcentaje mínimo mencionado en el apartado 1 de este artículo.  
3. La muestra de control se podrá seleccionar sobre la base de las solicitudes de ayuda del año anterior, la cual será completada y consolidada una vez finalizado el plazo de presentación de las solicitudes de ayuda de la campaña en cuestión, teniendo en cuenta la totalidad de las solicitudes.  
Asimismo, se podrá efectuar una selección parcial de la muestra de control antes del final del periodo de solicitud de ayudas de que se trate sobre la base de la información disponible. La muestra provisional se completará cuando estén disponibles todas las solicitudes pertinentes, para alcanzar el porcentaje señalado en el apartado 1 de este artículo.   
  
Artículo 9. Realización del control sobre el terreno   
1. Los controles sobre el terreno se realizarán en el mismo año natural en que se presenten las solicitudes de ayudas sobre los expedientes seleccionados en la muestra a la que hace referencia el artículo 8 de esta Orden.   
2. Las explotaciones serán controladas en el momento en que se pueda comprobar la mayor parte de los requisitos y normas que le correspondan.  
3. Los controles sobre el terreno se realizarán mediante visitas a las parcelas agrícolas pudiendo complementarse el resultado de estos, mediante monitorización u otras tecnologías y aportación de fotografías georreferenciadas.  
4. Cuando el control se desarrolle sobre los elementos de la explotación diferentes de las superficies agrarias, deberá realizarse en presencia de la persona beneficiaria de las ayudas, ya sea el titular o el representante acreditado. En este caso, al iniciarse la visita, el inspector o la inspectora le informará del alcance y consecuencias del control, dándole así la oportunidad de verificar que se respetan las reglas establecidas. Una vez finalizado el control, se ofrecerá la posibilidad a la persona beneficiaria de las ayudas de realizar cuantas alegaciones considere oportunas, dará lectura del cuestionario de control cumplimentado y le entregará una copia de esta.   
5. La ejecución de un control sobre el terreno conllevará la cumplimentación de un cuestionario con las verificaciones efectuadas, de conformidad con lo establecido en el artículo 11 del Real Decreto 1049/2022, de 27 de diciembre o norma que le sustituya.   
6. Cuando el control sobre el terreno se realice en presencia del productor o la productora o su representante, y éste o ésta impida la ejecución del mismo, se reflejará este hecho en cuestionario de control, ya que según el artículo 9.2 de la Ley 30/2022, de 23 de diciembre, o norma que le sustituya, ante esta circunstancia, salvo en los casos de fuerza mayor o circunstancias excepcionales, se rechazará la solicitud de ayuda.  
7. El OEC establecerá un procedimiento que permita evaluar el nivel de calidad de las inspecciones de condicionalidad.   
Estos controles podrán consistir en:  
 a) La supervisión de los cuestionarios de control, en cuyo caso se deberá dejar constancia de su realización en las mismas, o  
 b) La repetición, por diferentes técnicos independientes de los que han realizado los controles de visita clásica.  
Artículo 10. Comunicación de los incumplimientos en otros ámbitos  
1. Sobre los controles realizados que pongan de manifiesto incumplimientos que afectan a la subvención o contradicciones con los datos obrantes en SIGPAC, el OEC dará traslado a las unidades administrativas competentes.  
2. Cualquier incumplimiento detectado en los controles de que afectan a la subvención que constituya asimismo un incumplimiento de condicionalidad, aunque no haya dado lugar a una sanción en el ámbito de la subvención, será comunicado al OEC, aportando copia del acta o informe de control. También se informará de los regímenes de ayuda en los que se ha penalizado por admisibilidad al beneficiario, para que el OEC pueda valorar, a partir de los datos suministrados, la gravedad, alcance, persistencia y reiteración de los incumplimientos detectados.  
3. En el caso de que los motivos de incumplimiento se hayan puesto en conocimiento de la autoridad competente de control por cualquier otro medio u otro órgano o entidad, mediante controles sectoriales en virtud de la legislación aplicable a los actos y normas de la condicionalidad, así como cualquier otro control sobre el terreno efectuado fuera de la muestra de control de condicionalidad , se elaborará un informe, para que el OEC pueda valorar, a partir de los datos suministrados, la gravedad, alcance, persistencia y reiteración de los incumplimientos detectados.  
  
Artículo 11. Informe de control   
1. Serán objeto de un informe de control, que deberá ser elaborado por el Servicio con competencias en materia de control, los controles de condicionalidad realizados con independencia de que la persona beneficiaria de que se trate haya sido seleccionada para un control de condicionalidad, o haya sido controlada sobre el terreno en virtud de la legislación aplicable a los requisitos y normas, o con motivo de incumplimientos que se hayan puesto en conocimiento del OEC por cualquier otro medio.   
2. El informe se elaborará sobre la base de los controles administrativos, del resultado de la evaluación del cuaderno de explotación y de los hechos descritos en cuestionario de control, recabándose, en caso necesario, las aportaciones del inspector o la inspectora.   
3. El OEC valorará las observaciones indicadas en el acta por el controlador o controladora, y evaluará la importancia de los posibles incumplimientos según los siguientes criterios:  
a) La gravedad de un incumplimiento dependerá, en particular, de la importancia de sus consecuencias, teniendo en cuenta los objetivos del requisito o de la norma en cuestión (G: Gravedad).  
b) El alcance de un incumplimiento se constatará teniendo en cuenta, en particular, si tiene grandes repercusiones o se limita a la propia explotación (A: Alcance).  
c) La persistencia de un incumplimiento dependerá, en particular, del tiempo que duren las repercusiones o de la posibilidad de poner fin a estas con medios aceptables (P: Persistencia).  
d) Reiteración del incumplimiento: Constatación del incumplimiento del mismo requisito o norma más de una vez en un periodo consecutivo de tres años naturales, siempre que la persona beneficiaria de la ayuda haya sido informada del incumplimiento previo y, en su caso, haya tenido la posibilidad de adoptar las medidas necesarias para rectificar ese incumplimiento.  
e) Intencionalidad del incumplimiento: actuación deliberada por parte del beneficiario, existiendo falta de colaboración o mala fe por su parte.   
Se considera incumplimiento intencionado, la alteración o manipulación de cualquier tipo de registro obligatorio, cualquier tipo de ocultación o manipulación fraudulenta así como la falsificación de facturas, autorizaciones u otro tipo de documentos acreditativos, la manipulación de alimentos en mal estado para modificar su aspecto, ocultar a la autoridad competente o sacrificar animales sospechosos de padecer enfermedades contagiosas transmisibles a los humanos, las situaciones que evidencien la existencia de algún tipo de maltrato hacia los animales, de conformidad con la normativa estatal y autonómica sobre sanidad, cuidado y bienestar animal. Además, se deberá dar cuenta de ello, a los efectos que procedan, a las autoridades sectoriales competentes en cada caso.   
4. Cuando la autoridad de control competente no sea el OEC, remitirá acta o documento de control y la documentación relevante de apoyo que se requiera del mismo, en el plazo máximo de un mes tras la finalización del control sobre el terreno o de la última actuación de control realizada, con la finalidad de que el OEC elabore el informe de control y tramite el incumplimiento de la condicionalidad reforzada junto con la propuesta de cálculo de la penalización correspondiente.  
  
Artículo 12. Procedimiento del Informe de control  
1. Cuando de la evaluación especificada en el artículo anterior se deduzcan incumplimientos de alguno de los requisitos o normas especificados en los Anexos I, II, y III de esta Orden, se remitirá a la persona beneficiaria de la ayuda un trámite de audiencia de 15 días, en el plazo de tres meses posteriores a la fecha de la última actuación de control realizada, donde se especificará el/los incumplimiento/s observados y se le informará de las posibles medidas correctoras que deben aplicarse.  
2. Las alegaciones se presentarán preferentemente en los registros de los órganos administrativos a los que se dirijan, pudiéndose presentar también en cualquiera de los registros previstos en la legislación reguladora del procedimiento administrativo común, mediante el correspondiente modelo normalizado disponible a través de la sede electrónica de la Generalitat.   
Las personas obligadas a relacionarse con la Generalitat a través de medios electrónicos, en los términos del artículo 14 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del Procedimiento Administrativo Común de las Administraciones Públicas, así como las personas solicitantes que, no estando obligadas a ello, opten por esta vía, presentarán las alegaciones telemáticamente a través de la sede electrónica de la Generalitat.  
3. Revisadas las alegaciones presentadas por la persona beneficiaria de las ayudas, o en su caso una vez transcurrido el plazo de alegación, el órgano competente emitirá la correspondiente Resolución.   
4. Notificada la resolución a la persona interesada, se comunicarán los resultados de los controles al órgano gestor de las ayudas, para que se aplique la penalización, en su caso.  
  
Artículo 13. Órganos competentes   
1. El órgano competente para la ordenación, instrucción y resolución del procedimiento de control de la condicionalidad de ayudas indicadas en el artículo 1 de la presente Orden es el organismo pagador, la Agencia Valenciana de Fomento y Garantía Agraria, sin perjuicio de que las mismas puedan ser objeto de delegación a la dirección general de la Política Agraria Común.  
2. La competencia para pagar, reintegrar y revocar las penalizaciones reguladas en la presente orden corresponde a la persona titular de la dirección de la Agencia Valenciana de Fomento y Garantía Agraria.   
3. Las resoluciones previstas en este artículo pondrán fin a la vía administrativa siendo procedente la interposición del recurso potestativo de reposición ante la persona titular de la dirección de la Agencia Valenciana de Fomento y Garantía Agraria o bien interponer directamente recurso contencioso-administrativo.  
  
  
Título II  
Penalizaciones  
  
 Artículo 14. Aplicación de penalizaciones   
1. De conformidad con lo establecido en el capítulo IV del título IV del Reglamento 2021/2116 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 2 de diciembre del 2021, cualquier norma que le sustituya, se aplicará una penalización a los beneficiarios de las ayudas referidos en el artículo 1 de esta Orden, cuando incumplan las obligaciones de condicionalidad a que se refiere el artículo 4, en cualquier momento del año y el incumplimiento sea el resultado de una acción u omisión directamente imputable a la persona que presentó la solicitud de ayuda o la solicitud de pago en dicho año natural y, cuando el incumplimiento esté relacionado con la actividad agraria de la persona beneficiaria y/o afecte a la superficie de su explotación.  
2. La penalización se aplicará mediante la reducción o exclusión del importe total de los pagos contemplados, de conformidad con el artículo 85 del Reglamento 2021/2116, o cualquier norma que le sustituya, que se hayan concedido o vayan a concederse a dicha persona beneficiaria como consecuencia de las solicitudes de ayuda o las solicitudes de pago que haya presentado o vaya a presentar en el transcurso del año en que se haya descubierto el caso de incumplimiento.  
3. En el caso que no sea posible determinar el año natural en que se produjo el incumplimiento, las exclusiones o reducciones se calcularán sobre la base de los pagos concedidos o que se vayan a conceder en el año natural en que se haya constatado el incumplimiento.  
4. Detectado un incumplimiento, la penalización se impondrá si se detecta éste en el plazo de tres años naturales consecutivos contados desde el año en que se produjera el incumplimiento, este inclusive.  
5. No se aplicará la penalización a la persona beneficiaria de la ayuda cuando el importe de la penalización sea inferior o igual a 100 euros por año natural; no obstante, se informará a la persona beneficiaria de la ayuda del incumplimiento constatado y de la obligación de adoptar medidas correctoras para el futuro. Si en un control posterior se detectase que no se han adoptado las medidas correctoras, se tendrá en cuenta a efectos de reincidencia o persistencia de este, de conformidad con el artículo 13.7 de esta Orden.  
6. No se impondrá penalización cuando el incumplimiento obedezca a causas de fuerza mayor o circunstancias excepcionales o se deba a una orden de una autoridad pública.  
7. Los criterios para la valoración de los incumplimientos se establecerán en el Plan de Control Nacional descrito en el artículo 12 del Real Decreto 1049/2022, de 27 de diciembre, o cualquier norma que le sustituya, y en los anexos I, II y III de esta Orden.  
  
Artículo 15. Cálculo de las penalizaciones  
1. A los efectos del cálculo de las penalizaciones se tendrán en cuenta la gravedad, el alcance, la persistencia, la reiteración y la intencionalidad del incumplimiento constatado, de conformidad con el Anexo IV de la presente orden.  
2. La reducción ascenderá por norma general al 3% del importe total de los pagos concedidos o por conceder a la persona beneficiaria de las ayudas respecto de las solicitudes de ayuda que haya presentado o presente en el transcurso del año natural en que se haya constatado el incumplimiento  
3. En caso de incumplimientos no intencionados constatados, cuya valoración del GAP (Gravedad, Alcance y Persistencia) sea AAA, según la correspondencia establecida entre la evaluación y el porcentaje de control, especificado en el anexo IV, tendrán una reducción del 1%, sobre la base de la evaluación del incumplimiento facilitada por la autoridad de control competente.  
4. Aquellas BCAM que se controlen a través del sistema de monitorización de superficies, fijadas en el Plan de Control anual de la Comunitat Valenciana, la reducción que se les impondrá por incumplimientos no intencionados constatados será como mínimo del 0,5% del importe total resultante de los pagos.  
5. Cuando un incumplimiento constatado no tenga consecuencias o estas sean insignificantes para la consecución del objetivo de la norma o requisito de que se trate no se aplicará penalización y el incumplimiento no se tendrá en cuenta a efectos de determinar la reiteración o persistencia de este, si bien se comunicará a los interesados junto con las posibles medidas correctoras que deban adoptarse.  
 En el Plan de Control anual, se establecerán aquellos incumplimientos que se consideran que no tienen consecuencias o con consecuencias insignificantes, de entre aquellos cuya evaluación sea AAA.  
6. Cuando un incumplimiento no intencionado constatado tenga graves consecuencias para la consecución del objetivo de la norma o requisito en cuestión, el porcentaje de reducción será del 5%.  
No obstante, en caso de que el incumplimiento tenga graves consecuencias o riesgo para la salud pública o animal, se podrá aumentar dicho porcentaje a un 10%.  
7. En caso de que un incumplimiento no intencionado constatado, del mismo requisito o norma, persista o se reitere una vez en tres años naturales consecutivos, se considerará un incumplimiento reiterado y el porcentaje de reducción será como norma general del 10 % del importe total de los pagos, dicho porcentaje solo se aplicará si la persona beneficiaria de las ayudas ha sido informada del incumplimiento constatado anteriormente.   
En el caso de los requisitos relacionados con el mantenimiento de registros, solo se considerará reiteración si se trata de una deficiencia nueva.  
Las reiteraciones adicionales del mismo incumplimiento sin motivo justificado, cuando el beneficiario hubiera sido informado del incumplimiento, se considerarán casos de incumplimiento intencionado.  
8. En el caso de incumplimientos intencionados constatados, el porcentaje de reducción aplicable será de al menos el 15% del importe total resultante de los pagos, pudiendo aumentar dicho porcentaje hasta el 100% de los pagos a las que tuviera derecho el solicitante.   
9. El cálculo de las reducciones por múltiples incumplimientos en el mismo año natural se realizará de la siguiente forma:   
a) Cuando en el mismo año natural se hayan producido más de un incumplimiento no intencionado no recurrente, el procedimiento de fijación de la reducción se aplicará individualmente a cada incumplimiento y se sumarán los porcentajes resultantes. No obstante, la reducción total no excederá de:  
- un 5% del importe total resultante de los pagos, siempre que ninguno de los incumplimientos tenga graves consecuencias o constituya un riesgo directo para la salud pública o animal, o  
- un 10% del importe total resultante de los pagos, cuando al menos un incumplimiento tenga graves consecuencias o constituya un riesgo directo para la salud pública o animal.  
b) Cuando en el mismo año natural se hayan producido más de un incumplimiento no intencionado recurrente constatado, el procedimiento de fijación de la reducción se aplicará individualmente a cada incumplimiento y se sumarán los porcentajes resultantes. No obstante, el porcentaje de reducción aplicable no excederá del 20% del importe total resultante de los pagos.  
c) Cuando en el mismo año natural se hayan producido más de un incumplimiento intencionado constatado, el procedimiento de fijación de la reducción se aplicará individualmente a cada incumplimiento y se sumarán los porcentajes resultantes. No obstante, el porcentaje de reducción aplicable no excederá del 100% del importe total resultante de los pagos.  
d) Cuando en el mismo año natural, se hayan producido diversos casos de incumplimientos ya sean no intencionados, intencionados y/o recurrentes, se sumarán los porcentajes de reducción resultantes, según proceda. No obstante, el porcentaje de reducción aplicable no excederá del 100% del importe total resultante de los pagos.  
  
Artículo 16. Normas específicas aplicables a la BCAM 1  
1. La proporción anual de pastos permanentes de la Comunitat Valenciana no deberá disminuir en más de un 5% en relación con la proporción de referencia para 2018, en cumplimiento de lo establecido en el artículo 48 del Reglamento Delegado 2022/126 de la Comisión, de 7 de diciembre del 2021, por el que se completa el Reglamento 2021/2115 del Parlamento Europeo y del Consejo en lo relativo a los requisitos adicionales para determinados tipos de intervención especificados por los Estados miembros en sus planes estratégicos de la PAC para el periodo 2023-2027 en virtud de dicho Reglamento, y a las normas sobre la proporción relativa a la norma de la Buenas condiciones agrarias y medioambientales (BCAM) .   
No obstante, cuando la superficie dedicada a pastos permanentes en un año dado, en términos absolutos, no descienda en más del 0,5% con respecto a la superficie de pastos permanentes de referencia, se considerará cumplida la obligación de mantener la proporción de pastos permanentes.   
2. El órgano de control determinará cada año la proporción anual de pastos permanentes en la Comunitat Valenciana y lo comunicará al FEGA O.A., en cumplimiento del artículo 16.1 del Real Decreto 1049/2022, de 27 de diciembre, o cualquier norma que le sustituya, antes del 31 de enero del año inmediatamente siguiente.   
3. Si en un ejercicio se observa una reducción sobre la proporción de referencia de pastos permanentes igual o superior al 4%, la Dirección General con competencias en la PAC, dictará Resolución advirtiendo de ello a las personas beneficiarias de las ayudas, y establecerá un sistema de autorizaciones previas a la conversión de los pastos permanentes para evitar alcanzar el límite del 5% y no provocar pérdidas significativas en el carbono almacenado en ellos.  
  
  
Título III  
Procedimiento para solicitar excepciones  
  
Artículo 17. Procedimiento para solicitar las autorizaciones excepcionales en el ámbito de clima y medio ambiente, incluida el agua, el suelo y la biodiversidad de los ecosistemas.  
1. Solicitudes  
Podrán solicitarse las siguientes excepciones:  
a) Arranque de leñosos en pendiente.  
b) Excepción a la limitación de la gestión de la labranza en cultivo leñosos con pendiente media igual o superior al 10%.  
c) Eliminación o modificación de particularidades topográficas o elementos del paisaje.   
2. Plazo y lugar de presentación  
 a) El plazo de presentación de las solicitudes de excepción contemplados en el apartado anterior, permanecerá abierto todo el año. No obstante, las solicitudes presentadas tras la notificación o realización de un control sobre el terreno no serán tenidas en cuenta para el año en curso, teniendo efectos la resolución correspondiente para el siguiente año.  
En el caso de las solicitudes de excepciones a la limitación de la gestión de la labranza en cultivo leñosos con pendiente media igual o superior al 10%, éstas se deberán realizar obligatoriamente con carácter anual.  
 b) Las solicitudes irán dirigidas a las direcciones territoriales, y se presentarán preferentemente, en las direcciones territoriales de la Conselleria competente en materia de agricultura o en las oficinas comarcales dependientes de las mismas, pudiéndose presentar también en cualquiera de los registros previstos en la legislación reguladora del procedimiento administrativo común, mediante el correspondiente modelo normalizado disponible a través de la sede electrónica de la Generalitat.  
Las personas obligadas a relacionarse con la Generalitat a través de medios electrónicos, en los términos del artículo 14 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del Procedimiento Administrativo Común de las Administraciones Públicas, así como las personas solicitantes que, no estando obligadas a ello, opten por esta vía, presentarán las solicitudes telemáticamente a través de la sede electrónica de la Generalitat en la en la sede electrónica de la Generalitat.   
3. Tramitación   
Recibidas las solicitudes, la dirección territorial correspondiente procederá a su examen y realizará los controles que sean necesarias para elaborar la correspondiente resolución  
4. Resolución  
Las resoluciones de excepción motivada le corresponden al OEC, sin perjuicio de las delegaciones que se resuelvan, notificándose la misma en forma legal. El plazo máximo para resolver y notificar la resolución será de seis meses desde la fecha de entrada de la solicitud en el registro del órgano competente para su tramitación. Transcurrido dicho plazo, los/as interesados/as entenderán estimadas sus solicitudes por silencio administrativo, conforme a la legislación de procedimiento administrativo común vigente.  
  
Título IV  
Protección de datos de carácter personal  
  
Artículo 18. Protección de datos de carácter personal.  
1. Los datos personales serán tratados de conformidad con lo dispuesto en el Reglamento 2016/679/UE, de 27 de abril, de protección de las personas físicas y en la Ley orgánica 3/2018, de 5 de diciembre, de protección de datos personales y garantía de los derechos digitales. El acceso a datos de carácter personal se regirá por lo dispuesto en los artículos 5.3, 15 y concordantes de la Ley 19/2013, de 9 de diciembre, de transparencia, acceso a la información pública y buen gobierno, en el Reglamento2016/679/UE, de 27 de abril y en la Ley Orgánica 3/2018, de 5 de diciembre.  
En relación con dicho tratamiento de datos personales, la Conselleria de Agricultura, Ganadería y Pesca tratará los datos de carácter personal por cuenta de la Agencia Valenciana de Fomento y Garantía Agraria. En consecuencia, la Conselleria de Agricultura, Ganadería y Pesca actuará como encargada del tratamiento de datos de carácter personal, al amparo de lo previsto en el artículo 28 del Reglamento (UE) 2016/679 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 27 de abril de 2016, relativo a la protección de las personas físicas en lo que respecta al tratamiento de datos personales y a la libre circulación de estos datos.  
2. La Agencia Valenciana de Fomento y Garantía Agraria será responsable de las actividades de tratamiento contenidas en la presente norma, y garantizará:  
- La aplicación de los principios de protección de datos regulados en el artículo 5 del RGPD.  
- El cumplimiento con el deber de información de conformidad con los artículos 13 y 14 del RGPD con todas aquellas personas interesadas cuyos datos sean objeto de tratamiento de las actividades reguladas en esta orden. Esta información se proporcionará en la solicitud de inscripción en el Registro y sus modificaciones.  
- La adopción de medidas de índole técnica y organizativa que sean necesarias y apropiadas para garantizar un nivel de seguridad adecuado al riesgo, asegurando, en todo caso, la confidencialidad, seguridad e integridad de los datos, así como las conducentes a hacer efectivas las garantías, obligaciones y derechos reconocidos en el régimen jurídico de protección de datos. Estas medidas se corresponderán con las establecidas por el Esquema Nacional de Seguridad.  
3. Las personas afectadas por las distintas actividades de tratamiento, podrán ejercer sus derechos de acceso, rectificación y supresión de datos, así como de limitación u oposición del tratamiento, cuando proceda, ante la Agencia Valenciana de Fomento y Garantía Agraria.  
4. Las comunicaciones de datos que se realicen como consecuencia de la colaboración entre administraciones se realizarán con fundamento en una norma con rango de ley.  
5. Toda la información relativa a los tratamientos de datos de carácter personal previstos en esta norma se encontrarán disponibles en el Registro de Actividades de Tratamiento de la Agencia Valenciana de Fomento y Garantía Agraria.  
6. En el diseño de los formularios de solicitud y aportación documental y en las publicaciones y demás actos administrativos deberán tenerse en cuenta los principios de protección de datos, especialmente en lo relativo al principio de minimización.  
  
  
Disposiciones adicionales  
  
Primera. Organismo Pagador   
De acuerdo a lo establecido en el Decreto 123/2006, de 8 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba y regula el Estatuto de la Agencia Valenciana de Fomento y Garantía Agraria (en adelante AVFGA), y Decreto 124/2006, de 8 de septiembre del Consell, se designa a la misma como el organismo pagador, quien será la competente para aprobar el cálculo de las reducciones y exclusiones previstas en el Reglamento (UE) 2021/2116 del Parlamento Europeo y del Consejo de 2 de diciembre de 2021, sobre la financiación, la gestión y el seguimiento de la política agrícola común y por el que se deroga el Reglamento (UE) 1306/2013  
  
Segunda. Regla de no gasto   
La implementación y posterior desarrollo de esta orden no podrá tener incidencia alguna en la dotación de todos y cada uno de los capítulos de gasto asignada a la Conselleria competente en materia de agricultura, en la fecha de publicación del mismo, y en todo caso deberá ser atendido con los medios personales y materiales de dicha Conselleria.  
  
  
Disposiciones transitorias   
  
Única. Régimen transitorio  
En aplicación del artículo 104 del Reglamento 2021/2116, sigue siendo de aplicación para el sector vitivinícola los artículos 91 a 97, 99 y 100 del Reglamento (EU) 1306/2013, del Parlamento Europeo y del Consejo sobre la financiación, gestión y seguimiento de la Política Agrícola Común, en los que se regula la condicionalidad en el ámbito de la Política Agraria Común, seguirán siendo aplicables para los regímenes de ayuda a que se refiere el artículo 5 apartado 7 del Reglamento 2021/2117 del Parlamento europeo y del Consejo en relación con los gastos efectuados y los pagos realizados para las operaciones ejecutadas en virtud de ellos artículos 46 y 47 del Reglamento 1308/2013 después del 31 de diciembre de 2022 y hasta el final de dichos regímenes de ayuda.   
Asimismo, las personas beneficiarias que reciban pagos de los programas de desarrollo rural, sobre la base de los artículos 21.1, letras a) y b), 28 a 31, 33 y 34 del Reglamento (UE) núm. 1305/2013 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 17 de diciembre de 2013, relativo a la ayuda al desarrollo rural a través del Fondo Europeo Agrícola de Desarrollo Rural (FEADER) y por el que se deroga el Reglamento (CE) núm. 1698/2005 del Consejo, ya que dicho Reglamento seguirá aplicándose a la ejecución de los programas para el desarrollo rural hasta el 31 de diciembre de 2025, según lo dispuesto en el artículo 154.1 del Reglamento (UE) 2021/2115 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 2 de diciembre de 2021, mientras los compromisos adquiridos se encuentren vigentes, deberán seguir cumpliendo sus obligaciones en materia de condicionalidad establecidas en los artículos 91 a 97, 99 y 100 el Reglamento (UE) núm. 1306/2013 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 17 de diciembre de 2013, en lo que respecta al FEADER, en virtud del artículo 104.1 del Reglamento (UE) 2021/2116 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 2 de diciembre de 2021.  
  
  
Disposiciones derogatorias  
  
Única. Normas que se derogan.  
Queda derogada la Orden 7/2016 de 18 de abril, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, por la que se regula la aplicación de la condicionalidad y se establecen los requisitos legales de gestión y las buenas condiciones agrarias y medioambientales que deben cumplir las personas beneficiarias que reciban pagos directos, determinadas primas anuales de desarrollo rural o pagos en virtud de determinados programas de apoyo al sector vitivinícola en la Comunitat Valenciana.  
Asimismo, quedan derogadas cuantas disposiciones de igual o inferior rango se opongan a lo dispuesto en esta orden.  
  
  
DisposicionEs FINALES  
  
Primera. Habilitación  
Se faculta al titular de la dirección general competente en la PAC para realizar mediante resolución publicada en el DOGV, aquellas adaptaciones en el contenido de los anexos de la presente orden que supongan un desarrollo actualizado de los mismos o una adaptación al progreso técnico y a dictar cuantas resoluciones e instrucciones precise para la correcta aplicación de esta orden.  
  
Segunda. Entrada en vigor  
Esta orden entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 11 de marzo de 2024.- El conseller de Agricultura, Ganadería y Pesca: José Luis Aguirre Larrauri.  
  
  
  
ANEXO I   
Valoración ámbito de clima y medio ambiente, incluidos el agua, el suelo y la biodiversidad de los ecosistemas  
  
Control de la BCAM 1 Proporción de pastos permanentes   
Mantenimiento de los pastos permanentes basado en una proporción de pastos permanentes con respecto a la superficie agrícola a escala regional en comparación con el año de referencia 2018. Reducción máxima del 5% en comparación con el año de referencia.  
Cuando la proporción anual de pastos permanentes de la Comunitat Valenciana sufra una disminución igual o superior del 5% respecto a la proporción de referencia y la variación en términos absolutos de la superficie dedicada a pastos permanentes supere dicho límite, se deberá reconvertir la superficie necesaria a pastos permanentes.  
Las personas beneficiarias de las ayudas obligadas a dicha reconversión serán aquellas que, sobre la base de las solicitudes presentadas durante los dos últimos años naturales, hayan convertido pastos permanentes a otros usos.   
La superficie a reconvertir en pastos se calculará sobre la base de la superficie de pastos eliminada en el año anterior, con el fin de restaurar la proporción. No se contabilizará como superficie reconvertida los pastos permanentes creados en virtud de compromisos adquiridos de conformidad con el Reglamento (CE) 1698/2005 del Consejo, de 20 de septiembre de 2005, y el Reglamento (UE) 1305/2013.   
La reconversión de superficies a pastos permanentes deberá llevarse a cabo antes de la fecha de presentación de la solicitud de ayudas del año siguiente.  
Las superficies que se hayan reconvertido en pastos permanentes se considerarán pastos permanentes a partir del primer día de su reconversión y se dedicarán al cultivo de hierba u otros forrajes herbáceos durante, al menos, cinco años consecutivos a partir de la fecha de reconversión. No obstante, para poder cumplir con la reconversión, se podrán usar superficies ya dedicadas al cultivo de hierba u otros forrajes herbáceos, en cuyo caso deberán mantener estos usos durante el número restante de años necesarios para alcanzar los cinco años consecutivos.  
En caso de incumplimiento por no conversión a pastos permanentes se aplicará una penalización respecto a la solicitud de ayuda del año en el que se detectó la reducción y fue informado de la obligación de reconversión.  
Se deberán cumplir las siguientes normas:  
B 1.1. En el caso de una reducción de la proporción anual de pastos permanentes igual o superior al 5% en relación con la proporción de referencia, se han reconvertido las superficies que pasaron de pasto permanente a otros usos. El incumplimiento de esta Norma se califica con un GAP fijo C-A-B.  
Control de la BCAM 2: Protección de humedales y turberas.   
Se deberán cumplir las siguientes normas:   
B 2.1. No se realizarán desbroces en humedales y turberas con fines agrícolas en las superficies indicadas en la correspondiente capa SIGPAC, a excepción de aquellas superficies ligadas al cultivo tradicional del arroz (arrozales).  
La prohibición de realización de desbroce implicará que no se podrá:  
a) Drenar turberas o humedales ni llevar a cabo quema o extracción de turba de las mismas.  
b) Convertir a tierras de cultivo de cualquier superficie situada sobre humedales y/o turbera, incluidas las de pastos permanentes y de cultivos permanentes.  
c) Labrar los pastos permanentes.  
d) En las tierras de cultivo ya situadas sobre humedales y turberas, no se podrá labrar el suelo salvo con un laboreo superficial, entendiéndose por laboreo superficial aquel en el que la profundidad de acción es inferior a los 20 cm, con excepción de aquellas superficies que se destinen en la campaña agrícola en cuestión al cultivo tradicional del arroz, sobre las que sí se podrá realizar cualquier labor dado que dicho cultivo contribuye a la protección y mantenimiento de los humedales y la biodiversidad asociada a los mismos.   
 El incumplimiento de esta Norma se califica con un GAP máximo C-B-B.  
B 2.2. No se podrá superar la carga ganadera máxima de una UGM/ha, en caso de que se mantenga una actividad agrícola ligada al pastoreo (para que dichas tierras sigan manteniendo la consideración de superficie agrícola). El incumplimiento de esta Norma se califica con un GAP B-A-A.  
Control de la BCAM 3. Prohibición de quema de rastrojos, excepto por razones fitosanitarias  
Se deberá cumplir con lo establecido en el artículo 27.3 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, es decir, que con carácter general no está permitida la quema de residuos vegetales generados en el entorno agrario o silvícola.   
Adicionalmente, se deberán seguir las instrucciones para el uso del fuego en la eliminación de residuos agrícolas y forestales recogidas en la Resolución de 10 de febrero de 2023, de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica.   
Con carácter general, no está permitida la quema de residuos vegetales generados en el entorno agrario o silvícola. No obstante, de acuerdo con la letra C de la parte 2 del anexo III y con el considerando 22, ambos de la Directiva (UE) 2016/2284 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 14 de diciembre de 2016, relativa a la reducción de las emisiones nacionales de determinados contaminantes atmosféricos, por la que se modifica la Directiva 2003/35/CE y se deroga la Directiva 2001/81/CE, las pequeñas y las microexplotaciones agrarias quedan dispensadas de esta regulación.  
Conforme a lo establecido en el anexo I artículo 2 del Reglamento 702/2014 de la Comisión de 25 de junio de 2014 y a los efectos de lo dispuesto en la Resolución de 10 de febrero de 2023, de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica se consideran:  
- Microexplotaciones: explotaciones agrícolas que ocupen a menos de 10 personas y cuyo volumen de negocios anual o cuyo balance general anual no supera los 2 millones €.  
- Pequeña empresa: las explotaciones agrícolas que ocupen a menos de 50 personas y cuyo volumen de negocios anual o cuyo balance general anual no supera los 10 millones €.  
Este tipo de instalaciones están dispensadas de la aplicación del artículo 27.3 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, pero deben cumplir la normativa forestal en materia de prevención de incendios forestales vigente, por lo que para la obtención de las correspondientes autorizaciones deberán seguir el procedimiento establecido en el anexo I de la Resolución de 10 de febrero de 2023 de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica.   
Para el resto de explotaciones agrarias, sin perjuicio de lo establecido en la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de Montes, y como aplicación a la excepción del artículo 3.2.e) de la Ley 7/2022, solo podrán quemarse los residuos vegetales en el entorno agrícola o silvícola por:  
a) Razones fitosanitarias, para lo cual se requerirá informe del órgano competente en sanidad vegetal y, en base a éste se emitirá la resolución correspondiente, siempre que los cultivos se encuentren en el listado del anexo IV de la Resolución de 10 de febrero de 2023 de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica.   
b) Prevención de incendios forestales. Para lo cual, previo a la autorización, se requerirá informe del órgano competente en prevención de incendios forestales.  
Los residuos vegetales generados en el entorno agrario o silvícola que no queden excluidos del ámbito de aplicación de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de acuerdo con el artículo 3.2, letra e), ni de la dispensa a las pequeñas y microexplotaciones agrarias, deberán gestionarse conforme a lo previsto en dicha ley, en especial la jerarquía de residuos, priorizando su reciclado mediante el tratamiento biológico de la materia orgánica.  
Se deberán cumplir las siguientes normas:  
B 3.1 Que no se quemen rastrojos de cosechas de cultivos herbáceos salvo que, por razones fitosanitarias, la quema esté autorizada por la autoridad competente, en cuyo caso estará condicionada al cumplimiento de las normas establecidas en materia de prevención de incendios, y en particular, las relativas a la anchura mínima de una franja perimetral cuando los terrenos colinden con terrenos forestales. La clasificación del incumplimiento de esta noma puede llegar a un GAP máximo calificado como C-B-A   
B 3.2 Que se cumple con lo establecido en al artículo 27.3 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular. La clasificación del incumplimiento de esta Norma puede llegar a un GAP máximo calificado como C-B-A.  
Control de la BCAM 4. Creación de franjas de protección en los márgenes de los ríos.  
Se deberán cumplir las siguientes normas:  
B 4.1. Se crearán franjas de protección de al menos 5 metros de ancho, a lo largo de los cursos de agua, así como de los embalses, lagos y lagunas, considerados a partir de la ribera, que estarán situadas en la parcela agrícola, de forma que los bordes de estas franjas sean paralelos al borde del cauce o masa de agua, pudiendo estar ocupadas por vegetación de ribera.  
Todos los canales de riego impermeabilizados y todas las acequias impermeabilizadas, quedan exentos del cumplimiento de la BCAM 4.  
En zonas con canales de riego importantes en los que se pueda producir percolación de materias nocivas, se establecen las siguientes dimensiones de anchura mínima de la franja de protección:  
- Todos los canales de riego sin impermeabilizar y todas las acequias sin impermeabilizar, cuya lámina de agua sea menor o igual a 1 metro, quedan exentos del cumplimiento de la BCAM 4, por considerarse pequeñas acequias de riego u otras infraestructuras similares  
- Todos los canales de riego sin impermeabilizar y todas las acequias sin impermeabilizar, cuya lámina de agua sea superior a 1 metro deberán mantener franjas de protección de 1 metro.   
- Por las características especiales del cultivo del arroz, dado que el caudal de agua es circulante en las parcelas donde se cultiva, el mantenimiento de las franjas de protección, en una dimensión de un metro, será obligatorio cuando los canales y acequias no impermeabilizados dispongan de una lámina de agua superior a 2 metros.  
En la franja de protección no habrá producción agrícola, se debe mantener una cubierta vegetal sembrada o espontánea, distinguible del cultivo de la tierra agrícola contigua, sin que se restrinja las especies que pueden emplearse para el mantenimiento de la cubierta vegetal.  
Sobre dicha cubierta, está permitida el pastoreo, la siega, así como el asentamiento de colmenas. Los cultivos leñosos que estuvieran implantados antes de que la persona beneficiaría tuviera obligación de cumplirla norma, se podrán mantener en la franja de protección, ya que el arranque podría disminuir la protección de los márgenes, pero en ningún caso se podrán aplicar fertilizantes y fitosanitarios. Las especies plurianuales no leñosas no están exentas del cumplimiento de la norma.   
La clasificación del incumplimiento de esta Norma puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-C.  
B 4.2. En las franjas de protección no se aplicarán fertilizantes ni fitosanitarios y no habrá producción agrícola y, por lo tanto, los aprovechamientos forrajeros no están permitidos.  
Esta franja deberá respetar cualquier otra anchura mínima superior recogida en los Códigos de Buenas Prácticas Agrarias y los programas de actuación establecidos en el marco de la Directiva 91/676/CEE del Consejo de 12 de diciembre de 1991, relativa a la protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos utilizados en la agricultura, u otra normativa de obligada aplicación.  
En el caso de los productos fitosanitarios, esta franja deberá respetar además, cualquier limitación mayor que esté recogida en la etiqueta de dichos productos o se haya establecido en la autorización del producto en cuestión.  
En el caso de establecer un barbecho en la parcela contigua a la de la franja que también tenga una cubierta vegetal similar a la de la franja de protección, se considera compatible con que no se distinga de la tierra agrícola contigua, ya que, en el caso de los barbechos, no hay un cultivo implantado.  
Se podrán realizar labores superficiales de mantenimiento para evitar la proliferación de plagas y enfermedades que constituyan un riesgo sanitario para los cultivos adyacentes, para lo cual se deberá disponer de aviso de tratamientos del Servicio de Sanidad Vegetal o bien de un informe de un asesor en gestión integrada de plagas inscrito en el ROPO, que acredite la existencia de la plaga y la imposibilidad de su eliminación mediante otros sistemas.   
La clasificación del incumplimiento de esta Norma puede llegar a un GAP máximo calificado como B-B-C.  
Control de la BCAM 5 Gestión mínima de la labranza, reduciendo el riesgo de degradación y erosión del suelo, lo que incluye tener en cuenta la inclinación de la pendiente.  
Se deberán cumplir las siguientes normas:  
B 5.1. En las superficies que se destinen a cultivos herbáceos o cultivos leñosos, no se debe labrar la tierra en la dirección de la máxima pendiente cuando, en los recintos cultivados, la pendiente media sea mayor o igual al 10%, salvo que la pendiente real del recinto esté compensada mediante terrazas o bancales. En caso de existencia de bancales, será obligatorio evitar cualquier tipo de labores que afecten la estructura de los taludes existentes.   
No obstante, se establecen en la Comunidad Autónoma Valenciana las siguientes excepciones en plantaciones de cultivos leñosos que estuvieran implantados antes de la publicación del Real Decreto 1049/2022, de 27 de diciembre y cuyo marco de plantación no permita labrar transversalmente en la dirección de máxima pendiente:  
- Se autorizará una labor vertical en la dirección a la máxima pendiente cuando sea necesario para la reparación del terreno por cárcavas y/o regueros producidos por lluvias fuertes, con la finalidad de evitar que el agua se encauce en esos regueros y aumente su potencial de erosión   
- Se autorizará en plantaciones de cultivos leñosos que estuvieran implantadas antes del 1 de enero de 2023, cuyo diseño de plantación no permita labrar transversalmente en dirección de la máxima pendiente, con la finalidad de:  
• que en épocas de sequía se rompa la costra permitiendo que el agua percole  
• se produzca una menor evaporización del agua del suelo.  
- Se autorizará cuando pueda suponer un riesgo de vuelco de la maquinaria y por ende de la vida de los operarios  
Previamente al inicio de las operaciones anteriores, el titular deberá presentar solicitud anual siguiendo el procedimiento establecido en el artículo 15 de esta Orden, justificando la necesidad y aportando, en su caso, foto georreferenciada que lo justifique.   
La clasificación del incumplimiento de esta Norma puede llegar a un GAP máximo calificado como C-B-B  
Control de la BCAM 6.: Cobertura mínima de suelo para evitar suelos desnudos en los períodos más sensibles.  
Se deberán cumplir las siguientes normas:  
En cultivos herbáceos de invierno:  
B 6.1. En las parcelas agrícolas que se siembren con cultivos herbáceos de invierno, no se labrará el suelo con volteo ni con laboreo vertical, entre la fecha de recolección de la cosecha y el 1 de septiembre, fecha que se establece como inicio de la presiembra. No obstante, se podrá adelantar la fecha del 1 de septiembre en casos debidamente justificados, como son las condiciones agroclimáticas y pluviométricas atípicas que hagan aconsejable adelantar la fecha de presiembra.  
El suelo deberá mantenerse cubierto permanentemente salvo el tiempo imprescindible entre el levantamiento del rastrojo de la cosecha anterior y la siembra, teniendo en cuenta las características del cultivo siguiente.  
Por lo tanto, si para la siembra del cultivo siguiente se necesitan realizar labores previas a su implantación antes del 1 de septiembre, éstas se podrán llevar a cabo, ya que se considerarán labores de siembra y no de presiembra, permitiéndose así la práctica de las dobles cosechas.  
Se exceptúan de esta norma las parcelas agrícolas que se encuentren situadas en zonas de influencia forestal, en las cuales después de la recolección, queda permitido labrar una franja perimetral de 10 metros de anchura para que sirva de cortafuego.   
El incumplimiento de esta Norma puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-B  
En cultivos leñosos:  
B 6.2. En el caso de cultivos leñosos en pendiente igual o superior al 10%, salvo que la pendiente real del recinto esté compensada mediante terrazas o bancales, será necesario mantener una cubierta vegetal que podrá ser sembrada o espontánea, de anchura mínima de 1 metro en las calles transversales a la línea de máxima pendiente o en las calles paralelas a dicha línea, cuando el diseño de la parcela o el sistema de riego impidan su establecimiento en la otra dirección, entre los meses de octubre a marzo, ambos incluidos.  
Se considera que la obligación de dejar una anchura mínima de 1 metro de cubierta vegetal se ha cumplido cuando se alcance dicha anchura mínima, independientemente de si la misma es inerte, en caso de acogerse al ecorrégimen correspondiente o vegetal.   
No obstante, en el momento en que pueda competir con el cultivo, se imposibilite su recolección, o por razones fitosanitarias se podrá eliminar dicha cubierta, pudiendo ser incorporada mediante una labor superficial, respetando en todo caso lo establecido en el apartado relativo a cultivos leñosos de la BCAM 5, debiendo quedar evidencia de la existencia de la cubierta vegetal mediante fotografías georreferencias y anotada en el cuaderno de explotación la justificación agronómica de su eliminación.  
La clasificación del incumplimiento de esta Norma puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-B  
B 6.3. No se podrá arrancar ningún pie de cultivo leñosos situados en recintos de pendiente igual o superior al 10% salvo por:  
- a) Razones fitosanitarias previo informe o Resolución del órgano competente en sanidad vegetal  
- b) Arranque que sea objeto de reposición por el mismo cultivo u otro cultivo permanente, para la renovación y mejora de la plantación.   
- C) Excepcionalmente se podrá autorizar el arranque sin reposición por motivos agronómicos, económicos o climáticos   
En el caso del arranque, la persona titular deberá solicitar autorización previa siguiendo el procedimiento establecido en el artículo 15 de esta Orden, debiendo justificar las causa o motivos del arranque e indicar que la sustitución del cultivo, en su caso, se realizará dentro del plazo máximo de 8 meses desde la fecha del arranque, salvo que se solicite la ampliación de dicho plazo por causas justificadas o que se trate de una replantación de viñedo con un periodo más amplio para la sustitución autorizado dentro del Programa de apoyo al sector vitivinícola español. Además, en caso del arranque sin reposición, el titular de la explotación deberá comprometerse a realizar al menos una práctica que garantice la cobertura mínima del suelo en los periodos más sensibles.   
Quedan exceptuados aquellos recintos en los que la pendiente real del recinto esté compensada mediante terrazas de retención o bancales.  
La clasificación del incumplimiento de esta Norma puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-B  
En tierras de barbecho:  
B 6.4. Tierras de barbecho. Se realizarán prácticas tradicionales de manejo del suelo, prácticas de mínimo laboreo o mantenimiento de una cubierta adecuada del suelo, quedando todas estas prácticas permitidas a lo largo de todo el año, así mismo, se permite el pastoreo.   
Durante los meses de abril a junio, ambos incluidos, no se podrán realizar tratamientos agrícolas sobre las tierras en barbecho, entendiendo por tratamiento agrícola, la aplicación de productos fitosanitarios, de fertilizantes, de enmiendas o prácticas similares.   
Las parcelas agrícolas que se encuentren situadas en zonas de influencia forestal (constituidas por una franja circundante de los terrenos forestales con una anchura de 500 metros) se permitirá labrar una franja perimetral de 10 metros de anchura que sirva de cortafuego.   
La clasificación del incumplimiento de esta Norma puede llegar a un GAP máximo calificado como B-B-B.  
La aplicación de purines debe realizarse de forma localizada y es obligatorio su enterrado, quedando excluido el uso de los sistemas de plato, abanico y por cañón, tal y como establece el artículo 10 del Real Decreto 1051/2022, de 27 de diciembre.   
Control de la BCAM 7. Rotación en tierras de cultivo excepto en cultivos bajo agua.  
Se deberán cumplir las siguientes normas:  
En las tierras de cultivo deberán cumplir las siguientes obligaciones:  
B 7.1. Realizar una rotación de cultivos en todas las parcelas de la explotación, excepto las parcelas cultivadas con cultivos plurianuales, al menos, una vez cada cuatro años.   
Cuando exista un cultivo secundario en el mismo año que el cultivo principal, éste se considerará parte de la rotación, sin que se puedan utilizar las tierras en barbecho en estos casos. El cultivo secundario es el que se realiza entre dos cultivos principales, dando lugar a una pausa significativa entre los principales, se considera cultivo principal aquel que se encuentra en las parcelas entre los meses de mayo a julio.  
No se permitirá justificar el uso del cultivo secundario como opción a la rotación exclusivamente en el tercer año, si no se ha utilizado previamente este recurso en todos los años anteriores.   
La rotación de cultivos es de obligado cumplimiento desde 1 de enero de 2024, teniendo en cuenta los cultivos declarados en los tres años previos y los dos años previos en caso de justificarse mediante el empleo de cultivos secundarios.  
En el caso de que uno de los recintos de la explotación no hubiera sido declarado por la misma persona beneficiaria. Al objeto de verificar la rotación, se tendrá en cuenta el cultivo declarado, independientemente de la persona que lo hubiera declarado en la correspondiente solicitud única de ayudas.  
La clasificación del incumplimiento de esta Norma puede llegar a un GAP máximo calificado como B-A-B.  
B 7.2. Realizar una diversificación de cultivos en la explotación:  
Se debe tener en cuenta lo siguiente:  
a) Si la tierra de cultivo de la explotación es superior a 10 hectáreas e igual o inferior a 20 hectáreas, se deben cultivar, al menos, dos cultivos diferentes sin que el mayoritario suponga más del 75% de dicha tierra de cultivo.  
b) Si la tierra de cultivo de la explotación es superior a 20 hectáreas e igual o inferior a 30 hectáreas se deben cultivar, al menos, dos cultivos diferentes sin que el mayoritario suponga más del 70% de dicha tierra de cultivo.  
c) Si la tierra de cultivo de la explotación es superior a las 30 hectáreas, debe haber, al menos, tres cultivos diferentes, sin que el mayoritario suponga más del 70% de dicha tierra de cultivo y los dos cultivos mayoritarios juntos no podrán ocupar más del 90% de la misma.  
Se considera como cultivo a efectos de la diversificación aquel cuya presencia en un determinado recinto se encuentra entre los meses de mayo a julio, es decir, el considerado como cultivo principal.  
A efectos del cumplimiento de la BCAM 7, se entenderá por cultivo cualquiera de las siguientes acepciones:  
- El cultivo de cualquiera de los diferentes géneros definidos en la clasificación botánica de cultivos  
- El cultivo de cualquiera de las especies, en el caso de las familias botánicas Brassicaceae, Solanaceae y Cucurbitacea y en el caso del género Vicia.  
- La tierra en barbecho,   
- La hierba u otros forrajes herbáceos,   
El cálculo de los porcentajes de los diferentes cultivos y la verificación del número de cultivos se llevará a cabo en el período comprendido entre los meses de mayo a julio, de forma que, mayoritariamente, los cultivos se encuentren en el terreno durante este período.  
En el caso de superficies con cultivos mixtos en hileras, cada cultivo se contabilizará como un cultivo distinto si representa, al menos, el 25% de dicha superficie. En tal caso, la superficie cubierta por cada cultivo se calculará dividiendo la superficie total dedicada al cultivo mixto por el número de cultivos presentes que cubran, como mínimo, el 25% de dicha superficie, con independencia de la proporción real de cada cultivo.  
Las superficies que se siembren con una mezcla de semillas se consideran cubiertas por un solo cultivo denominado cultivo mixto. No obstante, cuando la composición de la mezcla se pueda determinar y diferenciar de otras mezclas, el cultivo mixto se podrá considerar como un cultivo distinto de los demás cultivos mixtos.  
No obstante, se establecen las siguientes excepciones del cumplimiento de la BCAM 7, a las explotaciones:  
1. En las que más del 75% de las tierras de cultivo se utilice para producir hierbas u otros forrajes herbáceos, se utilice para el cultivo de leguminosas, sea tierras en barbecho o esté sujeto a una combinación de esos usos.  
2. En las que más del 75% de la superficie agrícola admisible sean pastos permanentes, se utilice para producir hierbas u otros forrajes herbáceos o para cultivos bajo agua durante una parte significativa del año o del ciclo de cultivo, o esté sujeto a una combinación de estos usos;  
3. En las que la superficie de tierra cultivable es inferior o igual a 10 hectáreas.  
4. Las certificadas de acuerdo con el Reglamento (UE) 2018/848 sobre producción ecológica y etiquetado de los productos ecológicos. En el caso de que la explotación sólo esté certificada para una parte de la misma, esta explotación deberá cumplir con la BCAM en aquellas tierras de cultivo para las cuales no esté certificada.  
La clasificación del incumplimiento de esta Norma puede llegar a un GAP máximo calificado como B-A-B.  
Control de la BCAM 8. Porcentaje mínimo de la superficie agrícola dedicada a superficies y elementos no productivos, mantenimiento de los elementos del paisaje, prohibición de cortar setos y árboles durante la temporada de cría y reproducción de las aves.  
B.8 Porcentaje mínimo de superficie agrícola dedicada a superficies o elementos no productivos.  
 En las tierras de cultivo de las explotaciones se deberá cumplir, al menos, una de las siguientes opciones:   
a) Las explotaciones agrícolas deberán dedicar un porcentaje mínimo del 4% de la tierra de cultivo a superficies y elementos no productivos, incluidas las tierras de barbecho.  
 b) En el caso de que la persona beneficiaria se comprometa a dedicar al menos el 7% de sus tierras de cultivo a superficies y elementos no productivos, incluidas las tierras en barbecho bajo un ecorrégimen, la parte que debe atribuirse al cumplimiento de la presente BCAM se limitará al 3%.  
 c) Por otra parte, si en la explotación existen cultivos intermedios o fijadores de nitrógeno, producidos sin productos fitosanitarios (aplicando un factor de ponderación del 0,3 para los cultivos intermedios), entre estos y las superficies y elementos no productivos se deberá alcanzar el 7%, siendo las superficies y elementos no productivos al menos del 3%.  
A efectos del cumplimiento del porcentaje mínimo, se considerarán las siguientes superficies y elementos no productivos:  
 -Tierras en barbecho  
 -Franjas de protección de los cauces  
 -Lindes forestales. Franja de superficie agrícola colindante con una de superficie forestal donde se dejará un margen sin cultivar entre la zona cultivada y la superficie forestal  
 -Elementos del paisaje.  
Para la determinación de la superficie computable por cada una de las categorías de superficies y elementos no productivos enumeradas en la presente BCAM, en su caso, se utilizarán los factores de conversión, y a continuación se aplicarán a todas las categorías los factores de ponderación que se recogen en la siguiente tabla:  
Todas aquellas superficies y elementos no productivos válidos para el ecorrégimen vinculado a la práctica de establecimiento de espacios de biodiversidad, podrán ser tenidas en cuenta para el cumplimiento de este apartado de la BCAM 8, considerando los factores de conversión y de ponderación establecidos en el Real Decreto 1048/2022 de 27 de diciembre, sobre la aplicación, a partir de 2023, de las intervenciones en forma de pagos directos y el establecimiento de requisitos comunes en el marco del Plan Estratégico de la Política Agrícola Común, y la regulación de la solicitud única del sistema integrado de gestión y control.   
Las superficies y elementos no productivos deberán ser declarados, el año de solicitud en el que se pretenda computar como superficie o elemento no productivo.   
Si en la explotación existen cultivos intermedios o fijadores de nitrógeno, ente estos y las superficies y elementos no productivos se deberá alcanzar el 7% de las tierras de cultivo de la explotación, siendo las superficies y elementos no productivos al menos del 3%.  
Se considerarán cultivos fijadores de nitrógeno las especies de leguminosas para el consumo humano o animal establecidas en el Anexo II del Real Decreto 1049/2022, de 27 de diciembre y sus modificaciones.  
Se admitirán, asimismo, mezclas de estos cultivos con otros que no tengan capacidad de fijar nitrógeno, siempre que el cultivo fijador de nitrógeno sea predominante en la mezcla.  
 En todas las superficies de cultivos fijadores de nitrógeno que pretendan computar para cumplir con la presente BCAM, no se podrán utilizar productos fitosanitarios.   
Al objeto de evitar el riesgo de lixiviación del nitrógeno fijado por estos cultivos en otoño, así como de aprovechar la mejora del suelo que se obtiene con este tipo de cultivos, las superficies de cultivos fijadores de nitrógeno que pretendan computarse para cumplir con la presente BCAM no podrán ir seguidas en la rotación de cultivos de la explotación por tierras en barbecho.  
 No obstante, respecto al porcentaje mínimo de la superficie agrícola dedicada a superficies o elementos no productivos, se aplicarán las siguientes excepciones a las explotaciones:   
a) En las que más del 75% de las tierras de cultivo se utilice para producir hierbas u otros forrajes herbáceos, sea tierras en barbecho, se utilice para el cultivo de leguminosas, o esté sujeto a una combinación de estos usos;  
 b) En las que más del 75% de superficie agrícola admisible sean pastos permanentes, se utilice para producir hierbas u otros forrajes herbáceos o para cultivos bajo agua durante una parte significativa del año o del ciclo de cultivo, o esté sujeto a una combinación de estos usos.  
  
c)La superficie de tierra cultivable es inferior o igual a 10 hectáreas.   
  
Obligaciones a cumplir y valoración del GAP:  
B 8.1 Que se cumple con el porcentaje de elementos no productivos.  
La clasificación del incumplimiento de esta Norma puede llegar a un GAP máximo calificado como C-B-B.  
B 8.2. Las superficies de cultivos fijadores de nitrógeno que pretendan computarse para cumplir la BCAM 8.1. no podrán ir seguidas en la rotación de cultivos de la explotación por tierras en barbecho, para evitar el riesgo de lixiviación del nitrógeno fijado por los CFN en otoño, y aprovechar la mejora del suelo que se obtiene con este tipo de cultivos.  
 La clasificación del incumplimiento de esta Norma se califica con un GAP fijo B-A-B.  
B.8. Mantenimiento de los elementos del paisaje  
B 8.3. No se podrá efectuar una alteración de las particularidades topográficas o elementos del paisaje, salvo en el caso de contar con autorización expresa, según el procedimiento establecido en el artículo 15 de esta Orden   
Para verificar el mantenimiento de los mismos, además de la visita de campo se comparará la situación actual con la de años anteriores mediante el estudio de las ortofotos.  
 Se consideran particularidades topográficas o elementos del paisaje aquellas características del terreno que se definen a continuación:  
- Setos: alineación densa y uniforme de arbustos que se utiliza para cercar, delimitar o cubrir zonas y terrenos.  
- Árboles aislados, en hilera y en grupos.  
- Lindes: banda de terreno estable que discurre paralela al límite de la parcela agrícola y la separa físicamente.  
- Charcas, lagunas, estanques y abrevaderos naturales.  
- Islas y enclaves de vegetación natural o roca: porciones de vegetación natural o roca, aisladas de otras que, al encontrarse rodeadas de cultivos, se ven dificultados los movimientos, las relaciones y el desarrollo de las especies que viven en ellas.  
- Pequeños humedales  
- Terrazas de retención: bancales de piedra seca, los ribazos provistos de vegetación herbácea, arbustiva o arbórea, las terrazas y zanjas de contorno en el caso de laboreo a nivel y las barreras vivas vegetales perpendiculares a la pendiente que, mediante el control de las escorrentías, protegen el suelo de la erosión.  
- Majanos, pequeñas construcciones como muretes de piedra seca, antiguos palomares u otros elementos de arquitectura tradicional que puedan servir de cobijo para la flora y la fauna, a excepción de aquellas construcciones que pudieran entrañar algún riesgo sanitario para la cabaña ganadera o para la fauna silvestre.  
Se tendrá en cuenta los siguientes valores máximos de referencia:  
- Setos de una anchura de hasta 10 m.  
- Árboles en grupos que ocupen una superficie máxima de 0,3 ha.  
- Lindes de una anchura de hasta 10 metros.  
- Charcas, lagunas, estanques y abrevaderos naturales de hasta un máximo de 0,1 ha. No se considerarán los depósitos de cemento o de plástico.  
- Islas y enclaves de vegetación natural o roca: hasta un máximo de 0,1 ha.  
- Terrazas de retención de una anchura, en proyección horizontal, de hasta 10 metros.  
Se exceptúan, la construcción de paradas para corrección de ramblas, regueros y bancales, así como las operaciones de refinado de tierras que se realicen en aquellas parcelas que se vayan a dedicar al cultivo del arroz y otros de regadío.  
Se entenderá por refinado de tierras aquellas operaciones de acondicionamiento de la superficie del suelo de los bancales y tierras de regadío destinadas a mejorar la eficiencia de uso del agua y facilitar la práctica del riego, realizadas sobre parcelas de cultivo en las que se utilizan métodos de riego por gravedad, por superficie e inundación.   
La clasificación del incumplimiento de esta Norma se califica con un GAP máximo C-B-C.  
B 8. Prohibición de cortar setos y árboles no cultivados durante la temporada de cría y reproducción de las aves.   
B 8.4. No se podrán realizar operaciones de corta y poda de los setos y árboles no cultivados durante la época de cría y reproducción de las aves, entre los meses de marzo a agosto, salvo en el caso de contar con autorización expresa del órgano competente en materia de medio ambiente.  
 La clasificación del incumplimiento de esta Norma puede llegar a un GAP máximo calificado como C-B-C.  
Control de la BCAM 9. Prohibición de convertir o arar los pastos permanentes declarados como pastos permanentes sensibles desde el punto de vista medioambiental en los espacios Natura 2000.  
Los pastos permanentes medioambientalmente sensibles que formen parte de la explotación de un solicitante de ayudas PAC deberán ser declarados de manera obligatoria en el marco de la Solicitud Única de cada campaña, independientemente de cuál sea el valor de su Coeficiente de Subvencionabilidad de Pastos (CSP), ya que se debe controlar, en todos los casos, si ese pasto ha sido convertido en otro uso agrícola o no agrícola para aplicar en su caso las penalizaciones correspondientes, e iniciar el proceso de reconversión.   
Se deberán cumplir las siguientes normas:  
B 9.1. En los pastos permanentes designados como medioambientalmente sensibles, situados en las zonas que contemplan las Directivas 92/43/CEE («Hábitats») o 2009/147/CE («Aves») no se deberán convertir, ni labrar o efectuar labores más allá de las necesarias para su mantenimiento. La clasificación del incumplimiento de esta Norma puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-C.  
B 9.2. En el caso de que un agricultor haya convertido o labrado pastos permanentes sujetos a la obligación contemplada en el apartado anterior, las personas beneficiarias de las ayudas están obligadas a la reconversión de dicha superficie de pastos permanentes, y en su caso, a respetar las instrucciones establecidas con la finalidad de invertir los daños causados al medio ambiente por dicha acción. La clasificación del incumplimiento de esta Norma se califica con un GAP fijo C-A-B.  
Tras la detección del incumplimiento, el órgano de control informará a las personas agriculturas y ganaderas de la obligación de realizar la reconversión, así como de la fecha límite para su cumplimiento. Esta no podrá ser posterior a la fecha de presentación de la solicitud única para el año siguiente al de la notificación del incumplimiento.   
Las superficies que se hayan reconvertido se considerarán pastos permanentes desde el mismo día de la reconversión y estarán sujetas a las obligaciones que se han indicado en los párrafos anteriores para los pastos permanentes medioambientalmente sensibles.  
BCAM 10. Fertilización sostenible  
Se deberá cumplir con las obligaciones de acuerdo con el calendario y condiciones establecidas en el Real Decreto 1051/2022, de 27 de diciembre, por el que se establecen normas para la nutrición sostenible en los suelos agrarios.  
Se deberán cumplir las siguientes normas:  
B 10.1. Todas las operaciones encaminadas a aportar nutrientes o materia orgánica al suelo deben de estar correctamente registradas en el cuaderno de explotación, conforme a los plazos que se establezcan en las normativas vigentes.  
La clasificación del incumplimiento de esta Norma puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
B 10.2. La explotación, cuando proceda, contará con un plan de abonado para cada unidad de producción de la misma.  
 La clasificación del incumplimiento de esta Norma puede llegar a un GAP máximo calificado como B-A-A.  
B 10.3. La aplicación localizada de purines y enterrado de estiércoles sólidos en las superficies agrícolas, se hará de acuerdo con lo establecido en el artículo 10 del Real Decreto 1051/2022, de 27 de diciembre.  
 El incumplimiento de esta Norma se califica con un GAP fijo B-B-B.  
NORMAS ESPECIFICAS A LOS REQUISITOS LEGALES DE GESTIÓN RLG.  
Control del RLG 1. Directiva 2000/60/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 23 de octubre de 2000, por la que se establece un marco comunitario de actuación en el ámbito de la política de aguas.  
Se deberán cumplir los siguientes requisitos :  
R 1.1. Que en superficies de regadío o que se riegan, el agricultor acredita su derecho de uso de agua de riego concedido por la Administración hidráulica competente (captación de aguas superficiales o subterráneas).  
La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 1.2. Que la persona beneficiaria ha sido sancionada en firme por la administración hidráulica competente, por no disponer de un sistema de control del volumen de agua efectivamente utilizados conforme a los requisitos establecidos por esta.  
La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-C.  
R 1.3. Que la persona beneficiaria ha sido sancionada en firme por la administración hidráulica competente, por no remitir a la misma por los medios establecidos la información de los volúmenes realmente utilizados.  
La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 1.4. No realizar vertidos directos ni indirectos de productos residuales susceptibles de contaminar con fosfatos las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico, salvo que se cuente con autorización administrativa de vertido y ello se haga cumpliendo las condiciones de dicha autorización.  
La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo C-B-C.  
R 1.5. No realizar o mantener apilamientos de estiércoles, purines, abonos inorgánicos, cenizas u otros materiales que contengan fosfatos en lugares o condiciones que puedan producir lixiviados, escorrentías o infiltraciones susceptibles de contaminar masas de agua superficial o subterránea o zonas protegidas, salvo en aquellas situaciones contempladas por la normativa sectorial y/o autonómica al efecto y en las condiciones establecidas.  
La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-B-C.  
Control del RLG 2: Directiva 91/676/CEE del Consejo, de 12 de diciembre de 1991, relativa a la protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias (DO L 375 de 31.12.1991, p. 1)  
Para cumplir con las citadas disposiciones normativas, se deberán cumplir todas las obligaciones establecidas en los programas de actuación en las explotaciones agrícolas y ganaderas situadas en zonas declaradas por la comunidad autónoma como zonas vulnerables, y en particular:  
R 2.1. Que la explotación dispone de un cuaderno de explotación correctamente cumplimentado para cada uno de los cultivos que se lleven a cabo, fecha de siembra y de recolección, superficie cultivada, las fechas en las que se aplican los fertilizantes, el tipo de abono y la cantidad de fertilizante aplicado (kg/ha). La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 2.2. No realizar o mantener apilamientos de estiércoles, purines, abonos inorgánicos u otros materiales en lugares o condiciones que puedan producir lixiviados, escorrentías o infiltraciones susceptibles de contaminar masas de agua superficial o subterránea o zonas protegidas, salvo en aquellas situaciones contempladas por la normativa sectorial y/o autonómica al efecto y en las condiciones establecidas ni realizar vertidos directos ni indirectos de productos residuales susceptibles de contaminar con nitratos las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico, salvo que se cuente con autorización administrativa de vertido y ello se haga cumpliendo las condiciones de dicha autorización. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-B-C.  
R 2.3. No realizar apilamiento de estiércoles en los periodos de lluvia que establezcan la normativa de fertilizantes en la Comunitat Valenciana. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-B-C.  
R 2.4. Que la explotación dispone, cuando proceda, de depósitos de capacidad suficiente y estancos para el almacenamiento de ensilados así como de estiércoles, o en su caso, que dispone de la justificación del sistema de retirada de los mismos de la explotación. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a llegar a un GAP máximo calificado como C-B-B.  
R 2.5. Que se respetan los periodos establecidos en la normativa de fertilizantes en la Comunitat Valenciana, en que está prohibida la aplicación de determinados tipos de fertilizantes. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo B-B-B.  
R 2.6. Que se respetan las cantidades máximas por hectárea establecidas en la normativa de fertilizantes en la Comunitat Valenciana para el uso de estiércol y de otros fertilizantes que se consideren en el programa de actuación. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo B-B-B.  
R 2.7. Que no se aplican fertilizantes en una banda mínima próxima a cursos de agua, según la anchura establecida en la normativa de fertilizantes en la Comunitat Valenciana. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un llegar a un GAP máximo calificado como C-B-B.  
R 2.8. Que se respeta la prohibición o limitación de aplicar fertilizantes en terrenos con pendiente acusada, según lo establecido en la normativa de fertilizantes en la Comunitat Valenciana. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como B-B-B.  
Control RLG 3: Directiva 2009/147/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativa a la conservación de las aves silvestres (DO L 20 de 26.1.2010, p. 7).  
Se deberán cumplir los siguientes requisitos:  
R 3.1. Que en las explotaciones ubicadas en Zonas de Especial Protección para las Aves (ZEPA), se cumplen las limitaciones establecidas en sus planes de gestión. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo B-B-B.  
R 3.2. Que los agricultores no llevan a cabo cambios que impliquen la eliminación o transformación de la cubierta vegetal, sin la correspondiente autorización de la administración cuando sea preceptiva. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-C.  
R 3.3. Que el agricultor no ha levantado edificaciones ni ha llevado a cabo modificaciones de caminos sin autorización de la administración cuando sea preceptiva. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-B-C.  
R 3.4. Que no se depositan, más allá del buen uso necesario, o se abandonan en la explotación envases, plásticos, cuerdas, aceite o gasoil de la maquinaria, utensilios agrícolas en mal estado u otro producto biodegradable o no biodegradable. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-B-C.  
R 3.5. Que no se roturan lindes sin la autorización de la administración cuando sea preceptiva. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-B-C.  
R 3.6. No realizar ningún tratamiento agrícola sobre los barbechos durante el periodo reproductivo de las aves que se extiende entre los meses de abril a junio, ambos incluidos, pudiendo extender La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como B-B-B.  
R 3.7. Se prohíbe la recolección mecánica nocturna en los cultivos permanentes que presenten plantaciones intensivas en seto de porte alto, denso follaje y en los que se produzca la anidación o pernoctación de aves, con la finalidad de protegerlas.   
La clasificación del incumplimiento puede llegar a un GAP máximo calificado como C -B-C.  
Control de RLG 4: Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres (DO L 206 de 22.7.1992, p. 7).  
Se deberán cumplir los siguientes requisitos:  
R 4.1. Que, en las explotaciones ubicadas en zonas afectadas por Planes de Recuperación y Conservación de especies amenazadas, se cumple lo establecido en los mismos (por ejemplo: uso ilegal de sustancias tóxicas, la electrocución, etc.). La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-B-C.  
R 4.2. Que, si en la explotación se ha realizado una actuación, ya sea, plan, programa o proyecto, que requiere el sometimiento, según normativa nacional y/o regional de aplicación, a Evaluación Ambiental Estratégica o Evaluación de Impacto Ambiental, se dispone del correspondiente certificado de no afección a Red Natura 2000, la declaración de Impacto Ambiental, y cuantos documentos sean preceptivos en dichos procedimientos. Así mismo, que, en su caso, se han ejecutado las medidas preventivas, correctoras y/o compensatorias indicadas por el órgano ambiental. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-B-C.  
  
  
  
ANEXO II   
Valoración ámbito salud pública y fitosanidad   
  
Control del RLG 5: Reglamento (CE) n.º 178/2002 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 28 de enero de 2002, por el que se establecen los principios y los requisitos generales de la legislación alimentaria, se crea la Autoridad Europea de Seguridad Alimentaria y se fijan procedimientos relativos a la seguridad alimentaria (DO L 31 de 1.2.2002, p. 1).  
Se deberán cumplir los siguientes requisitos:  
R 5.1. Que los productos de la explotación destinados a ser comercializados como alimentos sean seguros, no presentando en particular signos visibles de estar putrefactos, deteriorados, descompuestos o contaminados por una materia extraña o de otra forma. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como B-B-A.  
R 5.2. Que, en las explotaciones ganaderas destinadas a la producción de alimentos, ni existen ni se les da a los animales piensos que no sean seguros (los piensos deben proceder de establecimientos registrados y/o autorizados de acuerdo con el Reglamento (CE) n º 183/2005 y deben respetarse las indicaciones del etiquetado. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo C-A-B.  
R 5.3. Que se han tomado precauciones al introducir nuevos animales para prevenir la introducción y propagación de enfermedades contagiosas transmisibles a los seres humanos a través de los alimentos, y en caso de sospecha de focos de estas enfermedades, que se ha comunicado a la autoridad competente. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo C-B-C.  
R 5.4. Que se almacenan y manejan los residuos y las sustancias peligrosas por separado y de forma segura para evitar la contaminación. Queda incluida la gestión de cadáveres. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo B-B-A.  
R 5.5. Que se utilizan correctamente los aditivos para piensos, los medicamentos veterinarios y los biocidas (utilizar productos autorizados y respetar el etiquetado y las recetas). La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo C-B-C.  
R 5.6. Que se almacenan adecuadamente los piensos separados de otros productos no destinados a alimentación animal (químicos o de otra naturaleza). La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 5.7. Que los piensos medicados y los no medicados se almacenan y manipulan de forma que se reduzca el riesgo de contaminación cruzada o de alimentación de animales con piensos no destinados a los mismos. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo B-A-B.  
R 5.8. Que se dispone de los registros relativos a:   
La naturaleza, cantidad y origen de los piensos y otros productos utilizados en la alimentación animal, la cantidad y destino de cada salida de piensos o de alimentos destinados a animales, incluidos los granos, registro de tratamientos veterinarios, enfermedades que puedan afectar a la seguridad de los productos de origen animal, resultados de todos los análisis pertinentes efectuados en plantas, animales u otras muestras que tengan importancia para la salud humana, cualquier informe relevante obtenido mediante controles a los animales o productos de origen animal, cuando corresponda, el uso de semillas modificadas genéticamente, uso de fitosanitarios y biocidas (cuaderno armonizado MAPA/comunidades autónomas o similar). La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 5.9. Que las explotaciones estén calificadas como indemnes u oficialmente indemnes para brucelosis ovina-caprina, y bovina, u oficialmente indemnes en caso de tuberculosis bovina y de caprinos mantenidos con bovinos, (en caso de tener en la explotación hembras distintas a vacas, ovejas y cabras, susceptibles de padecer estas enfermedades, deben estar sometidas al programa de erradicación nacional), y que las explotaciones que no sean calificadas, se someten a los programas nacionales de erradicación, dan resultados negativos a las pruebas oficiales de diagnóstico, y la leche es tratada térmicamente. En el caso de ovinos y caprinos, la leche debe someterse a tratamiento térmico, o ser usada para fabricar quesos con periodos de maduración superiores a 2 meses. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo C-B-A.  
R 5.10. Que la leche ha sido tratada térmicamente si procede de hembras distintas del vacuno, ovino y caprino, susceptibles de padecer estas enfermedades, que hayan dado negativo en las pruebas oficiales, pero en cuyo rebaño se haya detectado la presencia de la enfermedad. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo C-B-A.  
R 5.11. En explotaciones en las que se haya diagnosticado tuberculosis bovina (o del caprino mantenido con bovinos) o brucelosis bovina o del ovino-caprino, a efectos del control oficial por parte de la Administración, el productor dispone y utiliza un sistema para separar la leche de los animales positivos de la de los negativos y no destinar la leche de los positivos a consumo humano. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo C-B-A.  
R 5.12. Que los animales infectados por las enfermedades citadas en los puntos anteriores están correctamente aislados, para evitar un efecto negativo en la leche de los demás animales. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo C-B-A.  
R 5.13. Que los equipos de ordeño y los locales en los que la leche es almacenada, manipulada o enfriada están situados y construidos de forma que se limita el riesgo de contaminación de la leche. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo B-B-A.  
R 5.14. Que los lugares destinados al almacenamiento de la leche están protegidos contra las alimañas, claramente separados de los locales en los que están estabulados los animales y disponen de un equipo de refrigeración adecuado, para cumplir las exigencias de temperatura. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo B-B-A.  
R 5.15. Que las superficies de los equipos que están en contacto con la leche (utensilios, recipientes, cisternas, etc.), destinados al ordeño y recogida, son fáciles de limpiar, de desinfectar y se mantienen en buen estado. Tras utilizarse, dichas superficies se limpian, y en caso necesario, se desinfectan. Los materiales deben ser lisos, lavables y no tóxicos. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo B-B-A.  
R 5.16. Que el ordeño se realiza a partir de animales en buen estado de salud y de manera higiénica. En particular: antes de comenzarse el ordeño, los pezones, las ubres y las partes contiguas están limpias y sin heridas ni inflamaciones, los animales sometidos a tratamiento veterinario que pueda trasmitir residuos a la leche están claramente identificados mientras se encuentran en periodo de supresión, son ordeñados por separado. La leche obtenida de estos animales se encuentra separada del resto, sin mezclarse con ella en ningún momento, y no es destinada al consumo humano. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo B-B-A.  
R 5.17. Que inmediatamente después del ordeño la leche se conserva en un lugar limpio, diseñado y equipado para evitar la contaminación, y que la leche se enfría inmediatamente a una temperatura no superior a 8º C si es recogida diariamente y no superior a 6º C si la recogida no es diaria. (En el caso de que la leche vaya a ser procesada en las 2 horas siguientes o de que por razones técnicas para la fabricación de determinados productos lácteos sea necesario aplicar una temperatura más alta, no es necesario cumplir el requisito de temperatura. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo B-A-A.  
R 5.18. Que en las instalaciones del productor los huevos se mantienen limpios, secos, libres de olores extraños, protegidos contra golpes y de la radiación directa del sol. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo B-A-A.  
R 5.19. Que es posible identificar a los operadores que han suministrado a la explotación un pienso, un animal destinado a la producción de alimentos, un alimento o cualquier sustancia destinada a ser incorporada a un pienso o a un alimento (cuaderno armonizado MAPA / comunidades autónomas o similar). La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 5.20. Que es posible identificar a los operadores a los que la explotación ha suministrado sus productos (cuaderno armonizado MAPA/comunidades autónomas o similar). La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 5.21. Que el agricultor declara que en caso de considerar que los alimentos o piensos producidos pueden ser nocivos para la salud de las personas o no cumplir con los requisitos de inocuidad, respectivamente, el mismo informaría al siguiente operador de la cadena comercial para proceder a su retirada del mercado e informaría a las autoridades competentes y colaboraría con ellas. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo B-B-A.  
Control de RLG 6: Directiva 96/22/CE del Consejo, de 29 de abril de 1996, por la que se prohíbe utilizar determinadas sustancias de efecto hormonal y tireostático y sustancias -agonistas en la cría de ganado y se derogan las Directivas 81/602/CEE, 88/146/CEE y 88/299/CEE (DO L 125 de 23.5.1996, p. 3).  
Se deberán cumplir los siguientes requisitos:  
R 6.1. Que no se administran a los animales de la explotación sustancias de uso restringido que tengan acción tirostática, estrogénica, androgénica o gestagénica (acción hormonal o tirostática) y -agonistas, salvo las excepciones contempladas en los artículos 4 y 5. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo C-B-C.  
R 6.2. Que no se poseen animales a los que se les haya administrado las sustancias anteriores (salvo las excepciones contempladas en los artículos 4 y 5) y que no se comercializan animales (ni sus productos derivados) a los que se les haya suministrado estas sustancias, hasta que haya transcurrido el plazo mínimo de espera establecido para la sustancia administrada. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo C-B-C.  
R 6.3. Que no se dispone de medicamentos para uso veterinario que contengan beta-agonistas que puedan utilizarse para inducir la tocólisis. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo C-B-C.  
R 6.4. Que en caso de administración de productos autorizados, se ha respetado el plazo de espera prescrito para dichos productos, para comercializar los animales o su carne. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo C-B-C.  
Control de RLG 7: Reglamento (CE) n.º 1107/2009 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 21 de octubre de 2009, relativo a la comercialización de productos fitosanitarios y por el que se derogan las Directivas 79/117/CEE y 91/414/CEE del Consejo (DO L 309 de 24.11.2009, p.1)  
Se deberán cumplir los siguientes requisitos:  
R 7.1. Que solo se utilizan productos fitosanitarios autorizados (inscritos en el Registro de Productos Fitosanitarios del MAPA. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-B-C.  
R 7.2. Que se utilizan adecuadamente los productos fitosanitarios, es decir, de acuerdo con las indicaciones de la etiqueta (almacenamiento seguro/ lugar de almacenamiento, protección del agua, licencia para el uso de productos específicos, etc.), ajustándose a las exigencias del Programa Nacional de Control Oficial de la Higiene de la Producción Primaria Agrícola y del Uso de Productos Fitosanitarios. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como B-B-C.  
Control del RLG 8: Directiva 2009/128/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 21 de octubre de 2009, por la que se establece el marco de la actuación comunitaria para conseguir un uso sostenible de los plaguicidas (DO L 309 de 24.11.2009, p. 71).  
Se deberán cumplir los siguientes requisitos:  
R 8.1. Disponer de un Cuaderno de Explotación en el que todas las operaciones encaminadas a aportar tratamientos fitosanitarios, estén correctamente registradas. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 8.2. Adquisición del nivel de capacitación. Los usuarios deben poseer conocimientos suficientes para la gestión de los productos fitosanitarios y estar en posesión de un carné en vigor de aplicador de productos fitosanitarios  
La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como B-A-A.  
R 8.3. Inspección de los equipos de aplicación en uso. Los equipos de aplicación de plaguicidas para uso profesional deben inspeccionarse periódicamente de acuerdo con lo indicado en el Real Decreto 1702/2011, de 18 de noviembre, de inspecciones periódicas de los equipos de aplicación de productos fitosanitarios. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo B-A-A.  
R 8.4. Seguimiento de las obligaciones establecidas por el Estado Miembro para la protección del medio acuático y el agua potable, recogidas en el Real Decreto 1311/2012, mediante las que se establece la obligación de bandas de seguridad sin tratar de 5 y 50 metros respectivamente, y las obligaciones en materia de Gestión Integrada de Plagas en las zonas protegidas que definen la Directiva AVES y la Directiva HABITATS; así como las obligaciones establecidas en las zonas tratadas recientemente que utilicen los trabajadores agrarios o a las que estos puedan acceder, de acuerdo con lo establecido en el Real Decreto 1311/2012, de 14 de septiembre. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-B-C.  
R 8.5. Manipulación y almacenamiento de plaguicidas y sus envases y restos para no poner en peligro la salud humana ni el medio ambiente:   
  
Se deberá cumplir con lo indicado en los artículos 4 y 7 del Real Decreto 285/2021, de 20 de abril en relación con las condiciones de almacenamiento de productos fitosanitarios de uso profesional en explotaciones agrarias.   
Se deberá realizar un control de la manipulación, dilución y mezcla de plaguicidas antes de su aplicación, manipulación de los envases y restos de plaguicidas, eliminación de restos de mezcla, limpieza de los equipos, eliminación de restos y envases, que podrá llevarse a cabo mediante controles documentales quedando a criterio de la autoridad competente la conveniencia de una visita in situ en función de la peligrosidad de los productos manejados, de lo descubierto durante el control documental o bien en función de cualquier otro factor que la autoridad competente considere oportuno.   
En relación con las mezclas de plaguicidas, se deberá comprobar que no se realizan mezclas no estén expresamente autorizadas, para ello podrá utilizarse la guía de buenas prácticas para la mezcla en campo de productos fitosanitarios del MAPA10.   
Los restos de la mezcla de productos fitosanitarios que quedan en los tanques tras su aplicación deberán ser vertidos en los lugares permitidos a tal fin, pudiéndose justificar mediante la presentación de facturas de los gestores encargados de su retirada, o cualquier otro sistema que a juicio de la autoridad competente garantice que dicho vertido se realiza adecuadamente.  
La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como B-B-B.  
  
  
  
ANEXO III  
Valoración ámbito de bienestar animal   
  
Control del RLG 9: Directiva 2008/119/CE del Consejo, de 18 de diciembre de 2008, relativa a las normas mínimas para la protección de terneros (DO L 10 de 15.1.2009, p.7).  
Este RLG es aplicable únicamente a terneros de menos de 6 meses, confinados para la cría y engorde  
Se deberán cumplir los siguientes requisitos:  
R 9.1. Que no se mantiene encerrado a ningún ternero de más de ocho semanas de edad en recintos individuales, a menos que un veterinario haya certificado que su salud o comportamiento requiere que se le aísle para que pueda recibir un tratamiento, que la explotación mantenga menos de 6 terneros o que los animales sean mantenidos con su madre para ser amamantados. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 9.2. Que los terneros se mantienen en recintos para grupos o, cuando no sea posible, de acuerdo con el requisito 9.1., en recintos individuales que cumplan las dimensiones mínimas de la Directiva:  
- Alojamientos individuales para terneros: anchura por lo menos igual a la altura del animal a la cruz estando de pie, y su longitud por lo menos igual a la longitud del ternero medida desde la punta de la nariz hasta el extremo caudal del isquion y multiplicada por 1.1  
- Alojamientos individuales para animales no enfermos: deben ser de tabiques perforados que permitan contacto visual y táctil directo entre terneros.  
- Espacio mínimo adecuado en la cría en grupo: 1,5 m2 (< 150 kg), 1,7 m2 (>= 150 kg i < 220 kg), 1,8 m2 (>= 220 kg).   
No se aplica a explotaciones de menos de 6 terneros ni a animales que son mantenidos con su madre para ser amamantados   
 La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.   
R 9.3. Que los animales son inspeccionados como mínimo una vez al día (los estabulados dos veces al día). La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 9.4. Que los establos están construidos de tal manera que todos los terneros puedan tenderse, descansar, levantarse y limpiarse sin peligro. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 9.5. Que no se ata a los terneros (con excepción de los alojados en grupo, que pueden ser atados durante periodos de no más de una hora en el momento de la lactancia o de la toma del producto sustitutivo de leche). Si se ata a los terneros (en el caso exceptuado), que las ataduras no causen heridas, y que estén diseñadas de tal forma que se evite todo riesgo de estrangulación o herida, y que se inspeccionan periódicamente. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.   
R 9.6. Que los materiales que se utilizan para la construcción de los establos y equipos con los que los animales puedan estar en contacto no son perjudiciales para los animales y se pueden limpiar y desinfectar a fondo. Que se limpian y desinfectan de forma adecuada para prevenir infecciones cruzadas y la aparición de organismos patógenos, y que las heces, la orina y los alimentos no consumidos o vertidos se retiran con la mayor frecuencia posible para evitar los olores y la posibilidad de moscas o roedores. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 9.7. Que los suelos no son resbaladizos, no presentan asperezas y las áreas para tumbarse los animales están adecuadamente drenadas y son confortables. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como B-A-A.  
R 9.8. Que los terneros de menos de dos semanas disponen de lecho adecuado. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo B-A-A.  
R 9.9. Que se dispone de luz natural o artificial entre las 9 y las 17 horas. Los sistemas eléctricos están instalados de modo que se evita cualquier descarga. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 9.10. Que los terneros reciben, al menos, dos raciones diarias de alimento, y que cada ternero tiene acceso al alimento al mismo tiempo que los demás, cuando los terneros están alojados en grupo y no son alimentados a voluntad por un sistema automático. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
 R 9.11. Que los terneros de más de dos semanas de edad tienen acceso a agua fresca adecuada, distribuida en cantidades suficientes, o que pueden saciar su necesidad de líquidos mediante la ingestión de otras bebidas. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 9.12. Que cuando haga calor o los terneros estén enfermos disponen de agua apta en todo momento. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 9.13. Que los terneros reciben calostro tan pronto como sea posible tras el nacimiento, y en todo caso en las primeras seis horas de vida. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo B-A-A.  
R 9.14. Que la alimentación de los terneros contenga el hierro suficiente para garantizar en ellos un nivel medio de hemoglobina de al menos 4,5 mmol/litro. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo C-A-A.  
R 9.15. Que no se pone bozal a los terneros. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo C-A-A.  
R 9.16. Que se proporciona a cada ternero de más de dos semanas de edad una ración diaria mínima de fibra, aumentándose la cantidad de 50 gr. a 250 gr. diarios para los terneros de 8 a 20 semanas de edad. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
Control del RLG 10: Directiva 2008/120/CE del Consejo, de 18 de diciembre de 2008, relativa a las normas mínimas para la protección de cerdos (DO L 47 de 18.2.2009, p. 5).  
Se deberán cumplir los siguientes requisitos:  
R 10.1. Que las cerdas no están atadas. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo C-A-A.  
R 10.2. Cochinillos destetados y cerdos de producción. Que la densidad de cría en grupo sea adecuada: 0,15 m2 (hasta 10 kg), 0,20 m2 (entre 10-20 kg), 0,30 m2 (entre 20-30 kg), 0,40 (entre 30-50 kg), 0,55 m2 (entre 50-85 kg), 0,65 m2 (entre 85-110 kg), 1,00 m2 (más de 110 kg).  
Los locales de estabulación para los cerdos se construirán de forma que:  
- Los suelos serán lisos, pero no resbaladizos, para evitar daños a los cerdos y se diseñarán, construirán y cuidarán de forma que no les causen daño o sufrimiento. Serán adecuados al tamaño y al peso de los cerdos y, si no se equipan con lechos de paja, formarán una superficie rígida, plana y estable.  
los animales puedan tener acceso a un área de reposo, confortable desde el punto de vista físico y térmico, adecuadamente drenada y limpia, que permita que todos los animales se tumben al mismo tiempo  
- los animales puedan descansar y levantarse normalmente  
- ver otros cerdos; sin embargo, en la semana anterior al momento previsto del parto y durante el mismo, las cerdas y las cerdas jóvenes podrán mantenerse fuera de la vista de los animales de su misma especie.  
La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 10.3. Que la superficie de suelo disponible para cada cerda, o cada cerda joven después de la cubrición, criadas en grupo es al menos 1,64 metros cuadrados/cerda joven y 2,25 metros cuadrados por cerda después de la cubrición (en grupos inferiores a seis individuos, la superficie de suelo se incrementará al menos en un 10% y cuando los animales se críen en grupos de 40 individuos o más, puede disminuirse en un 10%). La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo B-A-A.  
R 10.4. Que, para cerdas y cerdas jóvenes durante el período comprendido entre las cuatro semanas siguientes a la cubrición y los siete días anteriores a la fecha prevista de parto, los lados del recinto superan los 2,8 metros en el caso de que se mantengan en grupos, o los 2,4 metros cuando los grupos son inferiores a seis individuos, y en explotaciones de menos de 10 cerdas y mantenidas aisladas, que pueden darse la vuelta en el recinto.   
Detrás de las cerdas o de las cerdas jóvenes, deberá acondicionarse un espacio libre para permitir un parto de forma natural o asistida. Las celdas de parto en las que las cerdas puedan moverse libremente deberán contar con dispositivos de protección de los lechones, como barrotes. Cuando se utilice una paridera, los lechones deberán disponer de espacio suficiente para poder ser amamantados sin dificultad. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo B-A-A.  
R 10.5. Que, para cerdas jóvenes después de la cubrición y cerdas gestantes, criadas en grupo. De la superficie total (requisito 94) el suelo continuo compacto ofrece al menos 0,95 metros cuadrados/cerda joven y 1,3 metros cuadrados/cerda, y que las aberturas de evacuación ocupan, como máximo, el 15% de la superficie del suelo continuo compacto. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo B-A-A.  
R 10.6. Para cerdos criados en grupo, cuando se utilicen suelos de hormigón emparrillados, que la anchura de las aberturas sea adecuada a la fase productiva de los animales (no supera: para lechones 11 mm; para cochinillos destetados, 14 mm; para cerdos de producción, 18 mm; para cerdas y cerdas jóvenes después de la cubrición, 20 mm), y que la anchura de las viguetas es adecuada al peso y tamaño de los animales (un mínimo de 50 mm para lechones y cochinillos destetados y 80 mm para cerdos de producción, cerdas y cerdas jóvenes después de la cubrición).  
Cuando los animales se mantienen temporalmente en recintos individuales (enfermos o agresivos), pueden darse la vuelta fácilmente (excepto que haya una instrucción del veterinario en contra).  
La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como B-A-A.  
R 10.7. Que las cerdas y cerdas jóvenes mantenidas en grupos se alimentan mediante un sistema que garantice que cada animal pueda comer suficientemente, aun en presencia de otros animales que compitan por la comida. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo B-A-A.  
R 10.8. Que las cerdas jóvenes, cerdas post-destete y cerdas gestantes reciben una cantidad suficiente de alimentos ricos en fibra y con elevado contenido energético. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo A-A-A.  
R 10.9. Que el ruido continuo en el recinto de alojamiento no supera los 85 dB. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 10.10. Que los animales disponen de al menos 8 horas diarias de luz con una intensidad mínima de 40 lux. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 10.11. Que los animales disponen de acceso permanente a materiales que permitan el desarrollo de actividades de investigación y manipulación (paja, heno, madera, serrín, u otro material apropiado. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como B-A-A.  
R 10.12. Que todos los cerdos son alimentados al menos una vez al día y que en caso de alimentación en grupo, los cerdos tienen acceso simultáneo a los alimentos. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 10.13. Que todos los cerdos de más de dos semanas tienen acceso permanente a una cantidad suficiente de agua fresca. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 10.14. Se acredita que antes de efectuar la reducción de dientes se han adoptado medidas para corregir las condiciones medioambientales o los sistemas de gestión y evitar que los cerdos se muerdan el rabo u otras conductas irregulares. En el caso de los lechones, la reducción de dientes no se efectúa de forma rutinaria sino únicamente cuando existan pruebas de que se han producido lesiones de las tetillas de las cerdas o las orejas o rabos de otros cerdos. Se realiza antes del 7º día de vida por un veterinario o personal debidamente formado y en condiciones higiénicas. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 10.15. Se acredita que antes de efectuar el raboteo se han adoptado medidas para corregir las condiciones medioambientales o los sistemas de gestión y evitar que los cerdos se muerdan el rabo u otras conductas irregulares. El raboteo no se efectúa de forma rutinaria. Si se realiza en los siete primeros días de vida, lo hace un veterinario u otra persona debidamente formada, en condiciones higiénicas. Tras ese lapso de tiempo, solo puede realizarla un veterinario con anestesia y analgesia prolongada. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 10.16. Que la castración de los machos se efectúa por medios que no sean de desgarre de tejidos, por un veterinario o persona debidamente formada, en condiciones higiénicas y si se realiza tras el 7º día de vida, la lleva a cabo un veterinario con anestesia y analgesia prolongada. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.   
R 10.17. Que las celdas de verracos están ubicadas y construidas de forma que los verracos puedan darse la vuelta, oír, oler y ver a los demás cerdos, y que la superficie de suelo libre de obstáculos es igual o superior a 6 metros cuadrados (si los recintos también se utilizan para la cubrición, que la superficie mínima es de 10 metros cuadrados). La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como B-A-A.  
R 10.18. Que en caso necesario las cerdas gestantes y cerdas jóvenes son tratadas contra los parásitos internos y externos (comprobar las anotaciones de los tratamientos antiparasitarios en el libro de tratamientos de la explotación). La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo B-A-A.  
R 10.19. Que las cerdas disponen antes del parto de suficiente material de crianza, cuando el sistema de recogida de estiércol líquido utilizado lo permita. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo A-A-A.  
R 10.20. Que los lechones disponen una superficie de suelo que permita que todos los animales se acuesten al mismo tiempo, y que dicha superficie sea sólida o con material de protección. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.   
R 10.21. Que los lechones son destetados con cuatro semanas o más de edad; si son trasladados a instalaciones adecuadas, pueden ser destetados siete días antes. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo B-A-A.  
R 10.22. Cochinillos destetados y cerdos de producción (cerdos jóvenes y cerdos de cría). Cuando los cerdos se crían en grupo, se adoptan las medidas que prevengan las peleas, que excedan el comportamiento normal. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máxima calificado como C-A-A.  
R 10.23. Cochinillos destetados y cerdos de producción (cerdos jóvenes y cerdos de cría). Que el uso de tranquilizantes es excepcional y siempre previa consulta con el veterinario. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo C-A-A.  
R 10.24. Cochinillos destetados y cerdos de producción (cerdos jóvenes y cerdos de cría). Que cuando los grupos son mezcla de lechones de diversa procedencia, el manejo permita la mezcla a edades tempranas. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo A-A-A.  
R 10.25. Cochinillos destetados y cerdos de producción (cerdos jóvenes y cerdos de cría): Que los animales especialmente agresivos o en peligro a causa de las agresiones, se mantienen temporalmente separados del grupo.   
Cerdas y cerdas jóvenes: que se adoptan las medidas que minimizan las agresiones en los grupos.  
La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
Control del RLG 11: Directiva 98/58/CE del Consejo, de 20 de julio de 1998, relativa a la protección de los animales en las explotaciones ganaderas (DO L 221 de 8.8.1998, p. 23).  
Se deberán cumplir los siguientes requisitos:  
R 11.1. Que los animales están cuidados por un número suficiente de personal con capacidad, conocimientos y competencia profesional suficiente. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 11.2. Que los animales cuyo bienestar exige una atención frecuente son inspeccionados una vez al día, como mínimo. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 11.3. Que todo animal que parezca enfermo o herido recibe inmediatamente el tratamiento adecuado, consultando al veterinario si es preciso. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 11.4. Que en caso necesario se dispone de un local para el aislamiento de los animales enfermos o heridos, que cuente con yacija seca y cómoda. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como B-A-A.  
R 11.5. Que el ganadero tiene registro de tratamientos médicos y este registro (o las recetas que justifican los tratamientos, siempre y cuando éstas contengan la información mínima requerida en el Real Decreto 1749/1998) se mantiene cinco años como mínimo. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 11.6. Que el ganadero registra los animales encontrados muertos en cada inspección, en el apartado de bajas del libro de registro de la explotación, y que este registro se mantiene tres años como mínimo. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 11.7. Que los materiales de construcción con los que contactan los animales puedan limpiarse y desinfectarse a fondo, no les causen perjuicio, no presentando bordes afilados ni salientes que puedan causar heridas a los animales, y los animales se mantienen de forma que no sufren daños. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 11.8. Que las condiciones medioambientales de los edificios (la ventilación, el nivel de polvo, la temperatura, la humedad relativa del aire, y la concentración de gases) no son perjudiciales para los animales. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 11.9. Que los animales no se mantienen en oscuridad permanente, ni están expuestos a la luz artificial sin una interrupción adecuada, la iluminación con la que cuentan satisface las necesidades fisiológicas y etológicas de los animales y se dispone de la iluminación adecuada (fija o móvil) para poder inspeccionar los animales en cualquier momento. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 11.10. Que en la medida en que sea necesario y posible, el ganado mantenido al aire libre se protege contra las inclemencias del tiempo, los depredadores y el riesgo de enfermedades. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 11.11. Que todos los equipos automáticos o mecánicos indispensables para la salud y el bienestar animal (alimentación, bebida, ventilación) sean inspeccionados al menos una vez al día. La clasificación del incumplimiento de este Requisito se califica con un GAP fijo B-A-A.  
R 11.12. Que cuando la salud y el bienestar de los animales dependan de un sistema de ventilación artificial, esté previsto un sistema de emergencia apropiado, que garantice una renovación de aire suficiente en caso de fallo del sistema, y que existe un sistema de alarma para el caso de avería y se verifica regularmente que su funcionamiento es correcto. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 11.13. Que los animales reciben una alimentación sana, adecuada a su edad y especie y en cantidad suficiente, y que no se da a los animales alimentos o líquidos que les ocasionen daño o sufrimiento. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 11.14. Que todos los animales tienen acceso al alimento y agua en intervalos adecuados a sus necesidades, y que tienen acceso a una cantidad suficiente de agua de calidad adecuada o pueden satisfacer su ingesta líquida por otros medios. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
R 11.15. Que los equipos de suministro de alimentos y agua estén concebidos y ubicados de forma que se reduzca la contaminación de los mismos y que la competencia entre animales se reduzca al mínimo. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como B-A-A.  
R 11.16. Que no se mantiene a ningún animal en la explotación con fines ganaderos que le puedan acarrear consecuencias perjudiciales para su bienestar, ni se usan procedimientos de cría, naturales o artificiales, que ocasionen o puedan ocasionar sufrimientos o heridas a cualquiera de los animales afectados. Los animales no tienen limitada la capacidad de movimiento, de manera que se les evita sufrimiento o daño innecesario, y si, por alguna causa justificada, hay algún animal atado, encadenado o retenido, continua o regularmente, se le proporciona espacio suficiente para sus necesidades fisiológicas y etológicas. Que se cumple la normativa vigente en materia de mutilaciones. Que no se administra a ningún animal ninguna otra sustancia, a excepción de las administradas con fines terapéuticos o profilácticos o para tratamiento zootécnico tal como se define en la letra c) del apartado 2 del artículo 1 de la Directiva 96/22/CE, a menos que los estudios científicos de bienestar animal o la experiencia adquirida demuestren que la sustancia no resulta perjudicial para la salud o el bienestar del animal. La clasificación del incumplimiento de este Requisito puede llegar a un GAP máximo calificado como C-A-A.  
  
  
ANEXO IV  
Criterios para la valoración de la gravedad,   
alcance y persistencia. (GAP)  
  
Se establecen los siguientes niveles para cada uno de los parámetros gravedad, alcance y persistencia de un incumplimiento:  
- Gravedad. Para cada uno de los requisitos/normas a controlar se clasificará la gravedad de los incumplimientos según los siguientes niveles:  
A: Leve  
B: Grave  
C: Muy grave  
- Alcance. Dependerá de si las consecuencias del incumplimiento afectan únicamente a la explotación o trascienden fuera de la misma, el alcance se evaluará según los siguientes niveles:  
A: Sólo a la explotación  
B: Repercusiones fuera de la explotación  
- Persistencia. Para cada uno de los requisitos/normas a controlar se clasificará la persistencia de los incumplimientos según los siguientes niveles:  
A: Si no existen efectos o duran menos de un año  
B: Si existen efectos subsanables que duran más de un año  
C: Si no son subsanables (los efectos condicionan el potencial productivo de la zona afectada)  
Correspondencia entre evaluación y porcentaje de reducción  
Para cada requisito/norma incumplida, se obtendrá una valoración teniendo en cuenta los niveles máximos establecidos en el anexo I, II y III para los parámetros de gravedad, alcance y persistencia, así como la intencionalidad del incumplimiento.   
En caso de existir incumplimientos de normas que constituyen asimismo un requisito o varios requisitos del mismo o diferentes ámbitos y sean coincidentes, sólo se considerarán un único incumplimiento priorizándose siempre el requisito y entre ellos el más desfavorable.  
  
  
  
Gravedad Alcance Persistencia % Reducción   
Incumplimientos no intencionados % Reducción incumplimientos intencionados  
a A A 1 % 15 %  
A B A 3 % 20 %  
A A B   
A B B   
B A A   
B B A   
B A B   
B B B   
A A C 5 % 100 %  
A B C   
B A C   
B B C   
C A A   
C B A   
C A B   
C B B   
C A C   
C B C



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI