Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6802, del 22-06-2012 (2012/6001)

RESOLUCIÓ de 8 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Villena, Sax, Elda, Monòver, Calp, l'Alfàs del Pi, la Nucia, Polop, Agost, els Poblets. Expedients número 137/2007 AIA i altres.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6802

Data del DOGV
:   22-06-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6001

CVE


Data del document
:   08-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Alfàs del Pi, l'](javascript:void(0))
    * [Poblets, els](javascript:void(0))
    * [Sax](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [Calp](javascript:void(0))
    * [Polop](javascript:void(0))
    * [Monòver](javascript:void(0))
    * [Nucia, la](javascript:void(0))
    * [Agost](javascript:void(0))
    * [Elda](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 8 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Villena, Sax, Elda, Monòver, Calp, l'Alfàs del Pi, la Nucia, Polop, Agost, els Poblets. Expedients número 137/2007 AIA i altres. [2012/6001]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 137/2007 AIA, 289/2007 AIA, 295/2007 AIA, 115/2007 AIA, 90/2008 AIA.  
  
  
València, 8 de maig de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 137/2007-AIA.  
Nom del projecte: conducció del marge esquerre del posttransvasament Xúquer-Vinalopó. Tram I.  
Promotor: Direcció General de l'Aigua de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Òrgan substantiu: Direcció General de l'Aigua de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: Villena, Sax, Elda, Monòver.  
  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és l'establiment de les condicions tècniques i econòmiques per a l'execució de les obres corresponents al tram I de la conducció del marge esquerre del posttransvasament Xúquer-Vinalopó amb la finalitat de conduir les dites aigües a les comunitats de regants del dit marge esquerre.  
Per a això es projecta una conducció de 20,546 metres de longitud en acer St 44, de diàmetre 1.800 mm i grossàries variables. La dita conducció transportarà un cabal de 4,25 metres cúbics per segon.  
La conducció naix de l'encreuament de la séquia del Rei amb la carretera del Pinós al terme municipal de Villena i culmina en el depòsit regulador del Toll previst entre el límit dels termes municipals d'Elda i Monòver.  
La conducció anirà soterrada en rases les profunditats mínimes de les quals oscil·laran de 3,20 a 3,80 metres excepte en determinats punts on s'arribarà a majors profunditats.  
Este tram de la conducció, per mitjà dels oportuns ramals, proveirà diverses entitats de reg per mitjà de les conduccions següents:  
  
- Los Frutales, SA: conducció de fosa de 791 metres de longitud i 350 mm de diàmetre.  
- Sindicato de Riego Público de la Villa i Sociedad Agraria de Transformación número 3.562 de Sax: conducció de fosa de 4.250 metres de longitud i 450 mm de diàmetre.  
- Comunidad de Regantes de Elda: conducció de fosa de 979 metres de longitud i 300 mm de diàmetre.  
Tant a l'inici del tram I com en les derivacions de Sax i Elda s'instal·laran vàlvules de sobrevelocitat i altres elements accessoris que s'ubicaran en arquetes semisoterrades de formigó armat i disposaran d'una part aèria consistent en una estructura metàl·lica exempta amb coberta a dos aigües.  
La conducció acaba amb una arqueta partidor (depòsit de regulació) soterrada de dimensions 32x32x5 metres que tindrà una cambra per a amortir l'energia del cabal entrant, amb dos abocadors, de huit metres d'amplària, un lliure que descarrega al barranc del Toll, i un altre amb una comporta d'1,6 metres d'alçària que descarrega en la futura bassa del Toll, dos vàlvules de neteja de 400 mm i una vàlvula de 1.800 mm en l'arrancada de la conducció del tram II.  
Al final del tram I, s'executarà una bassa d'acumulació/regulació amb una capacitat aproximada de 2.300.000 metres cúbics i no és objecte d'este projecte la delimitació de les seues característiques constructives.  
Per al trànsit de vehicles durant l'execució de les obres s'executarà una via de servici de 5 metres d'amplària, que en gran part absorbirà les vies rurals existents, i per tant hauran d'estar en estos trams habilitades per al trànsit rural.  
Una vegada acabada l'obra, el camí de servici en el seu tram comú continuarà complint la seua funció de baixa intensitat de trànsit, i la resta quedarà com a camí d'accés exclusiu per al servici de manteniment i conservació de la conducció. El dit camí es condicionarà amb cunetes de profunditat mitjana de 0,5 metres.  
Està prevista una zona d'ocupació temporal de 30 metres al llarg de l'eix del traçat i una zona d'expropiació de 14 metres. L'obra prevista disposarà de les instal·lacions elèctriques aèries necessàries per al funcionament dels distints automatismes així com per al funcionament del sistema de protecció catòdica.  
  
Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental proposa tres alternatives al traçat de la conducció. L'estudi de les alternatives considera com la més apropiada l'anomenada alternativa 1.  
Es considera rebutjable l'alternativa 2 per l'encreuament excessiu amb altres infraestructures i l'afectació als hàbitats dels paratges Serra del Pastoret i les Salinetes.   
L'alternativa 3 seria acceptable mediambientalment excepte per l'afectació al LIC Llacuna de Salinas, les dificultats tècniques del pas per la rambla de Xinorla, afectació a infraestructures i afectació al patrimoni etnològic.  
  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
- L'expedient va entrar en el registre dels Servicis Centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge (antiga Conselleria de Territori i Habitatge) el dia 21 de juny de 2007.  
  
- La informació pública es va realitzar per mitjà d'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del dia 22 d'agost de 2006, i per mitjà d'anunci en el Butlletí Oficial de l'Estat del dia 25 de setembre de 2006.   
- Durant el període d'exposició pública es van presentar diverses al·legacions. L'Ajuntament de Villena va emetre un informe tècnic d'al·legacions fora de termini legal. No obstant això, es reproduïxen a continuació alguns dels seus paràgrafs pel seu interés mediambiental:  
«El projecte afecta el LIC Serra de Salinas [...]. L'estudi d'impacte ambiental, en el seu inventari, anomena quatre espècies gipsícoles [...] encara que n'estan presents altres com ara Limonium sp., Hernaria fruticosa, que també han de ser considerades. Es considera que ha de realitzar-se un estudi de la flora per part del Servici de Conservació de la Biodiversitat de la Conselleria de Territori i Habitatge».  
En relació amb l'afectació del projecte al LIC Serra de Salinas, l'informe tècnic proposa:  
«[...] es proposa com a alternativa el traçat de la conducció pel camí de la Fontnegra. És un camí existent que evitaria la utilització i l'alteració dels camins ramaders per a l'execució del projecte i reduiria l'afectació a l'hàbitat natural».  
En relació amb la consolidació de camins de servici s'exposa:  
«[...] Considerem que no queda justificada la necessitat actual de construir i consolidar un camí de servici pel camí ramader [...] l'accessibilitat de la conducció podria garantir-se [...] per mitjà del condicionament de determinats camins transversals [...]. Així també es considera suficient una amplària del camí de servici de tres metres (no de cinc com indica el projecte)».  
En relació amb l'habilitació d'una via verda sobre el terreny que recobrix la canonada, s'exposa:  
«[...] El projecte pretén construir i consolidar un nou camí amb tot-u compactats, la qual cosa produirà un impacte indirecte però permanent i negatiu sobre l'hàbitat a causa de l'increment de l'accessibilitat a la zona. Històricament els pujols [...] han sigut poc valorats [...] no obstant això, constituïxen un important patrimoni cultural (molts d'estos presenten restes arqueològiques) i natural (espècies de flora i fauna protegides) [...]. D'especial interés quant a preservació de l'actuació projectada es considera la zona compresa entre el Cabezo del Chocolaíno i el Cabezo de Agua Amarga. Des del nostre punt de vista hauria d'evitar-se el traçat en esta zona».  
«Lligat a les formacions vegetals descrites podem trobar també fauna d'interés [...] pot establir-se també com a mesura correctora la construcció d'abeuradors [...]».  
«Entre les espècies de flora proposada en la repoblació, el projecte inclou el margalló. Es considera que esta espècie no és apropiada per a la zona objecte de l'actuació.  
Respecte a l'informe d'al·legacions, s'assenyala que s'han demanat els informes tècnics que s'han considerat necessaris per a arreplegar totes les possibles afectacions ambientals del projecte. No obstant això, es tindrà en compte l'al·legació presentada per mitjà de l'ampliació de les condicions ambientals al projecte objecte de la declaració d'impacte.  
La resta d'al·legacions no tenen caràcter ambiental.  
- El dia 9 de maig de 2008, es rep còpia de la sol·licitud de l'informe de conformitat del projecte amb la normativa establida en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, presentat davant de la Conselleria de Cultura el dia 27 de novembre de 2007.  
  
Informes sectorials  
En relació amb les afectacions ambientals del projecte s'han emés els informes següents:  
- Pel Servici d'Ordenació Sostenible del Medi (en extracte):  
  
«El Projecte Conducció General del Marge Esquerre del Posttransvasament Xúquer-Vinalopó. Tram I, pretén instal·lar un primer tram de canonada paral·lel a la conducció general del marge dret. Este primer tram afecta l'espai de gran interés ambiental (lloc d'interés comunitari) Serra de Salinas, en una zona amb una interessant vegetació gipsícola, a més d'afectar diversos hàbitats; per este motiu el traçat de la conducció produirà unes afectacions que generaran una sèrie d'impactes [...]».   
  
L'informe especifica: «quant a afectació als hàbitats i a les espècies naturals del dit espai protegit, el projecte admet mesures correctores i protectores que poden reduir l'impacte ambiental sobre els dits hàbitats a uns nivells assumibles [...]».   
L'informe conclou amb una sèrie de mesures que s'incorporaran com a mesures a aplicar en les condicions de la realització del projecte.  
- Pel Servici de Conservació de la Biodiversitat:  
«De manera global, cal indicar que la major part de l'obra discorre per camins i terrenys agrícoles amb el que es minimitza l'afectació. No obstant això, en alguns trams les obres s'acosten a zones muntanyoses en què nidifiquen aus amenaçades. Els trams on serà necessari prendre precaucions per a evitar molèsties a les aus són: depòsit regulador i bassa del Toll, així com la conducció pròxima a Elda-Monòver.»  
  
«[...] Estes precaucions dependran de la magnitud i del termini d'execució de les obres, però -en principi- haurien de consistir a suspendre les actuacions més sorolloses durant l'època de cria i evitar que les actuacions complementàries (presa i abocament de materials, depòsits de maquinària, etc.), s'ubiquen en les proximitats de les àrees de cria».  
Quant a la instal·lació de les línies elèctriques l'informe especifica: «[...] El projecte no és en absolut adequat quant a la definició de tipologies i mesures correctores, per la qual cosa hauria de realitzar-se o bé una avaluació detallada de cada línia o bé un compromís d'ajust a tipologies definides per la conselleria».  
En l'informe es proposen algunes mesures compensatòries dirigides a la conservació del Fartet del Vinalopó, així compensar la pèrdua progressiva dels cabals hídrics patida per la llacuna de Salinas.  
- Pels Servicis Territorials de Medi Ambient d'Alacant:   
L'informe dels agents mediambientals de la CMAAUV, incidix sobre les ocupacions de camins ramaders i forest d'utilitat pública; estos són:  
1. TM Sax: sendera de Tramasierra, sendera de Peñarrubia, muntanya de El Plano, muntanya del Cabezo Gordo.  
2. TM Villena: Carrerada Reial d'Almansa, sendera del Camí de Sax per Carboneras, sendera de Carboneras, Cordel de Cabreras per Peñarrubia, Cascante i La Zafra.  
3. TM Elda: Carrerada Reial d'Andalusia a València, sendera de Los Serranos.  
El tècnic de la demarcació nord d'Alacant informa: d'acord amb l'article 14 de la Llei 3/1995, de Camins Ramaders, els interessats hauran de sol·licitar al seu dia l'autorització per a la col·locació de les instal·lacions previstes, la qual, i en principi, i considerant el tipus d'obra de què es tracta serà autoritzable [...]».   
L'informe conclou amb una sèrie de mesures a respectar que s'incorporaran a les condicions ambientals d'esta declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat. Identificació i valoració d'impactes.   
L'estudi d'impacte ambiental realitza una caracterització del medi en què es descriuen els seus components més importants :  
- Fauna: s'enumeren una sèrie d'espècies presents en la zona però es considera improbable la seua presència en la zona de les obres. Estes espècies són (en extracte): falcó pelegrí (Falco peregrinus), àguila reial (Aquila chrysaetos), brúfol (Bubo bubo), rabosa comuna (Vulpes vulpes).  
- Flora: destaca l'estudi la diversitat d'ecosistemes presents en al traça de les futures obres de les quals es destaca la possible afectació a espècies gipsícoles com ara Gypsophila struthium, Teucrium libanitis, Helianthemum squamatum, Ononis tridentata, la presència de la qual en la zona obligarà a adoptar mesures correctores.  
- Patrimoni: es destaca la presència d'elements del patrimoni etnològic (antigues cases de cultiu, ermites).  
- Geomorfologia: en la major part de la traça de la canonada es troben argiles, margues i algeps. L'erosió potencial de la zona és de moderada a molt alta.  
- Hidrologia: el territori es caracteritza per una escassa presència de cursos permanents d'aigua i una important presència de llits d'aigua intermitents (barrancs i rambles). En este sentit el projecte presentarà afectació a la zona d'influència de la rambla de La Melva i al barranc del Derramador.  
- Paisatge: les unitats paisatgístiques objecte de major valoració se situen en el LIC Serra de Salinas en els passos de la canonada pels voltants de Los Cabezos, Pocico de Santa Rosa, Alto de la Cámara i el pas per la zona d'influència de la rambla de La Melva. L'estudi d'impacte ambiental destaca els impactes següents:  
Rebuig i desbrossament del terreny: produirà efectes sobre l'atmosfera per emissió de partícules de pols i soroll i este efecte és temporal i reversible. Sobre la vegetació l'impacte s'estima directe, mitigable i recuperable.   
Excavació: es preveu que es produirà alteració de l'estructura del sòl, emissió de partícules de pols a l'atmosfera i els sorolls i vibracions ocasionats per la maquinària. L'impacte ambiental es considera que serà directe, temporal i reversible.   
Moviment de maquinària i zona d'aplec de materials: el pas de la maquinària produirà un impacte temporal, directe, reversible i serà ocasionat per les emissions de partícules de pols a l'atmosfera, sorolls i per la pèrdua accidental de líquids mecànics.  
Les zones d'aplec de materials es disposaran al llarg de tota la traça i es produirà un impacte temporal, directe i reversible i es produiran afectacions temporals sobre el paisatge.  
Construcció d'elements auxiliars: es produiran afectacions sobre el paisatge que es valoren com de caràcter puntual i intensitat baixa.   
  
L'impacte en la fase d'explotació es valora de la manera següent :  
  
- El transport d'aigua al llarg de la canonada no produirà impactes apreciables pel fet que el traçat d'esta transcorre soterrada.  
- L'impacte sobre el paisatge quedarà reduït a la presència d'elements auxiliars que s'integraran en este per mitjà de la utilització de materials i colors adequats.  
- La transferència d'aigua s'espera que es traduïsca en una millora ambiental de la zona receptora i que permeta la recuperació dels nivells piezomètrics dels aqüífers sobreexplotats.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental. L'estudi d'impacte ambiental proposa diverses mesures correctores i protectores entre les quals destaquen les següents :   
- Realització de regs periòdics en la zona d'obres.  
- S'intentarà respectar el trànsit ramader en els camins ramaders per mitjà de l'ocupació imprescindible d'estes, es minimitzarà el temps en què la rasa estiga oberta i esta se senyalitzarà i tancarà per a evitar caigudes accidentals. A l'acabament de les obres es restauraran i es respectarà la seua amplària legal.   
- Les zones d'aplec de materials i parcs de maquinària s'habilitaran en espais faltats de vegetació arbòria.  
- El desplaçament dels materials d'obra es realitzaran en vehicles amb tendals per a evitar pèrdues de materials.  
- S'elaborarà un programa de control sobre la gestió de residus tòxics i perillosos d'acord amb la legislació vigent.  
- El sòl i terra vegetal retirada de la zona d'obres s'emmagatzemarà per a la seua utilització posterior com a aportació de terra vegetal.   
- A l'acabament de les obres es restituirà la superfície afectada i es reutilitzarà el material sobrant de les excavacions per al reblert de la rasa. En els casos en què això no siga possible els sobrants es portaran a abocador autoritzat.  
- En les zones de major pendent, s'evitaran els desmunts excessius a fi d'evitar l'erosió.  
- Els materials i colors a emprar en els elements visibles de l'obra s'adaptaran en colors i materials a l'entorn.  
- Els talussos de desmunt i els terraplens que s'executen per a la realització de l'obra s'integraran en el paisatge per mitjà de la plantació d'espècies pròpies de la zona. Totes les espècies vegetals retirades durant les obres tornaran a ser plantades i regades convenientment durant el primer any.   
- Les línies elèctriques necessàries per a l'accionament elèctric dels mecanismes automàtics seran senyalitzades per a evitar morts d'aus.  
  
Al llarg de tot el tram I de la conducció general del marge esquerre i sobre el terreny que cobrix la canonada, s'habilitarà una via verda tancada al trànsit de vehicles de motor i construïda com a camí per a senderistes, ciclistes i pràctica de l'equitació.  
Esta via verda discorrerà paral·lela al camí rural reformat que quedarà després de la finalització de les obres i separat d'este per mitjà de vegetació arbustiva.  
La dita via verda tindrà una amplària de 7 metres dels quals 3 metres es dedicaran al pas i els altres quatre es plantaran d'espècies arbustives autòctones (timó, romer, espígol, camamilla amarga).  
En les zones de connexió de la conducció general amb les conduccions secundàries, s'ubicaran àrees de descans per als usuaris de la via verda les quals disposaran de presa d'aigua no tractada, zona d'arbreda, mobiliari forestal i una zona coberta.  
La zona d'arbreda estarà formada per alzines i oliveres en les zones de major cota i en les zones de menor cota, oliveres i garrofers. Com a espècies arbustives es plantaran espècies com ara el timó, l'espígol, el llentiscle, el margalló i altres.  
El programa de vigilància ambiental dissenyat es basa en el control periòdic de l'eficàcia i la correcta execució de les mesures protectores i correctores.  
En relació amb els impactes i les mesures correctores previstes en el projecte cal assenyalar el següent:   
- La conducció proposada discorrerà per camins o sendes preexistents, fet que minimitzarà en part les repercussions de l'obra sobre el medi ambient. No obstant això, cal assenyalar l'afectació en els 4.800 primers metres a la Carrerada Reial d'Almansa i l'amplitud de la zona d'ocupació temporal (30 metres) amb les seues repercussions consegüents.  
- Les zones més sensibles de la traça de la conducció són el pas de l'obra pel LIC Serra de Salinas, que alberga hàbitats prioritaris d'acord amb la Directiva 92/43/CEE, la possible afectació als pujols, elements singulars de la tipologia paisatgística de la província d'Alacant i que alberguen a més valors ambientals i culturals, i la zona de confluència del tram I amb el tram II de la conducció, terreny ric des del punt de vista de la biodiversitat per albergar espècies gipsícoles de gran interés al mateix temps que zona sensible pel seu interés en la conservació d'aus protegides.  
Quant a la confluència del tram I amb el tram II, la seua acceptació definitiva quedarà condicionada a l'aprovació de la ubicació de la bassa del Toll, actualment en fase de tramitació ambiental.   
Cal assenyalar que una gran part del traçat discorre dins de l'àrea del Pla de Recuperació del Fartet.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Annex I.7.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establides a continuació:  
1. S'obtindrà l'informe previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, el sentit i els preceptes del qual vincularan tant a la realització del projecte com a la declaració d'impacte ambiental. En qualsevol cas si en el transcurs de les obres apareixen béns emparats per la dita llei s'haurà d'actuar d'acord amb els preceptes continguts en esta.  
2. S'obtindran els permisos de la confederació hidrogràfica competent en relació amb els encreuaments dels llits hídrics afectats.  
En l'execució de les obres s'haurà de tindre en compte la funció d'estos llits com a corredors ecològics i evitar la creació de barreres per a la fauna i restaurar convenientment estos. S'haurà de tindre especial atenció a evitar les possibles afectacions a poblacions d'amfibis.  
  
3. D'acord amb l'article 14 de la Llei 3/1995, de Camins Ramaders, se sol·licitaran les autoritzacions pertinents i s'haurà de garantir el trànsit pecuari per mitjà de pas alternatiu o per mitjà d'encreuaments al mateix nivell o a distint nivell. Les conduccions hauran de quedar soterrades un mínim de 0,60 metres des de la rasant del terreny.  
4. S'haurà d'estudiar la compatibilitat del traçat amb la futura línia de l'AVE prevista, estudiant, si és el cas, de manera conjunta les correccions ambientals oportunes per a evitar impactes sinèrgics.  
5. Excepte raó justificada que es farà arribar a l'Àrea d'Avaluació Ambiental per escrit, es disminuirà l'amplària de la pista de treball prevista (30 metres) almenys en els punts següents: LIC Serra de Salinas, Cabezo Largo i d'Agua Amarga, al terme municipal de Villena; Cabezo de Santa Eulalia i forest AL 3035 i 3038 al terme municipal de Sax.  
  
6. S'avaluarà la possibilitat d'accedir a les infraestructures de l'obra prevista a través de camins transversals; si això no fóra operatiu i a fi d'evitar impactes innecessaris i excessiva ocupació del territori, s'intentarà reduir l'amplitud del camí de servici de 5 metres a 3,5 - 4 metres. La justificació de la impossibilitat de reducció del camí de servici es realitzarà per escrit que es farà arribar a l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
7. S'evitarà utilitzar la zona sud de la parcel·la 83 del polígon 28 de Sax com a zona de classificació i desbast a causa de l'afectació per risc d'inundació de tipus 6.  
No s'haurà d'instal·lar cap zona d'aplec de materials o de classificació i desbast als voltants del depòsit regulador del Toll, en la confluència entre Elda i Monòver.  
8 S'habilitaran rampes en les rases per a facilitar l'eixida d'animals atrapats, es revisaran estes diàriament a fi d'evacuar els que no hagen pogut eixir, s'abalisarà la zona d'obres.  
9. En les zones afectades pel projecte que es troben dins de l'àmbit territorial de l'espai protegit (LIC Serra de Salinas), s'haurà de realitzar un estudi previ de caracterització de la vegetació existent en la franja de sòl en què es durà a terme l'eliminació de la coberta vegetal, a fi d'identificar la distribució de les espècies existents i la seua abundància, i ajustar en conseqüència el traçat del projecte. Si això no fóra possible es conduiran a viver especialitzat els exemplars d'interés fins a la finalització de les obres, moment en què es plantaran en els seus llocs d'origen.  
En tot cas, s'haurà de comptar amb el Servici de Biodiversitat dels Servicis Territorials de Medi Ambient d'Alacant tant per a la caracterització de les espècies com per a l'execució de les mesures correctores.  
  
10. Respecte a les mesures correctores i de restauració, s'utilitzaran espècies vegetals que siguen pròpies de l'entorn i s'evitarà la plantació de margalló per no ser pròpia de la zona d'actuació.   
11. Les línies elèctriques compliran les determinacions generals del Reial Decret 263/2008, de 22 de febrer, pel qual s'establixen mesures de caràcter tècnic en línies elèctriques d'alta tensió, a fi de protegir l'avifauna. La resta de característiques constructives s'adaptarà a l'ajust de tipologies que establisca a l'efecte el Servici de Conservació de la Biodiversitat.  
12. En el paratge de Las Cañadas a Elda (entre el Pocico de Santa Rosa i l'Altico del Gordo fins al límit amb el tram II de la conducció al terme municipal de Monòver), s'interrompran les obres en el període sensible de reproducció i nidificació d'aus d'interés. El calendari d'obres serà fixat pels tècnics del Servici de Biodiversitat dels servicis territorials d'Alacant i els correspon el seguiment de l'afectació a estes aus durant la fase d'obres tant al Servici anteriorment anomenat com als agents mediambientals de la zona.   
  
13. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.   
  
14. En les zones de descans de la via verda s'ubicaran xicotets tolls o abeuradors que servisquen d'abeuradors a la fauna silvestre i puguen ser utilitzats pels amfibis.  
15. Com a mesura compensatòria a causa de l'afectació d'hàbitats prioritaris pel projecte s'haurà d'efectuar compromís d'acceptació d'algunes de les basses a realitzar o realitzades (de proveïment a les comunitats de regants) per a la cria i conservació del Fartet del Vinalopó i/o derivació d'aigües a la llacuna de Salinas. Les dites mesures es consensuaran amb el Servici de Conservació de la Biodiversitat dels servicis centrals de València.   
Estes mesures compensatòries es comunicaran a l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
16. L'acceptació total del traçat d'este primer tram de la conducció del posttransvasament Xúquer-Vinalopó, marge esquerre queda condicionada a l'acceptació de la ubicació de la bassa del Toll i del tram II de la conducció.  
17. El programa de vigilància ambiental inclourà informe sobre les possibles morts d'aus i altres animals conseqüència de l'execució de les obres especificant lloc i possibles causes als efectes de la possible ampliació de les mesures correctores. El dit informe es remetrà a l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 1 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 289/2007-AIA.  
Títol: antena de gas natural a Calp.  
Promotor: Endesa Gas Alicante, SAU.  
Òrgan substantiu: Servici Territorial d'Energia d'Alacant.  
Localització: Calp (Alacant).  
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'objecte del projecte és la definició dels materials i criteris per mitjà dels quals han de realitzar-se les obres corresponents a l'antena per a subministrament de gas natural al terme municipal de Calp i de les seues instal·lacions auxiliars.   
L'antena per a subministrament de gas natural al terme municipal de Calp naix del gasoducte de transport secundari Marina Alta fase II i subministrarà gas natural per al consum industrial i domèstic a la població de Calp. La pressió màxima de servici de l'antena serà de 16 bar relatius, tindrà una longitud de 1.902 metres i un diàmetre de 4 polzades. Està prevista la instal·lació d'un sistema de protecció catòdica a base d'ànodes de sacrifici de magnesi.   
A fi de poder efectuar el subministrament als usuaris domèstics comercials s'instal·larà un armari de regulació i mesura de cabal nominal 2 x 3.000 Nm³/h de pressió d'entrada màxima 16 bar i d'eixida regulable entre 0,4 i 0,1 bar, que alimentarà la xarxa de distribució del municipi de Calp.  
Les fases de l'obra són:  
- Replantejament sobre el terreny.  
- Obertura de pista.  
- Excavació de rasa.  
- Transport i alineació de tubs, corbats i soldadures.  
- Posada en rasa de la línia i tapament.  
- Proves de pressió-estanquitat.  
- Restitució de terrenys.  
Quant a l'encreuament del gasoducte per punts singulars, es destaca el pas pel barranc del Quisi respecte al qual l'estudi geotècnic recomana un encast mínim de la canonada de tres metres davall el fons del llit així com la reconstrucció i protecció dels marges, en tota la seua alçària, amb gabions o espigons d'escullera, i la construcció d'un mantell d'escullera d'uns quatre metres d'amplària.  
La zona d'ocupació temporal prevista per les obres és de deu metres; l'afectació a finques particulars derivada de la construcció del projecte es concreta en l'expropiació forçosa sobre els terrenys on s'hagen de construir les instal·lacions fixes en superfície i la imposició permanent de servitud de pas de gas al llarg del traçat de tota la conducció amb una amplària de quatre metres, dos metres al costat de cada eix.  
  
  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient va ser remés pel Servici Territorial d'Energia d'Alacant, i va entrar en els Servicis Centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, el dia 22 de novembre de 2007.  
  
La informació pública es va realitzar per mitjà de publicació d'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del 20 d'agost de 2007 i en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant del 16 d'agost de 2007.  
Durant el període d'informació pública es van produir al·legacions; cap d'estes de caràcter ambiental.  
El dia 16 de juny de 2008, es va rebre en els servicis centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge la documentació relativa a la justificació de la realització del tràmit d'informació pública així com la justificació de la petició de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Afectacions legals  
- Segons l'informe emés per l'Ajuntament de Calp, la major part del traçat de l'antena de gas discorre per sòl no urbanitzable.  
- Domini públic hidràulic: encreuament amb el barranc del Quisi.  
- Camins ramaders: a priori, el projecte podria presentar afectació a l'assagador del Camí de Teulada i a l'assagador del Camí del Quisi.  
  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat. Identificació i valoració d'impactes.   
  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala com a elements ambientals que podran veure's afectats per la realització del projecte els següents; atmosfera, sòl, aigua, vegetació, fauna, medi socioeconòmic, elements arqueològics.  
Quant a la valoració dels impactes esperats es consideren moderats els impactes següents: augment de partícules sòlides en l'aire, pèrdua de sòl, pèrdua de vegetació, afectació a llit hídric. L'estudi d'impacte considera compatible els impactes següents: augment de sorolls, alteració del relleu, alteració del paisatge.  
Es valora com a positiva l'afectació al medi socioeconòmic.  
Quant a la valoració de l'impacte sobre béns del patrimoni cultural, l'informe d'impacte arqueològic i etnològic, assenyala l'existència d'elements del patrimoni cultural a distàncies variables a l'eix del traçat sense presentar afectació directa per la qual cosa no s'espera, en un principi, cap tipus d'afectació.  
El projecte no afecta cap figura de protecció prevista en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, muntanya d'utilitat pública o zones de protecció en virtut de la Directiva 92/43/CEE, del Consell, relativa a la conservació dels espais naturals i de la fauna i flora silvestres.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.   
L'estudi d'impacte ambiental assenyala com a mesures preventives aquelles encaminades a aconseguir una disminució d'impactes ambientals en la fase de disseny del projecte. En esta fase es van avaluar dos alternatives de les quals es va considerar com a millor aquella que, tenint menor longitud de traçat, presentava menors afectacions sobre béns de naturalesa ambiental.  
Com a mesures minimitzadores, es proposen una sèrie d'actuacions dirigides a disminuir les afectacions del projecte en la fase d'obres.   
Finalment, es dissenya un projecte de restauració ambiental dirigit a aconseguir la restauració del terreny al seu estat inicial per mitjà d'accions encaminades a rehabilitar la coberta vegetal i els servicis afectats.  
S'estima que la major incidència ambiental del projecte es derivarà del pas del gasoducte pel barranc del Quisi. Este barranc, segons l'estudi geotècnic, pot tindre avingudes importants el que obliga a realitzar un soterrament a profunditat de la canonada de gas així com a abordar mesures de restauració (escullera, gabions) d'una certa magnitud.  
  
D'altra banda, existirà una possible afectació a exemplars de pi blanc (Pinus halepensis) entre els vèrtexs V-AL-008 i V-AL-010. L'estudi d'impacte assenyala que la resta de vegetació natural que es veurà afectada és vegetació ruderal sense cap tipus d'interés.   
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Annex I.7.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
3. L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot l'anterior formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte Antena de Gas Natural a Calp (Alacant), sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establides a continuació:  
  
1. S'obtindrà l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, el sentit del qual vincularà esta declaració d'impacte ambiental. En el transcurs de l'obra i davant de l'aparició de restes arqueològiques, s'haurà d'actuar d'acord amb els preceptes continguts en la dita llei.  
2. Hauran de sol·licitar-se els permisos oportuns en relació amb la possible afectació als camins ramaders assagador del Camí de Teulada i assagador del Camí del Quisi.  
3. En el cas d'abatiment d'exemplars de Pinus halepensis, se sol·licitarà el permís corresponent davant dels Servicis Territorials de Medi Ambient d'Alacant.  
4. Els préstecs s'obtindran de pedreres degudament autoritzades; si és el cas, es respectarà el Decret 200/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i reblert, o amb fins de construcció.  
  
5. En l'encreuament del barranc del Quisi s'haurà d'evitar l'afectació a exemplars de fauna d'interés, especialment d'amfibis. Les mesures de restauració s'hauran d'efectuar triant aquella alternativa que dote d'una major naturalitat l'obra sense detriment de la seua eficàcia.  
6. Les zones d'aplec de materials i els parcs de maquinària s'ubicaran lluny dels llits d'aigua de manera que s'eviten contaminacions per arrossegaments.   
7. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.   
  
8. Les reparacions i els canvis d'oli de la maquinària es realitzarà en tallers degudament autoritzats.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 1 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 295/2007-AIA.  
Títol: gasoducte APA l'Alfàs del Pi - la Nucia - Polop (Alacant).  
  
Promotor: Gas Natural Distribución.  
Òrgan substantiu: Servici Territorial d'Energia d'Alacant.  
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'objecte del projecte és definir les característiques tècniques i constructives de la canalització i de les instal·lacions necessàries a fi d'escometre la construcció del nou gasoducte d'alta pressió de l'Alfàs del Pi - la Nucia - Polop, que s'iniciarà en el punt d'entrega de l'estació de regulació i mesura situada en la urbanització de Sant Rafael II, al terme municipal de l'Alfàs del Pi, corresponent al projecte del gasoducte Alacant - Benidorm - Altea - Calp.   
Este nou gasoducte constarà d'una conducció principal la qual alimentarà les poblacions de la Nucia i Polop.  
El gasoducte serà de canonada d'acer al carboni de 6 polzades de diàmetre i tindrà una longitud de 6,8 km dels quals 1,4 discorreran pel municipi de l'Alfàs del Pi; 4,3 discorreran pel municipi de la Nucia i 1,1 pel municipi de Polop.  
Per al correcte subministrament de gas natural a les poblacions incloses en el projecte, es fa necessari la instal·lació de les corresponents estacions de regulació i mesura d'alta pressió A a mitja pressió B i la pressió d'entrada màxima és de 16 bar i d'eixida entre 4 i 0,4 bar.   
  
El gasoducte disposarà d'un sistema de protecció catòdica el subministrament elèctric del qual es realitzarà a través de l'estació de protecció catòdica del gasoducte Alacant - la Vila Joiosa - Benidorm - Altea, així com amb un sistema de comunicació i telecontrol i les instal·lacions elèctriques necessàries per al funcionament correcte del sistema.  
Les unitats constructives que componen l'obra són:  
- Obertura de pista de treball (desbrossament, moviment de terres, ruptura del paviment).  
- Excavació de rasa.  
- Transport, distribució i manipulació de la canonada.  
- Alineació i corbament.  
- Soldadura i radiografiat.  
- Revestiment de juntes de soldadura.  
- Posada en rasa.  
- Tapament i restitució de terrenys.  
- Posicions de vàlvules i estacions de regulació.  
- Proves.   
L'afecció a finques individuals derivada de la construcció del projecte es plasma en l'expropiació forçosa en ple domini dels terrenys sobre els quals s'han de construir els elements fixos en superfície així com la imposició de servitud permanent de pas en una franja de terreny de tres metres (1,5 a cada costat de l'eix) per on discorrerà soterrada la canonada i una zona d'ocupació temporal com a necessitat derivada de l'execució de les obres de 10 metres aproximadament.  
  
  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.   
L'expedient va ser remés pel Servici Territorial d'Energia d'Alacant i va entrar en els Servicis Centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge el dia 14 de novembre de 2007.  
  
La informació pública es va realitzar per mitjà de publicació d'edicte en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant del 21 de març de 2007, així com en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del 28 de març de 2007.   
Durant el període d'informació pública es van produir al·legacions, cap d'estes de caràcter ambiental.   
  
Afectacions legals  
- Classificació del sòl: el gasoducte previst discorrerà per sòls no urbanitzables i urbans i estos últims no són objecte d'esta declaració d'impacte ambiental.  
- Camins ramaders: al terme municipal de Polop i la Nucia es veurà afectat el camí ramader assagador de Polop a Finestrat; als termes municipals de l'Alfàs del Pi i la Nucia es veurà afectada la sendera de la Monja.  
- Terreny forestal: al llarg del seu traçat el gasoducte presenta afectacions puntuals a terreny forestal d'acord amb l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana i la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
- Domini públic hidràulic: afectació per encreuament al riu Sec, al terme municipal de la Nucia.  
  
Alternatives  
Es presenta una alternativa principal junt amb tres variants a esta.  
  
L'anomenada variant 1 evitaria l'encreuament amb el riu Sec però afectaria zona forestal i presenta majors problemes tècnics fet pel qual es descarta la dita alternativa.  
L'anomenada variant 2 presentaria menor longitud de traçat però afectaria terreny forestal a canvi d'afectar terreny urbà fet pel qual la dita variant és descartada.  
L'anomenada variant 3 implicaria noves afectacions a llits hídrics, terreny forestal i afectaria major longitud de traçat per la qual cosa queda descartada.  
Per tant s'indica com a més apropiat el traçat principal.  
  
Consideracions ambientals.  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
Quant als elements del medi afectats es destaca:  
a) Afectació a curs hídric: el riu Sec és travessat en tres ocasions pel gasoducte, i s'afecta el llit així com la vegetació natural que el rodeja (Pistacia lentiscus, Rosmarinus officinalis, Phragmites australis...).  
  
b) Afectació a vegetació natural: la dita vegetació natural és de tipus mediterrani. La zona d'afectació es pot caracteritzar com un mosaic irregular de cultius agrícoles, zones urbanitzades i pins (Pinus halepensis) en port arbustiu i arbori. En l'estrat inferior s'observa Pistacia lentiscus, Rosmarinus officinalis, Olea europaea sylvestris, Rhamnus lycioides, Thymelaea hirsuta, etcètera.  
c) Fauna: es tracta de fauna associada a un ecosistema amb un important component antròpic.  
Tota la zona d'afectació queda dins de l'IBA Serres de la Marina, encara que durant els treballs de camp no s'ha detectat dins de la franja de prospecció nidificació d'aus protegides o sensibles.  
d) Elements d'interés històric, arqueològic i patrimonial: en els resultats de la prospecció superficial es va localitzar, dins del terme municipal de la Nucia, una zona amb fragments ceràmics en superfície, de possible adscripció medieval moderna però sense haver-se detectat en superfície elements arquitectònics o d'una altra índole arqueològica associats a les dites restes.  
El projecte no afecta figures de protecció previstes en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, espais protegits en virtut de la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres o a muntanya d'utilitat pública.  
  
2. Identificació i valoració d'impactes.  
L'estudi d'impacte assenyala que la major part dels impactes generats per la implantació del gasoducte es concentren en la fase de construcció, i d'este fet es deriva un marcat factor de temporalitat, així com una baixa intensitat general de les dites afectacions a causa de les garanties incorporades ja al projecte constructiu pel que fa a l'adopció de pràctiques d'arreplega selectiva de sòls per a la posterior reubicació, la reducció de l'amplària de la pista de treball en les zones ocupades per tapissos vegetals naturals i finalment, la completa restitució topogràfica i edafològica.  
Es destaquen els impactes següents: augment de la contaminació atmosfèrica i acústica, afectacions sobre el sòl i els recursos edàfics, degradació de sòls per compactació, pèrdua de vegetació, alteració paisatgística permanent en l'àrea d'afectació del gasoducte, pèrdua de naturalitat en llits hídrics, alteració temporal dels cicles ecològics de la fauna.  
Les mesures correctores proposades són (en síntesi): realització de treball de descompactació, reposició de terra vegetal, reducció de l'amplària de pista de treball en els trams que presenten vegetació natural, plantació d'espècies autòctones, selecció del punt d'encreuament de llits hídrics i protecció de les riberes per mitjà d'esculleres, reg de la zona de trànsit de maquinària pesada.  
El programa de vigilància ambiental tindrà com a objectiu assegurar que el projecte es realitza d'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental i vetlar per la correcta aplicació de les mesures preventives i correctores i comprovar l'eficàcia d'estes. Això comporta la presència d'un assistent tècnic ambiental durant l'execució de l'obra que supervisarà el correcte seguiment d'estes mesures.  
Durant la fase d'explotació, l'assistent tècnic ambiental vigilarà la possible aparició de fenòmens erosius i l'adequat manteniment de les espècies vegetals plantades en el programa de restauració  
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
El gasoducte proposat discorre en gran manera per sòls urbans. En les zones on transcorre per sòls no urbanitzables els impactes més importants es deriven de l'afectació a vegetació forestal i l'encreuament del riu Sec que es produïx en tres ocasions.  
El projecte ha previst en la fase de disseny una sèrie de paràmetres a fi de disminuir les possibles repercussions ambientals de l'obra. No obstant això, es considera que no s'ha justificat de manera suficient el triple encreuament en un curt marge de metres del riu Sec, ni s'ha tingut prou en compte els possibles impactes acumulatius i sinèrgics derivats d'este triple encreuament.  
D'altra banda, alguns perfils del projecte mostren que hi ha zones que presenten certs desnivells i on han d'extremar-se les mesures previstes en el programa de vigilància ambiental a fi de corregir possibles signes d'erosió.  
Quant a la protecció del patrimoni arqueològic, la detecció de diverses restes ceràmiques justifiquen, com a mesura preventiva, la presència d'un arqueòleg en la fase d'obres respectant sempre el sentit vinculant de l'informe previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, i l'obtenció del qual precedirà l'inici de qualsevol tipus d'actuació sobre la zona d'obra.   
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Annex I.7.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
3. L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot l'anterior formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Projecte Gasoducte APA l'Alfàs del Pi - la Nucia - Polop, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establides a continuació:  
  
1. S'obtindrà l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, el sentit del qual vincularà esta declaració d'impacte ambiental.   
En el transcurs de les obres i davant de la possible aparició de restes, s'actuarà d'acord amb els preceptes continguts en la dita llei.  
2. Es demanaran els permisos necessaris en relació amb els camins ramaders afectats.  
3. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terrenys forestals o en els seus voltants.  
  
4. S'intentarà disminuir el nombre d'encreuaments sobre el riu Sec. La inobservança d'estes condicions ambientals es justificarà per escrit davant de l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
5. Es disposarà de rampes en les rases per a permetre l'eixida de fauna atrapada en estes; diàriament es revisaran estes a fi d'evacuar els exemplars que no hagen pogut eixir.  
6. L'assistent tècnic ambiental vigilarà la possible presència d'aus protegides als voltants de les obres. En el cas de detectar-se la seua presència se suspendran les activitats més sorolloses en les èpoques més sensibles per a estes.  
7. En el cas d'emprar algun producte químic en la prova hidràulica, s'haurà de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per al seu abocament a llit públic. Els productes químics sobrants es derivaran a gestor autoritzat.  
  
8. En les zones de topografia més accidentada (del V-60 al V-73; del V-83 al V-92 i del V-169 al V-172) s'extremaran les mesures de restauració de terrenys i es vigilarà la possible aparició de signes d'erosió (especialment després de cada període de pluges intenses) i s'adoptaran en cas necessari les mesures necessàries per a corregir el deteriorament del terreny.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 3 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 115/2007-AIA.  
Títol: fàbrica de productes ceràmics per mitjà d'enfornat.  
Promotor: Cerámica Virgen de las Nieves, SL.  
Autoritat substantiva: Àrea de Qualitat Ambiental.  
Localització: Ctra. Agost-Alacant, km 9.5, terme municipal d'Agost (Alacant).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte.  
Cerámica Virgen de las Nieves, SL, és una empresa del sector ceràmic, ubicada al municipi d'Agost (Alacant), que es dedica a la fabricació de rajola tipus encadellat, i disposa d'una planta per a això. L'empresa pretén ampliar les seues instal·lacions per a la qual cosa sol·licita la pertinent autorització ambiental integrada, d'acord amb la normativa legal vigent.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
D'acord amb el projecte presentat l'activitat, ja en funcionament des de 1987, s'ubica a la carretera Agost-Alacant, km 9.5, d'Agost, província d'Alacant, en una zona qualificada com a sòl urbanitzable industrial tipus I-1, on es permet l'ús a què està destinada. La parcel·la total que ocupen les instal·lacions està composta per les parcel·les 6, 7, 9 i 45 del polígon 55. La superfície cadastral és de 60.813 m², la qual cosa implica un possible aprofitament urbanístic de 36.488 m².   
  
L'ampliació que es pretén consistix en la instal·lació d'una nova nau per a ampliar el procés de producció de rajoles i ceràmiques refractàries i la instal·lació d'una altra nau per a l'emmagatzematge d'argiles.  
  
Cerámica Virgen de las Nieves, SL, no aporta informació sobre la seua inscripció en el registre industrial de la província.  
El consum d'aigua potable per a proveïment de la instal·lació per a l'ús domèstic i sanitari és de 36.299 m³/any, la dita aigua procedix d'un depòsit per a ús alimentari que es reompli per mitjà de camions cisterna que prenen l'aigua de la xarxa municipal d'Agost.  
La capacitat de producció anual actual de la indústria és de 100.365 t/any, no obstant això, es preveu que amb l'ampliació la producció siga de 255.500 t/any. Bàsicament el procés productiu comença amb l'arreplega de les matèries primeres argiloses, tant en l'interior com en l'exterior de les seues instal·lacions. Després de l'ampliació estes argiles quedaran emmagatzemades en la nau destinada a això. La producció comença efectivament en el moment de la dosificació i posterior mòlta i tamisat de les matèries primeres, i la mescla obtinguda és emmagatzemada en tremuges. Estes tremuges disposen de filtres de mànegues per a evitar emissions de partícules a l'atmosfera. Des de les tremuges, la mescla es dirigix a la zona de pastament, afegint-li prèviament aigua, per a finalment entrar en la línia d'extrusió i extracció de bambolles d'aire, s'obté la rajola crua i preparada per a l'entrada al forn. Prèviament a l'entrada en este, les rajoles crues passen per un assecador. A l'eixida del forn i després de la descàrrega i refredament d'estes, es classifiquen i paletitzen per a la posterior venda.   
L'empresa s'alimenta a base d'energia elèctrica, gas natural i en una proporció molt xicoteta coc per a subministrar la temperatura necessària en el procés d'assecatge i cocció.  
Actualment, les matèries primeres utilitzades anualment per l'activitat són les següents:  
  
  
  
Després de l'ampliació els materials utilitzats seran:  
  
  
  
Alternatives.  
L'estudi d'impacte ambiental indica que no hi ha alternatives per a la ubicació de la nova nau ja que es tracta d'una ampliació de l'activitat industrial existent pel que és important que estiguen contigües. A més esta ampliació és necessària per a incrementar els nivells de producció de l'empresa Cerámica Virgen de las Nieves.  
  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 31 de maig de 2006, l'Àrea de Qualitat Ambiental va sol·licitar a este Servici informe sobre la idoneïtat de la documentació per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental, i s'emet, per part d'esta àrea, l'informe sol·licitat amb data 8 de juny de 2006.  
Posteriorment, amb data 24 de maig de 2007, es va rebre nota interna de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General per al Canvi Climàtic en què sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, a instàncies de Cerámica Virgen de las Nieves, SL, i es remetia el corresponent expedient, incloent-hi:  
- Projecte bàsic i taules resum de les dades del projecte bàsic.  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi  
El mateix escrit de remissió certifica que el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i l'estudi d'impacte ambiental han sigut sotmesos a informació pública sense que s'hagen produït al·legacions respecte d'això.  
Amb data 12 de març de 2008, es remet des de l'Àrea de Qualitat Ambiental, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, documentació aclaridora sobre l'ús de la corfa d'ametla, els pinyols d'oliva, estella i serradura com a combustible.  
Amb data 20 de febrer de 2008, s'emet un informe des del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental per requerir informació complementària al promotor sobre les arreplegues d'argila que l'empresa té i les mesures correctores a adoptar en estes.  
Amb data 23 de juny de 2008, es rep la documentació sol·licitada al promotor sobre la incorporació al projecte de la parcel·la 6 del polígon 55 per a la instal·lació d'una nau magatzem de matèria primera.  
  
Afectacions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, segons el subapartat 3.3 de l'annex I.  
Altres afectacions considerades són:  
El Decret 833/75, de 6 de febrer, pel qual este tipus d'indústria s'ha d'incloure en el grup B de les potencialment contaminants de l'atmosfera.  
La Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció Contra la Contaminació Acústica.  
La Llei 10/1998, de Residus.  
La Llei 11/1997, de 24 d'abril, d'Envasos i Residus d'Envasos.  
El Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.  
El Reial Decret 9/2005, pel qual s'establix la relació d'activitats contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
  
Consideracions ambientals  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes.  
Les accions susceptibles de crear alteracions en el medi ambient en les diferents fases de l'actuació:  
Fase de funcionament.  
Qualitat de l'aire: emissió de partícules a l'atmosfera produït de forma contínua a causa de la naturalesa de l'activitat (transport, càrrega/descàrrega, emmagatzematge i mòlta). Hi ha focus puntuals i dispersos.  
Emissió acústica: degudes tant al trànsit de vehicles com al funcionament de la maquinària de procés.  
Impacte sobre el sòl: els potencials focus de contaminació del sòl i de les aigües subterrànies són les zones d'emmagatzematge i gestió d'olis de lubricació i refrigeració, combustibles i residus.  
Impacte sobre la hidrologia: el consum d'aigua es realitza per mitjà d'un depòsit que es reompli per camions cisterna els quals prenen l'aigua de la xarxa municipal d'Agost.  
Impacte per abocaments: l'empresa declara que s'instal·larà un sistema de depuració total per a l'arreplega i el tractament de les aigües procedents de neteges i vestuaris que s'integrarà dins de la política d'abocament zero de la indústria. Per a les aigües pluvials s'ha projectat una bassa de 100 m³. Quant a l'aigua de procés, no hi ha abocaments ja que s'evaporen.  
Fase de cessament d'activitat i desmantellament.  
Qualitat de l'aire: emissió de partícules a l'atmosfera produïda de forma contínua a causa de la naturalesa de l'activitat (transport, càrrega/descàrrega, emmagatzematge i mòlta). N'hi ha de focus puntuals i dispersos.  
Emissió acústica: degudes tant al trasbals de vehicles com al funcionament de la maquinària de desmantellament.  
Impacte sobre el sòl: els potencials focus de contaminació del sòl i de les aigües subterrànies són les zones d'emmagatzematge i gestió d'olis de lubricació i refrigeració, combustibles.  
Quant als impactes produïts i les mesures correctores que es proposen:   
- Emissions atmosfèriques. L'emissió de partícules, gasos i fums s'ajustaran al que establix la Llei 38/1972, de Protecció del Medi Ambient Atmosfèric. Per a això l'empresa utilitza gas natural com a combustible fòssil principal, net i de menor generació de residus. A més ha incorporat sistemes de depuració en el procés.  
Quant a l'emissió de partícules sòlides difuses, l'empresa haurà d'estar al que disposa l'ordenança específica que l'Ajuntament d'Agost té en vigor. Les accions preses per l'empresa han sigut: limitar l'alçària de muntons en l'era; humectar el material; instal·lar tanques perimetrals de vegetació; pavimentació d'accessos; carenar els focus puntuals; es preveu el tancament complet de l'era. Es va entregar un annex d'esmena de 5 de juny de 2008, en el qual s'indica que es realitzarà una nau industrial per a emmagatzematge i assecatge d'argiles.  
  
El promotor també pren accions quant a l'emissió de partícules sòlides puntuals: sistemes pneumàtics de transport de matèries primeres; instal·lació de preses d'aspiració; depuració de gasos generats en el procés d'atomització; depuració de corrents d'aire aspirat (filtres de mànegues), en particular, en l'etapa de cocció s'utilitzen filtres de mànegues amb addició de bicarbonat i electrofiltre per a minimitzar les emissions d'este.   
- Efluents líquids. Les aigües residuals procedixen de les neteges, vestuaris, neteja de la maquinària i aigües pluvials. L'aigua del procés s'evapora en el procés d'assecatge i cocció. En un principi es proposava la instal·lació d'una EDAR. Els últims documents indiquen que la depuradora no serà instal·lada sinó que es pretén instal·lar un sistema de depuració total completament soterrat per a l'arreplega i el tractament de les aigües procedents de neteges i vestuaris. L'aigua depurada s'introduirà en el procés productiu de la indústria, es canalitzarà l'aigua a la capçalera del procés i es mesclarà en els depòsits d'emmagatzematge d'aigua existents en la planta. A fi de resoldre els problemes originats pel rentatge de fins dels aplecs d'argiles originat per les pluges i la seua consegüent expansió per l'entorn, s'ha projectat una bassa de decantació de pluvials de 100 m³.  
  
- En la generació de residus s'apliquen les mesures correctores següents:  
Encara que el residu sòlid generat es pot reciclar fins en un 70%, el baix cost de la matèria primera contra el cost de disposar d'un sistema de recuperació fan inviable esta opció, per la qual cosa s'envien a abocador autoritzat. No obstant això, l'empresa pretén actuar en el procés per a disminuir la quantitat de residus generats. Per als residus líquids s'utilitzaran bidons proveïts de cubetes de seguretat amb capacitat per a emmagatzemar el 10% del volum del bidó major, normalment estos seran de 50 litres per tant, la cubeta de seguretat serà de 50 litres. Tots els residus, tant perillosos com no perillosos, s'entregaran a gestor autoritzat.   
- Emissions acústiques. Es crearan barreres acústiques artificials en cas que l'emissió sonora supere els límits establits per la llei. L'estudi d'impacte ambiental indica que s'ha realitzat un estudi acústic del qual es pot concloure que els nivells sonors que produïx esta indústria estan dins dels límits establits per llei. Es proposa també un pla d'auditoria acústica a fi de realitzar un autocontrol de les emissions acústiques, cada 5 anys.  
- En el cessament d'activitat i desmantellament es produirà una reducció important d'emissions, abocaments, generació de residus, soroll i consum de recursos, donat el cessament de l'activitat industrial. L'empresa no presenta un pla específic de desmantellament.  
A fi de controlar i assegurar les mesures correctores proposades, Cerámica Virgen de las Nieves, SL, presenta programa de vigilància ambiental, tant de la fase de construcció de les noves instal·lacions, com de la fase d'explotació.  
  
Consideracions jurídiques  
L'activitat s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'apartat I) del grup 4 de l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, que deroga la Llei 6/2001, de 8 de maig, de Modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental (fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornat).   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals se'ls aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte fàbrica de productes ceràmics per mitjà d'enfornat promogut per Cerámica Virgen de las Nieves, SL, a ubicar a la carretera Agost-Alacant, km 9,5, del terme municipal d'Agost, província d'Alacant, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat, així com de l'apartat segon d'esta resolució.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents:  
1. El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure la periodicitat amb què es realitzen els controls indicats en este. A més s'implementarà d'acord amb les condicions establides en esta declaració d'impacte ambiental.  
2. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental s'hauran de documentar, als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures correctores en este proposades i comprovar la seua aplicació i eficàcia.  
3. Les zones d'emmagatzematge de residus de la instal·lació hauran d'estar convenientment senyalitzades i, en cas d'emmagatzemar residus perillosos, tancades i impermeabilitzades amb sistemes d'arreplegada de vessaments. El temps màxim de permanència dels residus perillosos en el magatzem és de sis mesos, dos anys per a residus no perillosos, d'acord amb el que preveu la Llei 10/2000, de Residus, i el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.  
4. Atés que els valors d'emissió de partícules en el focus 3, en el moment del mesurament, van superar els valors límits establits per la llei, s'haurà de repetir el dit mesurament per a assegurar la fiabilitat d'esta. En el cas que el mesurament superara novament els valors límit d'emissió, s'hauran d'adoptar les mesures correctores pertinents.  
  
5. No es podrà realitzar cap arreplega d'argila en la parcel·la 12 del polígon 55 classificada com a sòl no urbanitzable, rústic amb protecció específica.  
6. A fi de garantir l'eficiència dels recursos hídrics, així com per a assegurar la protecció del sòl i dels aqüífers, s'haurà de certificar l'estanquitat de la bassa de decantació de pluvials. A més, s'haurà de realitzar una connexió a la xarxa de pluvials quan s'autoritze i entre en funcionament el polígon industrial.  
7. Quant a la gestió de les aigües residuals sanitàries, s'hauran de connectar a la xarxa de clavegueram del polígon industrial quan s'autoritze este.  
8. Els fangs obtinguts en el sistema de depuració total hauran de ser retirats per gestor autoritzat.  
9. La indústria haurà de ser compatible amb allò que s'ha indicat en el pla parcial corresponent quan s'aprove el dit pla.  
10. Es presentarà davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic l'informe preliminar de situació del sòl per tractar-se d'una activitat considerada potencialment contaminant del sòl, en compliment amb l'article 3 del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl.  
11. En previsió al possible desmantellament de les instal·lacions, l'empresa haurà d'aportar projecte específic.  
12. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
  
València, 5 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 90/2008 - AIA.  
Títol: Pla Especial de Reserva de Sòl per a Dotació Pública Educativa Cultural.  
Promotor: Ajuntament dels Poblets.  
Autoritat substantiva: Ajuntament dels Poblets i CTU.  
Localització: els Poblets (Alacant).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte.  
L'objecte del pla especial és l'establiment d'una reserva de sòl per a dotació pública educativa cultural, actualment qualificat com a sòl no urbanitzable comú, per a la construcció d'un centre d'Educació Primària als Poblets (Alacant).  
Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, el municipi ha triplicat la seua població en els últims 12 anys. L'activitat principal en l'àrea de territori ordenat serà la de centre educatiu de primària per a la població escolar de tot el terme municipal, que actualment pot estar entorn de 200 xiquets entre 3 i 12 anys.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El terme municipal dels Poblets se situa al nord-est de la província d'Alacant, a la comarca geogràfica de la Marina Alta. Compta amb 2.865 habitants (INE 2006).   
L'instrument de planejament vigent són les normes subsidiàries dels Poblets, que van ser aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme, en sessió de 26 de juliol de 1989, i es va iniciar la tramitació amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, i el seu reglament aprovat pel Decret 162/1990, per la qual cosa el dit planejament general no va ser sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
El nou pla general d'ordenació urbana, on es requalifiquen fins a 26.803 m² de sòl amb ús d'equipament educatiu cultural pertanyent a la xarxa primària, va ser sotmés a informació pública segons l'edicte publicat en el DOGV d'11 de setembre de 2006. Donada la necessitat de disposar d'eixos terrenys per a ús educatiu, s'ha optat per la firma d'un conveni per a l'obtenció anticipada dels dits terrenys.  
 L'àmbit de l'actuació se situa al costat del camí de les Marjaletes, pròxim al nucli històric, i la seua extensió és de 9.873,24 m². Esta superfície es desglossa en:   
Dotacional educatiu cultural 8.000,00 m².  
Xarxa viària i aparcaments 1.923,24 m².  
La reserva de sòl s'emplaça en l'espai delimitat per:  
Nord:   
- Sòl no urbanitzable comú.  
Sud:  
- Carrer 1C.  
- Àrea de sòl urbanitzable (sector 2).  
Est:  
- Sòl urbà (Almadrava Sud).  
Oest:  
- Camí de les Marjaletes.  
- Àrea de sòl urbanitzable (sector 1).  
Es tracta d'una àrea dedicada fins fa 15 anys al monocultiu del taronger, reconvertit a hortalissa i actualment abandonat. L'àmbit del pla especial s'enclava a manera de falca, que penetra entre sòls urbans i urbanitzables en execució, consolidats per l'edificació.  
  
3. Alternatives.  
No s'han presentat alternatives. Únicament s'ha realitzat una valoració de l'evolució en el futur amb i sense les modificacions del pla especial.  
  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit.  
Amb data 26 de març de 2008, l'Ajuntament dels Poblets va remetre documentació relativa al Pla Especial de Reserva de Sòl per a la Dotació Pública Educativa Cultural. La dita documentació consistia en còpia de l'estudi d'impacte ambiental i document de síntesi, certificat del sotmetiment a informació pública de l'EIA i certificat d'aprovació provisional, i s'incoa l'expedient corresponent d'avaluació d'impacte ambiental, amb número 90/2008-AIA.  
2. Informació pública.  
El pla especial es va exposar al públic, junt amb el seu estudi d'integració paisatgística, segons l'edicte publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5450, de 14 de febrer de 2007. L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic segons l'edicte publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5497, de 24 d'abril de 2007.  
No s'ha presentat, per a cap dels dos tràmits anteriors, certificat del resultat de la informació pública, còpia de les al·legacions presentades, si és el cas, i contestació a estes.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària.  
Amb data 12 de maig de 2008, es va realitzar requeriment d'informació al Servici Territorial d'Ordenació del Territori, per sol·licitar còpia del document del pla especial, sense que fins al moment es tinga constància de la recepció.  
Amb data 15 de maig de 2008, l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral va remetre una còpia de l'informe sobre el risc d'inundació relatiu al projecte, elaborat pel Servici d'Ordenació Territorial, i és de caràcter desfavorable.  
Amb data 2 de setembre de 2008, l'Ajuntament dels Poblets va remetre informe sobre la prospecció arqueològica i etnològica de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Consultes. Informes sectorials i participació  
En l'expedient s'inclouen els informes rebuts durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental següents:  
Autorització de la directora general de Patrimoni Cultural Valencià del projecte de prospecció arqueològica, de 5 de febrer de 2008.  
  
Informe sobre la prospecció arqueològica i etnològica, elaborat per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià amb data 4 d'agost de 2008. El seu contingut es transcriu a continuació:  
«Havent-se encarregat l'execució d'una prospecció arqueològica en relació amb el projecte [...], els resultats d'esta han sigut analitzats pels nostres servicis tècnics a l'efecte de derivar d'estos les possibles afectacions sobre el patrimoni d'esta naturalesa:  
Els resultats de la prospecció han sigut negatius per la qual cosa no es proposa cap mesura correctora des del punt de vista del patrimoni arqueològic i paleontològic.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, pels nostres servicis tècnics s'ha posat de manifest que després de la prospecció no s'ha localitzat cap element etnològic que poguera ser afectat, només, però fora del límit, s'ha documentat les restes d'una xicoteta casa d'apers. Per tant, i davant de la nul·la afectació, s'emet un informe favorable.  
  
A la vista de l'anterior i una vegada analitzades totes les possibles afectacions patrimonials del projecte resulta procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que s'haurà d'haver elaborat a partir de les actuacions realitzades i que s'haurà d'integrar així com els seus resultats i programes de vigilància i/o mesures correctores, si és el cas, i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu. Qualsevol document anterior o annexos no s'admetrà a tràmit i es procedirà a la seua devolució mentre que no s'esmene i tinga la informació assenyalada».  
  
Informe sobre el risc d'inundació relatiu al Pla Especial de Reserva de Sòl per a Dotació Pública Educativa Cultural per a centre de primària al terme municipal dels Poblets (Alacant), elaborat pel Servici d'Ordenació Territorial. El seu contingut es transcriu a continuació:  
  
«Vista la documentació presentada pel Servici Territorial d'Ordenació del Territori d'Alacant en relació amb el Pla Especial de Reserva de Sòl per a Dotació Pública Educativa Cultural per a Centre de Primària als Poblets (Alacant), s'informa el següent:  
- La parcel·la objecte d'estudi es troba en la zona AC02 (riu Girona), classificada de risc 1, 4 i 6 en el Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
- L'àmbit d'actuació es troba en una zona de risc 6 (freqüència baixa entre 100 i 500 anys; calat<0,80 m) del PATRICOVA.  
- En sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació de nivell 6, es prohibixen, entre altres usos i activitats, els equipaments estratègics com els centres escolars. (art. 22.2 i 22.3 de la normativa).  
  
Per tot allò que s'ha exposat, s'emet un informe desfavorable en relació amb el risc d'inundació del Pla Especial de Reserva de Sòl per a Dotació Pública Educativa Cultural per a Centre de Primària als Poblets (Alacant)».  
  
Afectacions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i dels estudis integrants dels sistemes d'informació territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, publicades per la COPUT, sobre l'àrea d'estudi s'han detectat les afectacions següents: l'àmbit de l'actuació està inclòs en la zona de risc d'inundació, segons les determinacions del Pla d'Acció Territorial per a la Prevenció del Risc d'Inundació (PATRICOVA) aprovat, definitivament per l'Acord del Consell de la Generalitat, el 28 de gener de 2003.  
  
La zona està afectada per un risc d'inundació de grau 6 (freqüència mitjana de 500 anys i calat baix <80 cm).  
No consta en l'expedient estudi d'inundabilitat. L'estudi d'impacte ambiental inclou un annex sobre patrimoni cultural, on s'afirma que, en l'àmbit del pla especial, no hi ha inventariats ni jaciments arqueològics ni patrimoni paleontològic, etnològic i arquitectònic. No s'han proposat mesures preventives per a evitar l'afectació de béns patrimonials desconeguts que pogueren aparéixer durant l'execució de les actuacions proposades.   
L'expedient inclou l'informe sobre la prospecció arqueològica i etnològica, elaborat per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, amb data 4 d'agost de 2008, i és de caràcter favorable. En tot cas, no consta en l'expedient l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Consideracions ambientals  
1. Els terrenys objecte de requalificació es troben situats al costat d'àrees ja consolidades per l'edificació. La parcel·la es troba limitada tangencialment pel camí de les Marjaletes i el carrer 1C. No hi ha, per tant, problemes d'accés ni de connexió amb els distints servicis urbans.  
2. El sòl afectat pel projecte posseïx una capacitat agrària elevada, en correspondre's amb terrenys procedents de l'aportació de l'home per a la plantació de cultius i arrossegaments del riu Girona. No s'han observat riscos ambientals associats a la localització proposada a part del risc d'inundació.   
L'accessibilitat potencial als recursos hídrics és alta, i la vulnerabilitat a la contaminació de les aigües mitjana. L'estudi d'impacte ambiental assenyala respecte d'això que les aigües subterrànies podrien veure's afectades pels abocaments d'aigües negres si no es prengueren les adequades mesures correctores. Hauran de quedar totalment prohibides les fosses sèptiques i els pous filtrants.  
3. L'estudi d'impacte ambiental no aporta informació respecte a la vegetació potencial de la zona. Assenyala que actualment la vegetació és agrícola i de regadiu en un 100% amb monocultiu cítric, encara que es troba abandonat en un 50%.  
4. La fauna present és l'associada al matoll i tarongerar, vegetació que ocupa el 100% del terreny afectat, encara que empobrida i escassa quant a espècies per la proximitat del nucli urbà i les infraestructures de xarxa viària.  
5. El territori presenta una topografia sense accidents, pràcticament plana, amb cotes sobre el nivell del mar entre 10 i 11 metres i pendents naturals inferiors a l'1%. S'afig que el drenatge per percolació és acceptable.  
Les dades de l'estudi d'impacte ambiental indiquen que la xarxa general de proveïment d'aigua potable discorre per la perifèria del sector. També discorre pel carrer 1C la xarxa secundària de rec de jardins. Per tant, es disposarà xarxa separativa de rec de jardins i consum humà, amb les corresponents connexions.  
En el carrer 1C, situada en el límit sud de l'actuació, hi ha un col·lector de xarxa separativa d'aigües pluvials que aboca al riu Girona. En les obres d'urbanització dels vials perimetrals es disposarà xarxa separativa de pluvials, i poden connectar-se a la xarxa interior d'aigües pluvials procedent del centre educatiu.  
La zona no es troba travessada per línies de mitjana i baixa tensió que puguen afectar directament l'ordenació proposada.  
Respecte a l'evacuació i al tractament de les aigües residuals, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que pel camí de les Marjaletes i el carrer 1C discorren sengles ramals de sanejament capaç d'absorbir els nous cabals aportats, escassos i perfectament assumibles. S'assegurarà la correcta depuració de les aigües residuals.  
Quant als residus sòlids urbans, s'ubicaran espais per a la col·locació de contenidors per al depòsit de fems amb espai suficient per a la recollida selectiva, gestionats cada un d'estos per empreses contractades amb este fi, que disposen d'autorització per al seu depòsit en abocador autoritzat.  
En l'actualitat, en la contornada de l'àrea avaluada hi ha aprofitaments de tipus residencial de baixa densitat (habitatge unifamiliar aïllat) i agrícola (fruiters).  
6. El terme municipal s'inclou en el sector climàtic de plana litoral plujosa, caracteritzat per un clima mediterrani genuí, càlid, menys sec i d'hiverns càlids.  
Les èpoques de màximes temperatures coincidixen amb les de mínimes precipitacions i màximes necessitats hídriques. Presenta una notable pluviometria a la tardor, i és el sector climàtic que registra les pluges torrencials més intenses.  
L'àmbit del pla especial es troba dins d'una zona afectada per risc d'inundació de grau 6, segons el PATRICOVA.  
Respecte a este aspecte, l'estudi d'impacte ambiental al·ludix exclusivament a consideracions de drenatge.  
7. Un dels factors claus a estudiar per a un ús docent són els nivells de soroll existents en el sector, a fi d'adoptar les mesures adequades per a garantir el compliment dels nivells establits en la legislació vigent. No obstant això, este és un aspecte que l'estudi d'impacte ambiental no ha valorat.  
En l'estat actual, per les característiques del sector i el seu entorn, pareix que es garantirà el compliment dels nivells de 45 i 35 dB(A) establits per a ús dominant docent, així com els 40 i 30 dB(A) establits per a l'interior d'aules docents, segons el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis.   
8. L'estudi d'impacte ambiental revela que s'ha realitzat un estudi d'integració paisatgística presentat com a annex al pla parcial.  
  
En este es descriuen una sèrie de mesures correctores com ara la limitació d'alçàries, l'adaptació a la tipologia edificatòria predominant i l'enjardinament dels espais exteriors perquè la transformació del paisatge es produïsca i cause el menor impacte possible.  
En relació amb l'impacte visual, s'indica que no es produirà distorsió amb l'entorn. El desenrotllament horitzontal de les noves edificacions provocarà un major impacte visual, però no es percebrà en alçària.  
9. L'estudi d'impacte ambiental valora positivament l'efecte socioeconòmic i cultural de l'aprovació del Pla Especial, per la generació d'ocupació i l'augment de qualitat de vida que porta implícita la creació d'equipaments amb destinació a la població.  
10. L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els possibles impactes ambientals que poden derivar-se de l'actuació proposada, i són considerats globalment com un impacte ambiental sever.  
Les principals mesures correctores descansen en el control de l'impacte derivat de l'execució del projecte en fase de construcció, la connexió amb la xarxa d'infraestructures existent, la correcta gestió dels residus i l'adaptació tipològica, i s'apliquen totes i cada una de les mesures proposades, sempre que no entren en contradicció amb esta declaració d'impacte ambiental.  
S'observa la carència d'alguna mesura relativa a nivells acústics adequats a l'ús docent.  
L'estudi d'impacte ambiental menciona la vigilància a càrrec de l'Ajuntament del compliment del que establix la declaració d'impacte, però no presenta cap programa de vigilància ambiental pròpiament dita.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, Modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima no acceptable, només als efectes ambientals, el projecte sobre el Pla Especial de Reserva de Sòl per a Dotació Pública Educativa Cultural als Poblets, promogut per l'Ajuntament dels Poblets, ja que:  
  
- L'àmbit d'actuació es troba en una zona classificada de risc 6 en el Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
  
Segons els articles 22.2 i 22.3 de la normativa, en sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació de nivell 6 es prohibixen, entre altres usos i activitats, els equipaments estratègics com els centres escolars.  
  
- Amb data 15 de maig de 2008, l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral va remetre una còpia de l'informe desfavorable en relació amb el risc d'inundació relatiu al Projecte del Pla Especial de Reserva de Sòl per a Dotació Pública Educativa Cultural per a Centre de Primària als Poblets (Alacant), elaborat pel Servici d'Ordenació Territorial, i és de caràcter vinculant.  
  
Segon  
En cas que es presente un nou projecte de reserva de sòl per a la construcció d'un centre educatiu i a l'efecte d'evitar la selecció d'una ubicació ambientalment desaconsellable, s'haurà de situar necessàriament sobre sòl no afectat per risc d'inundació.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
  
València, 8 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6802, del 22-06-2012 (2012/6001)

RESOLUCIÓN de 8 de mayo de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Villena, Sax, Elda, Monóvar, Calp, L'Alfàs del Pi, La Nucia, Polop, Agost, Els Poblets. Expedientes número 137/2007 AIA y otros.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6802

Fecha DOGV
:   22-06-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/6001

CVE


Fecha del documento
:   08-05-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Alfàs del Pi, l'](javascript:void(0))
    * [Poblets, els](javascript:void(0))
    * [Sax](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [Calp](javascript:void(0))
    * [Polop](javascript:void(0))
    * [Monóvar](javascript:void(0))
    * [Nucia, la](javascript:void(0))
    * [Agost](javascript:void(0))
    * [Elda](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 8 de mayo de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Villena, Sax, Elda, Monóvar, Calp, L'Alfàs del Pi, La Nucia, Polop, Agost, Els Poblets. Expedientes número 137/2007 AIA y otros. [2012/6001]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el término señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 137/2007 AIA, 289/2007 AIA, 295/2007 AIA, 115/2007 AIA, 90/2008 AIA.  
  
Valencia, 8 de mayo de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 137/2007-AIA.  
Nombre del proyecto: conducción de la margen izquierda del postrasvase Júcar-Vinalopó. Tramo I.  
Promotor: Dirección General del Agua de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Órgano sustantivo: Dirección General del Agua de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Localización: Villena, Sax, Elda, Monóvar.  
  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es el establecimiento de las condiciones técnicas y económicas para la ejecución de las obras correspondientes al tramo I de la conducción de la margen izquierda del postrasvase Júcar-Vinalopó con la finalidad de conducir dichas aguas a las comunidades de regantes de dicha margen izquierda.  
Para ello se proyecta una conducción de 20.546 metros de longitud en acero St 44, de diámetro 1.800 mm y espesores variables. Dicha conducción transportará un caudal de 4,25 metros cúbicos por segundo.  
La conducción parte del cruce de la acequia del Rey con la carretera de Pinoso en el término municipal de Villena y culmina en el depósito regulador del Charco previsto entre el límite de los términos municipales de Elda y Monóvar.  
La conducción irá enterrada en zanjas cuyas profundidades mínimas oscilarán de 3,20 a 3,80 metros excepto en determinados puntos donde se alcanzarán profundidades mayores.  
Este tramo de la conducción, mediante los oportunos ramales, abastecerá a diversas entidades de riego mediante las siguientes conducciones:  
- Los Frutales, SA: conducción de fundición de 791 metros de longitud y 350 mm de diámetro.  
- Sindicato de Riego Público de la Villa y Sociedad Agraria de Transformación número 3.562 de Sax: conducción de fundición de 4.250 metros de longitud y 450 mm de diámetro.  
- Comunidad de Regantes de Elda: conducción de fundición de 979 metros de longitud y 300 mm de diámetro.  
Tanto al inicio del tramo I como en las derivaciones de Sax y Elda se instalarán válvulas de sobrevelocidad y otros elementos accesorios que se ubicarán en arquetas semienterradas de hormigón armado contando con una parte aérea consistente en una estructura metálica exenta con cubierta a dos aguas.  
La conducción termina con una arqueta partidor (depósito de regulación) enterrada de dimensiones 32x32x5 metros que contará con una cámara para amortiguar la energía del caudal entrante, con dos vertederos, de ocho metros de ancho, uno libre que descarga al barranco del Charco, y otro con una compuerta de 1,6 metros de altura que descarga en la futura balsa del Charco, dos válvulas de limpieza de 400 mm y una válvula de 1800 mm en el arranque de la conducción del tramo II.  
Al final del tramo I, se ejecutará una balsa de acumulación/regulación con una capacidad aproximada de 2.300.000 metros cúbicos no siendo objeto de este proyecto la delimitación de sus características constructivas.  
Para el tránsito de vehículos durante la ejecución de las obras se ejecutará una vía de servicio de 5 metros de ancho, que en gran parte absorberá las vías rurales existentes, teniendo por tanto en estos tramos que estar habilitadas para el tráfico rural.  
Una vez acabada la obra, el camino de servicio en su tramo común seguirá cumpliendo su función de baja intensidad de tráfico, y el resto quedará como camino de acceso exclusivo para el servicio de mantenimiento y conservación de la conducción. Dicho camino se acondicionará con cunetas de profundidad media 0,5 metros.  
Está prevista una zona de ocupación temporal de 30 metros a lo largo del eje del trazado y una zona de expropiación de 14 metros.  
La obra prevista contará con las instalaciones eléctricas aéreas precisas para el funcionamiento de los distintos automatismos así como para el funcionamiento del sistema de protección catódica.  
  
Alternativas  
El estudio de impacto ambiental propone tres alternativas al trazado de la conducción. El estudio de las alternativas considera como la más apropiada la llamada alternativa 1.  
Se considera rechazable la alternativa 2 por el cruce excesivo con otras infraestructuras y la afección a los hábitats de los parajes Sierra del Pastorel y Les Salinetes.  
La alternativa 3 sería aceptable medioambientalmente excepto por la afección al LIC Laguna de Salinas, las dificultades técnicas del paso por la rambla Chinorla, afección a infraestructuras y afección a patrimonio etnológico.  
  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
- El expediente tuvo entrada en el Registro de los Servicios Centrales de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda (antigua Conselleria de Territorio y Vivienda) el día 21 de junio de 2007.  
- La información pública se realizó mediante anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del día 22 de agosto de 2006 y mediante anuncio en el Boletín Oficial del Estado del día 25 de septiembre de 2006.   
- Durante el periodo de exposición pública se presentaron diversas alegaciones. El Ayuntamiento de Villena emitió informe técnico de alegaciones fuera de plazo legal. No obstante se reproducen a continuación algunos de sus párrafos por su interés medioambiental:  
«El proyecto afecta al LIC Sierra de Salinas [...]. El estudio de impacto ambiental, en su inventario, nombra cuatro especies gipsícolas [...] aunque están presentes otras como Limonium sp., Hernaria fruticosa, que también deben ser consideradas. Se considera que debe realizarse un estudio de la flora por parte del Servicio de Conservación de la Biodiversidad de la Conselleria de Territorio y Vivienda».  
En relación con la afección del proyecto al LIC Sierra de Salinas, el informe técnico propone:  
«[...] se propone como alternativa el trazado de la conducción por el camino de la Fontnegra. Es un camino existente que evitaría la utilización y alteración de las vías pecuarias para la ejecución del proyecto y reduciría la afección al hábitat natural».  
En relación a la consolidación de caminos de servicio se expone:  
«[...] Consideramos que no queda justificada la necesidad actual de construir y consolidar un camino de servicio por la vía pecuaria [...] la accesibilidad de la conducción podría garantizarse [...] mediante el acondicionamiento de determinados caminos transversales [...]. Así también se considera suficiente una anchura del camino de servicio de tres metros (no de cinco como indica el proyecto)».  
En relación a la habilitación de una vía verde sobre el terreno que recubre la tubería, se expone:  
«[... ]El proyecto pretende construir y consolidar un nuevo camino con zahorras compactadas, lo que producirá un impacto indirecto pero permanente y negativo sobre el hábitat debido al incremento de la accesibilidad a la zona. Históricamente los cabezos, [...] han sido poco valorados [...] sin embargo, constituyen un importante patrimonio cultural (muchos de ellos presentan restos arqueológicos) y natural (especies de flora y fauna protegidas) [...]. De especial interés en cuanto a preservación de la actuación proyectada se considera la zona comprendida entre el Cabezo del Chocolaíno y el Cabezo de Agua Amarga. Desde nuestro punto de vista debería evitarse el trazado en esta zona».  
«Ligado a las formaciones vegetales descritas podemos encontrar también fauna de interés [...] puede establecerse también como medida correctora la construcción de bebederos [...]».  
«Entre las especies de flora propuesta en la repoblación, el proyecto incluye el palmito. Se considera que esta especie no es apropiada para la zona objeto de la actuación.  
Respecto al informe de alegaciones, se señala que se han pedido los informes técnicos que se han considerado necesarios para recoger todas las posibles afecciones ambientales del proyecto. No obstante se tendrá en cuenta la alegación presentada mediante la ampliación de los condicionantes ambientales al proyecto objeto de la declaración de impacto.  
El resto de alegaciones no tienen carácter ambiental.  
- El día 9 de mayo de 2008 se recibe copia de la solicitud del informe de conformidad del proyecto con la normativa establecida en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano, presentado ante la Conselleria de Cultura el día 27 de noviembre de 2007.  
  
Informes sectoriales  
En relación con las afecciones ambientales del proyecto se han emitido los siguientes informes:  
- Por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio (en extracto):  
«El Proyecto Conducción General de la Margen Izquierda del Postrasvase Júcar-Vinalopó. Tramo I, pretende instalar un primer tramo de tubería paralelo a la conducción general de la margen derecha. Este primer tramo afecta al espacio de gran interés ambiental (lugar de interés comunitario) Sierra de Salinas, en una zona con una interesante vegetación gipsícola, además de afectar a diversos hábitats; por este motivo el trazado de la conducción producirá unas afecciones que generarán una serie de impactos [?]».  
El informe especifica: «en lo relativo a afección a los hábitats y especies naturales de dicho espacio protegido, el proyecto admite medidas correctoras y protectoras que pueden reducir el impacto ambiental sobre dichos hábitats a unos niveles asumibles [...]».  
El informe concluye con una serie de medidas que se incorporarán como medidas a aplicar en la condicionalidad de la realización del proyecto.  
- Por el Servicio de Conservación de la Biodiversidad:  
«De manera global, cabe indicar que la mayor parte de la obra discurre por caminos y terrenos agrícolas con lo que se minimiza su afección. Sin embargo en algunos tramos las obras se acercan a zonas montañosas en las que nidifican aves amenazadas. Los tramos donde será necesario tomar precauciones para evitar molestias a la aves son: depósito regulador y balsa El Charco, así como la conducción cercana en Elda-Monóvar».  
«[?] Estas precauciones dependerán de la magnitud y plazo de ejecución de las obras, pero -en principio- deberían consistir en suspender las actuaciones más ruidosas durante le época de cría y evitar que las actuaciones complementarias (toma y vertido de materiales, depósitos de maquinaria, etc.) se ubiquen en las proximidades de las áreas de cría».  
En cuanto a la instalación de las líneas eléctricas el informe especifica: «[?] El proyecto no es en absoluto adecuado en cuanto a la definición de tipologías y medidas correctoras, por lo que debería realizarse o bien una evaluación pormenorizada de cada línea o bien un compromiso de ajuste a tipologías definidas por la conselleria».  
En el informe se proponen algunas medidas compensatorias dirigidas a la conservación de El Fartet del Vinalopó, así compensar la pérdida progresiva de los caudales hídricos sufrida por la laguna de Salinas.  
- Por los servicios territoriales de Medio Ambiente de Alicante:  
El informe de los agentes medioambientales de la CMAAUV, incide sobre las ocupaciones de vías pecuarias y montes de utilidad pública; estos son:  
1. TM Sax: vereda de Tramasierra, vereda de Peñarrubia, monte de El Plano, monte del Cabezo Gordo.  
2. TM Villena: Cañada Real de Almansa, vereda del Camino de Sax por Carboneras, vereda de Carboneras, cordel de Cabreras por Peñarrubia, Cascante y La Zafra.  
3. TM Elda: Cañada Real de Andalucía a Valencia, vereda de Los Serranos.  
El técnico de la demarcación norte de Alicante informa: «De acuerdo con el artículo 14 de la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias, los interesados deberán solicitar en su día autorización para la colocación de las instalaciones previstas, la cual y en principio y considerando el tipo de obra de que se trata será autorizable [...]».  
El informe concluye con una serie de medidas a respetar que se incorporarán a los condicionantes ambientales de la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental realiza una caracterización del medio en la que se describen sus componentes más importantes:  
- Fauna: se enumeran una serie de especies presentes en la zona pero juzgando improbable su presencia en la zona de las obras. Estas especies son (en extracto): halcón peregrino (Falco peregrinus), águila real (Aquila chrysaetos), búho real (Bubo bubo), zorro (Vulpes vulpes).  
- Flora: destaca el estudio la diversidad de ecosistemas presentes en al traza de las futuras obras de las cuales se destaca la posible afección a especies gipsícolas como Gypsophila struthium, Teucrium libanitis, Helianthemum squamatum, Ononis tridentata, cuya presencia en la zona obligará a adoptar medidas correctoras.  
- Patrimonio: se destaca la presencia de elementos del patrimonio etnológico (antiguas casas de labranza, ermitas).  
- Geomorfología: en la mayor parte de la traza de la tubería se encuentran arcillas, margas yesos. La erosión potencial de la zona es de moderada a muy alta.  
- Hidrología: el territorio se caracteriza por una escasa presencia de cursos permanentes de agua y una importante presencia de cauces de agua intermitentes (barrancos y ramblas). En este sentido el proyecto presentará afección a la zona de influencia de la rambla de La Melva y al barranco del Derramador.  
- Paisaje: las unidades paisajísticas objeto de mayor valoración se sitúan en el LIC Sierra de Salinas en los pasos de la tubería por las inmediaciones de los Cabezos, pocico de Santa Rosa, alto de la Cámara y el paso por la zona de influencia de la rambla de la Melva. El estudio de impacto ambiental destaca los siguientes impactos:  
Despeje y desbroce del terreno: producirá efectos sobre la atmósfera por emisión de partículas de polvo y ruido siendo este efecto temporal y reversible. Sobre la vegetación el impacto se estima directo, mitigable y recuperable.   
Excavación: se prevé se producirá alteración de la estructura del suelo, emisión de partículas de polvo a la atmósfera y los ruidos y vibraciones ocasionados por la maquinaria. El impacto ambiental se juzga será directo, temporal y reversible.   
Movimiento de maquinaria y zona de acopio de materiales: el paso de la maquinaria producirá un impacto temporal, directo, reversible y será ocasionado por las emisiones de partículas de polvo a la atmósfera, ruidos y por la pérdida accidental de líquidos mecánicos.  
Las zonas de acopio de materiales se dispondrán a lo largo de toda la traza produciéndose un impacto temporal, directo y reversible produciéndose afecciones temporales sobre el paisaje.  
Construcción de elementos auxiliares: se producirán afecciones sobre el paisaje que se valoran como de carácter puntual e intensidad baja.   
El impacto en la fase de explotación se valora de la siguiente manera:  
- El transporte de agua a lo largo de la tubería no producirá impactos apreciables debido a que el trazado de la misma transcurre enterrada.  
- El impacto sobre el paisaje quedará reducido a la presencia de elementos auxiliares que se integrarán en el mismo por medio de la utilización de materiales y colores adecuados.  
- La transferencia de agua se espera se traduzca en una mejora ambiental de la zona receptora permitiendo la recuperación de los niveles piezométricos de los acuíferos sobreexplotados.   
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental propone diversas medidas correctoras y protectoras entre las que se destacan las siguientes:   
- Realización de riegos periódicos en la zona de obras.  
- Se intentará respetar el tránsito ganadero en las vías pecuarias mediante la ocupación imprescindible de las mismas, se minimizará el tiempo en el que la zanja esté abierta y ésta se señalizará y vallará para evitar caídas accidentales. A la terminación de las obras se restaurarán respetándose su anchura legal.   
- Las zonas de acopio de materiales y parques de maquinaria se habilitarán en espacios carentes de vegetación arbórea.  
- El desplazamiento de los materiales de obra se realizarán en vehículos con toldos para evitar pérdidas de materiales.  
- Se elaborará un programa de control sobre la gestión de residuos tóxicos y peligrosos de acuerdo con la legislación vigente.  
- El suelo y tierra vegetal retirada de la zona de obras se almacenará para su utilización posterior como aportación de tierra vegetal.   
- A la terminación de las obras se restituirá la superficie afectada reutilizándose el material sobrante de las excavaciones para el relleno de la propia zanja. En los casos en que ello no sea posible los sobrantes se llevarán a vertedero autorizado.  
- En las zonas de mayor pendiente se evitarán los desmontes excesivos con el fin de evitar la erosión.  
- Los materiales y colores a emplear en los elementos visibles de la obra se adaptarán en colores y materiales al entorno.  
- Los taludes de desmonte y los terraplenes que se ejecuten para la realización de la obra se integrarán en el paisaje por medio de la plantación de especies propias de la zona. Todas las especies vegetales retiradas durante las obras volverán a ser plantados y regados convenientemente durante el primer año.   
- Los tendidos eléctricos necesarios para el accionamiento eléctrico de los mecanismos automáticos serán señalizados para evitar muertes de aves.  
A lo largo de todo el tramo I de la conducción general de la margen izquierda y sobre el terreno que cubre la tubería, se habilitará una vía verde cerrada al tráfico de vehículos a motor y construida como camino para senderistas, ciclistas y práctica de la equitación.  
Esta vía verde discurrirá paralela al camino rural reformado que quedará después de la finalización de las obras y separado de este por medio de vegetación arbustiva.  
Dicha vía verde tendrá una anchura de 7 metros de los cuales 3 metros se dedicarán al paso y los otros cuatro se plantarán de especies arbustivas autóctonas (tomillo, romero, espliego, manzanilla amarga).  
En las zonas de conexión de la conducción general con las conducciones secundarias, se ubicarán áreas de descanso para los usuarios de la vía verde las cuales contarán con toma de agua no tratada, zona de arboleda, mobiliario forestal y una zona techada.  
La zona de arboleda estará formada por encina y olivos en las zonas de mayor cota y en las zonas de menor cota, olivos y algarrobos. Como especies arbustivas se plantarán especies tales como el tomillo, espliego, lentisco, palmito y otros.  
El programa de vigilancia ambiental diseñado se basa en el control periódico de la eficacia y correcta ejecución de las medidas protectoras y correctoras.  
En relación con los impactos y medidas correctoras previstas en el proyecto cabe señalar lo siguiente:   
- La conducción propuesta va a discurrir por caminos o sendas preexistentes, hecho que va a minimizar en parte las repercusiones de la obra sobre el medio ambiente. No obstante cabe señalar la afección en los 4.800 primeros metros a la Cañada Real de Almansa y la amplitud de la zona de ocupación temporal (30 metros) con sus repercusiones consiguientes.  
- Las zonas más sensibles de la traza de la conducción son el paso de la obra por el LIC Sierra de Salinas que alberga hábitats prioritarios de acuerdo con la Directiva 92/43/CEE, la posible afección a los cabezos, elementos singulares de la tipología paisajística de la provincia de Alicante y que albergan además valores ambientales y culturales, y la zona de confluencia del tramo I con el tramo II de la conducción, terreno rico desde el punto de vista de la biodiversidad por albergar especies gipsícolas de gran interés a la par que zona sensible por su interés en la conservación de aves protegidas.  
En cuanto a la confluencia del tramo I con el tramo II, su aceptación definitiva quedará condicionada a la aprobación de la ubicación de la balsa de El Charco, actualmente en fase de tramitación ambiental.   
Cabe señalar que gran parte del trazado discurre dentro del área del Plan de Recuperación de El Fartet.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento. Anexo I.7.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Se obtendrá el informe previsto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano, cuyo sentido y preceptos vincularán tanto a la realización del proyecto como a la declaración de impacto ambiental. En cualquier caso si en el transcurso de las obras aparecen bienes amparados por dicha ley deberá actuarse de acuerdo con los preceptos contenidos en la misma.  
2. Se obtendrán los permisos de la confederación hidrográfica competente en relación con los cruces de los cauces hídricos afectados.  
En la ejecución de las obras se deberá tener en cuenta la función de estos cauces como corredores ecológicos evitando la creación de barreras para la fauna y restaurando convenientemente éstos. Se deberá tener especial cuidado en evitar las posibles afecciones a poblaciones de anfibios.  
3. De acuerdo con el artículo 14 de la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias, se solicitarán las autorizaciones pertinentes debiendo garantizarse el tránsito pecuario mediante paso alternativo o mediante cruces al mismo o distinto nivel. Las conducciones deberán quedar enterradas un mínimo de 0,60 metros desde la rasante del terreno.  
4. Se deberá estudiar la compatibilidad del trazado con la futura línea del AVE prevista estudiando, en su caso, de manera conjunta las correcciones ambientales oportunas para evitar impactos sinérgicos.  
5. Salvo razón justificada que se hará llegar al Área de Evaluación Ambiental por escrito, se disminuirá el ancho de la pista de trabajo prevista (30 metros) al menos en los siguientes puntos: LIC Sierra de Salinas, Cabezo Largo y del Agua Amarga, en el término municipal de Villena; Cabezo de Santa Eulalia y montes AL 3035 y 3038 en el término municipal de Sax.  
6. Se evaluará la posibilidad de acceder a las infraestructuras de la obra prevista a través de caminos transversales; si ello no fuera operativo y con el fin de evitar impactos innecesarios y excesiva ocupación del territorio, se intentará reducir la amplitud del camino de servicio de 5 metros a 3,5 - 4 metros. La justificación de la imposibilidad de reducción del camino de servicio se realizará por escrito que se hará llegar al área de evaluación ambiental.  
7. Se evitará utilizar la zona sur de la parcela 83 del polígono 28 de Sax como zona de clasificación y cribado debido a su afección por riesgo de inundación de tipo 6.  
No se deberá instalar ninguna zona de acopio de materiales o de clasificación y cribado en las inmediaciones del depósito regulador del Charco, en la confluencia entre Elda y Monóvar.  
8 Se habilitarán rampas en las zanjas para facilitar la salida de animales atrapados, se revisarán éstas diariamente con el fin de evacuar los que no hayan podido salir, se balizará la zona de obras.  
9. En las zonas afectadas por el proyecto que se encuentren dentro del ámbito territorial del espacio protegido (LIC Sierra de Salinas), se deberá realizar un estudio previo de caracterización de la vegetación existente en la franja de suelo en la que se llevará a cabo la eliminación de la cubierta vegetal, con el fin de identificar la distribución de las especies existentes y su abundancia, y ajustar en consecuencia el trazado del proyecto. Si ello no fuera posible se conducirán a vivero especializado los ejemplares de interés hasta la finalización de las obras, momento en que se plantarán en sus lugares de origen.  
En cualquier caso, deberá contarse con el Servicio de Biodiversidad de los servicios territoriales de Medio Ambiente de Alicante tanto para la caracterización de las especies como para la ejecución de las medidas correctoras.  
10. Respecto a las medidas correctoras y de restauración, se utilizarán especies vegetales que sean propias del entorno evitando la plantación de palmito por no ser propia de la zona de actuación.   
11. Las líneas eléctricas cumplirán con las determinaciones generales del Real Decreto 263/2008, de 22 de febrero, por el que se establecen medidas de carácter técnico en líneas eléctricas de alta tensión, con objeto de proteger la avifauna. El resto de características constructivas se adaptará al ajuste de tipologías que establezca al efecto el Servicio de Conservación de la Biodiversidad.  
12. En el paraje de Las Cañadas en Elda (entre el pocico del Santa Rosa y el altico del Gordo hasta el límite con el tramo II de la conducción en el término municipal de Monóvar), se interrumpirán las obras en el periodo sensible de reproducción y nidificación de aves de interés. El calendario de obras será fijado por los técnicos del Servicio de Biodiversidad de los servicios territoriales de Alicante correspondiendo el seguimiento de la afección a estas aves durante la fase de obras tanto al Servicio anteriormente nombrado como a los agentes medioambientales de la zona.   
13. Se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.   
14. En las zonas de descanso de la vía verde se ubicarán pequeñas charcas o abrevaderos que sirvan de bebederos a la fauna silvestre y puedan ser utilizadas por los anfibios.  
15. Como medida compensatoria debido a la afección de hábitats prioritarios por el proyecto se deberá efectuar compromiso de aceptación de algunas de las balsas a realizar o realizadas (de abastecimiento a las comunidades de regantes) para la cría y conservación de El Fartet del Vinalopó y/o derivación de aguas a la laguna de Salinas. Dichas medidas se consensuarán con el Servicio de Conservación de la Biodiversidad de los servicios centrales de Valencia.   
Estas medidas compensatorias se comunicarán al Área de Evaluación Ambiental.  
16. La aceptación total del trazado de este primer tramo de la conducción del postrasvase Júcar-Vinalopó, margen izquierda queda condicionado a la aceptación de la ubicación de la balsa de El Charco y del tramo II de la conducción.  
17. El programa de vigilancia ambiental incluirá informe sobre las posibles muertes de aves y otros animales consecuencia de la ejecución de las obras especificando lugar y posibles causas a efectos de la posible ampliación de las medidas correctoras. Dicho informe se remitirá al Área de Evaluación Ambiental.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 1 de septiembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 289/2007-AIA.  
Título: antena de gas natural a Calp.  
Promotor: Endesa Gas Alicante, SAU.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Energía de Alicante.  
Localización: Calp (Alicante).  
  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El objeto del proyecto es la definición de los materiales y criterios mediante los cuales han de realizarse las obras correspondientes a la antena para suministro de gas natural al término municipal de Calp y de sus instalaciones auxiliares.   
La antena para suministro de gas natural al término municipal de Calp parte del gasoducto de transporte secundario Marina Alta fase II y suministrará gas natural para el consumo industrial y doméstico a la población de Calp. La presión máxima de servicio de la antena será de 16 bar relativos, tendrá una longitud de 1.902 metros y un diámetro de 4 pulgadas. Está prevista la instalación de un sistema de protección catódica a base de ánodos de sacrificio de magnesio.   
A fin de poder efectuar el suministro a los usuarios domésticos comerciales se instalará un armario de regulación y medida de caudal nominal 2 x 3.000 Nm³/h de presión de entrada máxima 16 bar y de salida regulable entre 0,4 y 0,1 bar, que alimentará a la red de distribución del municipio de Calp.  
Las fases de la obra son:  
- Replanteo sobre el terreno.  
- Apertura de pista.  
- Excavación de zanja.  
- Transporte y alineación de tubos, curvados y soldaduras.  
- Puesta en zanja de la línea y tapado.  
- Pruebas de presión-estanqueidad.  
- Restitución de terrenos.  
En cuanto al cruce del gasoducto por puntos singulares, se destaca el paso por el barranco de Quisi respecto al cual el estudio geotécnico recomienda un empotramiento mínimo de la tubería de 3 metros bajo el fondo del cauce así como la reconstrucción y protección de los márgenes, en toda su altura, con gaviones o espaldones de escollera, y la construcción de un manto de escollera de unos cuatro metros de anchura.  
La zona de ocupación temporal prevista por las obras es de 10 metros; la afección a fincas particulares derivada de la construcción del proyecto se concreta en expropiación forzosa sobre los terrenos donde se hayan de construir las instalaciones fijas en superficie e imposición permanente de servidumbre de paso de gas a lo largo del trazado de toda la conducción con una anchura de 4 metros, 2 metros al lado de cada eje.  
  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
El expediente fue remitido por el Servicio Territorial de Energía de Alicante, teniendo entrada en los servicios centrales de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda el día 22 de noviembre de 2007.  
La información pública se realizó mediante publicación de anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del día 20 de agosto de 2007 y en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante del día 16 de agosto de 2007.  
Durante el periodo de información pública se produjeron alegaciones; ninguna de ellas de carácter ambiental.  
El día 16 de junio de 2008, se recibió en los servicios centrales de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda documentación relativa a la justificación de la realización del trámite de información pública así como la justificación de la petición del informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
  
Afecciones legales  
- Según informe emitido por el Ayuntamiento de Calp, la mayor parte del trazado de la antena de gas discurre por suelo no urbanizable.  
- Domino público hidráulico: cruce con el barranco de Quisi.  
- Vías pecuarias: a priori, el proyecto podría presentar afección a la colada del Camino de Teulada y a la colada del Camino del Quisi.  
  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental señala como elementos ambientales que podrán verse afectados por la realización del proyecto los siguientes; atmósfera, suelo, agua, vegetación, fauna, medio socioeconómico, elementos arqueológicos.  
En cuanto a la valoración de los impactos esperados se consideran moderados los siguientes impactos: aumento de partículas sólidas en el aire, pérdida de suelo, pérdida de vegetación, afección a cauce hídrico.  
El estudio de impacto considera compatible los siguientes impactos: aumento de ruidos, alteración del relieve, alteración del paisaje.  
Se valora como positiva la afección al medio socioeconómico.  
En cuanto a la valoración del impacto sobre bienes del patrimonio cultural, el informe de impacto arqueológico y etnológico, señala la existencia de elementos del patrimonio cultural a distancias variables al eje del trazado sin presentar afección directa por lo que no se espera, en un principio, ningún tipo de afección.  
El proyecto no afecta a ninguna figura de protección contemplada en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, monte de utilidad pública o zonas de protección en virtud de la Directiva 92/43/CEE, del Consejo, relativa a la conservación de los espacios naturales y de la fauna y flora silvestres.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental señala como medidas preventivas aquellas encaminadas a conseguir una disminución de impactos ambientales en la fase de diseño del proyecto. En esta fase se evaluaron dos alternativas de las cuales se consideró como mejor aquella que, teniendo menor longitud de trazado, presentaba menores afecciones sobre bienes de naturaleza ambiental.  
Como medidas minimizadoras, se proponen una serie de actuaciones dirigidas a disminuir las afecciones del proyecto en la fase de obras.   
Finalmente, se diseña un proyecto de restauración ambiental dirigido a conseguir la restauración del terreno a su estado inicial mediante acciones encaminadas a rehabilitar la cubierta vegetal y los servicios afectados.  
Se estima que la mayor incidencia ambiental del proyecto se derivará del paso del gasoducto por el barranco de Quisi. Este barranco, según el estudio geotécnico, puede contar con avenidas importantes lo que obliga a realizar un enterrado a profundidad de la tubería de gas así como a abordar medidas de restauración (escollera, gaviones) de cierta magnitud.  
Por otro lado, existirá un posible afección a ejemplares de pino carrasco (P. Halepensis) entre los vértices V-AL-008 y V-AL-010. El estudio de impacto señala que el resto de vegetación natural que se verá afectada es vegetación ruderal sin ningún tipo de interés.   
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento. Anexo I.7.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16 del Decreto 131/2007, modificado por el Decreto 217/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo lo anterior formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto Antena de Gas Natural a Calp (Alicante), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Se obtendrá el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano, cuyo sentido vinculará a la presente declaración de impacto ambiental. En el transcurso de la obra y ante la aparición de restos arqueológicos, deberá actuarse de acuerdo con los preceptos contenidos en dicha ley.  
2. Deberán solicitarse los permisos oportunos en relación con la posible afección a las vías pecuarias colada del Camino de Teulada y colada del Camino de Quisi.  
3. En el caso de apeo de ejemplares de Pinus halepensis, se solicitará el correspondiente permiso ante los servicios territoriales de Medio Ambiente de Alicante.  
4. Los préstamos se obtendrán de canteras debidamente autorizadas; en su caso, se respetará el Decreto 200/2004, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción.  
5. En el cruce del barranco de Quisi deberá evitarse la afección a ejemplares de fauna de interés, especialmente de anfibios. Las medidas de restauración deberán efectuarse eligiendo aquella alternativa que dote de una mayor naturalidad a la obra sin menoscabo de su eficacia.  
6. Las zonas de acopio de materiales y los parques de maquinaria se ubicarán lejos de los cauces de agua de manera que se eviten contaminaciones por arrastres.   
7. Se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.   
8. Las reparaciones y cambios de aceite de la maquinaria se realizará en talleres debidamente autorizados.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 1 de septiembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 295/2007-AIA.  
Título: gasoducto APA L'Alfàs del Pi - La Nucia - Polop (Alicante).  
Promotor: Gas Natural Distribución.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Energía de Alicante.  
  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El objeto del proyecto es definir las características técnicas y constructivas de la canalización y de las instalaciones necesarias a fin de acometer la construcción del nuevo gasoducto de alta presión de L'Alfàs del Pi - La Nucia - Polop, que se iniciará en el punto de entrega de la estación de regulación y medida situada en la urbanización de San Rafael II, en el término municipal de L'Alfàs del Pi, correspondiente al proyecto del gasoducto Alacant - Benidorm - Altea - Calp.   
Este nuevo gasoducto constará de una conducción principal la cual alimentará a las poblaciones de La Nucia y Polop.  
El gasoducto será de tubería de acero al carbono de 6 pulgadas de diámetro y contará con una longitud de 6,8 km de los cuales 1,4 discurrirán por el municipio de L'Alfàs del Pi; 4,3 discurrirán por el municipio de La Nucia y 1,1 por el municipio de Polop.  
Para el correcto suministro de gas natural a las poblaciones incluidas en el proyecto se hace necesario la instalación de las correspondientes estaciones de regulación y medida de alta presión A a media presión B siendo la presión de entrada máxima 16 bar y de salida entre 4 y 0,4 bar.   
El gasoducto contará con un sistema de protección catódica cuyo suministro eléctrico se realizará a través de le estación de protección catódica del gasoducto Alacant - Villajoyosa - Benidorm - Altea, así como con un sistema de comunicación y telecontrol y las instalaciones eléctricas necesarias para el correcto funcionamiento del sistema.  
Las unidades constructivas que componen la obra son:  
- Apertura de pista de trabajo (desbroce, movimiento de tierras, rotura del pavimento).  
- Excavación de zanja.  
- Transporte, distribución y manipulación de la tubería.  
- Alineación y curvado.  
- Soldadura y radiografiado.  
- Revestimiento de juntas de soldadura.  
- Puesta en zanja.  
- Tapado y restitución de terrenos.  
- Posiciones de válvulas y estaciones de regulación.  
- Pruebas.  
La afección a fincas individuales derivada de la construcción del proyecto se plasma en la expropiación forzosa en pleno dominio de los terrenos sobre los que se han de construir los elementos fijos en superficie así como la imposición de servidumbre permanente de paso en una franja de terreno de tres metros (1,5 a cada lado del eje) por donde discurrirá enterrada la tubería y una zona de ocupación temporal como necesidad derivada de la ejecución de las obras de 10 metros aproximadamente.  
  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
El expediente fue remitido por el Servicio Territorial de Energía de Alicante y tuvo entrada en los Servicios Centrales de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda el día 14 de noviembre de 2007.  
La información pública se realizó mediante publicación de edicto en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante del día 21 de marzo de 2007 así como en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del día 28 de marzo de 2007.   
Durante el periodo de información pública se produjeron alegaciones, ninguna de ellas de carácter ambiental.   
  
Afecciones legales  
- Clasificación del suelo: el gasoducto previsto discurrirá por suelos no urbanizables y urbanos no siendo éstos últimos objeto de la presente declaración de impacto ambiental.  
- Vías pecuarias: en el término municipal de Polop y La Nucia se verá afectada la vía pecuaria colada de Polop a Finestrat; en los términos municipales de L' Alfàs del Pi y La Nucia se verá afectada la vereda de La Monja.  
- Terreno forestal: a lo largo de su trazado el gasoducto presenta afecciones puntuales a terreno forestal de acuerdo con el Inventario Forestal de la Comunidad Valenciana y la Ley 3/1993, Forestal de la Comunidad Valenciana.  
- Dominio público hidráulico: afección por cruce al Riu Sec, en el término municipal de La Nucia.  
  
Alternativas  
Se presenta una alternativa principal junto con tres variantes a la misma.  
La llamada variante 1 evitaría el cruce con el Riu Sec pero afectaría a zona forestal presentando mayores problemas técnicos por lo que se descarta dicha alternativa.  
La llamada variante 2 presentaría menor longitud de trazado pero afectaría a terreno forestal a cambio de afectar a terreno urbano por lo que dicha variante es descartada.  
La llamada variante 3 implicaría nuevas afecciones a cauces hídricos, terreno forestal y afectaría a mayor longitud de trazado por lo que queda descartada.  
Por lo tanto se indica como más apropiado el trazado principal.  
  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
En cuanto a los elementos del medio afectados se destaca:  
a) Afección a curso hídrico: el Riu Sec es atravesado en tres ocasiones por el gasoducto, afectándose al propio cauce así como a la vegetación natural que lo rodea (Pistacia lentiscus, Rosmarinus officinalis, Phragmites australis...).  
b) Afección a vegetación natural: dicha vegetación natural es de tipo mediterráneo. La zona de afección se puede caracterizar como un mosaico irregular de cultivos agrícolas, zonas urbanizadas y pinos (Pinus halepensis) en porte arbustivo y arbóreo. En el estrato inferior se observa Pistacia lentiscus, Rosmarinus officinalis, Olea europaea sylvestris, Rhamnus lycioides, Thymelaea hirsuta, etcétera.  
c) Fauna: se trata de fauna asociada a un ecosistema con un importante componente antrópico.  
Toda la zona de afección queda dentro del IBA Sierras de la Marina, aunque durante los trabajos de campo no se ha detectado dentro de la franja de prospección nidificación de aves protegidas o sensibles.  
d) Elementos de interés histórico, arqueológico y patrimonial: en los resultados de la prospección superficial se localizó, dentro del término municipal de La Nucia, una zona con fragmentos cerámicos en superficie, de posible adscripción medieval-moderna pero sin haberse detectado en superficie elementos arquitectónicos o de otra índole arqueológica asociados a dichos restos.  
El proyecto no afecta a figuras de protección contempladas en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, a espacios protegidos en virtud de la Directiva 92/43/CEE, del Consejo, de 21 de mayo, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestres o a monte de utilidad pública.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto señala que la mayor parte de los impactos generados por la implantación del gasoducto se concentran en su fase de construcción, derivándose de este hecho un marcado factor de temporalidad, así como una baja intensidad general de dichas afecciones debido a las garantías incorporadas ya al proyecto constructivo en lo tocante a la adopción de prácticas de acopio selectivo de suelos para su posterior reubicación, la reducción de la anchura de la pista de trabajo en las zonas ocupadas por tapices vegetales naturales y finalmente, la completa restitución topográfica y edafológica.  
Se destacan los siguientes impactos: aumento de la contaminación atmosférica y acústica, afecciones sobre el suelo y los recursos edáficos, degradación de suelos por compactación, pérdida de vegetación, alteración paisajística permanente en el área de afección del gasoducto, pérdida de naturalidad en cauces hídricos, alteración temporal de los ciclos ecológicos de la fauna.  
Las medidas correctoras propuestas son (en síntesis): realización de laboreo de descompactación, reposición de tierra vegetal, reducción de la anchura de pista de trabajo en los tramos que presentan vegetación natural, plantación de especies autóctonas, selección del punto de cruce de cauces hídricos y protección de las riberas mediante escolleras, riego de la zona de tránsito de maquinaria pesada.  
El programa de vigilancia ambiental tendrá como objetivo asegurar que el proyecto se realiza de acuerdo con el contenido del estudio de impacto ambiental velando por la correcta aplicación de las medidas preventivas y correctoras y comprobando la eficacia de éstas. Ello comporta la presencia de un asistente técnico ambiental durante la ejecución de la obra que supervisará el correcto seguimiento de estas medidas.  
Durante la fase de explotación, el asistente técnico ambiental vigilará la posible aparición de fenómenos erosivos y el adecuado mantenimiento de las especies vegetales plantadas en el programa de restauración  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
El gasoducto propuesto discurre en gran medida por suelos urbanos. En las zonas donde transcurre por suelos no urbanizables los impactos más importantes se derivan de la afección a vegetación forestal y el cruce del Riu Sec que se produce en tres ocasiones.  
El proyecto ha contemplado en la fase de diseño una serie de parámetros con el fin de disminuir las posibles repercusiones ambientales de la obra. Sin embargo se considera no se ha justificado de manera suficiente el triple cruce en un corto margen de metros del Riu Sec, ni se ha tenido suficientemente en cuenta los posibles impactos acumulativos y sinérgicos derivados de este triple cruce.  
Por otro lado, algunos perfiles del proyecto muestran que existen zonas que presentan ciertos desniveles y donde deben extremarse las medidas contempladas en el programa de vigilancia ambiental a fin de corregir posibles signos de erosión.  
En cuanto a la protección del patrimonio arqueológico, la detección de diversos restos cerámicos justifican, como medida preventiva, la presencia de un arqueólogo en la fase de obras respetando siempre el sentido vinculante del informe contemplado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano, y cuya obtención precederá al inicio de cualquier tipo de actuación sobre la zona de obra.   
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento. Anexo I.7.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16 del Decreto 131/2007, modificado por el Decreto 217/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo lo anterior formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto Gasoducto APA L'Alfàs del Pi - La Nucia - Polop, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Se obtendrá el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano, cuyo sentido vinculará a la presente declaración de impacto ambiental.   
En el transcurso de las obras y ante la posible aparición de restos, se actuará de acuerdo con los preceptos contenidos en dicha Ley.  
2. Se pedirán los permisos necesarios en relación con las vías pecuarias afectadas.  
3. Se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terrenos forestales o en sus inmediaciones.  
4. Se intentará disminuir el número de cruces sobre el Riu Sec. La inobservancia de este condicionante ambiental se justificará por escrito ante el área de evaluación ambiental.  
5. Se dispondrá de rampas en las zanjas para permitir la salida de fauna atrapada en las mismas; diariamente se revisarán éstas con el fin de evacuar a los ejemplares que no hayan podido salir.  
6. El asistente técnico ambiental vigilará la posible presencia de aves protegidas en las inmediaciones de las obras. En el caso de detectarse su presencia se suspenderán las actividades más ruidosas en las épocas más sensibles para éstas.  
7. En el caso de emplear algún producto químico en la prueba hidráulica, se deberá realizar una balsa de decantación de manera que los sobrantes tengan las características adecuadas para su vertido a cauce público. Los productos químicos sobrantes se derivarán a gestor autorizado.  
8. En las zonas de topografía más accidentada (del V-60 al V-73; del V-83 al V-92 y del V-169 al V-172) se extremarán las medidas de restauración de terrenos y se vigilará la posible aparición de signos de erosión (especialmente después de cada periodo de lluvias intensas) adoptando en caso necesario las medidas necesarias para corregir el deterioro del terreno.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 3 de septiembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 115/2007-AIA.  
Título: fábrica de productos cerámicos mediante horneado.  
Promotor: Cerámica Virgen de las Nieves, SL.  
Autoridad sustantiva: Área de Calidad Ambiental.  
Localización: ctra. Agost-Alicante, km 9,5, término municipal de Agost (Alicante).  
  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto.  
Cerámica Virgen de las Nieves, SL, es una empresa del sector cerámico, ubicada en el municipio de Agost (Alicante), que se dedica a la fabricación de ladrillo tipo bardo, disponiendo de una planta para ello. La empresa pretende ampliar sus instalaciones para lo cual solicita la pertinente autorización ambiental integrada, de acuerdo con la normativa legal vigente.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
De acuerdo con el proyecto presentado la actividad, ya en funcionamiento desde 1987, se ubica en la carretera Agost-Alicante, km 9,5, de Agost, provincia de Alicante, en una zona calificada como suelo urbanizable industrial tipo I-1, en donde se permite el uso a la que está destinada. La parcela total que ocupan las instalaciones está compuesta por las parcelas 6, 7, 9 y 45 del polígono 55. La superficie catastral es de 60.813 m², lo que implica un posible aprovechamiento urbanístico de 36.488 m².  
La ampliación que se pretende consiste en la instalación de una nueva nave para ampliar el proceso de producción de ladrillos y cerámicas refractarias y la instalación de otra nave para el almacenamiento de arcillas.  
Cerámica Virgen de las Nieves, SL, no aporta información acerca de su inscripción en el registro industrial de la provincia.  
El consumo de agua potable para el abastecimiento de la instalación para uso doméstico y sanitario es de 36.299 m³/año, dicha agua procede de un depósito para uso alimentario que se rellena por medio de camiones cisterna que toman el agua de la red municipal de Agost.  
La capacidad de producción anual actual de la industria es de 100.365 Tm/año, sin embargo se prevé que con la ampliación la producción sea de 255.500 Tm/año. Básicamente el proceso productivo comienza con el acopio de las materias primas arcillosas, tanto en el interior como en el exterior de sus instalaciones. Tras la ampliación estas arcillas quedarán almacenadas en la nave destinada a ello. La producción comienza efectivamente en el momento de la dosificación y posterior molienda y tamizado de las materias primas, siendo almacenada la mezcla obtenida en tolvas. Estas tolvas disponen de filtros de mangas para evitar emisiones de partículas a la atmósfera. Desde las tolvas, la mezcla se dirige a la zona de amasado, añadiéndole previamente agua, para finalmente entrar en la línea de extrusión y extracción de burbujas de aire, obteniendo el ladrillo crudo y preparado para la entrada en horno. Previo a la entrada en él, los ladrillos crudos pasan por un secadero. A la salida del horno y tras la descarga y enfriado de los mismos, se clasifican y paletizan para la posterior venta.   
La empresa se alimenta a base de energía eléctrica, gas natural y en una proporción muy pequeña coque para suministrar la temperatura necesaria en el proceso de secado y cocción.  
Actualmente, las materias primas utilizadas anualmente por la actividad son las siguientes:  
  
  
  
Tras la ampliación los materiales utilizados serán:  
  
  
  
Alternativas  
El estudio de impacto ambiental indica que no existen alternativas para la ubicación de la nueva nave ya que se trata de una ampliación de la actividad industrial existente por lo que es importante que permanezcan contiguas. Además esta ampliación es necesaria para incrementar los niveles de producción de la empresa Cerámica Virgen de las Nieves.  
  
Tramitación administrativa  
Con fecha 31 de mayo de 2006, el Área de Calidad Ambiental solicitó a este Servicio informe sobre la idoneidad de la documentación para someterla a evaluación de impacto ambiental, emitiendo, por parte de esta área, el informe solicitado con fecha 8 de junio de 2006.  
Posteriormente, con fecha 24 de mayo de 2007, se recibió nota interna del Área de Calidad Ambiental de la Dirección General para el Cambio Climático solicitando la evaluación de impacto ambiental del proyecto, a instancias de Cerámica Virgen de las Nieves SL, y se remitía el correspondiente expediente, incluyendo:  
- Proyecto básico y tablas resumen de los datos del proyecto básico.  
- Estudio de impacto ambiental y documento de síntesis  
El propio escrito de remisión certifica que el proyecto básico de autorización ambiental integrada y el estudio de impacto ambiental han sido sometidos a información pública sin que se hayan producido alegaciones al respecto.  
En fecha 12 de marzo de 2008, se remite desde el Área de Calidad Ambiental de la Dirección General para el Cambio Climático, documentación aclaratoria acerca del uso de cáscara de almendra, hueso de aceituna, astilla y serrín como combustible.  
En fecha 20 de febrero de 2008, se emite informe desde el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental requiriendo información complementaria al promotor acerca de los acopios de arcilla que la empresa dispone y las medidas correctoras a adoptar en los mismos.  
En fecha 23 de junio de 2008, se recibe la documentación solicitada al promotor sobre la incorporación al proyecto de la parcela 6 del polígono 55 para la instalación de una nave almacén de materia prima.  
  
Afecciones legales  
El proyecto está sometido a la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental, según el subapartado 3.3 del anejo I.  
Otras afecciones consideradas son:  
Decreto 833/75, de 6 de febrero, por el cual este tipo de industria se debe incluir en el grupo B de las potencialmente contaminantes de la atmósfera.  
Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
Ley 10/1998, de Residuos.  
Ley 11/1997, de 24 de abril, de Envases y Residuos de Envases.  
Real Decreto 833/1988, relativo a la gestión de residuos tóxicos y peligrosos.  
Real Decreto 9/2005, por el que se establece la relación de actividades contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
  
Consideraciones ambientales  
1. Identificación, descripción y valoración de los impactos.  
Las acciones susceptibles de crear alteraciones en el medio ambiente en las diferentes fases de la actuación:  
Fase de funcionamiento.  
Calidad del aire: emisión de partículas a la atmósfera producido de forma continua debido a la naturaleza de la actividad (transporte, carga/descarga, almacenamiento y molienda). Existen focos puntuales y dispersos.  
Emisión acústica: debidas tanto al trasiego de vehículos como al funcionamiento de la maquinaria de proceso.  
Impacto sobre el suelo: los potenciales focos de contaminación del suelo y aguas subterráneas son las zonas de almacenamiento y gestión de aceites de lubricación y refrigeración, combustibles y residuos.  
Impacto sobre la hidrología: el consumo de agua se realiza por medio de un depósito que se rellena por camiones cisterna los cuales toman el agua de la red municipal de Agost.  
Impacto por vertidos: la empresa declara que se va a instalar un sistema de depuración total para la recogida y tratamiento de las aguas procedentes de aseos y vestuarios que se integrará dentro de la política de vertido cero de la industria. Para las aguas pluviales se ha proyectado una balsa de 100 m³. En cuanto al agua de proceso, no existen vertidos puesto que se evaporan.  
Fase de cese de actividad y desmantelamiento.  
Calidad del aire: emisión de partículas a la atmósfera producido de forma continua debido a la naturaleza de la actividad (transporte, carga/descarga, almacenamiento y molienda). Existen de focos puntuales y dispersos.  
Emisión acústica: debidas tanto al trasiego de vehículos como al funcionamiento de la maquinaria desmantelamiento.   
Impacto sobre el suelo: los potenciales focos de contaminación del suelo y aguas subterráneas son las zonas de almacenamiento y gestión de aceites de lubricación y refrigeración, combustibles.   
En cuanto a los impactos producidos y las medidas correctoras que se proponen:   
- Emisiones atmosféricas. La emisión de partículas, gases y humos se ajustarán a lo establecido en la Ley 38/1972, de Protección del Medio Ambiente Atmosférico. Para ello la empresa utiliza gas natural como combustible fósil principal, limpio y de menor generación de residuos. Además ha incorporado sistemas de depuración en el proceso.  
En cuanto a la emisión de partículas sólidas difusas, la empresa deberá estar a lo dispuesto en la ordenanza específica que el Ayuntamiento de Agost tiene en vigor. Las acciones tomadas por la empresa han sido: limitar la altura de montones en la era; humectar el material; instalar vallas perimetrales de vegetación; pavimentación de accesos; carenar los focos puntuales; se prevé el cerramiento completo de la era. Se entregó un anexo de subsanación de fecha 5 de junio de 2008 en el que se indica que se va a realizar una nave industrial para almacenamiento y secado de arcillas.  
El promotor también toma acciones en cuanto a la emisión de partículas sólidas puntuales: sistemas neumáticos de transporte de materias primas; instalación de tomas de aspiración; depuración de gases generados en el proceso de atomización; depuración de corrientes de aire aspirado (filtros de mangas), en particular, en la etapa de cocción se utilizan filtros de mangas con adición de bicarbonato y electrofiltro para minimizar las emisiones del mismo.  
- Efluentes líquidos. Las aguas residuales proceden de los aseos, vestuarios, limpieza de la maquinaria y aguas pluviales. El agua del proceso se evapora en el proceso de secado y cocción. En un principio se proponía la instalación de una EDAR. Los últimos documentos indican que la depuradora no será instalada sino que se pretende instalar un sistema de depuración total completamente enterrado para la recogida y tratamiento de las aguas procedentes de aseos y vestuarios. El agua depurada se introducirá en el propio proceso productivo de la industria, se canalizará el agua a la cabecera del proceso y se mezclará en los depósitos de almacenamiento de agua existentes en la planta. Con el fin de solventar los problemas originados por el lavado de finos de los acopios de arcillas originado por las lluvias y su consiguiente expansión por el entorno, se ha proyectado una balsa de decantación de pluviales de 100 m³.  
- En la generación de residuos se aplican las siguientes medidas correctoras:  
Aunque el residuo sólido generado se puede reciclar hasta en un 70%, el bajo coste de la materia prima contra el coste de disponer de un sistema de recuperación hacen inviable esta opción, por lo que se envían a vertedero autorizado. No obstante, la empresa pretende actuar en el proceso para disminuir la cantidad de residuos generados. Para los residuos líquidos se utilizarán bidones provistos de cubeto con capacidad para almacenar el 10% del volumen del bidón mayor, normalmente estos serán de 50 litros por tanto, el cubeto será de 50 litros. Todos los residuos, tanto peligrosos como no peligrosos, se entregarán a gestor autorizado.   
- Emisiones acústicas. Se crearán barreras acústicas artificiales en caso que la emisión sonora supere los límites establecidos por la ley. El estudio de impacto ambiental indica que se ha realizado un estudio acústico del que se puede concluir que los niveles sonoros que produce esta industria están dentro de los límites establecidos por ley. Se propone también un plan de auditoría acústica con el fin de realizar un autocontrol de las emisiones acústicas, cada cinco años.  
- En el cese de actividad y desmantelamiento se producirá una reducción importante de emisiones, vertidos, generación de residuos, ruido y consumo de recursos, dado el cese de la actividad industrial. La empresa no presenta un plan específico de desmantelamiento.  
Con objeto de controlar y asegurar las medidas correctoras propuestas, Cerámica Virgen de las Nieves SL, presenta programa de vigilancia ambiental, tanto de la fase de construcción de las nuevas instalaciones, como de la fase de explotación.  
  
Consideraciones jurídicas  
La actividad se ha sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el apartado I) del grupo 4 del anexo I del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental, que deroga la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de Modificación del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental (fabricación de productos cerámicos mediante horneado).  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se le aplique la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.   
El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto fábrica de productos cerámicos mediante horneado promovido por Cerámica Virgen de las Nieves, SL, a ubicar en la carretera Agost-Alicante, km 9,5, del término municipal de Agost, provincia de Alicante, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, y demás documentación que constituye el expediente evaluado, así como del apartado segundo de la presente resolución.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. El programa de vigilancia ambiental deberá incluir la periodicidad con que se realizan los controles indicados en el mismo. Además se implementará de acuerdo a los condicionantes establecidos en la presente declaración de impacto ambiental.  
2. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas correctoras en él propuestas y comprobar su aplicación y eficacia.  
3. Las zonas de almacenamiento de residuos de la instalación deberán estar convenientemente señalizadas y, en caso de almacenar residuos peligrosos, valladas e impermeabilizadas con sistemas de recogida de derrames. El tiempo máximo de permanencia de los residuos peligrosos en el almacén es de seis meses, dos años para residuos no peligrosos, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/2000, de Residuos, y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la gestión de residuos tóxicos y peligrosos.  
4. Dado que los valores de emisión de partículas en el foco 3, en el momento de la medición, superaron los valores límites establecidos por la ley, deberá repetirse dicha medición para asegurar la fiabilidad de la misma. En el caso de que la medición superara de nuevo los valores límite de emisión, se deberán adoptar las medidas correctoras pertinentes.  
5. No se podrá realizar ningún acopio de arcilla en la parcela 12 del polígono 55 clasificada como suelo no urbanizable, rústico con protección específica.  
6. Con el fin de garantizar la eficiencia de los recursos hídricos, así como para asegurar la protección del suelo y acuíferos, se deberá certificar la estanqueidad de la balsa de decantación de pluviales. Además, se deberá realizar una conexión a la red de pluviales cuando se autorice y entre en funcionamiento el polígono industrial.  
7. En cuanto a la gestión de las aguas residuales sanitarias, deberán conectarse a la red de alcantarillado del polígono industrial cuando se autorice el mismo.  
8. Los fangos obtenidos en el sistema de depuración total deberán ser retirados por gestor autorizado.  
9. La industria deberá ser compatible con lo indicado en el plan parcial correspondiente cuando se apruebe dicho plan.  
10. Se presentará ante la Dirección General para el Cambio Climático el informe preliminar de situación del suelo por tratarse de una actividad considerada potencialmente contaminante del suelo, en cumplimiento con el artículo 3 del Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre actividades potencialmente contaminantes del suelo.  
11. En previsión al posible desmantelamiento de las instalaciones, la empresa deberá aportar proyecto específico.  
12. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 5 de septiembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 90/2008 - AIA.  
Título: Plan Especial de Reserva de Suelo para Dotación Pública Educativo-Cultural.  
Promotor: Ajuntament d'Els Poblets.  
Autoridad sustantiva: Ajuntament d'Els Poblets y CTU.  
Localización: Els Poblets (Alicante).  
  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto.  
El objeto del plan especial es el establecimiento de una reserva de suelo para dotación pública educativo-cultural, actualmente calificado como suelo no urbanizable común, para la construcción de un centro de Educación Primaria en Els Poblets (Alicante).  
Según se indica en el estudio de impacto ambiental, el municipio ha triplicado su población en los últimos 12 años. La actividad principal en el área de territorio ordenado será la de centro educativo de Primaria para la población escolar de todo el término municipal, que actualmente puede estar en torno a 200 niños de entre 3 y 12 años.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El término municipal de Els Poblets se sitúa al noreste de la provincia de Alicante, en la comarca geográfica de La Marina Alta. Cuenta con 2.865 habitantes (INE 2006).  
El instrumento de planeamiento vigente son las normas subsidiarias de Els Poblets, que fueron aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo, en sesión de 26 de julio de 1989, iniciándose su tramitación con anterioridad a la entrada en vigor de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, y su reglamento aprobado por Decreto 162/1990, por lo que dicho planeamiento general no fue sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
El nuevo plan general de ordenación urbana, donde se recalifican hasta 26.803 m² de suelo con uso equipamiento educativo-cultural perteneciente a la red primaria, fue sometido a información pública según edicto publicado en el DOGV de fecha 11 de septiembre de 2006. Dada la necesidad de disponer de esos terrenos para uso educativo, se ha optado por la firma de un convenio para la obtención anticipada de dichos terrenos.  
El ámbito de la actuación se sitúa junto al camino Marjaletes, próximo al núcleo histórico, siendo su extensión de 9.873,24 m². Esta superficie se desglosa en:   
Dotacional educativo-cultural 8.000,00 m².  
Red viaria y aparcamientos 1.923,24 m².  
La reserva de suelo se emplaza en el espacio delimitado por:  
Norte:   
- Suelo no urbanizable común.  
Sur:  
- Calle 1C.  
- Área de suelo urbanizable (sector 2).  
Este:  
- Suelo urbano (Almadrava Sur).  
Oeste:  
- Camino de Marjaletes.  
- Área de suelo urbanizable (sector 1).  
Se trata de un área dedicada hasta hace 15 años al monocultivo del naranjo, reconvertido a hortaliza y actualmente abandonado.  
El ámbito del plan especial se enclava a modo de cuña, que penetra entre suelos urbanos y urbanizables en ejecución, consolidados por la edificación.  
3. Alternativas.  
No se han presentado alternativas. Únicamente se ha realizado una valoración de la evolución en el futuro con y sin las modificaciones del plan especial.  
  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite.  
En fecha 26 de marzo de 2008, el Ayuntamiento de Els Poblets remitió documentación relativa al Plan Especial de Reserva de Suelo para la Dotación Pública Educativo-Cultural. Dicha documentación consistía en copia del estudio de impacto ambiental y documento de síntesis, certificado del sometimiento a información pública del EIA y certificado de aprobación provisional, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental, con número 90/2008-AIA.  
2. Información pública.  
El plan especial se expuso al público, junto con su estudio de integración paisajística, según edicto publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5450, de 14 de febrero de 2007.  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público según edicto publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5497, de 24 de abril de 2007.  
No se ha presentado, para ninguno de los dos trámites anteriores, certificado del resultado de la información pública, copia de las alegaciones presentadas, en su caso, y contestación a las mismas.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria.  
En fecha 12 de mayo de 2008, se realizó requerimiento de información al Servicio Territorial de Ordenación del Territorio, solicitando copia del documento de plan especial, sin que hasta el momento se tenga constancia de su recepción.  
En fecha 15 de mayo de 2008, el Área de Planificación del Territorio i el Litoral remitió copia del informe sobre el riesgo de inundación relativo al proyecto, elaborado por el Servicio de Ordenación Territorial, siendo de carácter desfavorable.  
En fecha 2 de septiembre de 2008, el Ayuntamiento de Els Poblets remitió informe sobre la prospección arqueológica y etnológica de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
  
Consultas. Informes sectoriales y participación  
En el expediente se incluyen los siguientes informes recibidos durante el proceso de evaluación de impacto ambiental:  
Autorización de la directora general de Patrimonio Cultural Valenciano del proyecto de prospección arqueológica, de fecha 5 de febrero de 2008.  
Informe sobre la prospección arqueológica y etnológica, elaborado por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano en fecha 4 de agosto de 2008. Su contenido se transcribe a continuación:  
«Habiéndose encargado la ejecución de una prospección arqueológica en relación con el proyecto [...], los resultados de la misma han sido analizados por nuestros servicios técnicos al efecto de derivar de los mismos las posibles afecciones sobre el patrimonio de esta naturaleza:  
Los resultados de la prospección han sido negativos por lo que no se propone medida correctora alguna desde el punto de vista del patrimonio arqueológico y paleontológico.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico, por nuestros servicios técnicos se ha puesto de manifiesto que tras la prospección no se ha localizado ningún elemento etnológico que pudiera ser afectado, sólo, pero fuera del límite, se ha documentado los restos de una pequeña casa de aperos. Por lo tanto, y ante la nula afección, se informa favorablemente.  
A la vista de lo anterior y una vez analizadas todas las posibles afecciones patrimoniales del proyecto resulta procedente aportar el estudio de impacto ambiental, documento que deberá haberse elaborado a partir de las actuaciones realizadas y que deberá integrarlas así como sus resultados y programas de vigilancia y/o medidas correctoras, en su caso, y sobre el que se emitirá el informe definitivo. Cualquier documento anterior o anexos no se admitirá a trámite y se procederá a su devolución en tanto en cuanto no se subsane contemplando la información señalada».  
Informe sobre el riesgo de inundación relativo al Plan Especial de Reserva de Suelo para Dotación Pública Educativa Cultural para Centro de Primaria en el término municipal de Els Poblets (Alicante), elaborado por el Servicio de Ordenación Territorial. Su contenido se transcribe a continuación:  
«Vista la documentación presentada por el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio de Alicante en relación con el plan especial de reserva de suelo para dotación pública educativa cultural para centro de Primaria en Els Poblets (Alicante), se informa lo siguiente:  
- La parcela objeto de estudio se encuentra en la zona AC02 (río Girona), clasificada de riesgo 1, 4 y 6 en el Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
- El ámbito de actuación se encuentra en una zona de riesgo 6 (frecuencia baja entre 100 y 500 años; calado<0,80 m) del PATRICOVA.  
- En suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación de nivel 6, se prohíben, entre otros usos y actividades, los equipamientos estratégicos como los centros escolares (art. 22.2 y 22.3 de la normativa).  
Por todo lo expuesto, se emite informe desfavorable en relación con el riesgo de inundación del Plan Especial de Reserva de Suelo para Dotación Pública Educativa Cultural para Centro de Primaria en Els Poblets (Alicante)».  
  
Afecciones legales  
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, publicadas por la COPUT, sobre el área de estudio se han detectado las siguientes afecciones:  
El ámbito de la actuación está incluido en zona de riesgo de inundación, según las determinaciones del Plan de Acción Territorial para la Prevención del Riesgo de Inundación (PATRICOVA), aprobado definitivamente por Acuerdo del Consell de la Generalitat, el 28 de enero de 2003.  
La zona está afectada por un riesgo de inundación de grado 6 (frecuencia media de 500 años y calado bajo <80 cm).  
No consta en el expediente estudio de inundabilidad.  
El estudio de impacto ambiental incluye un anexo sobre patrimonio cultural, donde se afirma que, en el ámbito del plan especial, no existen inventariados ni yacimientos arqueológicos ni patrimonio paleontológico, etnológico y arquitectónico. No se han propuesto medidas preventivas para evitar la afección de bienes patrimoniales desconocidos que pudieran aparecer durante la ejecución de las actuaciones propuestas.   
El expediente incluye informe sobre la prospección arqueológica y etnológica, elaborado por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, en fecha 4 de agosto de 2008, siendo de carácter favorable. En cualquier caso, no consta en el expediente informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
  
Consideraciones ambientales  
1. Los terrenos objeto de recalificación se encuentran situados junto a áreas ya consolidadas por la edificación. La parcela se encuentra limitada tangencialmente por el camino Marjaletes y la calle 1C. No existen, por tanto, problemas de acceso ni de conexión con los distintos servicios urbanos.  
2. El suelo afectado por el proyecto posee una capacidad agraria elevada, al corresponderse con terrenos procedentes de la aportación del hombre para la plantación de cultivos y arrastres del río Girona. No se han observado riesgos ambientales asociados a la localización propuesta aparte del riesgo de inundación.  
La accesibilidad potencial a los recursos hídricos es alta, y la vulnerabilidad a la contaminación de las aguas media. El estudio de impacto ambiental señala al respecto que las aguas subterráneas podrían verse afectadas por los vertidos de aguas negras si no se tomaran las adecuadas medidas correctoras. Deberán quedar totalmente prohibidas las fosas sépticas y pozos filtrantes.  
3. El estudio de impacto ambiental no aporta información respecto a la vegetación potencial de la zona. Señala que actualmente la vegetación es agrícola y de regadío en un 100% con monocultivo cítrico, aunque se encuentra abandonado en un 50%.  
4. La fauna presente es la asociada al matorral y naranjal, vegetación que ocupa el 100% del terreno afectado, aunque empobrecida y escasa en cuanto a especies por la proximidad del casco urbano y las infraestructuras de red viaria.  
5. El territorio presenta una topografía sin accidentes, prácticamente plana, con cotas sobre el nivel del mar de entre 10 y 11 metros y pendientes naturales inferiores al 1%. Se añade que el drenaje por percolación es aceptable.  
Los datos del estudio de impacto ambiental indican que la red general de abastecimiento de agua potable discurre por la periferia del sector. También discurre por la calle 1C la red secundaria de riego de jardines. Por tanto, se dispondrá red separativa de riego de jardines y consumo humano, con sus correspondientes acometidas.  
En la calle 1C, situada en el límite sur de la actuación, existe un colector de red separativa de aguas pluviales que vierte al río Girona. En las obras de urbanización de los viales perimetrales se dispondrá red separativa de pluviales, pudiendo conectar a la misma la red interior de aguas pluviales procedente del centro educativo.  
La zona no se encuentra atravesada por líneas de media y baja tensión que puedan afectar directamente a la ordenación propuesta.  
Respecto a la evacuación y tratamiento de las aguas residuales, el estudio de impacto ambiental señala que por el camino de Marjaletes y la calle 1C discurren sendos ramales de saneamiento capaces de absorber los nuevos caudales aportados, escasos y perfectamente asumibles. Se asegurará la correcta depuración de las aguas residuales.  
En cuanto a los residuos sólidos urbanos, se ubicarán espacios para la colocación de contenedores para el depósito de basuras con espacio suficiente para la recogida selectiva, gestionados cada uno de ellos por empresas contratadas a tal fin, que dispongan de autorización para su depósito en vertedero autorizado.  
En la actualidad, en los alrededores del área evaluada se existen aprovechamientos de tipo residencial de baja densidad (vivienda unifamiliar aislada) y agrícola (frutales).  
6. El término municipal se incluye en el sector climático de llanura litoral lluviosa, caracterizado por un clima mediterráneo genuino, cálido, menos seco y de inviernos cálidos.  
Las épocas de máximas temperaturas coinciden con las de mínimas precipitaciones y máximas necesidades hídricas. Presenta una notable pluviometría en otoño, siendo el sector climático que registra las lluvias torrenciales más intensas.  
El ámbito del plan especial se encuentra dentro de una zona afectada por riesgo de inundación de grado 6, según el PATRICOVA.  
Respecto a este aspecto, el estudio de impacto ambiental alude exclusivamente a consideraciones de drenaje.  
7. Uno de los factores claves a estudiar para un uso docente son los niveles de ruido existentes en el sector, con el fin de adoptar las medidas adecuadas para garantizar el cumplimiento de los niveles establecidos en la legislación vigente. Sin embargo, este es un aspecto que el estudio de impacto ambiental no ha valorado.  
En el estado actual, por las características del sector y su entorno, parece que se garantizará el cumplimiento de los niveles de 45 y 35 dB(A) establecidos para uso dominante docente, así como los 40 y 30 dB(A) establecidos para el interior de aulas docentes, según Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.   
8. El estudio de impacto ambiental revela que se ha realizado un estudio de integración paisajística presentado como anexo al plan parcial.  
En el mismo se describen una serie de medidas correctoras como la limitación de alturas, la adaptación a la tipología edificatoria predominante y el ajardinamiento de los espacios exteriores para que la transformación del paisaje se produzca causando el menor impacto posible.  
En relación con el impacto visual, se indica que no se producirá distorsión con el entorno. El desarrollo horizontal de las nuevas edificaciones provocará un mayor impacto visual, pero no se percibirá en altura.  
9. El estudio de impacto ambiental valora positivamente el efecto socioeconómico y cultural de la aprobación del plan especial, por la generación de empleo y el aumento de calidad de vida que lleva implícita la creación de equipamientos con destino a la población.  
10. El estudio de impacto ambiental identifica y valora los posibles impactos ambientales que pueden derivarse de la actuación propuesta, siendo considerados globalmente como un impacto ambiental severo.  
Las principales medidas correctoras se apoyan en el control del impacto derivado de la ejecución del proyecto en fase de construcción, la conexión con la red de infraestructuras existente, la correcta gestión de los residuos y la adaptación tipológica, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas, siempre que no entren en contradicción con la presente declaración de impacto ambiental.  
Se observa la carencia de alguna medida relativa a niveles acústicos adecuados al uso docente.  
El estudio de impacto ambiental menciona la vigilancia a cargo del ayuntamiento del cumplimiento de lo establecido en la declaración de impacto, pero no presenta ningún programa de vigilancia ambiental propiamente dicho.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.g) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2.m del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Se estima no aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto sobre el Plan Especial de Reserva de Suelo para Dotación Pública Educativo-Cultural en Els Poblets, promovido por el propio Ayuntamiento de Els Poblets, puesto que:  
- El ámbito de actuación se encuentra en una zona clasificada de riesgo 6 en el Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
Según los artículos 22.2 y 22.3 de la normativa, en suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación de nivel 6 se prohiben, entre otros usos y actividades, los equipamientos estratégicos como los centros escolares.  
- En fecha 15 de mayo de 2008, el Área de Planificación del Territorio y el Litoral remitió copia del informe desfavorable en relación con el riesgo de inundación relativo al Proyecto del Plan Especial de Reserva de Suelo para Dotación Pública Educativo-Cultural para Centro de Primaria en Els Poblets (Alicante), elaborado por el Servicio de Ordenación Territorial, siendo de carácter vinculante.  
  
Segundo  
En caso que se presente un nuevo proyecto de reserva de suelo para la construcción de un centro educativo y al efecto de evitar la selección de una ubicación ambientalmente desaconsejable, se deberá situar necesariamente sobre suelo no afectado por riesgo de inundación.  
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
  
Valencia, 8 de septiembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML