Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3903, del 22-12-2000 (2000/9683)

RESOLUCIÓ de 19 d'octubre de 2000, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3903

Data del DOGV
:   22-12-2000

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2000/9683

CVE


Data del document
:   19-10-2000

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Catadau](javascript:void(0))
    * [Sant Mateu](javascript:void(0))
    * [vigilància del medi ambient](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 19 d'octubre de 2000, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2000/A9683]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, resolc:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 235/97-AIA, i 645/98-AIA, que segons el reglament aprovat pel Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de la seua publicació.
  
València, 19 d'octubre de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 235/1997 sobre el projecte de legalització de la granja avícola de broilers sítia a Poble Nou, en el terme municipal de Catadau (València) i el promotor del qual és Avimar, SL, (Sra. Mª. Aurora Sanz Boluda).
  
Vist que la documentació formada per l'expedient municipal i el projecte d'activitat va ser remesa per la Direcció Territorial de Medi Ambient de València (Activitats Qualificades).
  
En l'expedient municipal es van dur a terme les següents actuacions:
  
- Informe del cap local de sanitat favorable a la concessió de la llicència sol·licitada.
  
- Informe de l'arquitecte municipal favorable a la concessió de la llicència sol·licitada. L'activitat «està emplaçada en zona de magatzems i serveis de Poble Nou». «L'emplaçament sí que està d'acord amb les ordenances municipals i plans d'ordenació urbana».
  
- Diligència del secretari de l'Ajuntament que fa constar que, transcorregut el termini d'informació pública de l'expedient (BOP núm. 89 de 16 d'abril de 1997), sí que s'ha presentat una al·legació, que s'adjunta. Al·legació de la senyora Amparo Joares Barberá: sol·licita que es denegue la instal·lació d'aquesta granja per proximitat a la seua propietat i a causa de les males olors, plagues d'insectes, mosques, mosquits, etc., que qualifiquen l'activitat com a molesta, insalubre, etc., i a més a més els terrenys d'ubicació de la granja estan considerats en els plànols de l'Ajuntament com a zona de tolerància industrial per a activitats no molestes.
  
- Informe de l'Alcaldia en què s'indica «que la llicència sol·licitada pot concedir-se amb l'adopció de les mesures correctores a què es fa referència en l'expedient».
  
Vist que, atés que no s'havia presentat un estudi d'impacte ambiental, es va sol·licitar a la promotora, a través de l'Ajuntament, un estudi d'impacte ambiental que complira els requisits exigits en la llei i a més a més contemplara els següents punts: per la proximitat a zones residencials ha de valorar i descriure les mesures correctores per a evitar els impactes produïts per males olors, residus avícoles i cadàvers; detallar i valorar el tractament i destí dels residus generats per l'activitat avícola; valorar l'alternativa triada d'utilitzar la gallinassa com a combustible per a calefacció i justificar-la.
  
Vist que per part de la promotora es va presentar un estudi d'impacte ambiental, i atés que el mencionat estudi no havia passat pel preceptiu període d'informació pública, per part d'aquesta Conselleria de Medi Ambient es va sotmetre a tràmit el referit estudi, publicant-se l'anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.102, de data 17 d'octubre de 1997. L'estudi referit ha estat exposat al públic durant el termini reglamentari a la Conselleria de Medi Ambient, segons consta en certificat del cap d'Assumptes Generals d'aquesta Conselleria, i a l'Ajuntament de Catadau, segons consta en certificat del secretari del dit Ajuntament, havent-se presentat al·legacions com consten en el certificat del secretari de l'Ajuntament de Catadau.
  
Al·legacions presentades:
  
- Senyor Francisco Javier Balaguer Bisbal (resident de Lloma Paga): prega que es tinga en compte «que aquestes naus estan molt prop del que es denomina Lloma Paga de Catadau (zona molt concorreguda per la quantitat de xalets i estiuejants durant tot l'any, amb el consegüent malestar veïnal i negatiu impacte ambiental que açò provoca. Estime: que des del seu consistori i en la mesura de les seues possibilitats, actue en conseqüència a favor i defensa d'una millor qualitat de vida per a veïns de Catadau».
  
- Senyor Manuel Sanchis Rovira (president de l'Associació de Veïns Lloma Paga, Poble Nou): «Que la citada activitat, amb el que estableix el Reglament d'Activitats... està considerada com a molesta i per a poder desenvolupar-la serà necessari obtindre de l'Ajuntament de Catadau la llicència corresponent.». «Que l'exercici de l'activitat mencionada manca de la preceptiva llicència municipal, la qual cosa constitueix una infracció greu de l'ordenament vigent. Que atés que l'immoble on s'està desenvolupant està ubicat a uns cinquanta metres d'habitatges unifamiliares del nucli urbà d'aquesta població (Lloma Paga), i que es deriven d'això, no sols les consegüents molèsties per al veïnat, sinó que a més a més pot representar un evident perill per a la salut, no avaluable per no estar subjecta l'activitat al preceptiu control municipal i sanitari». Sol·liciten «la clausura immediata de la referida activitat, tal com disposa la normativa vigent a l'efecte i d'acord amb les prerrogatives que li confereix aquesta».
  
- Senyor Diego Cristóbal Crespo Vélez (resident de Lloma Paga): que a causa de la suposada obertura de la granja situada a escassos metres del seu habitatge, està suportant mals olors. Sol·licita: «Que, des del seu Ajuntament i dins de les seues possibilitats, prenga les mesures oportunes per a evitar que tota la zona de xalets que donen a aquestes naus seguisquen suportant una olor desagradable».
  
Vist que de l'estudi es poden ressaltar els següents aspectes: es tracta d'una finca agrícola d'1 hectàrea en què les construccions existents en l'actualitat tenen una antiguitat de més de 30 anys i que conformen l'explotació avícola, amb 10,25 metres x 52,25 metres en planta baixa i alta, a més a més existeixen altres construccions de menor entitat: nau xicoteta de 60 metres quadrats, hangar de 100 metres quadrats, caseta de 137 metres quadrats, femer de 64 metres quadrats i fossa de cadàvers de 4,5 metres cúbics. L'activitat consisteix en l'engreix de pollastres fins que arriben a un pes de 2 quilograms, amb una duració de cicle aproximada de 60 dies; s'hi dediquen posteriorment altres 10 dies per a neteja i desinfecció. La cria es fa sobre jaç de serradura o corfa d'arròs. Una vegada extret de les naus la gallinassa, s'estén en el femer i es realitzen voltejos a l'aire i posteriorment és retirat per l'empresa del senyor Antonio Tobar Martínez, que mescla amb una altra classe de gallinassa per a fer adob agrícola i que distribueix per la seua zona (Múrcia). Durant cada cicle es produeixen 222 Tm. de gallinassa. L'eliminació dels cadàvers es realitza fora de les naus en fossa d'1,5 metres x 1,5 metres x 2 metres S'ha suprimit la crema de gallinassa per a calefacció per a evitar mals olors.
  
Vist que es va sol·licitar a la promotora que ampliara l'estudi d'impacte ambiental en els següents punts: per la proximitat a zones residencials han de detallar-se les mesures higienicosanitàries i per a evitar les males olors, respecte al tractament de la gallinassa, ha de detallar-ho i indicar mesures per a evitar males olors (retirada per empresa, etc.); respecte als cadàvers es considera més adequat que els retire l'empresa.
  
Vist que es va presentar un escrit de la promotora com a ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, en el qual s'indicaven mesures correctores que ja estaven en funcionament: retirada del fem, en 2 o 3 dies de l'eixida dels animals (acompanya document de retirada del fem per l'empresa Antonio Tovar Martínez, Múrcia), desinfecció de les naus en tots els aspectes (certificat de KMA espanyola de productes químics industrials en el qual indica quin departament tècnic realitza tractaments de desinfecció, desratització i desinsectació amb una duració de contracte fins a 20 d'octubre de 1998); respecte als cadàvers indica que tenen fossa de grans dimensions que no està a les instal·lacions de l'explotació i estan pendents que l'empresa Safari El Vergel s'encarregue de l'arreplegada dels cadàvers.
  
Vist que es va sol·licitar a la promotora de l'explotació una nova ampliació de l'estudi d'impacte ambiental respecte als següents punts: és necessari que es detallen les mesures de desinfecció, neteja, productes a utilitzar, periodicitat, etc.; detallar mesures correctores per a evitar mals olors (pantalles vegetals que tallen vent, aplicació de productes microbià enzimátic sobre la gallinassa, etc.), i respecte als cadàvers, indica que disposa de fossa fora de la instal·lació; no obstant això, no indica la seua situació ni característiques, propietari, etc., El trasllat de cadàvers ha de ser immediat i, no obstant això, donada la capacitat de la granja, hauria de buscar-se una empresa encarregada de la seua retirada.
  
Vist que en representació de la promotora es presenta un nou annex d'ampliació de l'estudi per part d'enginyer industrial en el qual s'indica el següent: respecte a la desinfecció, indica els productes a utilitzar i la periodicitat serà cada dos mesos i mig en acabar cada cicle; respecte al tractament de la gallinassa, aplica un producte (Rompex 310) que facilita la descomposició d'aquesta, sent el tractament setmanal des de l'inici de cicle fins a la retirada de gallinassa, i amb això s'aconsegueix disminuir considerablement les males olors. Indica que, a pesar que la distància als xalets és de 500 metres i tota la granja està rodejada d'arbres, s'iniciarà una plantació d'arbres seguint la línia divisòria que voreja la granja. Respecte a la retirada de la gallinassa, s'indica que l'empresa encarregada de retirar-la ho farà immediatament sense possibilitat que romanga en l'exterior, i per això pot prescindir-se de femer. Respecte a insectes, s'utilitzarà un producte de desinfecció i teles mosquiteres adossades a portes i finestres. Respecte a la fossa sèptica, s'indica està situada a Carcaixent, partida Pasicos, sense número, propietat de la Societat Cooperativa Hermanos Rives Meravella, V. L. construïda amb parets i fons de maçoneria revocades amb una capa de formigó de 6 centímetres, dimensions 12 metres x 5 metres x 3 metres amb capacitat suficient. El trasllat a la fossa és senzill per la poca distància.
  
Atés que, consultada la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats de València, s'informa que existeix UN acord d'aquesta d'1 de febrer de 1996, en el qual s'estableix que les distàncies d'explotacions avícoles a nuclis urbans de població han de ser de 250 metres o més, indicant que es comunica el mateix als ajuntaments.
  
Atés que els informes municipals són favorables (informe de l'arquitecte municipal en el qual s'indica que l'emplaçament de l'activitat és correcte urbanísticament, informe del cap local de sanitat i informe de l'Alcaldia).
  
Atés que, donada la capacitat de la granja, seria necessari contractar amb una empresa la retirada dels cadàvers i que aquests romanguen en l'explotació el menor temps possible. L'ús de la fossa de cadàvers proposada en l'annex de l'estudi no pot avaluar-se ja que no es localitza aquesta adequadament.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Per tot això, i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
1. Estimar acceptable, als sols efectes ambientals, el projecte de legalització de granja avícola de broilers, sítia a Poble Nou, en el terme municipal de Catadau (València) i el promotor del qual és Avimar, SL, (Sra. M.ª Aurora Sanz Boluda), en el cas que l'explotació es trobe a una distància igual o superior a 250 metres de nucli urbà de població, sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, i sempre i quan es complisquen els següents condicionants, a més d'allò que s'ha disposat en l'estudi d'impacte ambiental i annexos a l'estudi, sempre que no entren en contradicció amb aquests:
  
1.1 Com a part del programa de vigilància ambiental, es durà a terme un seguiment i vigilància per part de tècnics municipals del compliment i eficàcia dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, així com de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i annexos, de forma que si aquestes no foren eficaces, l'Ajuntament podrà determinar l'adopció de les mesures correctores que estime pertinents.
  
1.2 Respecte a la gallinassa, es tractarà, des de l'inici al final de cicle, amb un producte que afavorisca la seua descomposició i evite o reduïsca la producció de males olors, tals com s'indica en l'annex a l'estudi. La gallinassa serà retirada immediatament després de conclòs el cicle (2 o 3 dies després de la retirada dels pollastres engreixats) per una empresa, per al seu ús com a adob, i no podrà emmagatzemar-se al recinte de l'explotació.
  
1.3 Es plantarà una pantalla vegetal perimetral a l'explotació de suficient alçada i densitat, de forma que talle el vent per a evitar la dispersió de males olors.
  
1.4 Respecte als cadàvers, es contractarà amb una empresa especialitzada la retirada immediata de l'explotació d'aquests. Es comptarà amb un recipient estanc per a emmagatzemar-los fins a la seua arreplegada per la citada empresa. Es remetrà un contracte de retirada de cadàvers a aquesta Direcció General.
  
1.5 L'explotació comptarà amb una tanca perimetral, gual sanitari, malles en buits de les naus (finestres, portes, etc.) que impedisquen l'accés a les instal·lacions d'animals que puguen ser vectors de malalties, i la resta de mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria. S'extremaran les mesures de neteja i higienicosanitàries en tota l'explotació.
  
2. En el cas que l'explotació avícola es trobe a una distància inferior a 250 metres del nucli urbà de població, el mencionat projecte no s'estimarà acceptable, als sols efectes ambientals.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord a allò que s'ha disposat en l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 11 d'agost de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 645/98-AIA sobre el projecte de construcció i explotació de planta de tractament de fems, en el terme municipal de Sant Mateu (Castelló), el promotor del qual és la Diputació de Castelló.
  
Vist que la documentació formada pel projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental ha sigut remesa a través de la Diputació de Castelló.
  
La informació pública de la citada documentació ha tingut lloc mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 60, de data 19 de maig de 1998.
  
Segons un certificat emés pel secretari general de la Diputació de Castelló, no s'ha presentat en el Registre d'Entrada d'aquesta corporació cap al·legació ni reclamació d'aquests.
  
Vist que l'objecte del projecte és crear la infraestructura necessària per a obtindre, a partir de residus ramaders (fem de conill, gallinassa, purins i borumballa de muntanya), un adob apte per a cultius intensius.
  
Les matèries primeres que entren a la planta són:
  
1. Purins de granges porcines 8.500 m3/any
  
2. Fem de conill 600 T/any
  
3. Gallinassa 2.200 T/any
  
4. Borumballa i restes de poda 3.556 T/any
  
La planta es compon d'un conjunt de naus, coberts, basses de material solt i instal·lacions ubicades en aquestes construccions. El conjunt forma una unitat mitjançant el clos perimetral de la parcel·la.
  
El procés de depuració i recuperació de nutrients i matèria orgànica és com segueix:
  
- Els purins entren a la planta a través d'una arqueta de descàrrega, amb reixes de desbast per a realitzar un filtrat grosser de material entrat a la planta.
  
- Emmagatzemament en bassa d'homogeneïtzació (504 m3) on es mantenen fins al moment d'incorporació a la mescla amb altres fems per a compostar (temps màxim de 5 dies).
  
- Els fems sòlids s'emmagatzemen en un local de matèries primeres, classificats en distints compartiments. En el dit local s'arrepleguen també altres productes com a borumballes, que serviran per a obtindre una mescla òptima quant a condicions físiques per al procés de compostatge.
  
Tots els sòlids s'estabilitzen mitjançant un procés de compostatge en dues fases:
  
1a fase: amb un temps de retenció de 21 dies es realitza una fermentació en fossa de compostatge contínua, en un local d'ambient controlat.
  
2a fase: la fase de maduració es realitza amb un producte ja estabilitzat, consisteix en compostatge tipus batch. Amb un temps de retenció de set setmanes. Aquest es realitza en un local cobert.
  
Els sòlids tractats i estabilitzats en forma de compost s'emmagatzemen en una sitja fins a la seua venda.
  
Els sòlids tractats i estabilitzats en forma de compost s'emmagatzemen en una nau sitja fins a la seua venda.
  
Vist que la planta es compon d'un conjunt de naus, coberts, basses de material solt i instal·lacions ubicades en aquestes construccions. La superfície de la parcel·la a ocupar és de 19.500 metres quadrats.
  
Els moviments de terra a realitzar per a una estassada d'11.263 metres cúbics, donant lloc a una zona enjardinada, bancal per a ubicació de naus i bassa de material solt.
  
Les naus a construir són: nau de compost de 23 x 112 metres; nau de matèries primeres de 36 x 25 metres; nau-cobert de maduració de 99 x 31 metres; nau sitja de producte acabat de 21 x 7 metres; nau magatzem de maquinària de 20 x 16 metres; pou de recepció de purins de 2,5 x 4 x 2,5 metres.
  
La bassa d'estoc i regulació de purins, amb un volum total de 689 metres cúbics, es construirà a base de materials solts, impermeabilitzades amb mantell de EPDM d'1,14 mil·límetres, i amb protecció antiesmente amb geotextil TNT poliester de 350 grams/ metres quadrats.
  
A la base es disposarà d'una xarxa de drenatge i detecció de fugues, amb canonada dren de 150 mil·límetres, connectada a arqueta de control.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que la zona on s'ubica la planta es caracteritza per presentar vegetació de la sèrie termomesomediterrània, iberollevantina basòfila de la carrasca (Rubio longifoliae-Querceto rotundifoliae sigmentum).
  
La flora present es correspon per un costat amb una formació cultivada d'ametlers i per un altre amb una associació típica d'ambients antropitzats. La zona d'estudi està dedicada al monocultiu de l'ametler (Prunus amygdalus)
  
Quant a la fauna, s'observa una simplificació en la diversitat zoològica i reducció en el nombre d'espècies presents a la zona. En el cas d'espècies ornítiques estan representades pel gafarró (Serinus serinus), el teuladí (Passer domesticus), la merla comuna (Turdus merula), verderol (Carduelis chloris) xoriguer (Falque tinnunculus), òliba (Tyto alba), mussol (Athene noctua), etc.
  
Vist que a la zona d'ubicació de la planta s'ha efectuat un sondeig mecànic d'investigació atrapant una profunditat final de 16,40 metres, observant-se que la totalitat de la formació travessada correspon al Plioquaternari.
  
En l'assaig de permeabilitat dut a terme (Assaig Lefranc) s'han obtingut uns valors de permeabilitat que són de l'ordre de 8,3 x 10-7 metres/seg. i 9,4x10-8 metres /seg. Aquest valor obtingut atribueix a la formació receptora una permeabilitat molt baixa.
  
Una vegada realitzat el sondeig, assaig de permeabilitat i vista la capacitat d'autodepuració de les formacions receptores i la vulnerabilitat dels aqüífers enfront de la contaminació es realitzen una sèrie de recomanacions:
  
- A fi de complir escrupolosament la directiva europea 96/C 59/01, de 28 de febrer de 1996, es construirà un sistema d'impermeabilització de la superfície de l'embassament que garantisca una permeabilitat efectiva del got receptor inferior a 10-9.
  
- Es proposa l'establiment d'un punt de control i vigilància de la qualitat de l'aigua a l'aqüífer superficial, amb la realització d'anàlisi d'aigües amb una periodicitat mensual, en el qual es porten a cap, com a mínim, determinacions microbiològiques, i del contingut de nitrogen (nitrats, nitrits i amoníac). Es tractaria d'un sondeig de xicotet diàmetre, d'un màxim de 15 metres de profunditat, i situat a una distància màxima de 300 metres del punt d'ubicació de la planta de tractament de purins.
  
- Quant al sòl, i amb l'objectiu d'efectuar un seguiment de la salinització d'aquest per la incorporació dels purins, es proposa que, a partir del començament del funcionament de la planta de tractament, es porten a terme les següents actuacions:
  
1. Elecció de dues parcel·les de similars característiques edàfiques i implantades amb el mateix cultiu, que hagen sigut sotmeses al mateix procés de distribució tradicional de purins sobre sòls.
  
2. Caracterització de la salinitat del sòl en els primers 30 centímetres de perfil edàfic en ambdues parcel·les.
  
3. Seguiment trimestral de salinitat en aquestes parcel·les de la salinitat del sòl a la profunditat anteriorment fixada, considerant que una d'elles continuarà estant sotmesa al mateix tractament de fertilització amb purins, mentre que en l'altra parcel·la de control s'efectuarà una fertilització racional dels productes obtinguts a la planta de tractament, i per a això s'incidirà principalment en dos aspectes; d'una banda, en la limitació de la dosi d'aplicació, adequant-la a les necessitats del cultiu, i d'una altra, l'elecció d'època de fertilització.
  
Vist que en l'estudi d'impacte ambiental es proposen la realització de les següents mesures protectores i/o correctores:
  
A) Fase de construcció:
  
- Els motors de combustió interna es dotaran dels corresponents silenciadors als tubs d'escapament, i estaran reglats per a complir els límits d'emissions fixats en la vigent legislació en la matèria.
  
- S'han d'aplicar mesures d'apantallament sobre aquelles accions de la fase de construcció que generen majors nivells de sorolls i vibracions.
  
- En totes les accions en què es duen a terme moviments de terres es realitzaran regs periòdics per a evitar l'alçament de pols. Els regs s'efectuaran sobretot els dies assolellats i a mitjan matí.
  
- L'emmagatzemament i manipulació dels materials de construcció s'efectuaran de forma adequada a les seues característiques, evitant-se l'alçament de pols i arreplegant-se en àrees de reduït àmbit visual.
  
- Adequat tractament i manipulació d'olis, greixos, combustibles, etc. utilitzats per la maquinària.
  
- Impermeabilitzar la zona d'aparcament de maquinària i vehicles pesats amb el fi d'evitar filtracions d'olis i greixos.
  
- S'estima que necessàriament han de prendre's mesures preventives, com la impermeabilització de la solera al lloc d'emplaçament de les instal·lacions de tractament, donat el grau de protecció natural que presenten els aqüífers, a l'entrada de qualsevol lixiviat que poguera originar-se a la planta de tractament.
  
- S'impermeabilitzaran les basses i fosses de fermentació a fi d'evitar fugues de contaminants cap al subsòl, i encara així es construeix una xarxa de control de fugues.
  
- Les xarxes de sanejament es construiran amb juntes estanques per a impedir fugues.
  
- Recuperar la terra vegetal que s'extraga en la fase de construcció per al seu posterior ús, arreplegant-la en muntons en forma de pastera de menys de 2 metres d'altura, a què s'efectuaran labors agrícoles fins al seu ús posterior.
  
- Disseny cromàtic mimetitzador de les estructures industrials.
  
- Es plantarà una barrera vegetal perimetral utilitzant una espècie autòctona, el llentiscle (Pistacia lentiscus), que permetrà la integració paisatgística del centre de producció en l'entorn.
  
- Les restes d'obra es localitzaran a les zones de menor visibilitat, evitant la seua acumulació i gestionant-los correctament de forma periòdica.
  
- Es complirà amb la normativa vigent en matèria de seguretat i higiene en el treball.
  
B) Fase de funcionament.
  
- Les arreplegues de materials hauran de ser emmagatzemats en recintes adequats a les seues característiques a fi d'impedir la propagació d'olors.
  
- Els vehicles de transport i la maquinària industrial de l'empresa es dotaran dels corresponents silenciadors als tubs d'escapament, i estaran reglats per a complir els límits d'emissions fixats en la vigent legislació en la matèria.
  
- Les aigües procedents de neteges i vestidors hauran de ser tractades amb una planta depuradora tipus OMS, i seran vessades al sistema general de tractament de purins.
  
- A fi de previndre la degradació de la qualitat de l'aigua subterrània, es proposa l'establiment d'un punt de control i vigilància de la qualitat de l'aigua a l'aqüífer superficial, amb la realització d'anàlisi d'aigües amb una periodicitat mensual, en el qual es duen a terme com a mínim determinacions microbiològiques, i del contingut de nitrogen (nitrats, nitrits i amoníac). Es tractaria d'un sondeig de xicotet diàmetre, d'un màxim de 15 metres de profunditat, i situat a una distància màxima de 300 metres del punt d'ubicació de la planta de tractament de purins.
  
- El vessament d'aigües pluvials a l'aqüífer només podrà realitzar-se si l'organisme de conca atorga l'oportuna autorització de vessament, segons estableix la vigent legislació d'aigües.
  
- Quant al sòl, i amb l'objectiu d'efectuar un seguiment de la salinització del mateix per la incorporació dels purins, es proposa que a partir del començament del funcionament de la planta de tractament, es duen a terme les següents actuacions:
  
a) Elecció de dues parcel·les de similars característiques edàfiques i implantades amb el mateix cultiu, que hagen sigut sotmeses al mateix procés de distribució tradicional de purins sobre els seus sòls.
  
b) Caracterització de la salinitat del sòl en els primers 30 centímetres de perfil edàfic en ambdues parcel·les.
  
c) Seguiment anual de la salinitat en aquestes parcel·les de la salinitat del sòl a la profunditat anteriorment fixada, considerant que una d'elles continuarà estant sotmesa al mateix tractament de fertilització amb purins, mentre que en l'altra parcel·la de control s'efectuarà una fertilització racional dels productes obtinguts a la planta de tractament, i per a això s'incidirà principalment en dos aspectes; d'una banda, en la limitació de la dosi d'aplicació, adequant-la a les necessitats del cultiu, i d'una altra, l'elecció de l'època de fertilització.
  
- Gestió adequada d'olis i greix usat i altres productes petrolífers en el transcurs de les operacions de manteniment de la maquinària.
  
- La direcció de l'empresa vetlarà pel compliment de la normativa en matèria de seguretat i higiene en el treball.
  
- Utilització de mà d'un altre local en la fase de construcció i de funcionament de la planta de tractament de purins.
  
- Accions compensatòries i indemnitzacions per als propietaris dels bancals confrontants en el cas de perduda de productivitat agrària deguda al funcionament de la planta de tractament de purins.
  
- Se senyalitzaran els vials interns i externs de la planta per a facilitar un tràfic fluid de vehicles, maquinària i camins de transport.
  
- Establiment per part de l'empresa d'una política i programa ambiental que garantisca el compliment de la legislació mediambiental vigent.
  
C) Fase d'abandó.
  
- Seran d'aplicació les mesures correctores descrites en la fase de construcció.
  
- Reutilitzar la maquinària i altres productes aprofitables del desmantellament.
  
Vist que com a Programa de Vigilància Ambiental es proposa en l'estudi el següent seguiment:
  
?Comprovació periòdica sobre els nivells d'emissió de gasos i partícules, a fi de no superar els límits establits en el Decret 833/1975, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei de Protecció del Medi Ambient Atmosfèric.
  
- Control de la deposició de pols als camps dels voltants al llarg de les fases establides.
  
- Control sobre el nivell sonor en l'interior i en els exteriors de la planta.
  
- Control sobre el reglatge i estat dels silenciadors dels motors de combustió interna utilitzats a les obres de construcció, durant la fase de funcionament i en la fase d'abandó en cada canvi d'oli d'aquests.
  
- Control sobre la correcta gestió dels residus generats en el procés de manteniment de la maquinària.
  
- A fi de complir escrupolosament amb la directiva europea 96/C 59/01, de 28 de febrer de 1996, es construirà un sistema d'impermeabilització de la superfície de les basses, fosses de fermentació i zona d'aparcament de maquinària, que garantisca una permeabilitat efectiva inferior a 10-9 metres/s.
  
- Es verificarà que no existeixen fugues a les xarxes de sanejament i en el conjunt de basses i fosses que intervenen en el procés productiu.
  
- Vigilància de l'estat de la xarxa de drenatge perimetral del recinte després de cada pluja important.
  
- Control anual de la qualitat de les aigües de l'aqüífer als pous designats per a tal fi.
  
- Vigilància de la possible salinització del sòl per la incorporació dels purins.
  
- Comprovació de la utilització de part de la terra vegetal extreta durant la fase de construcció en l'enjardinament del recinte.
  
- Vigilància anual de la supervivència de la barrera vegetal perimetral i reposició dels peus marrats. Comprovació de les espècies utilitzades a la plantació i reposició siguen llentiscles (Pistacia lentiscus).
  
- Es comprovarà la salut del personal laboral mitjançant una revisió mèdica anual.
  
Vist que, efectuada una consulta a la Direcció General de Qualitat Ambiental, es remet un informe que a continuació se reflexa:
  
«En relació amb la seua consulta sobre l'expedient de construcció, explotació i gestió de plantes de tractament de purins a la província de Castelló, promogut per la pròpia Diputació de Castelló, comunicar-li que en principi no s'observen inconvenients ambientals sobre el dit projecte. D'altra banda, cal mencionar que el pla de la Diputació no coincideix amb el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 317/1997, del Govern Valencià. En concret, de les plantes de compostatge per a tractament de residus agropecuaris previstes per la Diputació a Todolella, Castellfort, Albocàsser, Sant Mateu, Vall d'Alba i Salsadella, únicament la de Vall d'Alba pot assemblar-se a allò que s'ha previst en el Pla Integral de Residus quant a zonificació i tipologia de tractament prevista (plantes de compostatge), ja que per a les altres plantes no és coincident amb el Pla Integral de Residus, ni la zonificació, ni la tecnologia prevista de tractament (en el Pla Integral de Residus s'estableixen plantes de biogàs en comptes de compostatge).
  
No obstant això, i d'acord amb la modificació del Pla Integral de Residus prevista, si les plantes de tractament de residus agropecuaris estan promogudes per les entitats locals, sí que s'ajusten al sistema de gestió previst en el pla, encara que no siga coincident amb aquest, i podrien considerar-se acceptables (aquest seria el nostre cas en estar promogudes les plantes per la Diputació Provincial de Castelló i utilitzar-se com a sistema de gestió de les plantes de compostatge). Així doncs, en el moment que es produïsca l'aprovació definitiva per part del Consell de la Generalitat valenciana de la modificació del Pla Integral de Residus, no s'observa cap inconvenient parell l'aprovació del projecte presentat per la Diputació Provincial de Castelló».
  
Vist que com a actuacions complementàries es contempla la millora dels accessos consistent a corregir la zona de corbes en zig-zag. Per a això s'haurà de suavitzar el gir per a permetre el pas còmode de camions, eliminant la segona revolta. Per a això es procedirà a ampliar l'amplària del camí en tot el recorregut excepte el primer tram que compte amb una amplària suficient.
  
Instal·lació de línia aèria d'energia elèctrica de 20 KV amb una longitud de 97 metres des de l'entroncament amb la línia ja existent fins al centre de transformació a instal·lar a la planta de depuració de purins.
  
Atés que en l'estudi d'impacte ambiental s'adjunta un plànol del planejament vigent al municipi de Sant Mateu en el qual s'indica que la planta s'ubica en sòl no urbanitzable sense protecció.
  
Atés que si bé darrere de l'estudi geològic es justifica que els elements que conformen el sòl i subsòl són de permeabilitat baixa, donat el poder contaminant dels purins, es fa necessari assegurar la impermeabilitat de les basses components de la planta. Aquesta impermeabilització ha de dur-se a terme la creació d'una primera capa d'argiles plàstiques compactades de menys 25 centímetres de gruix i K (1x10-9 m/seg.); sobre la capa anterior es realitzarà una capa de llit filtrant de graves i arenes amb un gruix com a mínim de 20 centímetres ; una altra capa d'argiles plàstiques compactades de menys de 25 centímetres de gruix i K (1x10-9 m/seg.); i finalment la lamina impermeable amb gruix de 2 mil·límetres.
  
La xarxa de drenatge de fons i detecció de fugues prevista es comunicarà amb la primera capa d'argila compactada de la base de la bassa.
  
Atés que haurà de procedir-se a un seguiment del procés de tractament amb la realització de les anàlisis oportunes i control de les condicions d'impermeabilitat de les diferents infraestructures. Aquest seguiment haurà de presentar-se en els sis mesos següents al funcionament de la planta.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Per tot això i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjuí de les autoritzacions que li siguen preceptives, el projecte de construcció i explotació de planta de tractament de gestió dels fems de la ramaderia porquina, en el terme municipal de Sant Mateu (Castelló) i el promotor del qual és la Diputació de Castelló, atenent a allò que s'ha disposat en l'estudi d'impacte ambiental i al compliment de les mesures protectors i correctores propostes en aquest i que no entren en contradicció amb les condicions a complir, que es proposen a continuació:
  
1. Les basses de tractament hauran d'impermeabilitzar-se mitjançant la creació de les següents capes:
  
1.1 Capa d'argiles plàstiques compactades d'almenys 25 centímetres de gruix i K (1x10-9 m/seg.).
  
1.2 Llit filtrant de graves i arenes amb un gruix mínim de 20 centímetres.
  
1.3 Capa d'argiles plàstiques compactades d'almenys 25 centímetres de gruix i K (1x10-9 m/seg.).
  
1.4 Làmina impermeable prevista però amb gruix de 2 mil·límetres.
  
La xarxa de drenatge de fons i detecció de fugues s'ajuntarà a la primera capa d'argiles proposada.
  
2. Presentació mitjançant un informe del resultat del Programa de Vigilància Ambiental en els sis primers mesos del funcionament de la planta de tractament en aquesta Direcció General.
  
3.Comunicació de l'inici i finalització de les obres a aquesta Direcció General.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte tal, d'acord amb allò que s'ha disposat en l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3903, del 22-12-2000 (2000/9683)

RESOLUCIÓN de 19 de octubre de 2000, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   3903

Fecha DOGV
:   22-12-2000

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2000/9683

CVE


Fecha del documento
:   19-10-2000

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Catadau](javascript:void(0))
    * [Sant Mateu](javascript:void(0))
    * [vigilancia del medio ambiente](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 19 de octubre de 2000, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2000/A9683]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, resuelvo:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 235/1997-AIA y 645/1998-AIA, que según el reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación.
  
Valencia, 19 de octubre de 2000.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 235/1997 sobre el proyecto de legalización de granja avícola de broilers sita en Poble Nou, en el término municipal de Catadau (Valencia) y cuyo promotor es Avimar, SL, (D.ª M.ª Aurora Sanz Boluda).
  
Resultando que la documentación formada por el expediente municipal y proyecto de actividad se remitió por la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia (Actividades Calificadas).
  
En el expediente municipal se llevaron a cabo las siguientes actuaciones:
  
- Informe del jefe local de sanidad favorable a la concesión de la Licencia solicitada.
  
- Informe del arquitecto municipal favorable a la concesión de la licencia solicitada. La actividad «está emplazada en zona de almacenes y servicios de Poble Nou». «El emplazamiento sí está de acuerdo con las ordenanzas municipales y planes de ordenación urbana».
  
- Diligencia del secretario del Ayuntamiento que hace constar que, transcurrido el plazo de información pública del expediente (BOP núm. 89 de 16 de abril de 1997) sí se ha presentado alegación, que se adjunta. Alegación de doña Amparo Joares Barberá: solicita se deniegue la instalación de dicha granja por proximidad a su propiedad y debido a los malos olores, plagas de insectos, moscas, mosquitos, etc. que califican la actividad como molesta, insalubre, etc. y además los terrenos de ubicación de la granja están considerados en los planos del Ayuntamiento como zona de tolerancia industrial para actividades no molestas.
  
- Informe de la Alcaldía en la que se indica «que la licencia solicitada puede concederse con la adopción de las medidas correctoras a que se hace referencia en el expediente».
  
Resultando que dado que no se había presentado estudio de impacto ambiental, se solicitó a la promotora, a través del Ayuntamiento, estudio de impacto ambiental que reuniese los requisitos exigidos en la Ley y además contemplara los siguientes puntos: por la proximidad a zonas residenciales debe valorar y describir las medidas correctoras para evitar los impactos producidos por malos olores, residuos avícolas y cadáveres; detallar y valorar el tratamiento y destino de los residuos generados por la actividad avícola; valorar la alternativa escogida de utilizar la gallinaza como combustible para calefacción y justificarla.
  
Resultando que por parte de la promotora se presentó estudio de impacto ambiental, y dado que el mencionado estudio no había pasado por el preceptivo periodo de información pública, por parte de esta Conselleria de Medio Ambiente se sometió a trámite el referido estudio, publicándose el anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.102 de fecha 17 de octubre de 1997. El estudio referido ha estado expuesto al público durante el plazo reglamentario en la Conselleria de Medio Ambiente, según consta en certificado del jefe de Asuntos Generales de esta Conselleria, y en el Ayuntamiento de Catadau, según consta en certificado del secretario de dicho Ayuntamiento, habiéndose presentado alegaciones como consta en el certificado del secretario del Ayuntamiento de Catadau.
  
Alegaciones presentadas:
  
- Don Francisco Javier Balaguer Bisbal (residente de Lloma Paga): ruega se tenga en cuenta «que dichas naves están muy cerca de lo que se denomina Lloma Paga de Catadau (zona muy concurrida por cantidad de chalets y veraneantes durante todo el año, con el consiguiente malestar vecinal y negativo impacto ambiental que esto provoca. Estimo: que desde su consistorio y de lo que esté en sus posibilidades, actúe de manera en consecuencia a favor y defensa de una mejor calidad de vida para vecinos de Catadau».
  
- Don Manuel Sanchis Rovira (presidente de la Asociación de Vecinos Lloma Paga, Poble Nou): «Que la citada actividad con lo que establece el Reglamento de Actividades...está considerada como molesta y para poder desarrollarla será necesario obtener del Ayuntamiento de Catadau la licencia correspondiente.». «Que el ejercicio de la actividad mencionada carece de la preceptiva licencia municipal, lo que constituye una infracción grave del ordenamiento vigente. Que resultando que el inmueble donde se está desarrollando está ubicado a unos cincuenta metros de viviendas unifamiliares del casco urbano de esta población (Lloma Paga), derivándose de ello no sólo las consiguientes molestias para el vecindario, sino que además puede representar un evidente peligro para la salud, no evaluable por no estar sujeta la actividad al preceptivo control municipal y sanitario.». Solicitan «la clausura inmediata de la referida actividad, tal como dispone la normativa vigente al efecto y de acuerdo con las prerrogativas que le confiere la misma».
  
- Don Diego Cristóbal Crespo Velez (residente de Lloma Paga): que debido a la supuesta apertura de la granja situada a escasos metros de su vivienda, está soportando malos olores. Solicita: «Que desde su ayuntamiento y dentro de sus posibilidades tome las medidas oportunas para evitar que toda la zona de chalets que dan a esas naves, sigan soportando un olor desagradable».
  
Resultando que del estudio se pueden resaltar los siguientes aspectos: se trata de una finca agrícola de 1 hectárea en la que las construcciones existentes en la actualidad tienen una antigüedad de más de 30 años y que conforman la explotación avícola, con 10,25 metros x 52,25 metros en planta baja y alta, además existen otras construcciones de menor entidad: nave pequeña de 60 metros cuadrados, hangar de 100 metros cuadrados, caseta de 137 metros cuadrados, estercolero de 64 metros cuadrados y fosa de cadáveres de 4,5 metros cúbicos. La actividad consiste en el engorde de pollos hasta alcanzar un peso de 2 kilogramos. con una duración de ciclo aproximada de 60 días, dedicándose posteriormente otros 10 días para limpieza y desinfección. La cría se hace sobre yacija de serrín o cáscara de arroz. Una vez extraído de las naves la gallinaza se extiende en el estercolero y se realizan volteos al aire y posteriormente se retira por la empresa de don Antonio Tobar Martínez que mezcla con otra clase de gallinaza para hacer abono agrícola y que distribuye por su zona (Murcia). Durante cada ciclo se producen 222 Tm. de gallinaza. La eliminación de los cadáveres se realiza fuera de las naves en fosa de 1,5 metros x 1,5 metros x 2 metros. Se ha suprimido la quema de gallinaza para calefacción para evitar malos olores.
  
Resultando que se solicitó a la promotora ampliase el estudio de impacto ambiental en los siguientes puntos: por la proximidad a zonas residenciales deben detallarse las medidas higiénico sanitarias y para evitar los malos olores, respecto al tratamiento de la gallinaza debe detallarlo e indicar medidas para evitar malos olores (retirada por empresa, etc.), respecto a los cadáveres se considera más adecuado la retirada por empresa.
  
Resultando que se presentó escrito de la promotora como ampliación del estudio de impacto ambiental, en el que se indicaba medidas correctoras que ya estaban en funcionamiento: retirada del estiércol, en 2 o 3 días de la salida de los animales (acompaña documento de retirada del estiércol por la empresa don Antonio Tovar Martínez, Murcia), desinfección de las naves en todos los aspectos (certificado de KMA española de productos químicos industriales en el que indica qué departamento técnico realiza tratamientos de desinfección, desratización y desinsectación con duración de contrato hasta 20 de octubre de 1998), respecto a los cadáveres indica que tienen fosa de grandes dimensiones que no está en las instalaciones de la explotación y están pendientes de que la empresa Safari Vergel se encargue de la recogida de los cadáveres.
  
Resultando que se solicitó a la promotora de la explotación una nueva ampliación del estudio de impacto ambiental respecto a los siguientes puntos: es necesario detalle las medidas de desinfección, limpieza, productos a utilizar, periodicidad, etc.; detallar medidas correctoras para evitar malos olores (pantallas vegetales que corten viento, aplicación de productos microbiano enzimáticos sobre la gallinaza, etc.) y respecto a los cadáveres indica que dispone de fosa fuera de la instalación no obstante no indica su situación ni características, propietario, etc., el traslado de cadáveres debe ser inmediato y no obstante, dada la capacidad de la granja debería buscarse una empresa encargada de su retirada.
  
Resultando que en representación de la promotora se presenta nuevo anexo de ampliación del Estudio por parte de ingeniero industrial en el que se indica lo siguiente: respecto a la desinfección indica los productos a utilizar y la periodicidad será cada dos meses y medio al terminar cada ciclo, respecto al tratamiento de la gallinaza aplica producto (Rompex 310) que facilita la descomposición de la misma, siendo el tratamiento semanal desde el inicio de ciclo hasta la retirada de gallinaza con lo que se consigue disminuir considerablemente los malos olores. Indica que a pesar de que la distancia a los chalets es de 500 metros y toda la granja está rodeada de árboles se iniciará plantación de árboles siguiendo la línea divisoria que bordea la granja. Respecto a la retirada de la gallinaza se indica que la empresa encargada de retirarla lo hará inmediatamente sin posibilidad de que permanezca en el exterior, por lo que puede prescindirse de estercolero. Respecto a insectos se utilizará producto de desinfección y telas mosquiteras adosadas a puertas y ventanas. Respecto a la fosa séptica se indica está situada en Carcaixent Partida Pasicos s/n propiedad de la Sociedad Cooperativa Hermanos Rives Maravilla V.L. construída con paredes y fondo de mampostería revocadas con una capa de hormigón de 6cm., dimensiones 12 m x 5 m. x 3m. con capacidad suficiente. El traslado a la fosa es sencillo por la poca distancia.
  
Considerando que consultada la Comisión Provincial de Calificación de Actividades de Valencia se informa que existe acuerdo de la misma de 1 de febrero de 1996 en la que se establece que las distancias de explotaciones avícolas a núcleos urbanos de población deben ser de 250 metros o más, indicando que se comunica el mismo a los Ayuntamientos.
  
Considerando que los informes municipales son favorables (informe del Arquitecto municipal en el que se indica que el emplazamiento de la actividad es correcto urbanísticamente, informe del Jefe local de sanidad e informe de la Alcaldía).
  
Considerando que dada la capacidad de la granja sería necesario contratar con empresa la retirada de los cadáveres y que estos permanezcan en la explotación el menor tiempo posible. El uso de la fosa de cadáveres propuesta en el Anexo del Estudio no puede evaluarse ya que no se localiza la misma adecuadamente.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia para la tramitación y formulación de la Declaración de Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
1. Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de legalización de granja avícola de broilers sita en Poble Nou, en el término municipal de Catadau (Valencia) y cuyo promotor es Avimar, SL, (Dª. Mª. Aurora Sanz Boluda) en el supuesto de que la explotación se encuentre a una distancia igual o superior a 250 metros de núcleo urbano de población, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, y siempre y cuando se cumplan los siguientes condicionantes, además de lo dispuesto en el estudio de impacto ambiental y anexos al estudio, siempre que no entren en contradicción con los mismos:
  
1.1 Como parte del programa de vigilancia ambiental se llevará cabo un seguimiento y vigilancia por parte de técnicos municipales del cumplimiento y eficacia de los condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental así como de las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental y anexos, de forma que si las mismas no fueran eficaces, el Ayuntamiento podrá determinar la adopción de las medidas correctoras que estime pertinentes.
  
1.2 Respecto a la gallinaza, se tratará, desde el inicio al final de ciclo, con producto que favorezca su descomposición y evite o reduzca la producción de malos olores tal como se indica en el anexo al Estudio. La gallinaza se retirará inmediatamente después de concluido el ciclo (2 o 3 días después de la retirada de los pollos engordados) por empresa para su uso como abono, no pudiendo almacenarse en el recinto de la explotación.
  
1.3 Se plantará pantalla vegetal perimetral a la explotación de suficiente altura y densidad de forma que corte el viento para evitar la dispersión de malos olores.
  
1.4 Respecto a los cadáveres se contratará con empresa especializada la retirada inmediata de la explotación de los mismos. Se contará con recipiente estanco para almacenarlos hasta su recogida por la citada empresa. Se remitirá contrato de retirada de cadáveres a esta Dirección General.
  
1.5 La explotación contará con vallado perimetral, vado sanitario, mallas en huecos de las naves (ventanas, puertas, etc.) que impidan el acceso a las instalaciones de animales que puedan ser vectores de enfermedades, y demás medidas higiénico sanitarias exigidas en la legislación vigente en la materia. Se extremarán las medidas de limpieza e higiénico sanitarias en toda la explotación.
  
2. En el supuesto de que la explotación avícola se encuentre a una distancia inferior a 250 metros de núcleo urbano de población el mencionado proyecto no se estima aceptable, a los solos efectos ambientales.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 11 de agosto de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 645/98-AIA sobre proyecto de construcción y explotación de planta de tratamiento de estiércoles, en término municipal de Sant Mateu (Castellón) cuyo promotor es la Diputación de Castellón.
  
Resultando que la documentación formada por el proyecto técnico y el estudio de impacto ambiental ha sido remitida a través de la Diputación de Castellón.
  
La información pública de la citada documentación ha tenido lugar mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón número 60 de fecha 19 de mayo de 1998.
  
Según certificado emitido por el secretario general de la Diputación de Castellón no se ha presentado en el Registro de Entrada de esta corporación ninguna alegación ni reclamación de los mismos.
  
Resultando que el objeto del proyecto es crear la infraestructura necesaria para obtener a partir de residuos ganaderos (estiércol de conejo, gallinaza, purines y viruta de monte), un abono apto para cultivos intensivos.
  
Las materias primas que entran en la planta son:
  
1. Purín de granjas porcinas 8.500 m3/año
  
2. Estiércol de conejo 600 T/año
  
3. Gallinaza 2.200 T/año
  
4. Viruta y restos de poda 3.556 T/año
  
La planta se compone de un conjunto de naves, cobertizos, balsas de material suelto e instalaciones ubicadas en dichas construcciones. El conjunto forma una unidad mediante el cercado perimetral de la parcela.
  
El proceso de depuración y recuperación de nutrientes y materia orgánica es como sigue:
  
- Los purines entran a la planta a través de una arqueta de descarga, con rejas de desbaste para realizar un filtrado grosero de material entrado en la planta.
  
- Almacenamiento en balsa de Homogeneización (504 m3) donde se mantienen hasta el momento de incorporación a la mezcla con otros estiércoles para compostar (tiempo máximo de 5 días).
  
- Los estiércoles sólidos se almacenan en un local de materias primas, clasificados en distintos compartimentos. En dicho local se recepcionan también otros productos como virutas, que servirán para obtener una mezcla óptima en cuanto a condiciones físicas para el proceso de compostaje.
  
Todos los sólidos se estabilizan mediante un proceso de compostaje en dos fases:
  
1.ª fase: con un tiempo de retención de 21 días se realiza una fermentación en fosa de compostaje continua, en un local de ambiente controlado.
  
2.ª fase: la fase de maduración se realiza con un producto ya estabilizado, consiste en compostaje tipo batch. Con un tiempo de retención de siete semanas. Este se realiza en local cubierto.
  
Los sólidos tratados y estabilizados en forma de compost se almacenan en silo hasta su venta.
  
Los sólidos tratados y estabilizados en forma de compost se almacenan en una nave silo hasta su venta.
  
Resultando que la planta se compone de un conjunto de naves, cobertizos, balsas de material suelto e instalaciones ubicadas en dichas construcciones. La superficie de la parcela a ocupar es de 19.500 metros cuadrados.
  
Los movimientos de tierra a realizar para un desbroce de 11.263 metros cúbicos, dando lugar a zona ajardinada, bancal para ubicación de naves y balsa de material suelto.
  
Las naves a construir son; nave de complots de 23 x 112 metros; nave de materias primas de 36 x 25 metros; nave-cobertizo de maduración de 99 x 31 metros; nave silo de producto acabado de 21 x 7 metros; nave almacén de maquinaria de 20 x 16 metros; pozo de recepción de purín de 2,5 x 4 x 2,5 metros.
  
La balsa de stock y regulación de purines con un volumen de total de 689 metros cúbicos, se construirá a base de materiales sueltos, impermeabilizadas con manto de EPDM de 1,14 milímetros, y con protección antipunzamiento con geotextil TNT poliéster de 350 gramos/ metros cuadrados.
  
En la base se dispondrá de una red de drenaje y detección de fugas, con tubería dren de 150 milímetros, conectada a arqueta de control.
  
En el estudio de impacto ambiental se indica que la zona donde se ubica la planta se caracteriza por presentar vegetación de la serie termomesomediterránea, iberolevantina basófila de la carrasca (Rubio longifoliae-Querceto rotundifoliae sigmentum).
  
La flora presente se corresponde por un lado con una formación cultivada de almendros y por otro con una asociación típica de ambientes antropizados. La zona de estudio está dedicada al monocultivo del almendro (Prunus amygdalus).
  
En cuanto a la fauna se observa una simplificación en la diversidad zoológica y reducción en el número de especies presentes en la zona. En el caso de especies orníticas están representadas por la verdecillo (Serinus serinus), el gorrión (Passer domesticus), el mirlo común (Turdus merula), verderón (Carduelis chloris) cernícalo (Falco tinnunculus), lechuza (Tyto alba), mochuelo (Athene noctua), etc.
  
Resultando que en la zona de ubicación de la planta se ha efectuado un sondeo mecánico de investigación alcanzando una profundidad final de 16,40 metros, observándose que la totalidad de la formación atravesada corresponde al Pliocuaternario.
  
En el ensayo de permeabilidad llevado a cabo (Ensayo Lefranc) se han obtenido unos valores de permeabilidad a son del orden de 8,3x10-7 metros/seg. y 9,4x10-8 metros/seg. Este valor obtenido atribuye a la formación receptora una permeabilidad muy baja.
  
Una vez realizado el sondeo, ensayo de permeabilidad y vista la capacidad de autodepuración de las formaciones receptoras y la vulnerabilidad de los acuíferos frente a la contaminación se realizan una serie de recomendaciones:
  
- Con objeto de cumplir escrupulosamente con la directiva europea 96/C 59/01, de 28 de febrero de 1996, se construirá un sistema de impermeabilización de la superficie del embalse, que garantice una permeabilidad efectiva del vaso receptor inferior a 10-9.
  
- Se propone el establecimiento de un punto de control y vigilancia de la calidad del agua en el acuífero superficial, con la realización de análisis de aguas con una periodicidad mensual, en el cual se lleven a cabo como mínimo determinaciones microbiológicas, y del contenido de nitrógeno (nitratos, nitritos y amoníaco). Se trataría de un sondeo de pequeño diámetro, de un máximo de 15 metros de profundidad, y situado a una distancia máxima de 300 m del punto de ubicación de la planta de tratamiento de purines.
  
- En cuanto al suelo, y con el objetivo de efectuar un seguimiento de la salinización del mismo por la incorporación de los purines, se propone que a partir del comienzo del funcionamiento de la planta de tratamiento, se lleven a cabo las siguientes actuaciones:
  
1. Elección de dos parcelas de similares características edáficas e implantadas con el mismo cultivo, que hayan sido sometidas al mismo proceso de distribución tradicional de purines sobre suelos.
  
2. Caracterización de la salinidad del suelo en los primeros 30 centímetros de perfil edáfico en ambas parcelas.
  
3. Seguimiento trimestral de salinidad en dichas parcelas de la salinidad del suelo a la profundidad anteriormente fijada, considerando que una de ellas continuará estando sometida al mismo tratamiento de fertilización con purines, mientras que en la otra parcela de control se efectuará una fertilización racional de los productos obtenidos en la planta de tratamiento, para lo cual se incidirá principalmente en dos aspectos; por una parte en la limitación de la dosis de aplicación, adecuándola a las necesidades del cultivo y de otra, la elección de época de fertilización.
  
Resultando que en el estudio de impacto ambiental se proponen la realización de las siguientes medidas protectoras y/o correctoras:
  
A) Fase de construcción:
  
- Los motores de combustión interna se dotarán de los correspondientes silenciadores en los tubos de escape, y estarán reglados para cumplir los límites de emisiones fijados en la vigente legislación en la materia.
  
- Se deben aplicar medidas de apantallamiento sobre aquellas acciones de la fase de construcción que generen mayores niveles de ruidos y vibraciones.
  
- En todas las acciones en las que se lleven a cabo movimientos de tierras se realizarán riegos periódicos para evitar el levantamiento de polvo. Los riegos se efectuarán sobre todo los días soleados y a media mañana.
  
- El almacenamiento y manipulación de los materiales de construcción se efectuará de forma adecuada a sus características evitándose el levantamiento de polvo y acopiándose en áreas de reducida cuenca visual.
  
- Adecuado tratamiento y manipulación de aceites, grasas, combustibles, etc. utilizados por la maquinaria.
  
- Impermeabilizar la zona de aparcamiento de maquinaria y vehículos pesados con el fin de evitar filtraciones de aceites y grasas.
  
- Se estima que necesariamente han de tomarse medidas preventivas, como la impermeabilización de la solera en el lugar de emplazamiento de las instalaciones de tratamiento, dado el grado de protección natural que presentan los acuíferos, a la entrada de cualquier lixiviado que pudiera originarse en la planta de tratamiento.
  
- Se impermeabilizarán las balsas y fosas de fermentación a fin de evitar fugas de contaminantes hacia el subsuelo, y aún así se construye una red de control de fugas.
  
- Las redes de saneamiento se construirán con juntas estancas para impedir fugas.
  
- Recuperar la tierra vegetal que se extraiga en la fase de construcción para su posterior uso, acopiándola en montones en forma de artesa de menos de 2 metros de altura, a los que se efectuarán labores agrícola hasta su uso posterior.
  
- Diseño cromático mimetizador de las estructuras industriales.
  
- Se plantará una barrera vegetal perimetral utilizando una especie autóctona el lentisco (Pistacia lentiscus), que permitirá la integración paisajística del centro de producción en el entorno.
  
- Los restos de obra se localizarán en las zonas de menor visibilidad, evitando su acumulación y gestionándolos correctamente de forma periódica.
  
- Se cumplirá con la normativa vigente en materia de seguridad e higiene en el trabajo.
  
B) Fase de funcionamiento.
  
- Los acopios de materiales deberán ser almacenados en recintos adecuados a sus características a fin de impedir la propagación de olores.
  
- Los vehículos de transporte y la maquinaria industrial de la empresa se dotarán de los correspondientes silenciadores en los tubos de escape, y estarán reglados para cumplir los límites de emisiones fijados en la vigente legislación en la materia.
  
- Las aguas procedentes de aseos y vestuarios deberán ser tratadas con una planta depuradora tipo OMS, y serán vertidas al sistema general de tratamiento de purines.
  
- Con objeto de prevenir la degradación de la calidad del agua subterránea, se propone el establecimiento de un punto de control y vigilancia de la calidad del agua en el acuífero superficial, con la realización de análisis de aguas con una periodicidad mensual, en el cual se lleven a cabo como mínimo determinaciones microbiológicas, y del contenido de nitrógeno (nitratos, nitritos y amoníaco). Se trataría de un sondeo de pequeño diámetro, de un máximo de 15 metros de profundidad, y situado a una distancia máxima de 300 m del punto de ubicación de la planta de tratamiento de purines.
  
- El vertido de aguas pluviales al acuífero solamente podrá realizarse si el organismo de cuenca otorga la oportuna autorización de vertido, según establece la vigente legislación de aguas.
  
- En cuanto al suelo, y con el objetivo de efectuar un seguimiento de la salinización del mismo por la incorporación de los purines, se propone que a partir del comienzo del funcionamiento de la planta de tratamiento, se lleven a cabo las siguientes actuaciones:
  
a) Elección de dos parcelas de similares características edáficas e implantadas con el mismo cultivo, que hayan sido sometidas al mismo proceso de distribución tradicional de purines sobre sus suelos.
  
b) Caracterización de la salinidad del suelo en los primeros 30 centímetros de perfil edáfico en ambas parcelas.
  
c) Seguimiento anual de la salinidad en dichas parcelas de la salinidad del suelo a la profundidad anteriormente fijada, considerando que una de ellas continuará estando sometida al mismo tratamiento de fertilización con purines, mientras que en la otra parcela de control se efectuará una fertilización racional de los productos obtenidos en la planta de tratamiento, para lo cual se incidirá principalmente en dos aspecto; por una parte en la limitación de la dosis de aplicación, adecuándola a las necesidades del cultivo y de otra, la elección de la época de fertilización.
  
- Gestión adecuada de aceites y grasa usados y otros productos petrolíferos en el transcurso de las operaciones de mantenimiento de la maquinaria.
  
- La dirección de la empresa velará por el cumplimiento de la normativa en materia de seguridad e higiene en el trabajo.
  
- Utilización de mano de otro local en la fase de construcción y de funcionamiento de la planta de tratamiento de purines.
  
- Acciones compensatorias e indemnizaciones para los propietarios de los bancales colindantes en el caso de perdida de productividad agraria debida al funcionamiento de la planta de tratamiento de purines.
  
- Se señalizarán los viales internos y externo de la planta para facilitar un tráfico fluido de vehículos, maquinaria y caminos de transporte.
  
- Establecimiento por parte de la empresa de una política y programa ambiental que garantice el cumplimiento de la legislación medioambiental vigente.
  
C) Fase de abandono.
  
- Serán de aplicación las medidas correctoras descritas en la fase de construcción.
  
- Reutilizar la maquinaria y otros productos aprovechables del desmantelamiento.
  
Resultando que como Programa de Vigilancia Ambiental se propone en el estudio el siguiente seguimiento:
  
- Comprobación periódica sobre los niveles de emisión de gases y partículas, a fin de no superar los límites establecidos en el Decreto 833/1975, de 6 de febrero, que desarrolla la Ley de Protección del Medio Ambiente Atmosférico.
  
- Control de la deposición de polvo en los campos de los alrededores a lo largo de las fases establecidas.
  
- Control sobre el nivel sonoro en el interior y en los exteriores de la planta.
  
- Control sobre el reglaje y estado de los silenciadores de los motores de combustión interna utilizados en las obras de construcción, durante la fase de funcionamiento y en la fase de abandono en cada cambio de aceite de los mismos.
  
- Control sobre la correcta gestión de los residuos generados en el proceso de mantenimiento de la maquinaria.
  
- Con objeto de cumplir escrupulosamente con la directiva europea 96/C 59/01, de 28 de febrero de 1996, se construirá un sistema de impermeabilización de la superficie de las balsas, fosas de fermentación y zona de aparcamiento de maquinaria, que garantice una permeabilidad efectiva inferior a 10-9 metros/s.
  
- Se verificará que no existen fugas en las redes de saneamiento y en conjunto de balsas y fosas que intervienen en el proceso productivo.
  
- Vigilancia del estado de la red de drenaje perimetral del recinto después de cada lluvia importante.
  
- Control anual de la calidad de las aguas del acuífero en los pozos designados para tal fin.
  
- Vigilancia de la posible salinización del suelo por la incorporación de los purines.
  
- Comprobación de la utilización de parte de la tierra vegetal extraída durante la fase de construcción en el ajardinamiento del recinto.
  
- Vigilancia anual de la supervivencia de la barrera vegetal perimetral y reposición de los pies marrados. Comprobación de las especies utilizadas en la plantación y reposición sean lentiscos (Pistacia lentiscus).
  
- Se comprobará la salud del personal laboral mediante un chequeo médico anual.
  
Resultando que efectuada consulta a la Dirección General de Calidad Ambiental se remite informe que a continuación se refleja:
  
«En relación con su consulta sobre el expediente de construcción, explotación y gestión de plantas de tratamiento de purines en la provincia de Castellón, promovido por la propia Diputación de Castellón, comunicarle que en principio no se observan inconvenientes ambientales sobre dicho proyecto. Por otra parte, hay que mencionar que el plan de la Diputación no coincide con el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana, aprobado por Decreto 317/1997, del Gobierno Valenciano. En concreto, de las plantas de compostaje para tratamiento de residuos agropecuarios previstas por la Diputación en Todolella, Castellfort, Albocàsser, Sant Mateu, Vall d'Alba y Salsadella, únicamente la de Vall d'Alba puede asemejarse a lo previsto en el Plan Integral de Residuos en cuanto a zonificación y tipología de tratamiento prevista (plantas de compostaje), ya que para las otras plantas no es coincidente con el Plan Integral de Residuos, ni la zonificación, ni la tecnología prevista de tratamiento (en el Plan Integral de Residuos se establecen plantas de biogás en vez de compostaje).
  
No obstante y de acuerdo con la modificación del Plan Integral de Residuos prevista, si las plantas de tratamiento de residuos agropecuarios están promovidas por las entidades locales, sí se ajustan al sistema de gestión previsto en el plan, aunque no sea coincidente con el mismo, podrían considerarse aceptables (esta sería nuestro caso al estar promovidas las plantas por la Diputación Provincial de Castellón y utilizarse como sistema de gestión de las plantas de compostaje). Así pues, en el momento se produzca la aprobación definitiva por parte del Consell de la Generalitat Valenciana de la modificación del Plan Integral de Residuos, no se observa inconveniente par la aprobación del proyecto presentado por la Diputación Provincial de Castellón.»
  
Resultando que como actuaciones complementarias se contempla la mejora de los accesos consistente en corregir la zona de curvas en zigzag. Para ello se deberá suavizar el giro para permitir el paso cómodo de camiones, eliminando la segunda curva. Para ello se procederá a ampliar la anchura del camino en todo el recorrido excepto el primer tramo que cuenta con anchura suficiente.
  
Instalación de línea aérea de energía eléctrica de 20 Kv con una longitud de 97 metros desde el entronque con la línea ya existente hasta el centro de transformación a instalar en la planta de depuración de purines.
  
Considerando que en el estudio de impacto ambiental se adjunta plano del planeamiento vigente en el municipio de Sant Mateu en el que se indica que la planta se ubica en suelo no urbanizable sin protección.
  
Considerando que si bien tras el estudio geológico se justifica que los elementos que conforman el suelo y subsuelo son de permeabilidad baja, dado el poder contaminante de los purines se hace necesario asegurar la impermeabilidad de las balsas componentes de la planta. Esta impermeabilización debe llevarse a cabo mediante la creación de una primera capa de arcillas plásticas compactadas de al menos 25 centímetros de espesor y K (1x10-9 m/seg.); sobre la capa anterior se realizará una capa de lecho filtrante de gravas y arenas con un espesor como mínimo de 20 cm.; otra capa de arcillas plásticas compactadas de al menos 25 centímetros de espesor y K (1x10-9 m/seg.); y por último la lamina impermeable con espesor de 2 milímetros.
  
La red de drenaje de fondo y detección de fugas prevista se comunicará con la primera capa de arcilla compactada de la base de la balsa.
  
Considerando que deberá procederse a un seguimiento del proceso de tratamiento con la realización de los análisis oportunos y control de las condiciones de impermeabilidad de las diferentes infraestructuras. Este seguimiento deberá presentarse en los seis meses siguientes al funcionamiento de la planta.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones que le sean preceptivas, el proyecto de construcción y explotación de planta de tratamiento de gestión de los estiércoles de la ganadería porcina, en el término municipal de Sant Mateu (Castellón) y cuyo promotor es la Diputación de Castellón, atendiendo a lo dispuesto en el estudio de impacto ambiental y al cumplimiento de las medidas protectores y correctoras propuestas en el mismo y que no entren en contradicción con las condiciones a cumplir que se proponen a continuación:
  
1. Las balsas de tratamiento deberán impermeabilizarse mediante la creación de las siguientes capas:
  
1.1 Capa de arcillas plásticas compactadas de al menos 25 centímetros de espesor y K (1x10-9 metros/seg.).
  
1.2 Lecho filtrante de gravas y arenas con un espesor mínimo de 20 centímetros.
  
1.3 Capa de arcillas plásticas compactadas de al menos 25 centímetros de espesor y K (1x10-9 m/seg.).
  
1.4 Lámina impermeable prevista pero con espesor de 2 milímetros.
  
La red de drenaje de fondo y detección de fugas se juntará a la primera capa de arcillas propuesta.
  
2. Presentación mediante informe del resultado del Programa de Vigilancia Ambiental en los seis primeros meses del funcionamiento de la planta de tratamiento en esta Dirección General.
  
3.Comunicación del inicio y finalización de las obras a esta Dirección General.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto tal, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML