Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 2270, del 19-05-1994 (1994/831480)

RESOLUCIÓ de 3 de maig de 1994, del director general de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual ordena la publicació de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental referent al gasoducte de transport de gas natural entre Paterna i Callosa de Segura i les instal.lacions auxiliars d'aquest.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2270

Data del DOGV
:   19-05-1994

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1994/831480

CVE


Data del document
:   03-05-1994

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 3 de maig de 1994, del director general de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual ordena la publicació de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental referent al gasoducte de transport de gas natural entre Paterna i Callosa de Segura i les instal·lacions auxiliars d'aquest. [94/3195]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i el Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligació de publicar la declaració d'impacte ambiental.  
Seguint la mateixa línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i el reglament que té, aprovat pel Decret 162/1990, estableixen l'obligació de publicar la declaració d'impacte ambiental i, en particular, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. Per tot això, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, la declaració d'impacte ambiental del gasoducte de transport de gas natural entre Paterna i Callosa de Segura i les instal·lacions auxiliars d'aquest.  
València, 3 de maig de 1994.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.  
Declaració d'impacte ambiental  
Vist l'expedient 200/93-AIA, referent a l'estudi d'impacte ambiental del projecte de gasoducte de transport de gas natural entre Paterna i Callosa de Segura, i les instal·lacions auxiliars d'aquest, promogut per l'empresa ENAGAS SA.  
Vist que, en data 24 de juny de 1993, l'empresa ENAGAS SA va trametre a aquesta Conselleria de Medi Ambient l'estudi d'impacte ambiental del projecte amb una notificació en què comunicava que l'exposició pública d'aquest estudi la farien les direccions provincials del Ministeri d'Indústria Comerç i Turisme a València i Alacant.  
Vist que a partir de la informació continguda en l'estudi d'impacte ambiental, el 22 de juliol de 1993 aquesta direcció general va trametre una consulta als ajuntaments que veuen afectat el seu terme municipal pel projecte i als organismes que tot seguit s'indiquen, en els termes següents:  
1. Ajuntaments: es va sol·licitar que remeteren a la Conselleria els suggeriments, les propostes o les inquietuds sobre les incidències ambientals, l'afecció sobre el patrimoni històrico-artístic o qualsevol indicació sobre la protecció del medi ambient, com també informació sobre la compatibilitat del traçat proposat amb les normes urbanístiques vigents en el respectiu municipi.  
Els ajuntaments consultats van ser els següents: Redován, Callosa de Segura, Orihuela, Cox, Granja de Rocamora, Albatera, Crevillente, Elx, Agost, Alacant, Tibi, Castalla, Ibi, Alcoi, Alfafara, Bocairent, Agullent, Ontinyent, Albaida, Aielo de Malferit, Montesa, l'Alcudia de Crespins, Canals, Llanera de Ranes, Rotglá y Corbera, Sellent, Càrcer, Cotes, Antella, Alberic, Alzira, Gavarda, Guadassuar, l'Alcúdia, Benimodo, Carlet, Aldaia, Catadau, Alfarp, Llombai, Picassent, Monserrat, Torrent, Chiva, Quart de Poblet, Riba-roja de Túria, Manises, Paterna i Loriguilla.  
2. Organismes: es van sol·licitar totes les al·legacions, indicacions o propostes que es consideraren pertinents en matèria de la competència de cadascun, i qualsevol altre aspecte que es considerés rellevant per a l'avaluació d'impacte ambiental.  
Els organismes consultats van ser els següents: la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports; els serveis territorials de València i Alacant de la Conselleria de Medi Ambient; la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura; el Servei d'Espais Naturals de la Conselleria de Medi Ambient; la Confederació Hidrogràfica del Segura; la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i el Servei de Protecció d'Espècies de la Conselleria de Medi Ambient.  
Com a conseqüència de les consultes efectuades, aquesta Conselleria de Medi Ambient va rebre els informes dels ajuntaments i organismes següents, en les dates que s'indiquen:  
1. Resultat de les consultes a ajuntaments  
- Ajuntament de Cotes (11.08.93): el traçat discorre únicament per una zona agrícola. Fa diversos suggeriments:  
- Realització de les obres en una època que no perjudique ni dificulte els treballs agrícoles de la collita.  
- Restitució de la situació actual en accessos, canals de reg, camins, passos, servituds, etc. que es vegen afectats, com també la neteja dels materials i les restes de l'obra.  
- Dotació del subministrament de gas per al municipi.  
- Encreuament del riu Xúquer en forma de passarel·la, aprofitable per a millorar la comunicació amb Antella, Sumacàrcer i Gavarda.  
- Ajuntament de Montesa (11.08.93): el traçat travessa sòls classificats com a no urbanitzables de protecció forestal i paisatgística. Posteriorment, amb data 25 de novembre de 1993, l'ajuntament va trametre a aquesta conselleria una notificació de la resolució de l'alcaldia per la qual es denega a ENAGAS SA la llicència d'obres per a la construcció del gasoducte al seu pas per aquest terme municipal.  
- Ajuntament de Castalla (16.08.93): la incidència ambiental del projecte es pressuposa escassa, ja que travessa en la major part terrenys de cultiu i no afecta jaciments arqueològics. Aquests sòls estan classificats com a no urbanitzables.  
- Ajuntament d'Ontinyent (17.08.93): el traçat, que amb anterioritat va obtenir l'informe favorable de l'Oficina Tècnica d'Urbanisme, afecta un tram molt curt del terme i no resulta incompatible amb el PGMO. Tampoc no afecta jaciments arqueològics ni béns catalogats com de protecció del patrimoni històrico-artístic, arquitectònic o arqueològic.  
- Ajuntament de Crevillent (26.08.93): el traçat afecta una part d'una àrea de protecció arqueològica i la sendera d'Oriola (amb un traçat probablement medieval o més antic), per la qual cosa cal fer-hi una prospecció prèvia i, si escau, excavacions de salvament. D'altra banda, el traçat és compatible amb la classificació de no urbanitzable dels sòls que travessa, sempre que es repose l'estat actual del terreny afectat. Posteriorment, en un escrit de 21.10.93 es va remetre a aquesta conselleria un certificat de l'acord del ple de l'ajuntament en el qual es ratifica l'informe anteriorment esmentat, al qual s'afegeix un dictamen de la Comissió Informativa d'Ecologia i Medi Ambient, en el qual es considera que el gasoducte no influirà especialment en l'aspecte ambiental.  
- Ajuntament d'Orihuela (01.10.93): el traçat no afecta cap bé, obra o servei de titularitat municipal ni elements del patrimoni artístic. Així mateix, resulta compatible amb la classificació com a no urbanitzable d'explotació dels sòls que travessa.  
- Ajuntament d'Antella (06.09.93): el traçat sols afecta terrenys de cultiu classificats coma no urbanitzables, i no incideix sobre el patrimoni històrico-artístic ni sobre el nucli urbà.  
- Ajuntament de Quart de Poblet (09.09.93): l'impacte ambiental es pot considerar mínim, fet pel qual no es fa cap al·legació o suggeriment. Els terrenys afectats corresponen a sòl no urbanitzable protecció d'àrees inundables a la part nord, i sòl no urbanitzable a la part sud.  
- Ajuntament de Paterna (13.09.93): s'informa negativament el projecte de gasoducte i se sol·licita que es reforme el traçat proposat a fi que transcórrega per l'interior de la zona d'afecció del bypass.  
- Ajuntament de Bocairent: en data 1.IX.93 sol·licita una pròrroga en el termini de remesa dels suggeriments a aquesta Direcció General. Posteriorment, en un escrit de 21.09.93, sol·licita la modificació del traçat en el pas pel terme, evitant el pas per la serra de Mariola, i proposa com a itinerari alternatiu l'antiga via del ferrocarril Alcoi-Villena-Yecla o paral·lela a la carretera C-3316. Finalment, en un escrit de 10.10.93, remet una descripció detallada i cartografiada de l'itinerari alternatiu abans esmentat, el qual discorre quasi íntegrament pel terme municipal de Bocairent i representa un increment de longitud de 5.2 km respecte al proposat per ENAGAS.  
- Ajuntament d'Alberic: el 17.08.93 se sol·licita una pròrroga en el termini per a la contestació de la consulta. Posteriorment, en un escrit de 22.09.93 es tramet a aquesta conselleria l'acord adoptat per la comissió de govern de l'ajuntament, pel qual es denega la llicència d'obres a ENAGAS SA basant-se en el fet que s'ocupa sol classificat com a urbà a la urbanització de Sant Cristòfol, i davant la falta de mesures especials de protecció i recuperació en el sòl no urbanitzable d'especial protecció, en compliment de les normes de protecció del medi ambient en el vigent PGOU d'Alberic.  
- Ajuntament de Tibi (22.09.93): el traçat del gasoducte travessa sòls classificats com a sòl no urbanitzable protegit, en els quals es prohibeix tot moviment de terres. Malgrat això, la restitució de terrenys una vegada col·locada la conducció, fa preveure que no produirà problemes ambientals ni paisatgístics.  
- Ajuntament de Torrent (22.09.93): el traçat transcorre en la major part per plantacions de cítrics, i no suposa cap agressió irreparable al medi ambient, ni afecta jaciments arqueològics coneguts ni cap altre tipus de patrimoni històrico-artístic.  
- Ajuntament de Canals (22.09.93): tramet les al·legacions presentades davant de l'Ajuntament per particulars en relació amb el traçat principal i les eixides VS-1 i VS-3. També inclou una al·legació del mateix ajuntament, en la qual no s'estima adequat el traçat per no ajustar-se als camins o límits existents i ben definits, i proposa, a més, modificar el traçat en l'encreuament del riu Cànyoles perquè vaja per la carrerada situada entre els límits dels termes de Canals i Montesa, a fi d'evitar afectar propietats privades.  
- Ajuntament d'Alfarp (23.09.93): el traçat va per terrenys classificats com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola, i no hi ha cap inconvenient d'autoritzar el projecte sempre que es reposen les infrastructures i els terrenys afectats a l'estat original.   
- Ajuntament de Riba-roja de Túria (24.09.93): proposa una variant de traçat, a fi d'evitar l'afecció sobre el sòl classificat com a urbà (pla parcial de l'Oliverar, subpolígon II) i apte per a urbanitzar (sector 13, destinat a allotjar la depuradora d'aigües residuals). Així mateix, la variant proposa que el traçat vaja a no més de 35 m del ramal Barcelona-Madrid de la intersecció de les dues autovies, segons el pla que s'adjunta.  
- Ajuntament d'Agost (50.10.93): no es fa cap afecció a cap element descrit com a bé ecològic, jaciment històric, paisatgístic o digne de ser protegit i, així mateix, no hi ha incompatibilitat amb les normes subsidiàries vigents.  
- Ajuntament de Guadassuar (22.10.93): informa en els següents termes: l'Ajuntament, en l'exercici de les facultats que li confereix la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, estima que no hi ha cap infracció a l'esmentat cos legal.  
- Ajuntament d'Alacant (08.11.93): no fa cap objecció al projecte, i es mostra favorable a aquest, sense perjudici del que dispose l'autorització municipal.  
- Ajuntament d'Elx (23.11.93): el traçat previst afecta la comunitat de xops d'Elx (Populus euphratica), a l'única localitat europea coneguda per a l'espècie, per això, se suggereix un canvi del traçat per evitar aquesta afecció.  
- Ajuntament de Chiva (17.12.93): el traçat haurà de respectar els camins, les sèquies i els barrancs i haurà de reposar-ho tot a la forma original.  
- Ajuntament de Llanera de Ranes (21.12.93): el gasoducte travessarà dues zones del terme classificades com de protecció paisatgística, a més d'afectar gran nombre de petites parcel·les i camins ramaders. Per tot això, es considera convenient modificar el traçat proposat per intentar cenyir-lo a espais d'ús i domini públic, i que s'eviten totalment les zones qualificades de protecció paisatgística.  
2. Resultat de les consultes a organismes  
- Servei d'Espais Naturals de la Conselleria de Medi Ambient (29.07.93): l'informe esmenta la Resolució 60/III de la Comissió de Medi Ambient de les Corts Valencianes, la qual insta la Conselleria de Medi Ambient a elaborar un pla integral d'ordenació, protecció i ús dels recursos naturals de Mariola. La voluntat de protecció dels valors de la serra expressada en l'esmentada resolució resulta incompatible amb la instal·lació del gasoducte. Finalment, i ja que el projecte travessa zones de la Comunitat Valenciana amb valors ambientals i paisatgístics notables, es recomana que es replantege el traçat.  
- Confederació Hidrogràfica del Segura (06.10.93): dins de la conca per a la qual és competent l'organisme, el traçat discorre creuant barrancs com els de Sant Gaietà i el Fondó, les llacunes del Fondó, els saladars d'Albatera i diversos canals i sèquies. Les llacunes esmentades allotgen una gran riquesa piscícola i d'aus de caça, per la qual cosa caldrà posar-hi especial atenció quan el gasoducte passe per les proximitats.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (23.10.93): autoritza la instal·lació amb les condicions següents:  
- Els encreuaments de llits públics es faran d'acord amb el projecte presentat.  
- L'autorització es concedeix sense perjudici a tercers i deixant intacte el dret de propietat.  
- Així mateix, l'autorització s'atorga sense perjudici del dret de l'Estat a l'execució de les obres incloses en els seus plans que puguen resultar afectades.  
- S'autoritza l'ocupació dels terrenys de domini públic necessaris per un termini de 99 anys.  
- La Confederació Hidrogràfica del Xúquer exercirà la inspecció i la vigilància de les obres amb caràcter permanent.  
- L'autorització no faculta per ella mateixa a executar obres a la zona de servitud de carreteres, ferrocarrils, etc.  
- El concessionari serà responsable de tots els danys i perjudicis que s'ocasionen a interessos públics i privats.  
- L'incompliment de les anteriors condicions serà causa de caducitat de l'autorització.  
- Direcció General de Patrimoni Artístic (30.09.93): pel que fa al patrimoni arqueològic, i ja que el projecte preveu la possible afecció que puga produir-se sobre aquest patrimoni, es proposa que s'incloga en el projecte la necessitat de vigilància per un tècnic superior en arqueologia. Així mateix, en el cas que el traçat afecte algun jaciment, els projectes hauran de preveure la realització de les corresponents excavacions arqueològiques. Respecte del patrimoni etnològic, s'hi posa de manifest la impossibilitat de fer una avaluació del projecte, ateses l'extensió i les característiques d'aquests, per la qual cosa proposa que aquesta avaluació s'incloga en el corresponent estudi d'impacte ambiental.  
Posteriorment, en data 19.10.93, es va trametre a aquesta conselleria un informe de la Direcció Territorial de la Conselleria de Cultura a Alacant, el qual coincideix amb els esmentats anteriorment, si bé s'hi posa de manifest la necessitat d'una informació més detallada sobre el projecte per emetre un pronunciament.  
Vist que, amb data 22 de setembre de 1993, la Direcció Provincial d'Indústria i Energia a Alacant del Ministeri d'Indústria i Energia va trametre a aquesta conselleria les al·legacions al projecte del gasoducte presentades durant el període d'informació pública en aquella delegació.  
Vist que les 24 al·legacions presentades en aquella Direcció Territorial d'Alacant poden resumir-se en els punts següents:  
- El traçat proposat travessa de nord a sud la serra de Mariola, espai natural de característiques singulars en vies de protecció per part de la Generalitat Valenciana. El pas del gasoducte per aquest paratge suposa un impacte ambiental sever.  
- L'estudi d'impacte ambiental del projecte resulta insuficient i no compleix els requisits exigits per la legislació en la matèria.  
- Per tot això, sol·licita una variació en el traçat que evite l'afecció a la serra de Mariola i aprofite les infrastructures viàries existents.  
Vist que durant la tramitació de l'expedient s'han rebut en aquesta Direcció General de Qualitat Ambiental les observacions de particulars i col·lectius següents:  
- Luis Fernando Rodríguez Cuerda, en un escrit de 20 d'agost de 1993, manifesta la seua preocupació pel pas del gasoducte per la serra de Mariola i sol·licita d'aquesta Conselleria de Medi Ambient que prenga les mesures necessàries per a preservar els valors naturals i culturals d'aquesta serra.  
- Pere Miquel Mayor i Penadés, secretari general de la Unitat del Poble Valencià, en un escrit de 20 d'agost de 1993, planteja diverses preguntes a aquesta conselleria sobre l'efecte del gasoducte al seu pas per la serra de Mariola i respecte del contingut i la tramitació de l'estudi d'impacte ambiental del projecte. Així mateix, pregunta si s'ha informat del projecte la Comissió de les Comunitats Europees, i si s'ha estudiat la viabilitat d'un traçat alternatiu per Muro, Cocentaina, Alcoi i Ibi.  
Vist que, en data 19 d'octubre de 1993, l'empresa ENAGAS SA va trametre a aquesta Conselleria de Medi Ambient el projecte tècnic d'instal·lacions del gasoducte València-Alacant, manifestant que era el mateix document que es va sotmetre a informació pública.  
Vist que el 28 d'octubre de 1993 es va sol·licitar a la Direcció Provincial de València del Ministeri d'Indústria i Energia la remesa del resultat de la informació pública, tràmit que aquella direcció provincial va fer simultàniament amb la d'Alacant.  
Vist que, en data 3 de novembre, es va sol·licitar a l'empresa promotora del projecte una ampliació de l'estudi d'impacte ambiental en els termes següents:  
- La informació del projecte continguda en l'estudi d'impacte ambiental resulta insuficient per a avaluar la incidència d'aquest, fet pel qual hauria d'ampliar-se.  
- S'hi han omès els apartats d'estudi d'alternatives al traçat i la justificació de la solució adoptada, especialment pel que fa al tram 10 (serra de Mariola).  
- No s'hi ha avaluat de forma suficient l'efecte del traçat sobre l'avifauna nidificant.  
- L'estudi de la vegetació haurà de ser ampliat en aquelles àrees especialment sensibles i en aquelles en què siga previsible l'aparició d'espècies vegetals rares, endèmiques o amenaçades.  
- No s'hi ha definit el medi sòcio-econòmic i institucional ni la incidència sobre els elements que el composen (el patrimoni històrico-artístic, els sectors productius i el sistema territorial).  
- Les mesures correctores proposades són generals i imprecises, per la qual cosa hauran de replantejar-se amb major profunditat.  
Vist que amb la sol·licitud d'ampliació esmentada es van remetre a l'empresa promotora del projecte els informes obtinguts en la fase de consultes de diferents ajuntaments i organismes que s'havien rebut en aquesta conselleria fins aquell moment.  
Vist que es van mantenir diferents contactes i reunions amb l'empresa redactora de l'estudi d'impacte ambiental a fi de puntualitzar al màxim els continguts de l'ampliació d'aquest estudi que havia sol·licitat aquesta Direcció General.  
Vist que en data 20 de novembre de 1993 es van trametre a ENAGAS SA els informes obtinguts en fase de consultes corresponents a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, l'Ajuntament d'Alacant i l'Ajuntament d'Elx, rebuts en aquesta direcció general després del 3 de novembre de 1993.  
Vist que el 3 de desembre de 1993 es va rebre en aquesta Conselleria la Resolució núm. 140/III, aprovada per la Comissió de Medi Ambient de les Corts Valencianes, de la qual es desprèn la necessitat de modificar el traçat del projecte del gasoducte en cas que aquest afecte negativament la serra de Mariola.  
Vist que, amb data 13 de desembre de 1993, es va rebre l'ampliació de l'estudi ambiental sol·licitada.  
Vist que, una vegada revisada l'ampliació presentada, amb data 16 de desembre de 1993, es va sol·licitar a l'empresa redactora de l'estudi d'impacte ambiental una major informació respecte dels punts següents, insuficientment tractats a judici d'aquesta Direcció General en l'ampliació de l'esmentat estudi:  
- Alternatives al traçat al seu pas per al serra de Mariola.  
- Calendari detallat del projecte de restauració dels terrenys afectats.  
- Afecció del traçat proposat sobre la població de Populus euphratica al seu pas pel terme municipal d'Elx.  
- Mesures de conservació i adequació de sòls en àrees naturals en què hi haja limitacions de l'espessor del sòl per la presència de roca mare consolidada.  
Vist que, amb data 17 de desembre de 1993, l'empresa promotora va remetre a aquest servei l'estudi de les alternatives al traçat del gasoducte al seu pas per la serra de Mariola. Aquest estudi descarta, per l'elevat impacte que té, el traçat inicialment proposat, i s'inclina per un nou traçat per l'interior de la serra (denominat en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental {REF alternativa tècnicament viable}), el qual transcorre en gran part per terrenys de cultiu. Així mateix, l'estudi rebutja l'alternativa d'envoltar Mariola per l'oest i el sud pel cost econòmic (superior en 188 milions a l'alternativa elegida) i pel major impacte social; aquest impacte es valora, en l'estudi esmentat, basant-se en l'experiència obtinguda en casos similars, considerant que hi ha una relació directa entre la contestació social al projecte (entesa com a {REF nombre d'expedients denunciats i resolts per via judicial}) i la distància de la conducció d'edificis habitats, centres de treball, edificis públics o altres; es considera distància crítica els 200 metres.  
L'alternativa de traçat consistent a salvar la serra de Mariola per l'est, seguint la vall del riu Serpis, no ha estat considerada ja que, segons els redactors, aquesta alternativa implicaria un traçat que travessaria la ciutat d'Alcoi.  
Cal destacar que l'esmentat que l'esmentat informe complementari no fa una avaluació de les alternatives respecte a l'impacte sobre factors rellevants del medi, com el patrimoni arqueològic.  
Vist que el 21 de desembre de 1993 es va rebre la resposta a l'escrit d'aquest Servei de 16 de desembre. En aquesta contestació s'aporta una major informació sobre els punts sol·licitats per aquesta direcció general, sense que puguen considerar-se totalment corregides les deficiències detectades.  
Vist que en data 1 de febrer de 1994, la Direcció Provincial d'Indústria i Energia d'Alacant del Ministeri d'Indústria i Energia va remetre a aquesta conselleria l'informe ENAGAS SA sobre les respostes a les al·legacions al traçat del gasoducte a la província d'Alacant.  
Vist que en data 1 de febrer de 1994 la Direcció Provincial d'Indústria i Energia a València del Ministeri d'Indústria i Energia va trametre a aquesta conselleria les al·legacions al projecte del gasoducte presentades durant el període d'exposició pública a l'esmentada delegació, junt amb l'informe d'ENAGAS SA sobre les respostes a les esmentades al·legacions.  
Vist que d'un total de 145 al·legacions presentades dins del termini, l'esmentada Direcció Provincial de València en va remetre a aquesta Conselleria 64, el contingut de les quals afecta aspectes de caràcter ambiental. Les al·legacions presentades poden resumir-se en els punts següents:  
1. Afecció del traçat a la serra de Mariola  
- El traçat proposat travessa de nord a sud la serra de Mariola, espai natural de característiques singulars en vies de protecció per part de la Generalitat Valenciana. El pas del gasoducte per aquest paratge suposa un impacte ambiental sever.  
- L'estudi d'impacte ambiental del projecte resulta insuficient i no compleix els requisits exigits per la legislació en la matèria.  
- Per tot això, se sol·licita una variació en el traçat que evite l'afecció a la serra de Mariola i aprofite les infrastructures viàries existents.  
2. Afecció a parcel·les cultivades: a més dels perjudicis sobre el cultiu derivats de l'ocupació del sòl i de les servituds imposades, el pas del gasoducte per aquestes parcel·les implica un impacte paisatgístic.  
3. Finalment, l'Ajuntament de Picassent al·lega l'afecció que el gasoducte produirà sobre el sòl no urbanitzable protegit denominat Clot de les Tortugues, al costat del barranc de Ninyerola, en què concorren característiques ambientals de gran interès.  
Vist que en data 3 de febrer de 1994, l'Ajuntament de Picassent va trametre a aquesta conselleria una còpia de l'acord pres per la comissió informativa d'urbanisme d'aquest ajuntament el dia 22 de novembre de 1993, per la qual s'emet dictamen favorable a la construcció del gasoducte en el terme municipal esmentat, en constatar els estudis tècnics realitzats que aquest traçat no perjudica l'àmbit natural del Clot de les Tortugues, ja que hi incideix en una superfície molt petita i desproveïda de massa arbòria.  
Atès que durant el tràmit de l'expedient, els tècnics d'aquesta conselleria han emès diversos informes sobre la possible afecció del traçat del gasoducte al seu pas per la serra de Mariola. Aquests informes coincideixen a destacar l'excepcional interès ambiental i cultural de l'àrea, remarcant la necessitat que l'empresa promotora planteje alternatives de traçat que eviten el pas per la serra.  
Atès que la serra de Mariola presenta un dels enclavaments més valuosos des del punt de vista ambiental de la Comunitat Valenciana, per ser un dels pocs espais on encara es poden encontrar les comunitats vegetals que abans d'intensificar l'activitat transformadora de l'home cobrien aquestes muntanyes, que ocupen el nord de la província d'Alacant i el sud de la de València, i que constitueixen des del punt de vista de la flora i la vegetació una àrea de característiques singulars no sols dins de la Comunitat Valenciana, sinó també del Mediterrani.  
Encara s'hi troben comunitats vegetals evolucionades ben conservades, com el carrascar (Quercetum rotundifoliae), amb un estrat arbori dominat per la carrasca (Quercus rotundifolia), un estrat arbustiu amb marfull (Viburnum tinus), lligabosc mediterrani (Lonicera implexa), arítjol (Smilax aspera), rogeta (rubia peregrina), galzeran (Ruscus aculeatus), aladern (Rhamnus alaternus), entre d'altres, i un estrat herbaci amb diverses plantes esciòfiles, a més d'abundants molses i líquens.  
Aquest carrascar, en les ombries humides i amb sòls profunds, s'enriqueix amb espècies submediterrànies de gran interès com ara el feixe de flor (Fraxinus ornus), el roure valencià (Quercus faginea), el teix (Taxus baccata), l'auró o blada de fulla menuda (Acer opalus subsp. granatense), la moixera Sorbus aria), etc.  
S'ha constatat que la biodiversitat florística de la serra es basa en l'abundància de les plantes que, des de temps immemorials, s'han utilitzat com a medicinals i aromàtiques, presents fonamentalment en els matolls. A més, les formacions vegetals rupícoles tenen molt bona presentació en les abundants penyes, cingles i pedregams.  
Si es té en compte l'extensió relativament reduïda de la serra (16.000 ha), la xifra d'espècies que hi apareixen, estimada en 1.175, és notable, i reflecteix una riquesa florística important.  
Cal destacar la presència d'algunes espècies vegetals endèmiques amb una àrea de dispersió mundial reduïda, com són Salvia blancoana subsp. mariolensis, Centaurea mariolensis, Hieracium loscosianum, Cirsium valentinum, Campanula rotundifolia subsp. aitanica, etc., com també moltes altres plantes que, sense ser endèmiques, resulten molt rares per al conjunt de la Comunitat Valenciana.  
Algunes de les comunitats vegetals presents en la serra s'inclouen en l'annex I de la Directriu 92/43, del Consell de la CEE, com a tipus d'habitats naturals d'interès comunitari per a la conservació dels quals cal designar zones especials de conservació:  
- Pedregams de les muntanyes mediterrànies, Scrophularion sciophilae (codi H1/61.1-61.3).  
- vegetació casmofítica de penyals, subtipus calcícoles, Potentilletaria caulescentis (codi H2/62.1-62.1A)  
- Boscos caducifolis mediterranis i submediterranis, rouredes ibèriques de roure valencià (Quercus faginea),Aceri-Quercion fagineae (codi I2/41.77)  
- Boscos caducifolis mediterranis i submediterranis, vegetació de rius i rambles, Nerio-Tamaricetea: Rubo-Nerion oleandri (codi I2/44.8).  
- Boscos esclerofils mediterranis, carrascars, Quercion ilicis (codi I3/45.3)  
Pel que respecta a la fauna, a la serra de Mariola viuen nombroses espècies d'aus silvestres estrictament protegides per la Directriu 79/409/CEE. Aquesta normativa dóna la màxima protecció europea a les aus de Mariola següents:  
Rapaces diürnes  
- Águila marcenca ( Circaetus gallicus )  
- Astor ( Accipiter gentilis )  
- Esparver vulgar ( Accipiter nisus )  
- Aligot ( Buteo buteo )  
- Águila daurada o real ( Aguila chrysaetos )  
- Águila cuabarrada ( Hieraetus fasciatus )  
- Xoriguer ( Falco tinnunculus )  
- Falcó peregrí ( Falco peregrinus )  
Rapaces nocturnes  
- Òliba ( Tyto alba )  
- Xot ( Otus scops )  
- Duc ( Bubo bubo )  
- Mussol ( Athene noctua )  
- Gamarús ( Strix aluco )  
- Mussol banyut ( Asio otus )  
Altres aus  
- Enganyapastors ( Caprimulgus europaeus )  
- Picot garser gros ( Picoides major )  
- Oreneta de la ribera ( Riparia riparia )  
- Cuereta blanca ( Motacilla cinerea )  
- Trobat ( Anthus campestris )  
- Còlit gris ( Oenante oenanthe )  
- Tallarot emmascarat ( Sylvia hortensis )  
- Tallarot gros ( Sylvia borin ).  
Un dels valors més importants de la serra de Mariola és el seu paisatge. La variada geomorfologia amb predomini de relleus abruptes, les nombroses fonts, els rius, el mosaic format pels diferents tipus de vegetació natural i camps de cultiu, les construccions tradicionals (masies, castells, geleres, etc.) conformen un paisatge molt valuós en comparació amb les àrees urbanes i les zones naturals fortament degradades de l'entorn.  
Els innegables valors ambientals de Mariola descrits fins ara configuren en aquesta àrea un espai natural d'unes característiques excepcionals. Fruit d'aquesta excepcionalitat és la pràctica unanimitat amb que diferents entitats i institucions d'àmbit autonòmic, estatal i comunitari han sol·licitat un estatus legal de protecció per a la zona. Per aquesta raó, Mariola apareix pràcticament en totes les llistes d'espais naturals que s'han de protegir que han estat confeccionats per al territori valencià, tant atenent les característiques ambientals individualitzades (espècies de fauna i flora, hàbitats, patrimoni paleontològic, etc.) com a una visió més sintètica i integrada del medi natural.  
Conseqüència de la unanimitat científica i social de tot l'exposat és el que ha fet que les Corts Valencianes emeteren un resolució en què sol·liciten la protecció de la serra i la redacció d'un pla d'ordenació dels recursos naturals per a aquesta.  
Atès que en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental presentada a aquesta conselleria, l'empresa promotora descarta el traçat inicialment proposat per l'elevat impacte ambiental. També descarta l'alternativa consistent a vorejar la serra per l'oest, a pesar de no presentar en principi dificultats tècniques i que evitaria totalment l'impacte ambiental sobre la serra, sense que representés un increment econòmic excessiu ni una alteració substancial dels plans per al subministrament de gas natural als municipis previstos.  
Atès que l'alternativa elegida per ENAGAS SA en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental (on és denominada {REF alternativa tècnicament viable}) implica mantenir el pas del gasoducte per la serra de Mariola.  
Atès que segons un informe emès pels tècnics de la Conselleria de Medi Ambient després d'efectuar una visita al tram de traçat comprès entre la depressió de Bocairent i Benifaraig a fi d'avaluar sobre el terreny l'impacte previsible del traçat proposat en aquell sector posa de relleu l'afecció a una vegetació natural formada per pinar i carrascar, amb fragments de vegetació més oberta de bosquina, fet que significa que en alguns trams el carrascar (vegetació potencial de la zona) està ben estructurat i es troba pròxim a nivells òptims.  
També constaten que el sòl afectat pel traçat previst està poc desenvolupat, amb una gran pedregositat, a més de freqüents afloraments rocosos en la superfície, tipus de sòl que, per les especials característiques que té, denudat quan no fràgil per l'escàs recobriment que presenta, dificulta l'adopció de mesures correctores. La gran pedregositat i l'existència d'afloraments rocosos condiciona les tècniques d'excavació que s'han d'utilitzar-hi (pressumiblement amb l'ús d'explosius) i per això fa tenir dubtes raonables sobre l'eficàcia de les mesures de restauració, una vegada acabades les obres, i més considerant que l'àrea afectada és visible no sols des de la població de Bocairent, sinó també des d'un ampli sector de la vall, especialment des de la carretera C-3316, entre Bocairent i Ontinyent.  
Atès que segons un informe emès per tècnics de la Conselleria de Medi Ambient, després de consultar el Catàleg de Jaciments Arqueològics de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, es posa de manifest que l'alternativa elegida per ENAGAS en l'informe complementari podria afectar almenys dues àrees riques en jaciments catalogats: d'una banda, l'Alt de Sant Jaume, al voltant del qual hi ha pintures esquemàtiques que s'han de considerar, d'acord amb la legislació sectorial aplicable, un bé d'interès cultural, i, de l'altra, l'àrea cultivada pròxima als marges del tram inicial del riu Vinalopó, en què apareixen nombroses restes relacionades amb un poblament dispers del Neolític.  
Atès que les alternatives analitzades en l'informe complementari II de l'estudi d'impacte ambiental no han estat suficientment avaluades des del punt de vista ambiental, en la documentació presentada en aquesta conselleria per l'empresa promotora.  
Atès que, malgrat la voluntat demostrada per l'empresa ENAGAS SA en el sentit de reduir al mínim l'impacte ambiental del projecte, tal com ha quedat patent durant la tramitació de l'expedient, no ha estat possible establir una alternativa ambientalment acceptable, a judici d'aquesta Conselleria, al traçat per la serra de Mariola.  
Atès que ha estat constatada l'afecció negativa del projecte del gasoducte sobre la serra de Mariola, en el sentit recollit per la Resolució 140/III, aprovada per la Comissió de Medi Ambient de les Corts Valencianes.  
Atès que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprèn de l'article 5è de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
Atès que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en la resta de disposicions aplicables.  
Atès que l'article 5è de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
Atès que el Decret 182/1992, de 10 de novembre, del Govern Valencià, pel qual es modifica el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i la formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
1. Estimar acceptable a l'efecte ambiental el projecte de gasoducte de transport Paterna-Callosa de Segura, en els trams compresos entre els vèrtex següents:  
- VV-001 (Paterna) a V-A-17 (Alfafara)  
- V-A-47 (Alcoi) a V-A-374 (Callosa de Segura)  
La declaració favorable s'entén en tant que es garantesca el compliment de les condicions incloses en el punt segon d'aquesta declaració, a més dels que s'especifiquen en l'estudi d'impacte ambiental i les ampliacions d'aquest, en tant no entren en contradicció amb aquells.  
També, en el tram comprés entre els vèrtex V-A-241 a V-A-248, corresponent a l'encreuament de la sèquia del Pantà, en el terme municipal d'Elx, el traçat haurà d'adaptar-se a la proposta realitzada per l'Ajuntament d'Elx, de manera que s'evite l'afecció a la població de Populus euphratica existent.  
2. Tornar l'expedient per al tram comprès entre els vèrtex V-A-17 a V-A-47. Aquest tram correspon a l'àrea de la serra de Mariola, en els termes municipals d'Alfarara, Bocairent i Alcoi.  
Per a aquest tram, el promotor haurà de presentar davant aquesta conselleria, una nova proposta de traçat, amb el corresponent estudi d'impacte ambiental. Aquesta proposta haurà de ser acceptable des del punt de vista ambiental, i no haurà de produir afeccions negatives sobre la serra de Mariola.  
Segon  
Per als trams l'impacte ambiental dels quals haja estat considerat acceptable, d'acord amb el punt primer d'aquesta declaració, s'aplicaran les mesures correctores següents:  
1. Traçat  
1.1. D'acord amb les observacions presentades davant d'aquesta conselleria pels corresponents ajuntaments, l'empresa promotora haurà de prendre les mesures necessàries per a limitar l'afecció a les àrees següents:  
Alberic (València): sòl urbà en la urbanització de San Cristòbal.  
Riba-roja del Túria (València): sòl urbà en el Pla Parcial l'Oliverar (subpolígon II) i sòl apte per a urbanitzar en el sector 13 (depuradora d'aigües residuals).  
1.2. També es prendran les mesures oportunes per a limitar l'afecció a les àrees classificades en el planejament municipal com a sòls no urbanitzables d'especial protecció en els municipis següents:  
Montesa (València): sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal i paisatgística.  
Alberic (València): sòl no urbanitzable d'especial protecció ecològica.  
Llanera de Ranes (València): sòl no urbanitzable d'especial protecció paisatgística.  
1.3. Les mesures requerides en el punt anterior seran aplicables a la resta dels termes municipals afectats en què el traçat projectat transcórrega per sòls classificats com a no urbanitzables d'especial protecció ecològica, forestal o paisatgística, en funció de les característiques físiques i ecològiques d'aquests.  
1.4. En qualsevol cas, de manera prèvia a l'inici de les obres, l'empresa promotora haurà de presentar davant aquesta Conselleria un informe en què es detallen les mesures adoptades per donar compliment a les condicions exposades en els punts 1.1, 1.2 i 1.3.  
2. Mesures protectores d'espècies de flora  
2.1. De manera prèvia a l'inici de les obres, es farà un inventari exhaustiu de les espècies vegetals presents en els trams de vegetació natural afectats pel projecte, a fi de constatar la presència o absència d'espècies recollides en l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, com també les recollides en l'annex I del Reial Decret 439/1990, de 30 de març, pel qual es regula el Catàleg Nacional d'Espècies Amenaçades.  
2.2. En el cas que la prospecció oferesca un resultat positiu, i en funció de la categoria en què s'emmarquen les espècies trobades, es procedirà d'acord amb les esmentades ordres legals.  
2.3. a l'efecte de l'impacte ambiental, s'equiparen amb el màxim nivell de protecció Vella lucentina i Limonium sp pl., la presència de les quals és possible en àrees afectades pel traçat.  
2.4. En qualsevol cas. l'inventari a què es refereix el punt 2.1, i les eventuals mesures de protecció que s'han de prendre, s'han de presentar a aquesta conselleria per a l'aprovació i supervisió.  
3. Mesures protectores d'espècies de fauna  
3.1. Per a la protecció de les espècies d'avifauna nidificant durant la fase de construcció, seran d'aplicació les mesures recollides en l'apartat corresponent de l'informe complementari 1, ampliació de l'estudi d'impacte ambiental:  
- Inspecció detallada de tots els arbres i les àrees de probable nidificació, en una franja de 100 m d'ample, almenys cinc mesos abans de l'inici de les obres, a fi de detectar la presència de nius d'espècies protegides o d'especial interès.  
- Prohibició d'usar explosius en les zones considerades d'especial interès per a la nidificació entre els mesos de febrer i juliol.  
- Seguiment durant les obres, i després de concloses, dels individus sobre els quals s'ha actuat.  
3.2. Per a la resta d'espècies de fauna afectades per les obres, seran d'aplicació les mesures correctores incloses en el corresponent estudi d'impacte ambiental i en les posteriors ampliacions.  
4. Préstec de materials  
4.1. En el cas que el material extret de la rasa no siga la qualitat adequada, tal com preveu el projecte tècnic, els -materials de rebliment que calguen per a l'execució de les obres s'obtindran de pedreres existents i legalment autoritzades, d'acord amb el que especifica el document I de l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental.  
4.2. En cap cas es permetrà l'obtenció de terres de préstec en altres àrees, qualsevol que siga el volum necessari, si aquestes no tenen la consideració de pedreres legals d'explotació.  
4.3. Si per qualsevol causa resulta imprescindible l'obertura de noves pedreres o l'explotació de pedreres actualment abandonades, aquestes hauran de comptar amb els preceptius permisos legals per a l'explotació i la restauració, incloent-hi la declaració d'impacte ambiental favorable emesa per la conselleria.  
5. Àrees d'aplec, dipòsits de materials i parcs de maquinària  
5.1. Les platges de provisió de materials que calga establir per executar les obres, i els parcs de maquinària, se situaran en tots els casos en terrenys de cultiu o desproveïts de vegetació natural.  
5.2. Els dipòsits i abocadors temporals se situaran també en àrees cultivades i, en qualsevol cas, en terrenys adjacents a vies de comunicació. Cas que l'impacte paisatgístic fóra elevat, es prendran les mesures necessàries per aïllar visualment les zones esmentades mitjançant una tanca temporal.  
5.3. Una vegada acabada l'activitat en les instal·lacions auxiliar esmentades, es procedirà a la restauració, d'acord amb les mesures previstes per a la restauració de la traça principal del gasoducte.  
6. Zones d'abocadors  
6.1. Els materials inerts derivats de les obres d'obertura de la rasa que per les seues característiques siguen rebutjats per a ser reutilitzats en el rebliment d'aquesta, hauran de ser dipositats en abocadors de residus inerts identificats i legalitzats.  
6.2. De manera prèvia a l'inici dels abocaments, i en qualsevol cas abans de tres mesos, l'empresa promotora presentarà a aquesta Conselleria un estudi on es detallen les possibles localitzacions per a l'abocament d'aquests materials i el projecte de restauració d'aquestes, a fi d'obtenir la preceptiva estimació d'impacte ambiental.  
6.3. Les àrees proposades com a abocador d'inerts hauran de situar-se en terrenys plans o en buits existents en el terrenys (pedreres abandonades), cultivats o desproveïts de cobertura vegetal; l'impacte visual haurà de ser reduït, i no hauran d'estar sotmesos a risc d'inundació, esllavissada o altres.  
6.4. Altres materials residuals de l'obra, com ara cables, restes de tanques, etc., el caràcter dels quals els faça assimilables a residus sòlids urbans, es retiraran i dipositaran en abocadors autoritzats i aptes per a aquest fi.  
6.5. Finalment, els materials vegetals produïts per l'obertura de la pista de treball, es tractaran segons el que preveu el punt 8.3 d'aquesta declaració.  
7. Patrimoni històrico-artístic  
7.1. Amb caràcter general, per a tot el traçat proposat, s'aplicaran les mesures preventives indicades en l'estudi arqueològic (annex 5 del projecte tècnic del gasoducte), que consistiran en:  
- Presència en obra, de forma permanent, d'un arqueòleg.  
- Realització de prospeccions prèvies a l'inici de les obres, a fi de posar de manifest l'existència de restes o estructures en el subsòl.  
- Especial vigilància en els trams on el traçat inicialment proposat ha estat desviat per l'existència de jaciments.  
7.2. En el cas de la zona de protecció arqueològica classificada com a tal en el planejament urbanístic de Crevillent, es notificarà amb suficient antelació a l'ajuntament del municipi l'inici dels treballs en l'esmentada zona, a fi que l'oficina municipal d'arqueologia supervise aquests treballs.  
8. Obertura de la pista de treball  
8.1. En les àrees naturals o cultivades en què hi haja sòls amb una profunditat efectiva superior als 50 cm i en pendents inferiors al 25 %, l'obertura de la pista es farà segons el que especifica l'estudi d'impacte ambiental.  
8.2. En la resta de les àrees afectades pel gasoducte en les quals hi haja sòls limitats en profunditat per roca mare consolidada, s'actuarà d'acord amb els criteris següents:  
- L'aclarida i l'estassada de l'àrea corresponent a la pista de treball es farà eliminant únicament la part aèria de la planta, mitjançant el mètode de l'artiga. En aquelles zones del traçat en què el sòl tinga una espessor inferior a 10 cm o siga inexistent, i l'estructura de la vegetació ho permeta, no hi haurà cap estassada, i es permetrà el pas de la maquinària sobre les restes dels vegetals existents.  
- En qualsevol cas, l'habilitació de la pista es farà sense retirar la capa superficial (10-20 cm proposats en el projecte) del perfil del sòl, aportant material procedent de la pròpia obra únicament en cas que siga imprescindible per a l'accessibilitat de la maquinària.   
8.3. Les restes vegetals que s'hagen eliminat per a l'obertura de la pista de treball seran triturats, emmagatzemats i tractats per a la posterior utilització en la fase de restauració.  
8.4. Quan les obres afecten àrees amb un risc elevat d'incendis forestals, i en general totes les zones de vegetació natural, s'hauran d'extremar les mesures de precaució especificades en l'estudi d'impacte ambiental, i s'hauran de complir les recomanacions de caràcter general emeses al respecte per la Conselleria de Medi Ambient, les quals seran aplicables tant als treballs pròpiament dits com al personal de l'obra. Aquestes mesures poden incloure, en el cas de condicions climàtiques excepcionals i per a àrees especialment sensibles, la paralització temporal de determinats treballs com ara l'ús d'explosius. En qualsevol cas, queden expressament prohibits:  
- La crema de materials residuals o de rebuig,  
- L'emmagatzematge o el transport de materials combustibles en parcel·les adjacents a zones de vegetació natural.  
9. Preparació del terreny per a la restauració  
9.1. Els tractaments de descompactació que hi caldrà fer seran els següents:  
- Subsolat: es restringeix a l'encreuament del riu dels Sants, i es farà a una profunditat de 70 cm.  
- Escarificat: es restringeix als terrenys als terrenys indicats en el punt 8.1.  
- A les àrees especificades en el punt 8.2, sempre que l'aportació de terra per a l'obertura de la pista no siga significatiu, el tractament de descompactació serà manual i es limitarà als punts en què hi haja obertura de clots per a la posterior plantació.  
9.2. Finalitzada la descompactació a què al·ludeix el punt anterior, segons el que especifiquen l'estudi d'impacte ambiental i el punt 8.3, les restes vegetals prèviament eliminades s'estendran sobre el terreny afectat per les obres.  
9.3. Durant el període transcorregut entre l'acabament de les obres del gasoducte i l'inici de la replantació, es garantirà la permanència del sòl en les condicions culturals adequades i la mínima pèrdua de sòl vegetal.  
10. Revegetació  
10.1. Per a l'elecció de les dates en què s'efectuarà la restitució de la vegetació, es tindrà en compte el període òptim per efectuar les plantacions amb les màximes garanties de viabilitat. En cap cas aquestes plantacions s'efectuaran abans del mes d'octubre ni després del de febrer.  
10.2. En tots els casos, el tipus de plantació que es farà serà la que l'estudi d'impacte ambiental classifica d'alta densitat (1 u/m2), amb distribució a portell en línies d'1 clot/metre i 1 metre de separació entre línies, eliminant la plantació denominada de baixa densitat.  
10.3. Els grups i els percentatges d'espècies que s'han d'utilitzar en la restitució de la vegetació seran els següents (s'usa la mateixa numeració i denominació que en l'estudi d'impacte ambiental i el projecte de restauració):  
1. Bosquina poblada d'arbres (trams 2 i 6)  
Quercus coccifera 15 %  
Pistacia lentiscus 15 %  
Rhamnus lycioides 10 %  
Pinus halepensis 10 %  
Ceratonia siliqua 10 %  
Rhamnus alaternus 10 %  
Phillyrea angustifolia 10 %  
Chamaerops humilis 5 %  
Lonicera implexa 5 %  
Quercus rotundifolia 5 %  
Juniperus oxycedrus 5 %  
2) Pinar de pí blanc (trams 3, 6 i 8)  
Pinus halepensis 25 %  
Ceratonia siliqua 10 %  
Rhamnus alaternus 10 %  
Phillyrea angustifolia 10 %  
Quercus coccifera 10 %  
Quercus rotundifolia 5 %  
Arbutus unedo 5 %  
Pistacia lentiscus 5 %  
Juniperus oxycedrus 5 %  
Chamaerops humilis 5 %  
Rhamnus lycioides 5 %  
Lonicera implexa 5 %   
3) Garriga (trams 2, 4 i 8)  
Quercus coccifera 15 %  
Rhamnus alaternus 15 %  
Phillyrea angustifolia 15 %  
Ceratonia siliqua 10 %  
Lonicera implexa 10 %  
Quercus rotundifolia 10 %  
Rhamnus lycioides 10 %  
Pistacia lentiscus 5 %  
Juniperus oxycedrus 5 %  
Chamaerops humilis (\*) 5 %  
(\*) en el tram 8, aquesta espècie se substituirà per Pistacia terebinthus en igual percentatge.  
4) Pinar-carrascal (trams 11 y 12)  
Quercus rotundifolia 25 %  
Pinus halepensis 15 %  
Viburnum tinus 10 %  
Lonicera implexa 10 %  
Quercus coccifera 10 %  
Cytisus heterochrous 10 %  
Arbutus unedo 5 %  
Crataegus monogyna 5 %  
Pistacia terebinthus 5 %  
Rhamnus alaternus 5 %  
5) Garriga poblada (trams 11, 12 y 13)  
Rhamnus alaternus 20 %  
Phillyrea angustifolia 20 %  
Quercus coccifera 15 %  
Rhamnus lycioides 15 %  
Juniperus oxycedrus 1 5 %  
Quercus rotundifolia 5 %  
Pinus halepensis 5 %  
Lonicera implexa 5 %  
10.4. Per al grup 6), Ribera, es mantindrà la densitat de plantació de 0,25 u/m2 (2 m x 2 m) i les espècies proposades. Les espècies pròpies de la bosquina camèfita proposades el projecte de restauració Cistus albidus, Rosmarinus officinalis, Erica multiflora, Thimus vulgaris i Genista scropius) seran substituïdes per espècies pròpies de garrigues i amb elevada capacitat de rebrot ( Rhamnus alaternus, Rhamnus lycioides, Phillyrea angustifolia, Lonicera implexa, Arbutus unedo, Quercus coccifera , etc.), i Hedera helix en el cas de talussos amb pendents elevades i risc d'erosió.  
10.5 L'actuació d'hidrosembra, prevista per a àrees semiàrides del sud de la província d'Alacant (trams 13 i 14), es completarà amb la plantació d'arbustos com ara Chamaerops humilis, Rhamnus lycioides, Osyris quadripartita o Retama sphaerocarpa .  
10.6. Les plantes que s'usen per a la revegetació seran d'una o dues sabes i no hauran de superar els 50 cm d'alçària, llevat del gènere Salix i altres espècies de ribera propagades per estaca, que no hauran de superar els 100 cm. L'origen d'aquestes plantes serà preferiblement pròxim al lloc en què siguen replantades, evitant en tot cas la introducció de subespècies, varietats o races originades en jardineria o distintes de les autòctones.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució no es pot interposar cap recurs per no ser un acte definitiu en via administrativa; la qual cosa no és cap inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana .



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 2270, del 19-05-1994 (1994/831480)

RESOLUCIÓN de 3 de mayo de 1994, del director general de Calidad Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, por la que se ordena la publicación de la parte dispositiva de la declaración de impacto ambiental del proyecto de gaseoducto de transporte de gas natural entre Paterna i Callosa de Segura i las instalaciones auxiliares de este.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   2270

Fecha DOGV
:   19-05-1994

Sección del DOGV
:   OTRAS DISPOSICIONES

Número del documento
:   1994/831480

CVE


Fecha del documento
:   03-05-1994

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

RESOLUCIÓN de 3 de mayo de 1994, del director general de Calidad Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, por la que se ordena la publicación de la parte dispositiva de la declaración de impacto ambiental del proyecto de gaseoducto de transporte de gas natural entre Paterna i Callosa de Segura i las instalaciones auxiliares de éste. [94/3195]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer pública la declaración de impacto ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental, y de su reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer pública la declaración de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. En su virtud, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental del gaseoducto de transporte de gas natural entre Paterna y Callosa de Segura y las instalaciones auxiliares de este.  
Valencia, 3 de mayo de 1994.- El director general de Calidad Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.  
Declaración de impacto ambiental  
Visto el expediente 200/93-AIA, referente al estudio de impacto ambiental del proyecto de gasoducto de transporte de gas natural entre Paterna y Callosa de Segura, y sus instalaciones auxiliares, promovido por la empresa ENAGAS SA.  
Resultando que con fecha de 24 de junio de 1993, la empresa ENAGAS SA remitió a esta Conselleria de Medio Ambiente el estudio de impacto ambiental del proyecto, junto con una notificación por la que se comunicaba que la exposición pública de dicho estudio se iba a llevar a cabo por parte de las direcciones provinciales del Ministerio de Industria, Comercio y Turismo en Valencia y Alicante.  
Resultando que a, partir de la información contenida en el Estudio de Impacto Ambiental, el 22 de julio de 1993 se remitió una consulta por parte de esta Dirección General a los Ayuntamientos cuyo término municipal resultaba afectado por el proyecto, así como a los organismos que se citan a continuación, en los términos que siguen:  
1. Ayuntamientos: se solicitó fueran remitidas a esta conselleria sugerencias, propuestas o inquietudes acerca de las incidencias ambientales, afección sobre el patrimonio histórico-artístico o cualquier indicación acerca de la protección del medio ambiente, así como información sobre la compatibilidad del trazado propuesto con las normas urbanísticas vigentes en el respectivo municipio.  
Los ayuntamientos consultados fueron los siguientes: Redován, Callosa de Segura, Orihuela, Cox, Granja de Rocamora, Albatera, Crevillente, Elx, Agost, Alicante, Tibi, Castalla, Ibi, Alcoi, Alfafara. Bocairent, Agullent, Ontinyent, Albaida, Aielo de Malferit, Montesa, l'Alcúdia de Crespins, Canals, Llanera de Ranes, Rotglá y Corbera, Sellent, Càrcer, Cotes, Antella, Alberic, Alzira, Gavarda, Guadassuar, l'Alcúdia, Benimodo, Carlet, Aldaia, Catadau, Alfarp, Llombai, Picassent, Monserrat, Torrent, Chiva, Quart de Poblet, Riba-roja de Túria, Manises, Paterna y Loriguilla.   
2. Organismos: se solicitaron cuantas alegaciones, indicaciones o propuestas se estimaran pertinentes en materia de la competencia de cada uno de ellos, así como cualquier otro aspecto que se considerara relevante para la evaluación de impacto ambiental.  
Los organismos consultados fueron los siguientes: Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes; servicios territoriales de Valencia y Alicante, de la Conselleria de Medio Ambiente; Dirección General de Patrimonio Artístico, de la Conselleria de Cultura; Servei d'Espais Naturals, de la Conselleria de Medio Ambiente; Confederación Hidrográfica del Segura; Confederación Hidrográfica del Júcar; y Servei de Protecció d'Especies de la Conselleria de Medio Ambiente.  
Resultando que como consecuencia de las consultas efectuadas se recibieron en esta Conselleria de Medio Ambiente los informes de los siguientes Ayuntamientos y Organismos, en las fechas que se indican:  
1. Resultado de las consultas a ayuntamientos:  
- Ayuntamiento de Cotes (11.08.93): el trazado discurre únicamente por zona agrícola. Realiza diversas sugerencias:  
- Realización de las obras en una época que no perjudique ni dificulte las labores agrícolas de cosecha.  
- Restitución de la situación actual en accesos, canales de riego, caminos, pasos, servidumbres, etc. que se vean afectados, así como limpieza de materiales y restos de obra.  
- Dotación de suministro de gas para el municipio.  
- Cruce del rio Xúquer en forma de pasarela, aprovechable para mejorar la comunicación con Antella, Sumacàrcer y Gavarda.  
- Ayuntamiento de Montesa (11.08.93): el trazado atraviesa suelos clasificados como no urbanizables de protección forestal y paisajística. Posteriormente, con fecha de 25 de noviembre de 1993, el ayuntamiento remitió a esta conselleria notificación de la resolución de la alcaldía por la que se deniega a ENAGAS SA la licencia de obras para la construcción del gasoducto a su paso por dicho término municipal.   
- Ayuntamiento de Castalla (16.08.93): la incidencia ambiental del proyecto se presupone escasa, ya que atraviesa en su mayor parte terrenos de cultivo y no afecta a yacimientos arqueológicos. Dichos suelos se encuentran clasificados como no urbanizables.  
- Ayuntamiento de Ontinyent (17.08.93): el trazado, que fue informado favorablemente con anterioridad por parte de la Oficina Técnica de Urbanismo, afecta a un tramo muy corto del término y no resulta incompatible con el PGMO. Tampoco afecta a yacimientos arqueológicos ni a bienes catalogados como de protección del patrimonio histórico-artístico, arquitectónico o arqueológico.   
- Ayuntamiento de Crevillent (26.08.93): el trazado afecta a parte de un área de protección arqueológica y a la vereda de Orihuela (con un trazado probablemente medieval o más antiguo), por lo que es necesario realizar una prospección previa y, en su caso, excavaciones de salvamento. Por otro lado, el trazado es compatible con la clasificación de no urbanizable de los suelos que atraviesa, siempre que se reponga el estado actual del terreno afectado. Posteriormente, en escrito de 21.X.93 se remite a esta Conselleria certificación del acuerdo del pleno del ayuntamiento, por el cual se ratifica el informe anteriormente citado, al cual se añade un dictamen de la Comisión Informativa de Ecología y Medio Ambiente, en el que se considera que el gasoducto no influirá especialmente en el aspecto medioambiental.  
- Ayuntamiento de Orihuela (01.09.93): el trazado no afecta a ningún bien, obra o servicio de titularidad municipal ni a elementos del patrimonio artístico. Asimismo, resulta compatible con la clasificación como no urbanizable de explotación de los suelos que atraviesa.  
- Ayuntamiento de Antella (06.09.93): el trazado solo afecta a terrenos de cultivo clasificados como no urbanizables, no incidiendo sobre el patrimonio histórico-artístico ni sobre el casco urbano.  
- Ayuntamiento de Quart de Poblet (09.09.93): el impacto ambiental se puede considerar mínimo, por lo que no se hace ninguna alegación o sugerencia. Los terrenos afectados corresponden a suelo no urbanizable protección de áreas inundables, en la parte norte, y suelo no urbanizable en la parte sur.  
- Ayuntamiento de Paterna (13.09.93): se informa negativamente el proyecto del gasoducto, solicitandose que se reforme el trazado propuesto, con el fin de que el mismo transcurra por el interior de la zona de afección del by-pass.   
- Ayuntamiento de Bocairent: con fecha de 01.09.93 solicita una prórroga al plazo para la remisión de sugerencias a esta Dirección General. Posteriormente, en escrito del 21.09.93, solicita la modificación del trazado a su paso por el término, evitando el paso por la Serra Mariola, y propone como itinerario alternativo la antigua via del ferrocarril Alcoi-Villena-Yecla o paralela a la carretera C-3316. Finalmente, en escrito de 10.X.93 se remite una descripción detallada y cartografiada del itinerario alternativo antes aludido, el cual discurre casi integramente por el término municipal de Bocairent y representa un incremento de longitud de 5.2 km respecto al propuesto por ENAGAS.   
- Ayuntamiento de Alberic: el 17.08.93 se solicita una prórroga al plazo para la contestación de la consulta. Posteriormente, en escrito de 22.09.93 se remite a esta conselleria el acuerdo adoptado por la comisión de Ggbierno del Ayuntamiento, por el cual se deniega la licencia de obras a ENAGAS SA, en base a la ocupación de suelo clasificado como urbano en la urbanización San Cristóbal, y ante la falta de medidas especiales de protección y recuperación en el suelo no urbanizable de especial protección, en cumplimiento de las normas de protección del medio ambiente en el vigente PGOU de Alberic.  
- Ayuntamiento de Tibi (22.09.93): El trazado del gasoducto atraviesa suelos clasificados como suelo no urbanizable protegido, en los que se prohibe todo movimiento de tierras. A pesar de ello, la restitución de terrenos una vez colocada la conducción hace prever que no producirá problemas ambientales ni paisajísticos.  
- Ayuntamiento de Torrent (22.09.93): el trazado transcurre en su mayor parte por plantaciones de cítricos, y no produce agresiones irreparables al medio ambiente, ni afecta a yacimientos arqueológicos conocidos ni a otro tipo de patrimonio histórico- artístico.  
- Ayuntamiento de Canals (22.09.93) remite alegaciones presentadas ante el ayuntamiento por particulares, en relación con el trazado principal y las salidas VS-1 y VS-3. Así mismo, incluye una alegación del propio ayuntamiento, en la cual no se estima adecuado el trazado por no ajustarse a los caminos o lindes existentes y bien definidos, proponiendo además modificar el trazado al cruce del rio Cànyoles, para discurrir por el azagador situado entre los límites de los términos de Canals y Montesa, con el fin de evitar afectar a propiedades privadas.  
- Ayuntamiento de Alfarp (23.09.93): el trazado discurre por terrenos clasificados como suelo no urbanizable de protección agrícola, sin que exista inconveniente para autorizar el proyecto siempre que se repongan las infraestructuras y los terrenos afectados al estado original.   
- Ayuntamiento de Riba-roja de Túria (24.09.93): propone una variante de trazado, a fin de evitar la afección sobre suelo clasificado como Urbano (plan parcial {REF l'Oliveral}, subpolígono II) y apto para urbanizar (sector 13, destinado a albergar la depuradora de aguas residuales). Asimismo, la variante propone que el trazado discurra a no más de 35 m. del ramal Barcelona-Madrid de la intersección de las dos autovías, según plano que se adjunta.   
- Ayuntamiento de Agost (05.10.93): no se produce afección a ningún elemento descrito bien ecológico, yacimiento histórico, paisajístico o digno de ser protegido, no existiendo así mismo incompatibilidad con las normas subsidiarias vigentes.   
- Ayuntamiento de Guadassuar (22.10.93): informa en los siguientes términos: el ayuntamiento, en el ejercicio de las facultades que le confiere la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, estima que no se produce infracción alguna al citado cuerpo legal.  
- Ayuntamiento de Alicante (08.11.93): no realiza ninguna objeción respecto al proyecto, mostrandose favorable al mismo, sin perjuicio de lo que se disponga en la autorización municipal.  
- Ayuntamiento de Elx (23.11.93): el trazado previsto afecta a la comunidad de chopos ilicitanos (Populus euphratica), en la única localidad europea conocida para la especie. Por ello, se sugiere un cambio de dicho trazado para evitar esta afección.  
- Ayuntamiento de Chiva (17.12.93): el trazado deberá respetar los caminos, acequias y barrancos, reponiendose completamente en su caso.   
- Ayuntamiento de Llanera de Ranes (21.12.93): el gasoducto atravesará dos zonas del término clasificadas como de Protección Paisajística, además de afectar a gran número de pequeñas parcelas y a vías pecuarias. Por todo ello, se considera conveniente la modificación del trazado propuesto para intentar ceñirlo a espacios de uso y dominio público, y se evite totalmente las zonas calificadas de protección paisajística.  
2. Resultado de las consultas a organismos:  
- Servei d'Espais Naturals de la Conselleria de Medio Ambiente (29.07.93): el informe alude a la Resolución 60/III de la Comisión de Medio Ambiente de las Cortes Valencianas, la cual insta a la Conselleria de Medio Ambiente a elaborar un plan integral de ordenación, protección y uso de los recursos naturales de Mariola. La voluntad de protección de los valores de la sierra expresada en la citada resolución resulta incompatible con la instalación del gasoducto. Finalmente, y puesto que el proyecto atraviesa zonas de la Comunidad Valenciana con valores ambientales y paisajísticos notables, se recomienda que se replantee el trazado.   
- Confederación Hidrográfica del Segura (06.10.93): dentro de la cuenca para la cual es competente el organismo, el trazado discurre cruzando barrancos como los de San Cayetano y el Hondón, las lagunas del Hondón, los saladares de Albatera y diversos canales y acequias. Las lagunas mencionadas albergan una gran riqueza piscícola y de aves de caza, por lo que se deberá poner especial atención cuando el gasoducto transcurra por sus proximidades.   
- Confederación Hidrográfica del Júcar (23.10.93): autoriza la instalación, bajo las condiciones siguientes:  
- Los cruces de cauces públicos se realizaran conforme al proyecto presentado.  
- La autorización se concede sin perjuicio a terceros y dejando a salvo el derecho de propiedad  
- Asimismo, la autorización se otorga sin perjuicio del derecho del Estado a la ejecución de las obras incluidas en sus planes y que puedan resultar afectadas.  
- Se autoriza la ocupación de los terrenos de dominio público necesarios por un plazo de 99 años.  
- La CHJ ejercerá la inspección y vigilancia de las obras con carácter permanente.  
- La autorización no faculta por sí sola a ejecutar obras en zona de servidumbre de carreteras, ferrocarriles, etc.  
- El concesionario será responsable de cuantos daños y perjuicios puedan ocasionarse a intereses públicos y privados.  
- El incumplimiento de las anteriores condiciones será causa de caducidad de la autorización.  
- Direcció General de Patrimoni Artístic (30 09.93): por lo que respecta al patrimonio arqueológico, y puesto que el proyecto contempla la posible afección que pudiera producirse sobre dicho patrimonio, se propone que se incluya en el proyecto la necesidad de vigilancia por un técnico superior en arqueología. Así mismo, y en el caso de que el trazado afectara a algún yacimiento, los proyectos deberán contemplar la realización de las correspondientes excavaciones arqueológicas. Respecto al patrimonio etnológico, se pone de manifiesto la imposibilidad de realizar una valoración del proyecto dada su extensión y características, por lo que se propone que dicha valoración sea incluida en el correspondiente Estudio de Impacto Ambiental.   
Posteriormente, con fecha de 19.X.93 se remitió a esta Conselleria informe de la Dirección Territorial de la Conselleria de Cultura en Alicante, el cual coincide con los anteriormente citados, si bien se pone de manifiesto la necesidad de una información más detallada sobre el proyecto para emitir un pronunciamiento.   
Resultando que, con fecha de 22 de septiembre de 1993, la Dirección Provincial de Industria y Energía en Alicante, del Ministerio de Industria y Energía, remitió a esta Conselleria las alegaciones al proyecto del gasoducto presentadas durante el periodo de información pública en dicha delegación.  
Resultando que las 24 alegaciones presentadas en dicha Dirección General de Alicante pueden resumirse en los siguientes puntos:  
- El trazado propuesto atraviesa de norte a sur la sierra de Mariola, espacio natural de características singulares en vías de protección por parte de la Generalitat Valenciana. El paso del gasoducto por este paraje supone un impacto ambiental severo.  
- El estudio de impacto ambiental del proyecto resulta insuficiente, y no cumple los requisitos exigidos por la legislación en la materia.  
- Por todo ello, se solicita una variación en el trazado que evite la afección a la sierra Mariola, y aproveche infraestructuras viarias existentes.   
Resultando que durante la tramitación del expediente se han recibido en esta Dirección General de Calidad Ambiental las siguientes observaciones de particulares y colectivos:   
- Luis Fernando Rodríguez Cuerda, en escrito de 20 de agosto de 1993, manifiesta su preocupación por el paso del gasoducto por la Serra Mariola, solicitando de esta Conselleria de Medio Ambiente que tome las medidas necesarias para preservar los valores naturales y culturales de dicha sierra.  
- Pere Miquel Mayor i Penadés, secretari general de la Unitat del Poble Valencià, en escrito de 20 de agosto de 1993, plantea varias preguntas a esta conselleria sobre el efecto del gasoducto a su paso por la sierra Mariola y respecto al contenido y tramitación del estudio de impacto ambiental del proyecto. Así mismo, pregunta si se ha informado del proyecto a la Comisión de las Comunidades Europeas, y si se ha estudiado la viabilidad de un trazado alternativo por Muro, Cocentaina, Alcoi e Ibi.  
Resultando que, en fecha de 19 de octubre de 1993, la empresa ENAGAS S.A. remitió a esta Conselleria de Medio Ambiente el proyecto técnico de instalaciones {REF Gasoducto Valencia-Alicante}, manifestando que es el mismo documento que se sometió a información pública.  
Resultando que el 28 de octubre de 1993 se solicitó a la Dirección Provincial de València del Ministerio de Industria y Energía la remisión del resultado de la información pública, tramite realizado por dicha dirección provincial simultáneamente con la de Alicante.  
Resultando que con fecha de 3 de noviembre de 1993 se solicitó a la empresa promotora del proyecto una ampliación del estudio de impacto ambiental, en los términos siguientes:  
- La información del proyecto contenida en el estudio de impacto ambiental resulta insuficiente para valorar la incidencia del mismo, por lo que deberá ampliarse.   
- Se han omitido los apartados de estudio de alternativas al trazado y justificación de la solución adoptada, especialmente por lo que se refiere al tramo 10 (Serra Mariola).   
- No se ha evaluado de forma suficiente el efecto del trazado sobre la avifauna nidificante.  
- El estudio de la vegetación deberá ser ampliado en aquellas áreas especialmente sensibles y en la que sea previsible la aparición de especies vegetales raras, endémicas o amenazadas.  
- No se ha definido el medio socio- económico e institucional ni la incidencia sobre los elementos que lo componen (patrimonio histórico artístico, sectores productivos y sistema territorial).  
- Las medidas correctoras propuestas son generales e imprecisas, por lo que deberán replantearse con mayor profundidad.  
Resultando que, junto con la solicitud de ampliación mencionada, se remitieron a la empresa promotora del proyecto los informes obtenidos en fase de consultas de diferentes ayuntamientos y organismos, recibidos en esta conselleria hasta la fecha.  
Resultando que se mantuvieron diversos contactos y reuniones con la empresa redactora del estudio de impacto ambiental, con el fin de proceder a puntualizar al máximo los contenidos de la ampliación de dicho estudio solicitada por esta dirección general.  
Resultando que con fecha de 20 de noviembre de 1993 se remitieron a ENAGAS SA los informes obtenidos en fase de consultas correspondientes a la Confederación Hidrográfica del Júcar, Ayuntamiento de Alicante y Ayuntamiento de Elx, recibidos en esta Dirección General con posterioridad al 3 de noviembre de 1993.  
Resultando que el 3 de diciembre de 1993 se recibió en esta conselleria la Resolución nº 140/III, aprobada por la Comisión de Medio Ambiente de las Corts Valencianes, de la que se desprende la necesidad de modificar el trazado del proyecto del gasoducto en el caso de que éste afecte negativamente a la sierra de Mariola.  
Resultando que con fecha de 13 de diciembre de 1993 se recibió la ampliación del estudio de impacto ambiental solicitada.  
Resultando que, una vez revisada la ampliación presentada, y con fecha de 16 de diciembre de 1993, se solicitó a la empresa redactora del estudio de impacto ambiental una mayor información respecto a los puntos siguientes, insuficientemente tratados, a juicio de esta dirección General, en la ampliación del citado Estudio:  
- Alternativas al trazado a su paso por la sierra de Mariola.  
- Calendario detallado del proyecto de restauración de los terrenos afectados.  
- Afección del trazado propuesto sobre la población de Populus euphratica a su paso por el término municipal de Elx.  
- Medidas de conservación y adecuación de suelos en áreas naturales en las que existan limitaciones del espesor del suelo por la presencia de roca madre consolidada.  
Resultando que con fecha de 17 de diciembre de 1993, la empresa promotora remitió a este servicio el estudio de alternativas al trazado del gasoducto a su paso por la sierra de Mariola. Dicho estudio descarta por su elevado impacto el trazado inicialmente propuesto, inclinandose por un nuevo trazado por el interior de la sierra (denominado en la ampliación del estudio de impacto ambiental {REF alternativa técnicamente viable}), el cual transcurriría en gran parte por terrenos de cultivo. Así mismo, el estudio rechaza la alternativa de rodear Mariola por el oeste y el sur por su coste económico (superior en 188 millones a la alternativa elegida) y por su mayor impacto social; dicho impacto se valora, en el estudio citado, basandose en la experiencia obtenida en casos similares, considerando que existe una relación directa entre contestación social al proyecto (entendida como {REF número de expedientes denunciados y resueltos por vía judicial}) y la distancia de la conducción a edificios habitados, centros de trabajo, edificios públicos u otros, considerándose como distancia crítica 200 metros.  
La alternativa de trazado consistente en salvar la sierra Mariola por el este, siguiendo el valle del rio Serpis, no ha sido considerada ya que, según los redactores, dicha alternativa implicaría un trazado que atravesaría la ciudad de Alcoi.  
Se ha de destacar que el citado informe complementario no realiza una valoración de las alternativas respecto a su impacto sobre factores relevantes del medio, como el patrimonio arqueológico.  
Resultando que el 21 de diciembre de 1993 se recibió la contestación al escrito de este servicio de 16 de diciembre. En dicha contestación se aporta una mayor información sobre los puntos solicitados por esta dirección general, sin que puedan considerarse totalmente subsanadas las deficiencias detectadas.  
Resultando que, con fecha de 1 de febrero de 1994, la Dirección Provincial de Industria y Energía en Alicante, del Ministerio de Industria y Energía, remitió a esta Conselleria el informe de ENAGAS SA sobre contestaciones a las alegaciones al trazado del gasoducto en la provincia de Alicante.  
Resultando que, con fecha de 1 de febrero de 1994, la Dirección Provincial de Industria y Energía en València, del Ministerio de Industria y Energía, remitió a esta Conselleria las alegaciones al proyecto del gasoducto presentadas durante el periodo de exposición pública en la citada delegación, junto con el informe de ENAGAS S.A. sobre contestaciones a dichas alegaciones.  
Resultando que de un total de 145 alegaciones presentadas dentro del plazo, la citada Dirección Provincial de Valencia, remitió a esta Conselleria 64 de las mismas, cuyo contenido afecta a aspectos de carácter medioambiental. Las alegaciones presentadas pueden resumirse en los siguientes puntos:  
1. Afección del trazado a la sierra de Mariola:  
- El trazado propuesto atraviesa de norte a sur la sierra de Mariola, espacio natural de características singulares en vías de protección por parte de la Generalitat Valenciana. El paso del gasoducto por este paraje supone un impacto ambiental severo.  
- El Estudio de Impacto Ambiental del proyecto resulta insuficiente, y no cumple los requisitos exigidos por la legislación en la materia.  
- Por todo ello, se solicita una variación en el trazado que evite la afección a la sierra de Mariola, y aproveche infraestructuras viarias existentes.  
2. Afección a parcelas cultivadas: además de los perjuicios sobre el cultivo derivados de la ocupación del suelo y de las servidumbres impuestas, el paso del gasoducto por dichas parcelas implica un impacto paisajístico.  
3. Finalmente, el Ayuntamiento de Picassent alega la afección que el gasoducto producirá sobre el suelo no urbanizable protegido denominado Clot de les Tortugues, junto al barranc de Ninyerola, en el que concurren características ambientales de gran interés.  
Resultando que, con fecha de 3 de febrero de 1994, el Ayuntamiento de Picassent remitió a esta conselleria una copia del acuerdo tomado por la comisión informativa de urbanismo de dicho ayuntamiento el dia 22 de noviembre de 1993, por la cual se emite dictamen favorable a la construcción del gasoducto en el término municipal citado, al constatar los estudios técnicos realizados que dicho trazado no perjudica al ámbito natural del Clot de les Tortugues, puesto que incide sobre el mismo en una superficie muy pequeña y desprovista de masa arbórea.  
Considerando que, durante el trámite del expediente, se han emitido por parte de los técnicos de esta conselleria, diversos informes sobre la posible afección del trazado del gasoducto a su paso por la sierra de Mariola. Dichos informes coinciden en destacar el excepcional interés ambiental y cultural del área, remarcando la necesidad de que la empresa promotora planteara alternativas de trazado que evitaran el paso por la sierra.  
Considerando que la sierra de Mariola representa uno de los enclaves más valiosos desde el punto de vista ambiental de la Comunidad Valenciana, al ser uno de los pocos espacios donde todavía se pueden encontrar las comunidades vegetales que, antes de intensificar la actividad transformadora del hombre, cubrían estas montañas, que ocupan el norte de la provincia de Alicante y sur de la de Valencia, y que constituyen desde el punto de vista de la flora y vegetación un área de características singulares no solo dentro de la Comunidad Valenciana, sino también del Mediterráneo.  
En ella, todavía se encuentran comunidades vegetales evolucionadas bien conservadas, como el carrascal (Quercetum rotundifoliae), con un estrato arbóreo dominado por la carrasca (Quercus rotundifolia), un estrato arbustivo con durillo (Viburnum tinus), madreselva (Lonicera implexa), zarzaparrilla (Smilax aspera), rubia silvestre (Rubia peregrina), rusco (Ruscus aculeatus), aladierno (Rhamnus alaternus), entre otras, y un estrato herbáceo con diversas plantas esciófilas además de abundantes musgos y líquenes.  
Este carrascal, en las umbrías húmedas y con suelos profundos, se enriquece con especies submediterráneas de gran interés como son el fresno (Fraxinus ornus), el quejigo (Quercus faginea), el tejo (Taxus baccata), el arce (Acer opalus subsp. granatense), el mostajo (Sorbus aria), etc.  
Constatado que la biodiversidad florística de la sierra se basa en la abundancia de las plantas que, desde tiempos inmemoriales se han estado utilizando como medicinales y aromáticas, presentes fundamentalmente en los matorrales. A su vez las formaciones vegetales rupícolas tienen muy buena representación en las abundantes peñas, cinglos y pedregales.  
Si se tiene en cuenta la extensión relativamente reducida de la sierra (16.000 ha), la cifra de especies que aparecen, estimada en 1.175 es notable, y refleja una riqueza florística importante.  
Hay que destacar la presencia de algunas especies vegetales endémicas, con un área de dispersión mundial reducida, como son Salvia blancoana subsp. mariolensis, Centaurea mariolensis, Hieracium loscosianum, Cirsium valentinum, Campanula rotundifolia subsp. aitanica, etc., así como otras muchas plantas que, sin ser endémicas, resultan muy raras para el conjunto de la Comunidad Valenciana.  
Algunas de las comunidades vegetales presentes en la sierra estan incluídas en el anexo I de la Directiva 92/43 del Consejo de la CEE, como tipos de hábitats naturales de interés comunitario, para cuya conservación es necesario designar zonas especiales de conservación:  
- Pedregales de las montañas mediterráneas, Scrophularion sciophilae (codigo H1/61.1- 61.3).  
- Vegetación casmofítica de peñas, subtipos calcícolas, Potentilletalia caulescentis (codigo H2/62.1- 62.1A)  
- Bosques caducifolios mediterráneos y submediterráneos, robledales ibéricos de quejigo (Quercus faginea), Aceri- Quercion fagineae (codigo I2/41.77)  
- Bosques caducifolios mediterráneos y submediterráneos, vegetación de ríos y ramblas, Nerio- Tamaricetea: Rubo- Nerion oleandri (codigo I2/44.8)  
- Bosques esclerófilos mediterráneos, carrascales, Quercion ilicis (codigo I3/45.3)  
Por lo que respecta a la fauna, en la sierra de Mariola viven numerosas especies de aves silvestres estrictamente protegidas por la Directiva 79/409/CEE. Esta normativa da la máxima protección europea a las siguientes aves de Mariola:  
Rapaces diurnas  
- Águila culebrera (Circaetus gallicus)  
- Azor (Accipiter gentilis)  
- Gavilan (Accipiter nisus)  
- Ratonero común (Buteo buteo)  
- Águila real (Aguila chrysaetos)  
- Águila perdicera (Hieraetus fasciatus)  
- Cernícalo (Falco tinnunculus)  
- Halcón peregrino (Falco peregrinus)  
Rapaces nocturnas  
- Lechuza (Tyto alba)  
- Autillo (Otus scops)  
- Búho (Bubo bubo)  
- Mochuelo (Athene noctua)  
- Cárabo (Strix aluco)  
- Búho chico (Asio otus)  
Otras aves  
- Chotacabras (Caprimulgus europaeus)  
- Picapinos (Picoides major)  
- Avión zapador (Riparia riparia)  
- Lavandera cascadeña (Motacilla cinerea)  
- Bisbita campestre (Anthus campestris)  
- Collalba gris (Oenanthe oenanthe)  
- Curruca mirlona (Sylvia hortensis)  
- Curruca mosquitera (Sylvia borin)  
Uno de los valores más importantes de la sierra de Mariola es su paisaje. La variada geomorfologia con predominio de relieves abruptos, las numerosas fuentes, los ríos, el mosaico formado por los diferentes tipos de vegetación natural y campos de cultivo, las construcciones tradicionales (masías, castillos, neveros, etc.) conforman un paisaje muy valioso en comparación con las áreas urbanas y zonas naturales fuertemente degradadas de su entorno.  
Los innegables valores ambientales de Mariola, descritos hasta ahora, configuran en esta área un espacio natural de unas características excepcionales. Fruto de esta excepcionalidad es la práctica unanimidad con que diferentes entidades e instituciones de ámbito autonómico, estatal y comunitario han solicitado un estatus legal de protección para la zona. Por esta razón, Mariola aparece en practicamente todos los listados de espacios naturales a proteger que han sido confeccionados para el territorio valenciano, tanto atendiendo a características ambientales individualizadas (especies de fauna y flora, hábitats, aptrimonio paleontológico, etc.) como a una visión más sintética y integrada del medio natural.  
Consecuencia de la unanimidad científica y social de lo anteriormente expuesto es lo que ha llevado recientemente a que las Cortes Valencianas emitieran una resolución en la que se solicita la protección de la sierra y la redacción de un plan de ordenación de los recursos naturales para la misma.   
Considerando que en la ampliación al estudio de impacto ambiental presentada ante esta conselleria la empresa promotora descarta el trazado inicialmente propuesto por su elevado impacto ambiental. Así mismo, descarta la alternativa consistente en rodear la sierra por el oeste, a pesar de no presentar en principio dificultades técnicas y de que evitaría totalmente el impacto ambiental sobre la sierra, sin que ello representara un incremento económico excesivo ni una alteración sustancial de los planes para el suministro de gas natural a los municipios previstos.  
Considerando que la alternativa elegida por ENAGAS SA en la ampliación del estudio de impacto ambiental (denominada en la misma como {REF alternativa técnicamente viable}) implica mantener el paso del gasoducto por la sierra de Mariola.  
Considerando que, según informe emitido por técnicos de la Conselleria de Medio Ambiente, tras efectuar una visita al tramo del trazado comprendido entre la depresión de Bocairent y Benifarraig, a fin de valorar sobre el terreno el impacto previsible del trazado propuesto en aquel sector, pone de relieve la afección a una vegetación natural formada por pinar y carrascal, con fragmentos de vegetación más abierta de matorral, significando que en algunos tramos el carrascal (vegetación potencial de la zona) se encuentra bien estructurada, encontrándose próxima a niveles óptimos.  
Asimismo constatan, que el suelo afectado por el trazado previsto, se encuentra poco desarrollado, con una gran pedregosidad además de frecuentes afloramientos rocosos en superficie, tipo de suelo, que por sus especiales características, denudado cuando no frágil por su escaso recubrimiento, dificulta la adopción de medidas correctoras. La gran pedregosidad y la existencia de afloramientos rocosos, condiciona las técnicas de excavación a utilizar (presumiblemente con el uso de explosivos) y por ello introduce una duda razonable de la eficacia de las medidas de restauración una vez finalizadas las obras, siendo de destacar que el área afectada es visible no solamente desde la población de Bocairent, sino también desde un amplio sector del Valle, especialmente desde la carretera C- 3316, entre Bocairent y Ontinyent.  
Considerando que, según informe emitido por técnicos de la Conselleria de Medio Ambiente, tras consultar el Catalogo de Yacimientos Arqueológicos de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, se pone de manifiesto que la alternativa elegida por ENAGAS en su informe complementario podria afectar al menos a dos áreas ricas en yacimientos catalogados: por una parte, el Alt de Sant Jaume, en cuyos alrededores aparecen pinturas esquemáticas que se considerarían, de acuerdo con la legislación sectorial aplicable, como Bien de Interés Cultural; y por otra, el área cultivada próxima a los márgenes del tramo inicial del rio Vinalopó, en la que aparecen numerosos restos relacionados con un poblamiento disperso del Neolítico.  
Considerando que las alternativas analizadas en el informe complementario II del Estudio de Impacto Ambiental, no han sido suficientemente evaluadas, desde el punto de vista ambiental, en la documentación presentada en esta conselleria, por la empresa promotora.  
Considerando que, a pesar de la voluntad demostrada por la empresa ENAGAS SA en el sentido de minimizar el impacto ambiental del proyecto, tal y como ha quedado patente durante la tramitación del expediente, no ha sido posible establecer una alternativa ambientalmente aceptable, a juicio de esta conselleria, al trazado por la sierra de Mariola.  
Considerando, por lo tanto constatada la afección negativa del proyecto de gasoducto sobre la sierra de Mariola, en el sentido recogido por la Resolución 140/III, aprobada por la Comisión de Medio Ambiente de las Corts Valencianes.   
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.   
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.  
Considerando que el Decreto 182/1992, de 10 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se modifica el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
1. Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de gasoducto de transporte Paterna-Callosa de Segura, en los tramos comprendidos entre los vértices siguientes:  
- VV- 001 (Paterna) a V- A- 17 (Alfafara)  
- V-A- 47 (Alcoi) a V- A- 374 (Callosa de Segura)  
La declaración favorable se entiende en tanto que se garantice el cumplimiento de los condicionantes incluidos en el punto segundo de esta declaración, además de los que se especifican en el estudio de impacto ambiental y sus ampliaciones, en tanto que no entren en contradicción con aquéllos.  
Asímismo, en el tramo comprendido entre los vértices V-A- 241 a V-A-248, correspondiente al cruce de la acequia del Pantano, en el término municipal de Elx, el trazado deberá ceñirse a la propuesta realizada por el Ayuntamiento de Elx, de manera que se evite la afección a la población de Populus euphratica existente.  
2. Proceder a la devolución del expediente para el tramo comprendido entre los vértices V-A-17 a V-A-47. Este tramo corresponde al área de la sierra Mariola, en los términos municipales de Alfafara, Bocairent y Alcoi.  
Para dicho tramo, el promotor deberá presentar ante esta conselleria una nueva propuesta de trazado, con el correspondiente estudio de impacto ambiental. Dicha propuesta deberá ser ambientalmente aceptable, sin que produzca afecciones negativas sobre la sierra de Mariola.   
Segundo  
Para los tramos cuyo impacto ambiental ha sido considerado aceptable, y según lo señalado en el punto primero de esta declaración, se aplicarán las siguientes medidas correctoras:  
1. Trazado  
1.1. De acuerdo con las observaciones presentadas ante esta conselleria por los correspondientes ayuntamientos, la empresa promotora deberá tomar las medidas necesarias para limitar la afección a las siguientes áreas:  
Alberic (Valencia): suelo urbano en la urbanización San Cristóbal.  
Riba-roja de Túria (Valencia): suelo urbano en el plan parcial l'Oliveral (subpolígono II) y suelo apto para urbanizar en el sector 13 (depuradora de aguas residuales).  
1.2. Asimismo, se tomaran las medidas oportunas para limitar la afección a las áreas clasificadas en el planeamiento municipal como suelos no urbanizables de especial protección en los siguientes municipios:  
Montesa (Valencia): suelo no urbanizable de especial protección forestal y paisajística.  
Alberic (Valencia): suelo no urbanizable de especial protección ecológica.  
Llanera de Ranes (Valencia): suelo no urbanizable de especial protección paisajística.  
1.3. Las medidas requeridas en el punto anterior serán aplicables al resto de los términos municipales afectados en los que el trazado proyectado transcurra por suelos clasificados como no urbanizables de especial protección ecológica, forestal o paisajística, en función de las características físicas y ecológicas de estos.  
1.4. En cualquier caso, y de manera previa al inicio de las obras, la empresa promotora deberá presentar ante esta Conselleria un informe en el que se detallen las medidas adoptadas para dar cumplimiento a los condicionantes expuestos en los puntos 1.1, 1.2. y 1.3.  
2. Medidas protectoras de especies de flora.  
2.1. De manera previa al inicio de las obras se realizará un inventario exhaustivo de las especies vegetales presentes en los tramos de vegetación natural afectados por el proyecto, con el fin de constatar la presencia o ausencia de especies recogidas en la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas, así como las recogidas en el anexo I del Real Decreto 439/1990, de 30 de marzo, por el que se regula el Catálogo Nacional de Especies Amenazadas.  
2.2. En el caso de que la prospección ofreciera un resultado positivo, y en función de la categoría en que se encuadraran las especies halladas, se procederá según lo que especifican las citadas normas legales.   
2.3. A efectos de impacto ambiental, se equiparan con el máximo nivel de protección Vella lucentina y Limonium sp. pl., cuya presencia es posible en áreas afectadas por el trazado.  
2.4. En cualquier caso, el inventario al que se refiere el punto 2.1., así como las eventuales medidas de protección a tomar, deberán presentarse ante esta conselleria para su aprobación y supervisión.  
3. Medidas protectoras de especies de fauna.  
3.1. Para la protección de las especies de avifauna nidificante durante la fase de construcción, serán de aplicación las medidas recogidas en el apartado correspondiente del informe complementario-1, ampliación del estudio de impacto ambiental:  
- Inspección detallada de todos los arboles y áreas de probable nidificación, en una franja de 100 m de ancho, al menos cinco meses antes del inicio de las obras, con el fin de detectar la presencia de nidos de especies protegidas o de especial interés.  
- Prohibición de usar explosivos en las zonas consideradas de especial interés para la nidificación entre los meses de febrero y julio.  
- Seguimiento durante y después de concluidas las obras, de los individuos sobre los que se ha actuado.  
3.2. Para el resto de especies de fauna afectadas por las obras, serán de aplicación las medidas correctoras incluidas en el correspondiente estudio de impacto ambiental y en sus posteriores ampliaciones.  
4. Prestamo de materiales  
4.1. En el caso de que el material extraído de la zanja no fuese de la calidad adecuada, tal y como prevé el proyecto técnico, los materiales de relleno que fueran necesarios para la ejecución de las obras se obtendrán de canteras existentes y legalmente autorizadas, de acuerdo con lo especificado en el documento I de la ampliación del estudio de impacto ambiental.  
4.2. En ningún caso se permitirá la obtención de materiales de préstamo en otras áreas, sea cual fuese el volumen necesario, si éstas no tienen la consideración de canteras legales en explotación.  
4.3. Si por cualquier causa resultase imprescindible la apertura de nuevas canteras o la explotación de canteras actualmente abandonadas, éstas deberán contar con los preceptivos permisos legales para su explotación y restauración, incluyendo la declaración de impacto ambiental favorable emitida por esta conselleria.   
5. Playas de acopio, depósitos de materiales y parques de maquinaria  
5.1. Las playas de acopio de materiales que sea necesario establecer para ejecutar las obras, así como los parques de maquinaria, se situaran en todos los casos en terrenos de cultivo o desprovistos de vegetación natural.  
5.2. Los depósitos y vertederos temporales se situaran así mismo en áreas cultivadas y en cualquier caso en terrenos adyacentes a vías de comunicación. En el caso de que su impacto paisajístico fuese elevado, se tomaran las medidas necesarias para aislar visualmente las zonas mencionadas mediante el vallado temporal de las mismas.  
5.3. Una vez finalizada la actividad en las instalaciones auxiliares citadas, se procederá a su restauración de acuerdo con las medidas contempladas para la restauración de la traza principal del gasoducto.  
6. Zonas de vertederos   
6.1. Los materiales inertes derivados de las obras de apertura de la zanja, y que por sus características sean desechados para ser reutilizados en el relleno de la misma, deberán ser depositados en vertederos de residuos inertes debidamente identificados y legalizados.  
6.2. De manera previa al inicio de los vertidos, y en cualquier caso antes de tres meses, la empresa promotora presentará ante esta conselleria un estudio detallando las posibles ubicaciones para el vertido de dichos materiales y el proyecto de restauración de las mismas, con el fin de obtener la preceptiva estimación de impacto ambiental.  
6.3. Las áreas propuestas como vertedero de inertes deberán situarse en terrenos llanos o en huecos existentes en el terreno (canteras abandonadas), cultivados o desprovistos de cobertura vegetal; su impacto visual será reducido, y no se encontraran sometidos a riesgo de inundación, deslizamiento u otros.   
6.4. Otros materiales residuales de la obra, como cables, restos de cerramientos, etc., cuyo carácter los haga asimilables a residuos sólidos urbanos, serán retirados y depositados en vertederos autorizados y aptos para tal fin.  
6.5. Finalmente, los materiales vegetales producidos por la apertura de la pista de trabajo, serán tratados según lo previsto en el punto 8.3 de esta Declaración.  
7. Patrimonio histórico-artístico   
7.1. Con carácter general para todo el trazado propuesto, se aplicarán las medidas preventivas contempladas en el estudio arqueológico del mismo (anexo 5 del proyecto técnico del gasoducto), y que consisten en:  
- Presencia en obra, de forma permanente, de un arqueólogo.  
- Realización de catas previas al inicio de las obras, con el fin de poner de manifiesto la existencia de restos o estructuras en el subsuelo.  
- Especial vigilancia en los tramos donde el trazado inicialmente propuesto ha sido desviado por la existencia de yacimientos.  
7.2. En el caso de zona de protección arqueológica clasificada como tal en el planeamiento urbanístico de Crevillent, se notificará con suficiente antelación al ayuntamiento del municipio el inicio de los trabajos en la mencionada zona, con el fin de que la oficina municipal de arqueología supervise dichos trabajos.  
8. Apertura de la pista de trabajo  
8.1. En las áreas naturales o cultivadas en las que aparezcan suelos con una profundidad efectiva superior a los 50 cm, y en pendientes inferiores al 25 %, la apertura de la pista se realizará según lo especificado en el estudio de impacto ambiental.  
8.2. En el resto de las áreas afectadas por el gasoducto, en las cuales se presenten suelos limitados en profundidad por roca madre consolidada, se procederá de acuerdo a los siguientes criterios:  
- El despeje y desbroce del área correspondiente a la pista de trabajo se realizará eliminando única y exclusivamente la parte aérea de la planta, mediante el método de roza. En aquellas zonas del trazado en las que el suelo tenga un espesor inferior a 10 cm o sea inexistente, y la estructura de la vegetación lo permita, no se procederá a desbroce alguno, permitiéndose el paso de la maquinaria sobre los restos vegetales existentes.   
- En cualquier caso, el acondicionamiento de la pista se realizará sin retirada de la capa superficial (10- 20 cm propuestos en el proyecto) del perfil del suelo, aportando material procedente de la propia obra únicamente en el caso de que resultara imprescindible para la accesibilidad de la maquinaria.  
8.3. Los restos vegetales que se hubieran eliminado para la apertura de la pista de trabajo serán triturados, almacenados y debidamente tratados para su posterior uso en la fase de restauración.  
8.4. Cuando las obras afecten a áreas con un riesgo elevado de incendios forestales, y en general en todas las zonas de vegetación natural, se deberán extremar las medidas de precaución especificadas en el Estudio de Impacto Ambiental, cumpliendose las recomendaciones de carácter general emitidas al respecto por la Conselleria de Medio Ambiente, las cuales serán aplicables tanto a los trabajos propiamente dichos como al personal de la obra. Estas medidas pueden incluir, en el caso de condiciones climáticas excepcionales y para áreas especialmente sensibles, la paralización temporal de determinados trabajos, como el uso de explosivos. En cualquier caso, quedan expresamente prohibidas:  
- La quema de materiales residuales o de desecho.  
- El almacenamiento o transporte de materiales combustibles en parcelas adyacentes a zonas de vegetación natural.  
9. Preparación del terreno para la restauración  
9.1. Los tratamientos de descompactación a realizar serán los siguientes:  
- Subsolado: se restringe al cruce del río dels Sants, y se realizará a una profundidad de 70 cm.  
- Escarificado: se restringe a los terrenos indicados en el punto 8.1.   
- En las áreas especificadas en el punto 8.2., y siempre que el aporte de tierra para la apertura de la pista no sea significativo, el tratamiento de descompactación será manual y se limitará a los puntos en los que se procederá a la apertura de hoyos para la posterior plantación.  
9.2. Finalizada la descompactación a la que alude el punto anterior, y según lo especificado en el estudio de impacto ambiental y en el punto 8.3., los restos vegetales previamente eliminados se extenderán sobre el terreno afectado por las obras.  
9.3. Durante el periodo transcurrido entre la finalización de las obras del gasoducto y el inicio de la replantación, se garantizará la permanencia del suelo con las condiciones culturales adecuadas y la mínima pérdida de suelo vegetal.  
10. Revegetación  
10.1. Para la elección de las fechas en las que se llevará a cabo la restitución de la vegetación, se tendrá en cuenta el periodo óptimo para llevar a cabo las plantaciones con las máximas garantías de viabilidad. En ningún caso dichas plantaciones se llevaran a cabo antes del mes de octubre ni después del mes de febrero.  
10.2. En todos los casos, el tipo de plantación a realizar será la que el estudio de impacto ambiental califica como de alta densidad (1 ud/m2), con distribución al tresbolillo en líneas de 1 hoyo/metro y 1 metro de separación entre líneas, eliminándose la plantación denominada {REF de baja densidad}.  
10.3. Los grupos y porcentajes de especies a utilizar en la restitución de la vegetación serán los siguientes (se utiliza la misma numeración y denominación que en el estudio de impacto ambiental y proyecto de restauración):  
1) Matorral arbolado (tramos 2 y 6)  
Quercus coccifera 15 %  
Pistacia lentiscus 15 %  
Rhamnus lycioides 10 %  
Pinus halepensis 10 %  
Ceratonia siliqua 10 %  
Rhamnus alaternus 10 %  
Phillyrea angustifolia 10 %  
Chamaerops humilis 5 %  
Lonicera implexa 5 %  
Quercus rotundifolia 5 %  
Juniperus oxycedrus 5 %  
2) Pinar de pino carrasco (tramos 3, 6 y 8)  
Pinus halepensis 25 %  
Ceratonia siliqua 10 %  
Rhamnus alaternus 10 %  
Phillyrea angustifolia 10 %  
Quercus coccifera 10 %  
Quercus rotundifolia 5 %  
Arbutus unedo 5 %  
Pistacia lentiscus 5 %  
Juniperus oxycedrus 5 %  
Chamaerops humilis 5 %  
Rhamnus lycioides 5 %  
Lonicera implexa 5 %   
3) Garriga (tramos 2, 4 y 8)  
Quercus coccifera 15 %  
Rhamnus alaternus 15 %  
Phillyrea angustifolia 15 %  
Ceratonia siliqua 10 %  
Lonicera implexa 10 %  
Quercus rotundifolia 10 %  
Rhamnus lycioides 10 %  
Pistacia lentiscus 5 %  
Juniperus oxycedrus 5 %  
Chamaerops humilis (\*) 5 %  
(\*) en el tramo 8, esta especie se sustituirá por Pistacia terebinthus en igual porcentaje.  
4) Pinar-carrascal (tramos 11 y 12)  
Quercus rotundifolia 25 %  
Pinus halepensis 15 %  
Viburnum tinus 10 %  
Lonicera implexa 10 %  
Quercus coccifera 10 %  
Cytisus heterochrous 10 %  
Arbutus unedo 5 %  
Crataegus monogyna 5 %  
Pistacia terebinthus 5 %  
Rhamnus alaternus 5 %  
5) Garriga arbolada (tramos 11, 12 y 13)  
Rhamnus alaternus 20 %  
Phillyrea angustifolia 20 %  
Quercus coccifera 15 %  
Rhamnus lycioides 15 %  
Juniperus oxycedrus 1 5 %  
Quercus rotundifolia 5 %  
Pinus halepensis 5 %  
Lonicera implexa 5 %  
10.4. Para el grupo 6), Ribera, se mantendrá la densidad de plantación de 0.25 ud/m2 (2 m x 2 m) y las especies propuestas. Las especies propias del matorral camefítico propuestas en el proyecto de restauración (Cistus albidus, Rosmarinus officinalis, Erica multiflora, Thymus vulgaris y Genista scorpius) serán sustituidas por especies propias de garrigas y con elevada capacidad de rebrote (Rhamnus alaternus, Rhamnus lycioides, Phillyrea angustifolia, Lonicera implexa, Arbutus unedo, Quercus coccifera, etc.), y Hedera helix en el caso de taludes con elevadas pendientes y riesgo de erosión.  
10.5. La actuación de hidrosiembra, prevista para las áreas semiáridas del sur de la provincia de Alicante (tramos 13 y 14), se completará con la plantación de arbustos como Chamaerops humilis, Rhmanus lycioides, Osyris quadripartita o Retama sphaerocarpa.   
10.6. Las plantas que se utilizarán para la revegetación serán de una o dos savias y no superarán los 50 cm. de altura, con la excepción del género Salix y otras especies de ribera propagadas por estaca, las cuales no superarán los 100 cm. El origen de dichas plantas será preferiblemente próximo al lugar en que serán replantadas, desechandose en todo caso la introducción de subespecies, variedades o razas originadas en jardinería o distintas de las autóctonas.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML