Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9820, del 03-04-2024 (2024/2378)

RESOLUCIÓ de 18 de desembre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte d'explotació recursos miners de la secció D (torbes). Concessió minera San Enrique núm. 1989, terme municipal Torreblanca. Expedient: (3273864) 137/2023/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9820

Data del DOGV
:   03-04-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/2378

CVE


Data del document
:   18-12-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 18 de desembre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte d'explotació recursos miners de la secció D (torbes). Concessió minera San Enrique núm. 1989, terme municipal Torreblanca. Expedient: (3273864) 137/2023/AIA. [2024/2378]  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (3273864) 137/2023/AIA.  
Títol: Explotació recursos miners de la secció D (torbes). Concessió minera San Enrique núm. 1.989.  
Promotor: Herederos de Enrique Climent Mingol, CB ( INFERTOSA).  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Torreblanca.  
Ref. Òrgan substantiu: 1211/2020.  
Localització: terme municipal Torreblanca núm.32 - 022. TM.   
1. Objecte i descripció del projecte.   
a) Objecte del projecte.  
El projecte té com a objecte l'obtenció de la llicència ambiental per a l'obertura de nova zona d'explotació restauració per a l'extracció de recursos minerals secció D (torbes) dins dels límits de la concessió minera San Enrique núm. 1.989 i les seues demesies.  
b) Descripció del projecte.   
La concessió minera San Enrique núm. 1.989 comprén 309 ha dels termes municipals de Cabanes i Torreblanca, si bé la zona de treball proposada afecta la parcel·la 1 a 90 del polígon 6 del TM de Torreblanca i ocupa una superfície de 25 ha amb els vèrtexs següents:  
  
  
 COORDENADES UTM   
ETRS 89 FUS 30  
 X Y  
A1 771620.4795 4453355.1291  
A2 771869.1587 4453191.2500  
A3 772446.8125 4453923.0827  
A4 772280.3071 4454064.7841  
  
  
El volum total de tot un beneficiable en l'àrea a explotar s'estima en 705.282 m³, i s'estima el volum de mineral aprofitable en 585.384 m³. La vida útil de l'explotació s'estima en 15 anys.  
La superfície d'explotació es troba a una distància aproximada de 14 km del nucli urbà de Cabanes i a 1.500 metres del nucli urbà de platja de Torrenostra. L'accés a l'explotació es realitza des de la carretera local CV-1430 i de la xarxa de camins rurals existent.  
  
Les parcel·les a ocupar afronten amb el límit exterior i se situen dins de l'àrea d'amortiment d'impactes del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, declarat paratge natural en virtut del Decret 188/1988, de 12 de desembre, del Consell i es troba inclòs en la llista d'aiguamolls d'importància internacional (conveni Ramsar). Sobre este, resulta d'aplicació el Decret 4/2003, de 21 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals i rector d'ús i gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, segons el qual l'activitat proposada és compatible amb els usos permesos.  
  
Quant al procés d'explotació, se seguirà la mateixa metodologia portada fins al moment en les parcel·les explotades pel mateix promotor dins dels límits del parc natural, i que acompleixen les llicències ambientals atorgades, els criteris d'explotació recollits en el Decret 4/2003 i els acords establits amb l'òrgan de gestió del parc natural.   
El jaciment s'explota a cel obert utilitzant únicament mitjans mecànics per a l'extracció. El procediment s'inicia amb la preparació de plataforma de treball segura, mitjançant la col·locació de planxes metàl·liques, que des del camí d'accés arriben fins a la zona a explotar, disposades aproximadament al llarg de 200 metres lineals, amb una amplària de 5 m. Una vegada la maquinària ha accedit a la plataforma de treball es procedix en primer lloc a la retirada de la coberta vegetal, que és utilitzada, sense apilaments intermedis, en la restauració dels talussos creats en la zona anterior. Posteriorment s'inicia el procés d'explotació mitjançant cullera bivalva, en una radi d'uns 10 metres aproximadament al voltant de les planxes. Una vegada esgotat el carrer, es recullen les planxes i s'extrau la torba que n'hi ha davall, actuant-se en total sobre uns 2.000 m² que amb una potència mitjana de 4 m suposen uns 8.000 m³ extrets. La càrrega del material pot realitzar-se de dos formes segons la competència del substrat sobre el qual es treballa:  
  
  
- Quan el substrat pot suportar el pes d'un camió, tant la retroexcavadora com el camió se situen sobre les planxes metàl·liques i depositen el material directament sobre el camió, que marxa arrere sobre les planxes metàl·liques arriba fins al camí.  
- Quan el substrat de torba no és competent, es col·loquen dos files de planxes metàl·liques per a augmentar l'estabilitat de la màquina excavadora i ,en este cas, es treballa amb un sistema de cintes transportadores i tremuja per a portar el material des de la zona d'explotació a la zona de càrrega directa sobre camió, situat en una zona segura. Las cintes transportadores són de 25 metres de llarg amb un ample d'1 metre de banda i es recolzen sobre les planxes. La tremuja té una longitud de 9 metres de llarg i descàrrega sobre la primera de les cintes transportadores. Totes les cintes transportadores poden arribar a una distància de 150 m lineals.  
Periòdicament la retroexcavadora anirà deixant illots sense explotar amb el seu recobriment vegetal sense afectar, amb superfícies mínimes de 50 m².  
Es preveu un únic banc d'explotació restauració; l'explotació en una o diverses capes es valorarà en funció de si el material es disposa en estrats ben definits. L'alçària del banc variarà segons l'abast de la màquina, i presentarà una mitjana de 3-4 m, amb angles d'explotació de 30° i de restauració de 45°.   
Las tasques es repetixen homogèniament en àrees més o menys rectangulars, on es van excavant els carrers fins a esgotar el mineral.  
Els camions carregats transporten la torba fins a les eres d'assecatge situades en les proximitats de l'explotació, que pertanyen a l'establiment de benefici que l'empresa utilitza habitualment, situat fora de l'àrea d'amortiment d'impacte del parc natural, en el terme municipal de Torreblanca a una distància de 2.700 m de la zona d'explotació, i que no s'inclou en el projecte avaluat. En este, hi ha tots els servicis d'oficines, vestuaris i lavabos, per la qual cosa no és necessària la disposició de noves instal·lacions en la zona extractiva.  
Es realitzarà el tancament perimetral dels límits de l'àrea extractiva amb tancament metàl·lic de dos metres d'alçària i portes d'accés, a fi de restringir l'accés no autoritzat a les zones de treball.   
El procés de restauració dut a terme permet establir llacunes costaneres augmentant la diversitat d'hàbitats del parc natural i per tant la biodiversitat d'este.  
2. Tramitació administrativa  
La concessió minera San Enrique i les seues demesies va ser atorgada l'any 1964, i va ser consolidada segons s'indica en projecte, per resolució del Ministeri d'Indústria de 6 de maig de 1983 per un període de 30 anys prorrogables fins a un màxim de 90 anys.  
Amb data de 23 d'agost de 2023 l'Ajuntament de Torreblanca registra una sol·licitud d'inici del procediment d'avaluació ambiental relativa a la petició d'Herederos de Enrique Climent Mingol, CB per a l'obtenció de la llicència ambiental de l'explotació de recursos minerals de la secció D (torbes) en la concessió minera San Enrique núm. 1.989 conforme al que es disposa en la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana. Per a la qual cosa s'aporta en primera instància projecte i documentació tècnica, estudi d'impacte ambiental, estudi d'integració paisatgística, documentació complementària, al·legacions i informes sectorials.   
Amb data de registre 8 de setembre de 2023 l'Ajuntament de Torreblanca remet un certificat d'informació pública del projecte.  
a) Informació pública i al·legacions.  
- L'Ajuntament de Torreblanca va sotmetre en primera instància l'expedient a informació pública i consultes en el tauler d'edictes i seu electrònica del consistori per un període de 40 dies el 29 de juny de 2022, en el BOP el 28 de juny de 2022, i en el BOE de 27 setembre de 2022.  
Durant el procediment es reben al·legacions de particulars a les quals el promotor dona contestació. Els al·legants insten a valorar l'impacte ambiental que suposa l'extracció de torba, l'execució de llacunes excessivament profundes, el possible assentament estructural dels terrenys i la salinització de les aigües per la intrusió marina i la producció de pols.   
b) Consultes a administracions i informes rebuts  
En l'expedient s'han considerat els següents informes i autoritzacions que formen part de l'expedient remés per l'Ajuntament de Torreblanca.  
- Informe del Servei Territorial d'Urbanisme de data 12.04.2019 en el qual s'informa favorablement la compatibilitat urbanística de l'actuació projectada condicionada a l'obtenció d'informe favorable dels servicis competents en agricultura, territori i medi ambient.  
  
- Informe sobre la sol·licitud de llicència urbanística per a l'extracció de torba en l'àmbit del Parc Natural Prat de Cabanes-Torreblanca emés per la Direcció del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca de data 03.05.2019, en què s'indica:  
«trobant-se la zona proposada en zona d'amortiment d'impactes del parc, es recomana complir les mateixes condicions establides per a l'explotació minera en la zona de protecció segons es recull en el Decret 4/2003 pel qual es va aprovar el Pla d'ordenació del parc. En este s'especifica que serà necessari aportar en l'estudi d'impacte ambiental:  
  
• Ubicació de l'hàbitat prioritari 7210 Torberes calcàries de Cladium mariscus, en la zona a explotar.  
• Disseny final de l'explotació, amb indicació de camins, llacunes, illes i zones a preservar, que hi inclou les poblacions de Ceratophylum submersum.  
• Mesures a tindre en compte durant l'explotació de la torba, en relació amb el comportament hidràulic de la zona, ja que en tot moment s'haurà d'assegurar la connectivitat dels canals i l'evacuació de les aigües cap als canals principals que desguassen en la gola del Trench.»  
  
- Resolució sobre la valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 emesa per la Direcció Territorial del Medi Ambient de data 21.04.2023 en la qual s'indica que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, per això, no requerirà el sotmetiment a avaluació detallada.   
- Informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló de data 21.04.2023 en el qual sobre la base de la legislació agropecuària i mediambiental aplicable resol que no s'oposa a l'actuació sol·licitada.  
  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de data 14 d'agost de 2023 en el qual s'indica que l'activitat és compatible amb la infraestructura verda regional, i és la competència per a la tramitació de l'estudi d'integració paisatgística i per tant el seu informe correspon a l'ajuntament.  
3. Consideracions ambientals  
El promotor ha presentat successius projectes d'explotació de parcel·les pertanyents a l'àrea de la concessió San Enrique núm. 1.989 al llarg d'estos anys. Des de l'aprovació del Decret 4/2003, de 21 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals i rector de l'ús i gestió del Parc Natural del Parc de Cabanes-Torreblanca, els projectes que afectaven l'àmbit del parc han acomplit el condicionat ambiental imposat pel PORN -PRUG del parc, resultant en una metodologia de treball estandarditzada amb afeccions ambientals i mesures correctores comunes a tots ells. Les avaluacions ambientals realitzades als successius projectes han resultat favorables, establint-se en les diferents resolucions condicions i mesures correctores anàlogues (DIA exp.: 063/2021/AIA, DIA exp.: 108/2015-AIA).  
  
El Parc Natural del Prat de Cabanes -Torreblanca és la zona humida més important de la província de Castelló. Es tracta d'un prat pantanós separat de la mar per una restinga de graves, exemple singular d'aiguamoll en avançat estat de rebliment natural. Les seues especials característiques paisatgístiques, geològiques i ecològiques li conferixen un gran valor en el context del patrimoni natural valencià. El parc natural figura en la llista de llocs d'interés comunitari (LIC) de la Comunitat Valenciana, aprovada per l'Acord de 10 de juliol de 2001, del Consell de la Generalitat, en virtut de la Directiva 92/43CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres. El Prat està inclòs en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, aprovat per l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Consell de la Generalitat, i en la llista d'aiguamolls d'importància internacional, establida en virtut de la convenció sobre els aiguamolls (Ramsar, 1971). L'espai també està declarat zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA), d'acord amb la Directiva 79/409/CEE, relativa a la conservació de les aus silvestres. Sobre este resulta aplicable el Decret 4/2003, de 21 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals i rector d'ús i gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca.  
  
En l'exposició de motius del Decret 188/1988, de 12 de desembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, de declaració del paratge natural de la Comunitat Valenciana del Prat de Cabanes-Torreblanca s'exposa el següent: d'altra banda, les tolles generades per l'extracció de torba han contribuït a diversificar notablement l'ecosistema (…). Este règim preveurà l'ordenació de les activitats que es desenvolupen en l'àrea (pasturatge, extracció de torba, agricultura, etc.) amb l'objectiu de fer-les compatibles amb la conservació dels valors ecològics de l'espai. Igualment s'indica que: es permetrà el manteniment, en els àmbits i característiques que determine el Pla rector d'ús i gestió, de les activitats relacionades amb l'extracció de torba.   
  
El Decret 4/2003 pel qual s'aprova el PORN-PRUG del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca establix la compatibilitat de les concessions mineres degudament autoritzades en el moment d'entrada en vigor, sotmeses estes al condicionat que s'hi ha exposat. En el mateix decret es fa referència al fet que l'activitat minera centrada en l'extracció de torba es practica de forma ordenada i compatible amb la conservació del patrimoni natural i contribuïx a la diversificació de l'ecosistema i augment de la biodiversitat.  
  
La selecció de la zona d'explotació plantejada en projecte es justifica sobre la base de criteris geològics, presència suficient del recurs; criteris extractius; criteris ambientals, compatibilitat amb la conservació i normativa del parc natural i la no afecció a espècies protegides de flora i fauna.   
Al situar-se en la zona d'amortiment d'impactes, i tal com s'indica en l'informe de la direcció del parc i en el projecte, l'explotació acomplirà els requisits de l'article 15.1 del Decret 4/2003. Això implica que es preservaran entre altres els hàbitats prioritaris presents en el parc:  
  
1150 Llacunes costaneres.  
2250 Dunes litorals amb Juniperus spp.  
3170 Estanys temporals mediterranis.  
7210 Torberes calcàries de Cladium mariscus.  
L'explotació projectada no afecta les dunes litorals ja que es respecta la franja de 200 m a la línia de costa. Las àrees on es troba l'espècie Cladium mariscus amb una cobertura del 20% no s'exploten, estes apareixen representades gràficament com a resultat dels estudis botànics presentats pel promotor. Respecte de les llacunes costaneres i estanys temporals, estos són conseqüència directa de l'extracció de torba generats per la mateixa activitat.  
L' emplaçament es troba qualificat com a sòl no urbanitzable protegit, compatible amb l'activitat i amb el planejament vigent d'acord amb l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme. I els certificats de compatibilitat urbanística que ha emés l'Ajuntament de Torreblanca referent a l'activitat.  
La parcel·la està qualificada com a sòl no urbanitzable de reforç del litoral segons el Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral de la CV (PATIVEL). Segons l'article 11 de l'esmentat pla, estaran permesos els usos miners quan estos estiguen previstos en un instrument d'ordenació i gestió ambiental.  
L'actuació afecta terreny qualificat com a forestal segons la cartografia del PATFOR , i coincidix esta amb la parcel·la núm. 2. La vegetació present en la zona no diferix de la present en la resta de les parcel·les incloses en el perímetre d'explotació.  
Las mesures per a la disminució de l'impacte previstes en l'EsIA se centren en les labors d'explotació i restauració ambiental de les parcel·les, tal com es realitzen fins a l'actualitat, dins dels límits del parc responent als criteris i limitacions exposades en el Decret 4/2003. S'utilitzaran espècies autòctones existents en l'àrea, amb la finalitat de no provocar fenòmens de competència entre estes, ni varietats de textura o tonalitat en la qualitat paisatgística de l'àrea. Hi ha espècies catalogades com a espècies d'interés comunitari com és el cas dels hàbitats prioritaris Torberes calcàries de Cladium mariscus i les espècies Odontites kaliformis, Thalictrum maritimum i Caricion davallinae. El perímetre proposat respecta en tot moment estes àrees protegides i hàbitats, que no resulten alterades per l'activitat extractiva, identificades en una superfície total de 10,4 ha, la qual cosa deixa una superfície explotable dins del perímetre de 53,9 ha.  
  
L'informe de la direcció del parc natural indica la que en un dels canals que delimiten la zona d'explotació proposada, el que discorre paral·lel al camí denominat Monet de Baix, s'ha prospectat la presència de Ceratophylum submersum, espècie en perill d'extinció.  
En l'àmbit del parc s'alberguen espècies d'especial interés faunístic o catalogades com ara l'arpella (Circus aeruginosus) i esparver cendrós (Circus pygargus).  
Segons l'EsIA, en la zona on es pretén dur a terme l'activitat no s'han identificat hàbitats ni espècies protegides, i indica que, en cas d'aparéixer, en qualsevol moment de la vida de l'activitat, es respectarien i es deixarien sense explotar en forma d'illes o de superfície no alterada.  
Las illes que es deixaran sense afectar es constituiran en descansadors i possibles zones de nidificació.   
L'extensió de terreny proposada garantix que l'activitat puga dur-se a terme amb garanties d'aconseguir la restauració esperada, duent a terme una explotació del mineral de manera racional i rendible i integrada dins dels criteris de conservació del parc natural.  
La restauració ambiental és simultània amb l'explotació mitjançant el mètode de mineria de transferència, que afavorix una ràpida recuperació del mitjà afectat, sense que arriben a produir-se processos erosius o d'estabilitat en els talussos formats sota la làmina d'aigua resultant, estos presentaran una alçària màxima de 4 m. D'igual manera no es generen residus ni apilaments intermedis del material extret no beneficiable, que s'utilitzaran directament en la restauració.  
Las zones d'apilament previstes són les mateixes que utilitza l'empresa en els últims anys pel que no es causarà impacte addicional.   
  
No s'executen noves vies d'accés, actuant la promotora en el reforç dels vials que servixen de recorregut entre la zona d'explotació fins a la planta de benefici miner.   
En l'estudi d'impacte ambiental s'identifiquen les afeccions ambientals que l'activitat comporta i les mesures correctores que s'implementaran.  
L'augment del trànsit en la zona provoca un augment de la contaminació acústica i qualitat atmosfèrica. Sobre això, la torba per l'alt grau d'humitat que el material posseïx durant tot el procés no requerix mesures concretes per a minimitzar les emissions pulverulentes, no obstant això, es realitzaran regs periòdics sobre els camins i zones d'apilament a fi de reduir possibles emissions sobretot en els mesos d'estiu. Es limitarà la velocitat de circulació i el manteniment de maquinària es realitzarà en tallers autoritzats. S'utilitzarà maquinària amb silenciadors quan el seu nivell sonor excedisca de 80 dBA. S'utilitzaran aquelles rutes més allunyades de les zones habitades i els treballs es limitaran a la franja horària diürna. L'estudi acústic presentat pel promotor conclou que el nivell de soroll transmés per l'activitat d'extracció a 500 m és de 22,99 dB, per la qual cosa complix amb la reglamentació vigent.  
  
La qualitat de les aigües i sòls no es veu afectada més enllà de possibles abocaments accidentals, com a mesures preventives es realitzarà manteniment preventiu de la maquinària, els materials combustibles s'emmagatzemaran fora de la zona d'explotació, les operacions de neteja i manteniment de maquinària es realitzarà en centres autoritzats. En la zona a explotar la vulnerabilitat de l'aqüífer és en gran part de nivell mitjà segons les dades del visor de la GVA.  
L'activitat no requerix el consum d'aigua, en cas de ser necessària se subministrarà mitjançant camions cisterna d'origen extern a la concessió  
Si es generaren, els residus perillosos s'entregaran a gestor autoritzat, el seu apilament temporal es realitzarà en zones adequades per a això.  
La restauració paisatgística és immediata després de l'abandó de l'explotació, i es veu exclusivament alterada per la presència de la maquinària extractiva. La visibilitat de l'actuació és baixa tenint en compte l'orografia de la zona.  
El límit oest de la zona d'explotació el constituïx la colada de la Ratlla, via pecuària de domini públic de la Generalitat segons l'article 3 de la Llei 3/2014, amb amplària de protecció de 15 m, la qual no es veurà ocupada per les labors extractives i es garantirà la seua continuïtat.  
En relació amb les al·legacions presentades durant el període d'informació pública: referent a l'augment de la salinitat de l'aqüífer per possible intrusió marina derivada de l'extracció de la capa torba; tal com s'exposava en les declaracions d'impacte ambiental emeses amb anterioritat en relació a la concessió en les quals es valorava la situació a partir dels informes de tècnics aportats pel promotor, documentació tècnica consultada i informes de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, l'existència d'una làmina lliure d'aigua en el Prat es deu a la intersecció de la superfície topogràfica i la cota piezomètrica de l'aqüífer Orpesa-Torreblanca (DT. sub 080.110), no es tracta d'una zona inundable ni en rigor d'una zona inundada sinó d'una zona humida en sentit estricte. Els materials presents en el terreny, inclosa la torba, tenint en compte la seua permeabilitat permeten la circulació de fluxos d'aigua, i no se li poden atribuir la condició de barrera front la intrusió marina. Es conclou que no existix evidència que les activitats extractives incidisquen en els nivells de salinitat de l'aqüífer; la qual respon majorment als processos d'explotació i recàrrega de l'aqüífer i als processos d'evapotranspiració, al seu torn, s'indica que des de 2001 la intrusió marina en la zona està en retrocés.   
Des del punt de vista social, l'activitat genera al voltant de 35-50 ocupacions directes i contribuïx en el teixit econòmic i social de la zona de manera indirecta.  
a) Pla de vigilància ambiental.  
Durant la posada en marxa de l'activitat s'assignarà un responsable mediambiental que s'encarregarà de registrar les incidències sorgides.  
  
El Pla de vigilància ambiental d'EsIA disposa les pautes establides a seguir, efectuant els controls, els mesuraments i l'anàlisi dels paràmetres que permetran conéixer l'impacte que està suportant l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, amb la seua periodicitat corresponent. El pla comprendrà la vida de l'explotació més un període de dos anys amb posterioritat a la seua clausura.  
Totes les actuacions i/o mesuraments que es realitzen en l'aplicació del pla de vigilància tindran constància escrita en informes ordinaris i especials, i es presentaran en forma d'informe anual, de manera que permeta comprovar la correcta execució i respecte dels treballs a les condicions establides en la normativa vigent que li siga aplicable. Esta documentació recollirà totes les dades des de l'inici de l'activitat i estarà a la disposició dels òrgans d'inspecció i vigilància.  
  
Si s'observara alguna desviació significativa respecte de les previsions descrites en l'EsIA durant la realització dels controls esmentats, el promotor ho comunicarà a l'administració substantiva competent, perquè s'apliquen les mesures correctores necessàries.  
  
4. Consideracions jurídiques  
El projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària segons: annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'impacte ambiental, grup 3, c) Extracció de minerals no metàl·lics ni energètics; c.1. Materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i per trituració, algeps, roques ornamentals). I en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en el seu annex 1, grup 2, a) Explotacions i fronts d'una mateixa autorització o concessió a cel obert de jaciments minerals i altres recursos geològics de les seccions A, B, C i D l'aprofitament dels quals està regulat per la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de mines i normativa complementària; a.5. Explotacions visibles des d'autopistes, autovies, carreteres nacionals i comarcals, espais naturals protegits, nuclis urbans superiors a 1.000 habitants o situades a distàncies inferiors a 2 km de tals nuclis.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
De conformitat amb l'article 10 del Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions, s'assignen a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori les competències en matèria de medi ambient, caça, recursos hídrics, benestar animal, urbanisme i vertebració del territori, obres públiques, i transports, ports i aeroports.  
 L'article 119 del Decret 112/2023, de 25 de juliol, del Consell, pel qual s'establix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribuïx a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, la competència d'avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, que hi inclou els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.  
Per tot el que s'hi ha exposat, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc,  
  
Primer  
En relació al Projecte ampliació de llicència ambiental explotació recursos miners de la secció D (torbes). Concessió minera San Enrique núm. 1.989, promogut per Herederos de Enrique Climent Mingol, CB (INFERTOSA) en les parcel·les 1 a 90 del polígon 6 del terme municipal Torreblanca ( Castelló), es resol estimar-lo acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, i sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, projecte de restauració integral i altra documentació aportada, així com els condicionants que s'indiquen a continuació:  
  
1. En el perímetre d'explotació s'aplicarà el condicionat establit en l'article 15 del Decret 4/2003, de 21 de gener, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals i rector d'ús i gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca: com a mínim s'haurà de deixar sense explotar un 30% de la superfície, i es respectarà, en tot cas, l'hàbitat prioritari 7210 Torberes calcàries de Cladium mariscus en bon estat de conservació. Las illes a crear presentaran una superfície mínima de cinquanta metres quadrats, s'haurà de deixar una àmplia zona sense explotar que circumde les basses resultants de l'extracció, la qual no serà inferior a vint metres, en aquells sectors que limiten amb camins transitats o terrenys cultivats.  
2. Prèviament a l'inici dels treballs i amb la presència de personal del parc natural es realitzarà prospecció botànica per a identificar i delimitar l'hàbitat prioritari 7210 Torberes calcàries de Cladium mariscus, així com de poblacions de Ceratophylum submersus o altres espècies protegides, a fi d'establir mesures correctores per a evitar la seua afecció.  
3. Igualment, es realitzarà prospecció per a detectar la presència d'espècies d'especial interés faunístic o catalogades com ara l'arpella (Circus aeruginosus) i esparver cendrós (Circus pygargus), i es notificarà al servici competent en matèria d'espais naturals protegits, a fi d'establir mesures correctores per a evitar la seua afecció.  
  
4. Es garantirà la continuïtat dels canals que travessen i circumden la zona d'explotació, assegurant la seua connectivitat i evacuació de les aigües cap als canals principals que desguassen en la gola del Trench . Las labors de neteja dels canals no provocaran el dragatge dels llits ni marges d'estos .  
5. Anualment se signarà un protocol entre l'empresa i el servei competent en matèria d'espais naturals protegits, que determinarà els períodes i les condicions de l'explotació.  
6. Els accessos a la zona d'explotació seran únics i s'ajustaran als vials actualment existents. S'hauran de mantindre en bon estat els camins pels quals transite la maquinària i vehicles pesants de manera que no es produïsquen molèsties a la resta d'usuaris d'estos.  
7. En cas d'instal·lar-se tancament perimetral este serà permeable a les espècies d'herpetofauna identificada en l'àrea del parc natural, especialment a la tortuga d'estany, i se senyalitzarà prou per a evitar la col·lisió de l'avifauna.  
8. En cas de magatzematge de residus perillosos previs al seu lliurament a gestor autoritzat, estos s'hauran de disposar en la zona de benefici del promotor, la qual es dotarà d'un espai impermeabilitzat i teulada per a l'apilament.  
9. S'aplicaran mesures de control d'emissions pulverulentes: els camions que transporten la torba des de les eres d'assecatge a la instal·lació de benefici hauran de transitar coberts, especialment, en condicions ventoses i mesos d'estiu.  
10. S'hauran de complir les prescripcions del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca i en qualsevol cas el que es disposa en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
11. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar-ho en coneixement de l'òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata, que adoptarà les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que es preveu en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.   
12. Es presentarà anualment com a part del programa de vigilància ambiental informe acompanyat de la corresponent planimetria i reportatge fotogràfic en el qual es detallarà superfície d'àrea afectada, longitud de riba creada així com tipologia d'esta, superfície i disseny de les illes creades, canals o zones de connectivitat de llacunes.  
13. Una vegada finalitzada l'activitat extractiva en la zona, s'haurà de retirar tot tipus de restes relacionades amb l'activitat i aliens a l'ecosistema natural, tant materials com infraestructura utilitzada.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, esta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A este efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 18 de desembre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9820, del 03-04-2024 (2024/2378)

RESOLUCIÓN de 18 de diciembre de 2023, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto de explotación recursos mineros de la sección D (turbas). Concesión minera San Enrique núm. 1.989, término municipal Torreblanca. Expediente: (3273864) 137/2023/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9820

Fecha DOGV
:   03-04-2024

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2024/2378

CVE


Fecha del documento
:   18-12-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 18 de diciembre de 2023, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto de explotación recursos mineros de la sección D (turbas). Concesión minera San Enrique núm. 1.989, término municipal Torreblanca. Expediente: (3273864) 137/2023/AIA. [2024/2378]  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (3273864) 137/2023/AIA.  
Título: Explotación recursos mineros de la sección D (turbas). Concesión minera San Enrique núm. 1.989.  
Promotor: Herederos de Enrique Climent Mingol, CB (INFERTOSA).  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Torreblanca.  
Ref. Órgano sustantivo: 1211/2020.  
Localización: Término municipal Torreblanca núm. 32 - 022. TM.   
1. Objeto y descripción del proyecto  
a) Objeto del proyecto.  
El proyecto tiene por objeto la obtención de la licencia ambiental para la apertura de nueva zona de explotación-restauración para la extracción de recursos minerales sección D (turbas) dentro de los límites de la concesión minera San Enrique núm. 1.989 y sus demasías.  
b) Descripción del proyecto.   
La concesión minera San Enrique núm. 1.989 comprende 309 ha de los términos municipales de Cabanes y Torreblanca, si bien la zona de trabajo propuesta afecta a la parcela 1 a 90 del polígono 6 del TM de Torreblanca. Ocupando una superficie de 25 ha con los siguientes vértices.  
  
 COORDENADAS UTM   
ETRS 89 HUSO 30  
 X Y  
A1 771620.4795 4453355.1291  
A2 771869.1587 4453191.2500  
A3 772446.8125 4453923.0827  
A4 772280.3071 4454064.7841  
  
  
El volumen total de todo-uno beneficiable en el área a explotar se estima en 705.282 m³, estimándose el volumen de mineral aprovechable en 585.384 m³. La vida útil de la explotación se estima en 15 años.  
La superficie de explotación se encuentra a una distancia aproximada de 14 km del núcleo urbano de Cabanes y a 1.500 metros del núcleo urbano de playa de Torrenostra. El acceso a la explotación se realiza desde la carretera local CV-1430 y de la red de caminos rurales existente.  
Las parcelas a ocupar colindan con el límite exterior y se sitúan dentro del área de amortiguación de impactos del Parque Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, declarado paraje natural en virtud del Decreto 188/1988, de 12 de diciembre, del Consell y se encuentra incluido en la lista de humedales de importancia internacional (Convenio Ramsar). Sobre el mismo resulta de aplicación el Decreto 4/2003, de 21 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan de ordenación de los recursos naturales y rector de uso y gestión del Parque Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, según el cual la actividad propuesta es compatible con los usos permitidos.  
Con respecto al proceso de explotación, se seguirá la misma metodología llevada hasta el momento en las parcelas explotadas por el mismo promotor dentro de los límites del parque natural, y que dan cumplimiento a las licencias ambientales otorgadas, a los criterios de explotación recogidos en el Decreto 4/2003 y a los acuerdos establecidos con el órgano de gestión del parque natural.   
El yacimiento se explota a cielo abierto empleando únicamente medios mecánicos para la extracción. El procedimiento se inicia con la preparación de plataforma de trabajo segura, mediante la colocación de planchas metálicas, que desde el camino de acceso llegan hasta la zona a explotar, dispuestas aproximadamente a lo largo de 200 metros lineales con una anchura de 5 metros. Una vez la maquinaria ha accedido a la plataforma de trabajo se procede en primer lugar a la retirada de la cubierta vegetal, que es utilizada, sin acopios intermedios, en la restauración de los taludes creados en la zona anterior. Posteriormente se inicia el proceso de explotación mediante cuchara bivalva, en una radio de unos 10 metros aproximadamente alrededor de las planchas. Una vez agotada la calle, se recogen las planchas y se extrae la turba que hay debajo de ellas, actuándose en total sobre unos 2.000 m² que con una potencia media de 4 m suponen unos 8.000 m³ extraídos. La carga del material puede realizarse de dos formas en función de la competencia del sustrato sobre el que se trabaja:  
- Cuando el sustrato puede soportar el peso de un camión, tanto la retroexcavadora como el camión se sitúan sobre las planchas metálicas, depositando el material directamente sobre el camión, que marcha atrás sobre las planchas metálicas llega hasta el camino.  
- Cuando el sustrato de turba no es competente se colocan dos filas de planchas metálicas para aumentar la estabilidad de la máquina excavadora y en este caso se trabaja con un sistema de cintas transportadoras y tolva para llevar el material desde la zona de explotación a la zona de carga directa sobre camión, situado en una zona segura. Las cintas transportadoras son de 25 metros de largo con un ancho de 1 metro de banda y se apoyan sobre las planchas. La tolva tiene una longitud de 9 metros de largo y descarga sobre la primera de las cintas transportadoras. Todas las cintas transportadoras pueden llegar a una distancia de 150 metros lineales.  
Periódicamente la retroexcavadora irá dejando islotes sin explotar con su recubrimiento vegetal sin afectar, con superficies mínimas de 50 m².  
Se prevé un único banco de explotación-restauración; la explotación en una o varias capas se valorará en función de si el material se dispone en estratos bien definidos. La altura del banco variará según el alcance de la máquina, presentado una media de 3-4 m, con ángulos de explotación de 30º y de restauración de 45º.   
Las labores se repiten homogéneamente en áreas más o menos rectangulares, donde se van excavando las calles hasta agotar el mineral.  
Los camiones cargados transportan la turba hasta las eras de secado situadas en las proximidades de la explotación, pertenecientes al establecimiento de beneficio que la empresa utiliza habitualmente, situado fuera del área de amortiguación de impacto del parque natural, en el término municipal de Torreblanca a una distancia de 2.700 m de la zona de explotación, y que no se incluye en el proyecto evaluado. En el mismo existen todos los servicios de oficinas, vestuarios y aseos por lo que no es necesaria la disposición de nuevas instalaciones en la zona extractiva.  
Se realizará el cerramiento perimetral de los límites del área extractiva con cercado metálico de dos metros de altura y puertas de acceso, al objeto de restringir el acceso no autorizado a las zonas de trabajo.   
El proceso de restauración llevado a cabo permite establecer lagunas costeras aumentando la diversidad de habitas del parque natural y por tanto la biodiversidad del mismo.  
2. Tramitación administrativa  
La concesión minera San Enrique y sus demasías fue otorgada en el año 1964. Siendo consolidada según se indica en proyecto por resolución del Ministerio de Industria de 6 de mayo de 1983 por un periodo de 30 años prorrogables hasta un máximo de 90 años.  
Con fecha de 23 de agosto de 2023 el Ayuntamiento de Torreblanca registra solicitud de inicio del procedimiento de evaluación ambiental relativa a la petición de Herederos de Enrique Climent Mingol, CB para la obtención de la licencia ambiental de la explotación de recursos minerales de la sección D (Turbas) en la concesión minera San Enrique núm. 1.989 conforme a lo dispuesto en la Ley 6/2014, de 25 de julo, de la Generalitat, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana. Para lo que se aporta en primera instancia proyecto y documentación técnica, estudio de impacto ambiental, estudio de integración paisajística, documentación complementaria, alegaciones e informes sectoriales.   
Con fecha de registro 8 de septiembre de 2023 el Ayuntamiento de Torreblanca remite certificado de información pública del proyecto.  
a) Información pública y alegaciones.  
- El Ayuntamiento de Torreblanca sometió en primera instancia el expediente a información pública y consultas en el tablón de edictos y sede electrónica del consistorio por un periodo de 40 días el 29 de junio de 2022, en el BOP el 28 de junio de 2022, y en el BOE de 27 septiembre de 2022.  
Durante el procedimiento se reciben alegaciones de particulares a las cuales el promotor da contestación. Los alegantes instan a valorar el impacto ambiental que supone la extracción de turba, la ejecución de lagunas excesivamente profundas, el posible asentamiento estructural de los terrenos y la salinización de las aguas por la intrusión marina y la producción de polvo.   
b) Consultas a administraciones e informes recibidos  
En el expediente se han considerado los siguientes informes y autorizaciones que forman parte del expediente remitido por el Ayuntamiento de Torreblanca.  
- Informe del Servicio Territorial de Urbanismo de fecha 12.04.2019 en el que se informa favorablemente a la compatibilidad urbanística de la actuación proyectada condicionada a la obtención de informe favorable de los servicios competentes en agricultura, territorio y medioambiente.  
- Informe sobre la solicitud de licencia urbanística para la extracción de turba en el ámbito del Parque Natural Prat de Cabanes-Torreblanca emitido por la Dirección del Parque Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca de fecha 03.05.2019, en el que se indica:  
«encontrándose la zona propuesta en zona de amortiguación de impactos del parque, se recomienda cumplir las mismas condiciones establecidas para la explotación minera en la zona de protección según se recoge en el Decreto 4/2003 por el que se aprobó el plan de ordenación del parque. En el mismo se especifica que será necesario aportar en el estudio de impacto ambiental:  
• Ubicación del hábitat prioritario 7210\* Turberas calcáreas de Cladium mariscus, en la zona a explotar.  
• Diseño final de la explotación, con indicación de caminos, lagunas, islas y zonas a preservar, incluyendo las poblaciones de Ceratophylum submersum.  
• Medidas a tener en cuenta durante la explotación de la turba, en relación con el comportamiento hidráulico de la zona, ya que en todo momento se deberá asegurar la conectividad de los canales y la evacuación de las aguas hacia los canales principales que desaguan en la gola del Trench.»  
- Resolución sobre la valoración preliminar de repercusiones sobre la Red Natura 2000 emitida por la Dirección Territorial de Medio Ambiente de fecha 21.04.2023 en el que se indica que el proyecto no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000, no requiriendo el sometimiento a evaluación detallada.   
- Informe de la Dirección Territorial de Medioambiente de Castellón de fecha 21.04.2023 en el que en base a la legislación agropecuaria y medioambiental aplicable resuelve que no se opone a la actuación solicitada.  
- Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de fecha 14 de agosto de 2023 en el que se indica que la actividad es compatible con la infraestructura verde regional, siendo la competencia para la tramitación del estudio de integración paisajística y por tanto su informe corresponde al ayuntamiento.  
3. Consideraciones ambientales  
El promotor ha venido presentando sucesivos proyectos de explotación de parcelas pertenecientes al área de la concesión San Enrique núm. 1.989 a lo largo de estos años. Desde la aprobación del Decreto 4/2003, de 21 de enero del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan de ordenación de los recursos naturales y rector de uso y gestión del Parque Natural Prat de Cabanes-Torreblanca, los proyectos que afectaban al ámbito del parque han dado cumplimiento del condicionado ambiental impuesto por el PORN-PRUG del parque, resultando en una metodología de trabajo estandarizada con afecciones ambientales y medidas correctoras comunes a todos ellos. Las evaluaciones ambientales realizadas a los sucesivos proyectos han resultado favorables, estableciéndose en las distintas resoluciones condiciones y medidas correctoras análogas (DIA Exp: 063/2021/AIA, DIA Exp: 108/2015-AIA).  
El Parque Natural de El Prat de Cabanes-Torreblanca es la zona húmeda más importante de la provincia de Castellón. Se trata de un prado pantanoso separado del mar por una restinga de gravas, ejemplo singular de humedal en avanzado estado de colmatación natural. Sus especiales características paisajísticas, geológicas y ecológicas le confieren un gran valor en el contexto del patrimonio natural valenciano. El parque natural figura en la Lista de lugares de interés comunitario (LIC) de la Comunitat Valenciana, aprobada por el Acuerdo de 10 de julio de 2001, del Consell de la Generalitat, en virtud de la Directiva 92/43CEE, del Consejo, de 21 de mayo, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestres. El Prat está incluido en el Catálogo de zonas húmedas de la Comunitat Valenciana, aprobado por el Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Consell de la Generalitat, y en la Lista de humedales de importancia internacional, establecida en virtud de la Convención sobre los Humedales (Ramsar, 1971). El espacio también está declarado Zona de especial protección para las aves (ZEPA), de acuerdo con la Directiva 79/409/CEE, relativa a la conservación de las aves silvestres. Sobre el mismo resulta de aplicación el Decreto 4/2003, de 21 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan de ordenación de los recursos naturales y rector de uso y gestión del Parque Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca.  
En la exposición de motivos del Decreto 188/1988, de 12 de diciembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, de declaración del Paraje Natural de la Comunitat Valenciana del Prat de Cabanes-Torreblanca se expone lo siguiente: Por otro lado, las charcas generadas por la extracción de turba han contribuido a diversificar notablemente el ecosistema (…). Dicho régimen contemplará la ordenación de las actividades que se desarrollan en el área (pastoreo, extracción de turba, agricultura, etc.) con el objetivo de hacerlas compatibles con la conservación de los valores ecológicos del espacio. Igualmente se indica que: Se permitirá el mantenimiento, en los ámbitos y características que determine el Plan rector de uso y gestión, de las actividades relacionadas con la extracción de turba.   
El Decreto 4/2003 por el que se aprueba el PORN-PRUG del Parque Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca establece la compatibilidad de las concesiones mineras debidamente autorizadas en el momento de entrada en vigor, sometidas las mismas al condicionado expuesto en el mismo. En el mismo decreto se hace referencia a que la actividad minera centrada en la extracción de turba, se viene practicando de forma ordenada y compatible con la conservación del patrimonio natural, contribuyendo a la diversificación del ecosistema y aumento de la biodiversidad.  
La selección de la zona de explotación planteada en proyecto se justifica en base a criterios geológicos, presencia suficiente del recurso; criterios extractivos; criterios ambientales, compatibilidad con la conservación y normativa del parque natural y la no afección a especies protegidas de flora y fauna.   
Al situarse en la zona de amortiguación de impactos, y tal y como se indica en el informe de la dirección del parque y en el proyecto, la explotación dará cumplimiento de los requisitos del artículo 15.1 del Decreto 4/2003. Esto implica que se preservarán entre otros los hábitats prioritarios presentes en el Parque:  
1150 Lagunas costeras.  
2250 Dunas litorales con Juniperus spp.  
3170 Estanques temporales mediterráneos.  
7210 Turberas calcáreas de Cladium mariscus.  
La explotación proyectada no afecta a las dunas litorales ya que se respeta la franja de 200 m a la línea de costa. Las áreas donde se encuentra la especie Cladium mariscus con una cobertura del 20 % no se explotan, estas aparecen grafiadas como resultado de los estudios botánicos presentados por el promotor. Respecto de las lagunas costeras y estanques temporales, estos son consecuencia directa de la extracción de turba generados por la propia actividad.  
El emplazamiento se encuentra calificado como suelo no urbanizable protegido, siendo la actividad compatible con el planeamiento vigente de acuerdo con el informe del Servicio Territorial de Urbanismo. Y los certificados de compatibilidad urbanística que ha venido emitiendo el ayuntamiento de Torreblanca al respecto de la actividad.  
La parcela está calificada como suelo no urbanizable de refuerzo del litoral según el Plan de acción territorial de la infraestructura verde del litoral de la CV (PATIVEL). Según el artículo 11 del mencionado plan, estarán permitido los usos mineros cuando estos estén previstos en un instrumento de ordenación y gestión ambiental.  
La actuación afecta a terreno calificado como forestal según la cartografía del PATFOR, coincidiendo este con la parcela núm. 2. La vegetación presente en la zona no difiere de la presente en el resto de las parcelas incluidas en el perímetro de explotación.  
Las medidas para la disminución del impacto contempladas en el EsIA se centran en las labores de explotación y restauración ambiental de las parcelas, tal y como se vienen realizando hasta la actualidad dentro de los límites del parque respondiendo a los criterios y limitaciones expuestas en el Decreto 4/2003. Se emplearán especies autóctonas existentes en el área, con el fin de no provocar fenómenos de competencia entre las mismas, ni variedades de textura o tonalidad en la calidad paisajística del área. Existen especies catalogadas como especies de interés comunitario como es el caso de los hábitats prioritarios Turberas Calcáreas de Cladium mariscus y las especies Odontites kaliformis, Thalictrum maritimum y Caricion davallinae. El perímetro propuesto respeta en todo momento dichas áreas protegidas y hábitats no viéndose alteradas por la actividad extractiva, identificadas en una superficie total de 10,4 ha, lo que deja una superficie explotable dentro del perímetro de 53,9 ha.  
El informe de la dirección del parque natural indica la que en uno de los canales que delimitan la zona de explotación propuesta, el que discurre paralelo al camino denominado Monet de Baix, se ha prospectado la presencia de Ceratophylum submersum, especie en peligro de extinción.  
En el ámbito del parque se albergan especies de especial interés faunístico o catalogadas como el aguilucho lagunero (Circus aeruginosus) y aguilucho cenizo (Circus pygargus).  
Según el EsIA, en la zona donde se pretende llevar a cabo la actividad no se han identificado hábitats ni especies protegidas, e indica que, en caso de aparecer, en cualquier momento de la vida de la actividad, se respetarían y se dejarían sin explotar en forma de islas o de superficie no alterada.  
Las islas que se dejarán sin afectar se constituirán en descansaderos y posibles zonas de nidificación.   
La extensión de terreno propuesta garantiza que la actividad pueda llevarse a cabo con garantías de conseguir la restauración esperada, llevando a cabo una explotación del mineral de manera racional y rentable e integrada dentro de los criterios de conservación del parque natural.  
La restauración ambiental es simultanea con la explotación mediante el método de minería de transferencia, favoreciendo una rápida recuperación del medio afectado, sin que lleguen a producirse procesos erosivos o de estabilidad en los taludes formados bajo la lámina de agua resultante, estos presentarán una altura máxima de 4 m. De igual modo no se generan residuos ni acopios intermedios del material extraído no beneficiable, empleándose directamente en la restauración.  
Las zonas de acopio previstas son las mismas que viene utilizando la empresa en los últimos años por lo que no se causará impacto adicional.   
No se ejecutan nuevas vías de acceso, actuando la promotora en el refuerzo de los viales que sirven de recorrido entre la zona de explotación hasta la planta de beneficio minero.   
En el estudio de impacto ambiental se identifican las afecciones ambientales que la actividad conlleva y las medidas correctoras que se implementarán.  
El aumento del tránsito en la zona provoca un aumento de la contaminación acústica y calidad atmosférica. Al respecto, la turba por el alto grado de humedad que el material posee durante todo el proceso no requiere medidas concretas para minimizar las emisiones pulverulentas, no obstante, se realizarán riegos periódicos sobre los caminos y zonas de acopio al objeto de reducir posibles emisiones sobre todo en los meses de verano. Se limitará la velocidad de circulación y el mantenimiento de maquinaria se realizarán en talleres autorizados. Se empleará maquinaria con silenciadores cuando su nivel sonoro exceda de 80 dBA. Se emplearán aquellas rutas más alejadas de las zonas habitadas y los trabajos se limitarán a la franja horaria diurna. El estudio acústico presentado por el promotor concluye que el nivel de ruido transmitido por la actividad de extracción a 500 m es de 22,99 dB, por lo que cumple con la reglamentación vigente.  
La calidad de las aguas y suelos no se ve afectada más allá de posibles vertidos accidentales, como medidas preventivas se realizará mantenimiento preventivo de la maquinaria, los materiales combustibles se almacenarán fuera de la zona de explotación, las operaciones de limpieza y mantenimiento de maquinaria se realizará en centros autorizados. En la zona a explotar la vulnerabilidad del acuífero es en su mayor parte de nivel medio según los datos del visor de la GVA.  
La actividad no requiere el consumo de agua, en caso de ser necesaria se suministrará mediante camiones cisterna de origen externo a la concesión  
De generarse, los residuos peligrosos se entregarán a gestor autorizado, su acopio temporal se realizará en zonas adecuadas para ello.  
  
La restauración paisajística es inmediata tras el abandono de la explotación, viéndose exclusivamente alterada por la presencia de la maquinaria extractiva. La visibilidad de la actuación es baja dada la orografía de la zona.  
El límite oeste de la zona de explotación lo constituye la Colada de la Raya, vía pecuaria de dominio público de la Generalitat según el artículo 3 de la Ley 3/2014, con anchura de protección de 15 m, la cual no se verá ocupada por las labores extractivas, garantizándose su continuidad.  
En relación con las alegaciones presentadas durante el periodo de información pública: en lo referente al aumento de la salinidad del acuífero por posible intrusión marina derivada de la extracción de la capa turba; tal y como se exponía en las declaraciones de impacto ambiental emitidas con anterioridad en relación a la concesión en las que se valoraba la situación a partir de los informes de técnicos aportados por el promotor, documentación técnica consultada e informes de la Confederación Hidrográfica del Júcar, la existencia de una lámina libre de agua en el Prat se debe a la intersección de la superficie topográfica y la cota piezométrica del acuífero Oropesa-Torreblanca (MA sub 080.110), no se trata de una zona inundable ni en rigor de una zona inundada sino de una zona húmeda en sentido estricto. Los materiales presentes en el terreno, incluida la turba, dada su permeabilidad permiten la circulación de flujos de agua, no pudiéndosele atribuir la condición de barrera frente la intrusión marina. Se concluye que no existe evidencia de que las actividades extractivas incidan en los niveles de salinidad del acuífero, respondiendo esta mayormente a los procesos de explotación y recarga del acuífero y a los procesos de evapotranspiración, a su vez, se indica que desde 2001 la intrusión marina en la zona está en retroceso.   
Desde el punto de vista social, la actividad genera alrededor de 35-50 empleos directos y contribuye en el tejido económico y social de la zona de manera indirecta.  
a) Plan de vigilancia ambiental.  
Durante la puesta en marcha de la actividad se asignará un responsable medioambiental que se encargará de registrar las incidencias surgidas.  
El Plan de vigilancia ambiental de EsIA establece las pautas establecidas a seguir, efectuando los controles, las mediciones y el análisis de los parámetros que permitirán conocer el impacto que está soportando el ámbito de la actuación y su entorno, con su periodicidad correspondiente. El plan abarcará la vida de la explotación más un periodo de dos años con posterioridad a su clausura.  
Todas las actuaciones y/o mediciones que se realicen en la aplicación del plan de vigilancia tendrán constancia escrita en informes ordinarios y especiales, y se presentarán en forma de informe anual, de forma que permita comprobar la correcta ejecución y respeto de los trabajos a las condiciones establecidas en la normativa vigente que le sea de aplicación. Esta documentación recogerá todos los datos desde el inicio de la actividad estando a disposición de los órganos de inspección y vigilancia.  
Si se observase alguna desviación significativa respecto de las previsiones descritas en el EsIA durante la realización de los controles mencionados, el promotor lo pondrá en conocimiento de la administración sustantiva competente, para que se apliquen las medidas correctoras necesarias.  
4. Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria conforme al: anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprobó el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat, de impacto ambiental, grupo 3, c) Extracción de minerales no metálicos ni energéticos; c.1. Materiales de construcción (sustancias arcillosas, rocas y pizarras, áridos naturales y por machaqueo, yesos, rocas ornamentales). Y en concordancia con el artículo 7 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, en su anexo 1, grupo 2, a) Explotaciones y frentes de una misma autorización o concesión a cielo abierto de yacimientos minerales y demás recursos geológicos de las secciones A, B, C y D cuyo aprovechamiento está regulado por la Ley 22/1973, de 21 de julio, de Minas y normativa complementaria; a.5. Explotaciones visibles desde autopistas, autovías, carreteras nacionales y comarcales, espacios naturales protegidos, núcleos urbanos superiores a 1.000 habitantes o situadas a distancias inferiores a 2 km de tales núcleos.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
De conformidad con el artículo 10 del Decreto 10/2023, de 19 de julio, del President de la Generalitat, por el que se determinan el número y la denominación de las consellerias, y sus atribuciones, se asignan a la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio las competencias en materia de medio ambiente, caza, recursos hídricos, bienestar animal, urbanismo y vertebración del territorio, obras públicas, y transportes, puertos y aeropuertos.  
 El artículo 119 del Decreto 112/2023, de 25 de julio del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, la competencia de evaluación ambiental estratégica e impacto ambiental, incluyendo los sistemas indicadores y las evaluaciones ambientales.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo,  
  
Primero  
En relación con el proyecto ampliación licencia ambiental explotación recursos mineros de la sección D (turbas). Concesión minera San Enrique núm. 1.989, promovido por Herederos de Enrique Climent Mingol, CB (INFERTOSA) en las parcelas 1 a 90 del polígono 6 del término municipal Torreblanca (Castellón), se resuelve estimar aceptable el mismo, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, y siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, proyecto de restauración integral y demás documentación aportada, así como los condicionantes que se relacionan a continuación:  
1. En el perímetro de explotación se aplicará el condicionado establecido en el artículo 15 del Decreto 4/2003, de 21 de enero, por el que se aprueba el plan de ordenación de los recursos naturales y rector de uso y gestión del Parque Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca: Como mínimo se deberá dejar sin explotar un 30 % de la superficie, respetando en todo caso el hábitat prioritario 7210\* Turberas calcáreas de Cladium mariscus en buen estado de conservación. Las islas a crear presentarán una superficie mínima de cincuenta metros cuadrados, se deberá dejar una amplia zona sin explotar que circunde las balsas resultantes de la extracción, la cual no será inferior a veinte metros, en aquellos sectores que limiten con caminos transitados o terrenos cultivados.  
2. Previamente al inicio de los trabajos y con la presencia de personal del parque natural se realizará prospección botánica para identificar y delimitar el hábitat prioritario 7210\* Turberas calcáreas de Cladium mariscus, así como de poblaciones de Ceratophylum submersus u otras especies protegidas, al objeto de establecer medidas correctoras para evitar su afección.  
3. Igualmente, se realizará prospección para detectar la presencia de especies de especial interés faunístico o catalogadas como el aguilucho lagunero (Circus aeruginosus) y aguilucho cenizo (Circus pygargus), notificándose al servicio competente en materia de espacios naturales protegidos, al objeto de establecer medidas correctoras para evitar su afección.  
4. Se garantizará la continuidad de los canales que atraviesan y circundan la zona de explotación, asegurando su conectividad y evacuación de las aguas hacía los canales principales que desaguan en la gola del Trench. Las labores de limpieza de los canales no provocarán el dragado de los lechos ni márgenes de los mismos.  
5. Anualmente se firmará un protocolo entre la empresa y el servicio competente en materia de espacios naturales protegidos, que determinará los periodos y las condiciones de la explotación.  
6. Los accesos a la zona de explotación serán únicos y se ajustarán a los viales actualmente existentes. Se deberán mantener en buen estado los caminos por los que transite la maquinaria y vehículos pesados de forma que no se produzcan molestias al resto de usuarios de los mismos.  
7. En caso de instalarse cerramiento perimetral este será permeable a las especies de herpetofauna identificada en el área del parque natural, en especial al galápago europeo, y se señalizará suficientemente para evitar la colisión de la avifauna.  
8. En caso de almacenaje de residuos peligrosos previos a su entrega a gestor autorizado, estos se deberán disponer en la zona de beneficio del promotor, la cual se dotará de un espacio impermeabilizado y techado para el acopio.  
9. Se aplicarán medidas de control de emisiones pulverulentas: los camiones que transporten la turba desde las eras de secado a la instalación de beneficio deberán transitar cubiertos, en especial en condiciones ventosas y meses de verano.  
10. Se deberán cumplir las prescripciones del Plan de prevención de incendios forestales del Parque Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca y en cualquier caso lo dispuesto en el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, anexo IX del Decreto 91/2023, de 22 de junio, del Consell, por el que se aprueba el reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
11. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento del órgano competente en patrimonio cultural de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.   
12. Se presentará anualmente como parte del programa de vigilancia ambiental informe acompañado de la correspondiente planimetría y reportaje fotográfico en el que se detallará; superficie de área afectada, longitud de orilla creada así como tipología de la misma, superficie y diseño de las islas creadas, canales o zonas de conectividad de lagunas.  
13. Finalizada la actividad extractiva en la zona, se deberá retirar todo tipo de restos relacionados con la actividad y ajenos al ecosistema natural, tanto materiales como infraestructura utilizada.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a) Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b) La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 18 de diciembre de 2023.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML