Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6190, del 22-01-2010 (2010/470)

RESOLUCIÓ de 4 de desembre de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Guardamar del Segura, Montserrat, Torrent, Picassent, Alacant, L'Alcora i Onda.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6190

Data del DOGV
:   22-01-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/470

CVE


Data del document
:   04-12-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Torrent](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Guardamar del Segura](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [València](javascript:void(0))
    * [Montserrat](javascript:void(0))
    * [Picassent](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 4 de desembre de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Guardamar del Segura, Montserrat, Torrent, Picassent, Alacant, L'Alcora i Onda. [2010/470]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 297/06-AIA Guardamar del Segura, 393/04-AIA Montserrat, Torrent, Picassent, 415/06-AIA Alacant, 434/06-AIA L'Alcora, i 028/06-AIA Onda.  
València, 4 de desembre de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 297/06-AIA  
Promotor: Centro de Investigaciones Marinas Delta del Vinalopó, SL  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Objecte del projecte: Ampliació de granja marina de daurada i llobarro  
Localització: zona marítima de Guardamar del Segura (Alacant)  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte.  
Aquest projecte d'ampliació de la granja marina de l'empresa Centro de Investigaciones Marinas Delta del Vinalopó, SL té com a objectiu aconseguir una producció anual de 1.200 t de daurada i llobarro en règim intensiu, basant l'alimentació en l'aportació de pinsos compostos. La instal·lació actual es va dissenyar per a una producció d'unes 241 t a l'any.  
Per a aconseguir aquest objectiu de producció es projecta ampliar l'actual instal·lació que té 12 gàbies de 16 m de diàmetre cada una i un volum de 2.010 m³/gàbia. L'esmentada ampliació en la instal·lació piscícola consisteix a:  
- Col·locar 12 gàbies noves de 22 m de diàmetre, amb un volum de 3.801 m³/gàbia.  
- Transformar les 12 gàbies actuals i passar-les a gàbies de 19 m de diàmetre amb un volum de 2.835 m³/gàbia, i el reforç del sistema d'amarrament i ancoratge.  
Les 24 gàbies seran col·locades a la part central del polígon (en un grup de 8x3) ocupant uns 7.964 m² de superfície i amb un volum total estimat per al cultiu de 79.632 m³. Segons el pla de producció descrit en la memòria, no s'han de superar densitats en les gàbies de 15 kg de peix per metre cúbic, i la càrrega habitual d'aquestes serà inferior.  
Les 24 gàbies d'engreix estaran situades, totes, dins del polígon de concessió degudament senyalitzat al trànsit nàutic que posseeix l'empresa. La superfície marina concedida té unes 12 ha (119.956 m²), de forma rectangular, i es troba entre els 21 i 24 m de profunditat i a uns 3,5 km de distància de la línia de costa.  
Tramitació administrativa  
En data 19 de juliol de 2006 es rep de la Direcció Territorial a Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge la documentació remesa el 10 de juliol de 2006 per la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació relativa a l'Ampliació de granja marina de daurada i llobarro, a la zona marítima de Guardamar del Segura presentada pel Centro de Investigaciones Marinas Delta del Vinalopó, SL, consistent en:   
- Projecte tècnic de la instal·lació (visat GN-98/05 de 25.05.2005).  
- Estudi d'impacte ambiental per a l'ampliació de la piscifactoria de daurada i llobarro, octubre de 2005 (visat de 17.10.2005). Addenda, com a fe d'errates, amb les coordenades correctes de l'àrea de concessió per a rectificar les esmentades en l'estudi d'impacte ambiental (data registre entrada 6.04.2006).  
- Informes de Capitania Marítima (30.05.2005), de la Comandància Naval (23.05.2005) i de Ports de l'Estat (09.05.2006), tots en sentit favorable a l'ampliació.  
- Anunci d'exposició pública, publicat en el BOPA en el núm. 108 de 13.05.2006.  
- Certificat i informe favorable de l'Ajuntament de Guardamar del Segura (30.06.2006).  
- Certificat de l'exposició pública en la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat exposat al públic durant 30 dies conjuntament amb el projecte tècnic, mitjançant un anunci inserit en el BOPA núm. 108 de 13/05/06, i al tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Guardamar del Segura.  
Finalitzat el període d'exposició no s'ha obtingut la presentació de cap al·legació, així ho certifiquen el secretari general de l'Ajuntament de Guardamar del Segura amb data 9 de juny de 2006 i el cap de la Secció de Pesca Marítima de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació amb data 5 de juliol de 2006.  
Petició d'informe sectorial  
Amb data 15 de setembre de 2006 s'efectua consulta al Servei de Qualitat de les Aigües de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria.  
Informe sectorial  
El 25 d'octubre de 2006 es rep, en contestació a la nostra sol·licitud, l'informe següent emés pel Servei de Qualitat de les Aigües:  
Antecedents  
Mitjançant la Resolució de 2 d'octubre de 2001, del Ministeri de Medi Ambient, s'atorgava al Centro de Investigaciones Marinas Delta del Vinalopó, SA la concessió d'ocupació d'uns 119.956 m² de terrenys de domini públic maritimoterrestre (aigües interiors) per a la instal·lació d'una granja marina de daurada i llobarro enfront del terme municipal de Guardamar del Segura per un termini de 5 anys prorrogables per terminis de la mateixa durada, sense poder sobrepassar els 20 anys.  
La Direcció General de Pesca i Comercialització Agrària també autoritzava l'empresa més amunt indicada per a la instal·lació, mitjançant la Resolució de 13 de novembre de 2001 (DOGV núm. 4148, de 14.12.2001). Així mateix, la Conselleria de Medi Ambient, el 22 de febrer de 2000, va emetre la resolució de declaració d'impacte ambiental.  
La instal·lació està situada enfront del terme municipal de Guardamar del Segura, definida per un quadrilàter amb les coordenades següents:  
A) 38º 07,532" N 00º 35,899" W  
B) 38º 07,532" N 00º 35,701" W  
C) 38º 07,308" N 00º 35,701" W  
D) 38º 07,308" N 00º 35,899" W  
La instal·lació final estarà formada per 24 gàbies marines: 12 gàbies noves de 22 m de diàmetre i 12 de 19 m, resultants de la transformació de les 12 gàbies de 16 m de diàmetre de la instal·lació original.  
La producció estimada passarà de 241 a 1.200 tones, entre daurada i llobarro.  
S'informa:  
1. La conseqüència de l'augment de producció del cultiu repercutirà en l'entorn marí amb l'augment de la terbolesa i dels nivells de nutrients (risc d'eutrofització), ambdós originats per l'alimentació artificial i per les defecacions dels peixos.  
L'ús de productes antibacterians o fungicides utilitzats en el cas de presentar-se algun tipus de malaltia; aquests productes poden causar dany a la població fitoplanctònica de la zona i alterar l'equilibri biològic de les aigües.  
2. Respecte a l'emplaçament de la granja marina cal assenyalar que en les proximitats d'aquesta hi ha zones de bany que poden ser afectades com a conseqüència d'aquesta activitat: les platges de la Marina i les Pesqueres a Elx i les de Tusales, dels Vivers i platja Centro a Guardamar del Segura, totes òptimes per al bany.  
3. S'ha de realitzar el pla de vigilància ambiental (p. 103), inclòs en l'estudi d'impacte ambiental presentat, i a més afegir proves d'existència de Beggiatoa spp en els sediments, semestralment.  
4. Així mateix, s'ha de comprovar periòdicament, com a mínim una vegada a l'any, l'estat de conservació de les comunitats biològiques d'interés ecològic com ara la praderia de Posidonia oceànica, Cymodocea nodosa, Zostera noltii i el coral·ligen, que estan més a prop de la instal·lació, a causa de l'alt interés d'aquestes comunitats.  
5. També anualment han de seguir amb els estudis de la comunitat ictiològica pròxima a la instal·lació.  
6. Les adequacions per a ampliar les gàbies han de realitzar-se procurant no deteriorar l'entorn i davant de qualsevol accident, l'empresa ha de tenir preparats els mitjans necessaris per a la recollida de les gàbies i aparells per a evitar que puguen ser arrossegades a zones de la costa o queden a la deriva; s'establirà especial atenció en la temporada de bany.  
Fins al moment, l'empresa ha presentat els resultats del PVA amb regularitat des d'agost de 2001 fins a desembre de 2005; així mateix, hauran de presentar el període comprés entre aquesta data i l'actual com més prompte possible.  
En aquesta autorització ha de constar l'obligació de remetre els resultats del pla de vigilància a la Direcció General de Qualitat Ambiental, per a avaluar els resultats i controlar-ne la possible incidència en la qualitat de les aigües litorals.  
Documentació complementària  
L'empresa presenta, amb data del Registre d'Entrada 27 d'abril de 2007, els resultats de vigilància ambiental de la instal·lació piscícola corresponents al període desembre de 2005 - novembre de 2006.  
Consideracions ambientals  
Aquest projecte d'ampliació de granja marina es durà a terme sense necessitat d'ampliar la superfície del polígon de concessió de domini marítim terrestre que es troba entre 21 i 24 m de profunditat sobre fons degradats per la pesca d'arrossegament; aquests es corresponen amb biocenosi de la mata morta de Posidonia oceanica que es continua pel sud d'aquesta amb fons d'arenes fangoses. En aquests fons, segons l'estudi d'impacte ambiental (EIA), no es presenten espècies vegetals o animals de rellevància ecològica o protegides per la legislació vigent. No obstant això, a la zona d'estudi es troben comunitats biològiques amb interés conservacionista com les praderies de fanerògames (Posidonia oceanica, Cymodocea nodosa i Zostera noltii) i el coral·lígen, que mantenen una distància considerable amb el cultiu com per a no veure's afectades.  
Són comunitats que s'han de conservar:  
- La praderia de Posidonia oceanica a l'àrea està molt degradada, la millor conservada se situa enfront de la platja del Pinet i queda a uns 2.000 m del radi màxim de dispersió dels abocaments.  
- Praderia de Cymodocea nodosa, la part més pròxima d'aquesta està a més de 2.500 m de l'àrea màxima de dispersió dels abocaments.  
- Biocenosis mixta de Cymodocea i Zostera noltii es troben xicotetes taques, en zones més succintes, al nord de la platja de la Marina (Elx) a més de 3.000 m.  
- El coral·lígen, que es troba de forma fragmentària en una banda estreta al NE del sector estudiat a uns 25-32 m de profunditat, intercalada en una franja de fons detrítics, queda situat a uns 900 m de l'àrea d'influència màxima del cultiu.  
Les platges d'ús públic, igualment, estan bastant allunyades de la piscifactoria, així la platja de la Marina que és la més pròxima queda a més de 3.500 m.  
La incidència negativa destacable per l'ampliació projectada continua sent la generació de residus abocats al medi (pinso no consumit, excrements, pseudoexcrements, substàncies medicamentoses, etc.) que continuaran afectant els fons marins i la qualitat de l'aigua.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, la major part dels residus generats són sòlids (principalment excrements) i nutrients: fòsfor i nitrogen. Els sòlids es dipositen als voltants de les gàbies, i poden afectar les característiques sedimentològiques del substrat a mig o llarg termini per la sedimentació i acumulació de les partícules que aniran degradant-los, al mateix temps que alliberen nutrients des del sediment a la columna d'aigua, i són una potencial causa d'augment de la terbolesa i possible disminució dels nivells d'oxigen a la columna.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'estima una quantitat residual de sòlids totals (excrements majoritàriament), per a la producció objecte del projecte amb un factor de conversió de 2'0 (triat per damunt de l'òptim aconseguit en les costes de Grècia d'1'8), de 720 t/any. La major part d'aquestes partícules residuals generades, partícules de resta de pinso i partícules d'excrements, aniran sedimentant al substrat marí immediat a les gàbies.  
L'àrea de màxima influència de la piscifactoria per la dispersió d'aquestes partícules, calculada en l'estudi d'impacte ambiental tenint en compte dades de vents i corrents marines de referències bibliogràfiques citades, serà per a les excrements (per la menor velocitat de sedimentació d'aquests davant de les partícules del pinso) d'una distància màxima de dispersió de 253 m, en situacions en què actuen els corrents de major velocitat (>0,36 m/s). S'ha de tenir en compte, segons recull l'esmentat estudi d'impacte ambiental, que els corrents amb majors velocitats, a partir de 0,24 m/s, s'aconsegueixen amb molta menys probabilitat que les velocitats compreses entre 0,06 i 0,24 m/s. El fet més freqüent es tenir dispersions màximes (d'excrements) entre 42 i 170 m de distància des de la instal·lació, encara que els excrements en ser elements més làbils la dispersió d'aquests a penes sobrepassarà el polígon de concessió, a més es consideren que als 200 m de la instal·lació s'han diluït completament.  
Per consegüent, en l'àrea d'influència de la piscifactoria es donaran unes zones afectades en major o menor grau per la deposició de les partícules, establint-se les de menor grau per a una escala espacial d'un centenar de metres i annexes a les de màxima. Les biocenosis afectades seran les de la mata morta de Posidonia oceànica i de les arenes fangoses, ambdues amb escàs valor ecològic. També es donaran, a una escala espacial de diversos centenars de metres, zones que es veuran afectades per la dispersió de nutrients en la columna d'aigua i induirà en aquesta els fenòmens d'eutròfia, terbolesa, afectant tant el plàncton com al bentos (substitució d'espècies fotòfiles per esciàfiles).   
Un altre tipus de residus aportats al medi procedeix de l'ús de substàncies d'antibiòtiques per al tractament i prevenció de malalties del cultiu. La incidència negativa es considera d'escassa magnitud, temporal i recuperable, a causa de l'ús de manera restringida en els aliments. Aquests medicaments autoritzats i la seua aplicació estan regulats pel RD 109/95 i RD 157/95.  
Durant el procés d'engreix sol donar-se la mort de peixos del cultiu; la seua incidència no es considera rellevant perquè són retirats per a l'examen en laboratori, recollits en contenidor, i la destinació final d'eliminació serà l'adequada a aquest tipus de residu.  
Respecte a l'estat de la zona, s'extrau dels informes sobre el seguiment ambiental de l'actual granja des de desembre de 2003 a novembre de 2006, que inclouen segons el ritme de producció i àrea màxima d'afecció les aportacions anuals de fòsfor i nitrogen total que es consideren que van al sediment i les aportacions que de manera residual es dissolen en l'aigua, també es té en compte les dades de la campanya de setembre de 2005 de l'estudi d'impacte ambiental d'aquesta ampliació de cultiu (estudi d'impacte ambiental octubre de 2005), es dóna a conéixer el següent:  
Els resultats obtinguts estan en sintonia amb els detectats en anteriors campanyes del seguiment, amb els de la campanya realitzada prèviament a aquesta instal·lació de cultiu i també anàlegs als de la piscifactoria veïna Granja Marina Bahía Santa Pola SLU (Gramabasa, SLU) molt pròxima a aquesta pel costat sud del polígon de concessió.  
La qualitat de les aigües de la zona continua sent òptima, així ho indica l'oligotròfia de la columna d'aigua (segons les concentracions de nutrients i clorofil·la a, mantingudes sempre entre l'interval discret-moderat) i l'estat de la comunitat fitoplanctònica (segons la moderada participació cel·lular, l'elevada diversitat i la complexitat estructural).  
En aquest últim cicle, de desembre de 2005 a novembre de 2006, no s'observen episodis d'eutròfia com es va arribar a detectar en alguna situació passada abans de col·locar la instal·lació i en la mostra superficial de l'enclavament de control núm. 2 en el mes de febrer, a causa de la influència ocasional dels abocaments de la desembocadura del riu Segura. Cal dir que aquest enclavament de control és el segon de quatre controls o indicadors distribuïts al llarg de la deriva marina principal, sentit NE, en una àrea on se situen quatre piscifactories que realitzen conjuntament el seguiment ambiental.  
En l'esmentat informe es determina que: la columna d'aigua conserva la seua condició ambiental independentment de la piscifactoria, pel fet que les quantitats de fòsfor i nitrogen total que aporta el cultiu són perfectament assimilables.  
En relació amb la qualitat sedimentològica, es conclou en l'informe del seguiment ambiental que a penes es veu afectada pel cultiu. L'impacte produït es manifesta mitjançant discrets increments en la participació del fang i la matèria orgànica sota les gàbies. Els resultats obtinguts en la vigilància ambiental queden emmascarats en una àrea on les condicions sedimentològiques, quan es va ubicar la granja, ja es trobaven sotmeses a degradació ambiental.  
També, en l'informe del seguiment de gener a març de 2007 rebut de la veïna instal·lació (Gramabasa, SLU) es conclou de manera semblant sobre l'estat de la zona i dóna a conéixer que pels abocaments (nutrients) procedents d'aquestes dues granges pròximes no s'ha produït efecte sinèrgic entre ambdues.  
Es considera apropiat, davant d'aquests reduïts increments en els fons de les partícules procedents de les activitats piscícoles, ampliar el seguiment sedimentològic en enclavaments de control que queden més allunyats i en diferent orientació respecte als enclavaments utilitzats, actualment, en la vigilància ambiental de cada una de les granges instal·lades en la mateixa zona marítima de Guardamar del Segura. Aquests nous enclavaments sedimentològics serien, igual que els enclavaments de control hidrològics, comuns en el seguiment ambiental de cada una de les granges situades allí.  
Les mesures correctores que s'estableixen per a minimitzar els efectes de l'emissió de residus al medi:  
- La principal mesura és optimitzar el pla d'alimentació, i ajustar-lo contínuament a les necessitats del cultiu per a evitar la pèrdua de pinso no aprofitat i obtenir la major rendibilitat pinso/producció.  
- L'ús de dietes amb pinsos de qualitat amb els menors continguts de fòsfor i nitrogen possibles, i el major ús de continguts basats en farines vegetals, que possibiliten el menor índex de conversió possible, i el consegüent menor percentatge de residus i nitrogen i fòsfor emesos al medi.  
- L'ús de les substàncies per al tractament i prevenció de malalties del cultiu s'efectuarà conforme al Reglament L/2377/90. Substàncies que els laboratoris homologats subministraran a l'empresa de cultiu en forma de premescla en pinsos, i en dosis concretes sota prescripció veterinària. La manipulació d'aquests serà per personal específicament format per a aquesta tasca. L'emmagatzemament d'aquests productes s'efectuarà d'acord amb la normativa aplicable i l'eliminació tant dels productes sobrants com dels seus envasos i embalatges s'ha de dur a terme en plantes autoritzades a aquest efecte.  
- A les zones de màxima deposició, l'aportació de substrats durs naturals o artificials a curta escala espacial contribuirà a diversificar i estructurar l'ecosistema. Sobre aquesta mesura cal dir, que si s'han de realitzar actuacions d'aquest tipus, es tindrà en compte de realitzar-la dins del polígon de concessió que la instal·lació té autoritzada.  
També es proposa la possibilitat de dragar periòdicament el fons que queda per sota de les gàbies flotants, a fi d'evitar l'acumulació de la matèria orgànica generada pel cultiu, en el cas que els registres de matèria orgànica i potencial redox, del pla de seguiment, detecten una acumulació no desitjada d'aquest tipus de residus. El dragatge, en cap cas comportarà una succió del sediment, i un augment del calat en la zona, i haurà de disposar de les preceptives autoritzacions i permisos de dragatge i abocament, si és procedent.  
Programa de vigilància ambiental  
S'ampliarà el pla de vigilància ambiental que es du a terme per a la instal·lació piscícola Centro de Investigaciones Marinas Delta del Vinalopó, que es preveu en els informes sobre els resultats periòdics obtinguts del seguiment ambiental i es realitza conjuntament amb totes les granges piscícoles instal·lades en aquesta zona marina, per a realitzar estudis sedimentològics en enclavaments de control situats a menor profunditat que l'ocupada pels polígons de concessió i tan distants d'aquests com els quatre enclavaments hidrològics de control establits en el pla de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Annex I apartat 1.g) del Decret 162/90, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'Ampliació de granja marina de daurada i llobarro situada a la zona marítima de Guardamar del Segura, promoguda per l'empresa Centro de Investigaciones Marinas Delta del Vinalopó, SL, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i complisca l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Durant l'execució de les obres del projecte d'ampliació, tant de les operacions realitzades en terra com al mar, s'ha de retirar tots els materials sobrants o que han caigut al fons per a ser traslladats a un abocador autoritzat o lliurats a un gestor autoritzat. Finalitzades les obres d'instal·lació, o les obres realitzades en la fase de funcionament, i, fins i tot, desistiment de l'activitat, s'ha de confirmar la retirada total d'aquests sobrants que hi haja als fons marins mitjançant la realització d'inspeccions i immersions en el mar.  
2. Davant de qualsevol accident, l'empresa ha de tenir preparats els mitjans necessaris per a la recollida de les gàbies i aparells per a evitar que puguen ser arrossegades a zones de la costa o queden a la deriva. S'ha d'establir especial atenció durant la temporada de bany.  
3. L'ús de les substàncies per al tractament i prevenció de malalties del cultiu s'ha d'efectuar conforme al Reglament L/2377/90. Substàncies que els laboratoris homologats subministraran a l'empresa de cultiu en forma de premescla en pinsos, i en dosis concretes sota prescripció veterinària. La manipulació d'aquests ha de ser realitzada per personal específicament format per a aquesta tasca. L'emmagatzematge d'aquests productes s'ha d'efectuar d'acord amb la normativa aplicable, i l'eliminació tant dels productes sobrants com dels seus envasos i embalatges s'ha de dur a terme en plantes autoritzades a aquest efecte.  
4. En el programa de vigilància ambiental dut a terme en aquesta instal·lació piscícola del Centro de Investigaciones Marinas Delta del Vinalopó, SL, i conjuntament amb la resta de les instal·lacions piscícoles situades a aquesta zona marina, s'ha d'ampliar el seguiment ambiental sedimentològic en enclavaments de control que estiguen més allunyats de les granges i amb diferent orientació a la que tenen els enclavaments utilitzats actualment en la seua vigilància ambiental. Aquests enclavaments de control han de ser determinats per l'Institut d'Ecologia Litoral, coneixedor de la zona i responsable dels informes sobre els resultats del seguiment ambiental que es du a terme en cada una de les granges situades en aquesta mateixa zona marítima.  
5. En el cas que siga autoritzada l'ampliació, ha d'incloure's en l'esmentada autorització l'obligació de remetre els resultats obtinguts del pla de vigilància a la Direcció General de Qualitat Ambiental, per a avaluar els resultats i controlar-ne la possible incidència en la qualitat de les aigües litorals.  
6. D'acord amb l'article 4 del RDL 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per mitjà d'un escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
7. Periòdicament han de ser remesos a aquesta Conselleria els informes amb els resultats i les conclusions obtinguts en el desenvolupament del programa de vigilància ambiental.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 393/04-AIA  
Títol: Programa d'actuació integrada de la Unitat d'Execució 1 del sector Vertix XXI  
Promotor: Ajuntament de Montserrat  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València  
Localització: termes municipals de Montserrat, Torrent i Picassent (València)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte d'aquest projecte és, mitjançant un programa de gestió indirecta, en coordinació amb els ajuntaments dels termes municipals de Montserrat, Torrent i Picassent, el canvi en l'ús del sòl, classificat actualment com a no urbanitzable segons els plans generals dels diversos ajuntaments, a urbà, residencial, terciari i camp de golf.   
La superfície del sector, que es desenvolupa com una única unitat d'execució, és de 1.058.566,15 m², dels quals, corresponen a cada un dels termes municipals, els percentatges següents:   
TM de Montserrat................. 646.789,67 m² ........61%  
TM de Torrent......................323.746,83 m² .........30,5%  
TM de Picassent....................90.278,64 m² .......... 8,5%  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'àmbit d'actuació es localitza a la partida de d'Alt, a la vora de la carretera CV-405, equidistant entre les poblacions de Montserrat i Torrent, i a una distància semblant de Picassent; i comprén les parcel·les cadastrals que s'indiquen a continuació:  
- Terme municipal de Montserrat:  
- Polígon 6 (parcel·les 211, 212, 349, 356 i 680)   
- Polígon 7 (parcel·les 22, 23, 212, 213, 216, 220, 221, 19, 156, 214 i 215)  
- Terme municipal de Torrent:   
- Polígon 24 (parcel·les 10, 14, 15, 16, 18, 33 i 199)   
- Terme municipal de Picassent:   
- Polígon 4 (parcel·les 18, 21, 27, 108, 109, 130, 131 i 166)  
Concretament els límits de la zona que s'ha de reclassificar es corresponen amb:  
- A l'oest: carretera CV-405 (Montserrat - Torrent) i espai residencial  
- A l'est: camí de Guardallonga i zona urbana  
- Pel nord: camins rurals i habitatges unifamiliars  
- Al sud: camí de la Casa d'Alt i zones urbanes  
La classificació, qualificació i assignació d'usos que s'estableix al sector, pot resumir-se tal com es mostra a continuació:  
Superfície xarxa primària interna................. 28.344,68 m²  
Sòl afecte a activitat esportiva................... 547.509,01 m²  
Superfície residencial computable............. 482.712,46 m²  
Superfície dotacional xarxa secundària  
Zones verdes.....................................48.271,27 m²  
Zones d'equipaments........................12.129,92 m²  
Xarxa viària secundària...................115.852,36 m²  
Superfície ús residencial............................ 284.963,19 m²  
Sòl ús terciari....................... 21.495,72 m²  
La superfície destinada a zona residencial, en la qual es desenvolupen com a usos dominants el residencial i apartaments turístics (i s'estableixen com a compatibles el terciari, excepte grans superfícies, el docent privat, sanitari privat i centres d'assistència i benestar social), es troba dividida en diverses zones d'ordenació urbanística; aquestes són:  
- Villas Golf (zona definida per l'àrea residencial que envolta el camp de golf)  
- Ladera Este i Ladera Oeste (zona definida per dues àrees residencials allargades i contigües a les Villas Golf)   
- Pueblo Norte i Pueblo Sur (àrees residencials envoltades de vial i contigües a les anteriors)   
El nombre total d'habitatges, obtingut de la suma de cada una de les zones residencials anteriorment definides, és de 1.210, i s'obté una densitat d'habitatges d'11,5 habitatges/ha. Dins d'aquestes 5 zones hi ha illes dedicades a ús terciari la qualificació de les quals s'ha definit com a terciari excepte grans superfícies; fora de l'ús residencial, el sector es troba dividit en camp de golf, zones verdes, equipaments, xarxa viària i aparcaments públics.  
Requeriment d'informació o documentació complementària  
- En data 4 d'abril de 2006, es remet requeriment de documentació al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, de la Direcció Territorial de València; i se sol·liciten els informes següents i documentació complementària:   
A) Pel que fa a la tramitació administrativa:  
1. S'ha de presentar aprovació del concert previ del Pla general d'ordenació urbana de Montserrat emés per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
2. Aprovació provisional del projecte dels plens dels municipis de Torrent i Picassent.  
3. Certificat d'informació al públic dels municipis de Torrent i Picassent.  
4. Còpia de les al·legacions presentades al projecte dels municipis de Torrent i Picassent, com també informe de contestació a aquestes.  
B) Pel que fa a la documentació que s'ha de remetre pel Servei Territorial:  
1. Informe sobre l'estudi de paisatge en compliment de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
2. Informe del Servei Territorial de Medi Ambient sobre l'afecció al camí ramader assegador de Conca, que es troba afectada per l'actuació i que segons apareix en els plànols d'ordenació de l'actuació plantejada, se'n modifica el traçat i amplària legal.  
C) Pel que fa a la documentació que s'ha de remetre pel promotor:  
1. S'ha d'indicar clarament la classificació i qualificació actual del sòl afectat per l'actuació.  
2. Tal com es reflecteix en la documentació enviada, l'aigua potable destinada al proveïment de la població resultant del nou desenvolupament projectat, provindrà d'un pou propietat del promotor, una vegada que s'haja, augmentat el rendiment d'extracció d'aquest i sotmés l'aigua a un procés d'osmosi. S'ha de presentar, per tant, informe de Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual es reflectisca l'autorització d'extracció del pou, cabal concedit, com també, si l'ús actual és per a reg agrícola, l'autorització per al canvi d'ús a consum urbà.   
3. Autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que autoritze el canvi d'ús de les aigües que té per dret, procedents de l'EDAR de Montserrat, la concessió actual del qual és de reg agrícola a reg de camp de golf, com també de l'aprofitament de les aigües residuals depurades procedents de la futura depuradora del sector plantejat.  
4. Certificat de l'organisme gestor en què assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids urbans generats.  
5. Analitzada la cartografia es detecta la presència del llit del barranc de les Canyes, que discorre pel nord de l'actuació. L'esmentat llit no s'ha tingut en compte ni en l'anàlisi ambiental, ni en l'ordenació proposada. S'ha d'aclarir aquest aspecte tenint en compte que segons l'article 14.5 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, tots els llits públics i privats han de mantenir-se expedits, i no autoritzar qualsevol modificació sense que hi haja un projecte diligenciat per l'organisme de conca competent.   
6. Anàlisi i cartografia del sòl forestal afectat per l'actuació classificat com a tal en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana.  
7. Anàlisi i cartografia d'incendis registrats a l'àrea objecte d'estudi.  
8. Delimitació georeferenciada del sector en format digital.  
9. Informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
- En data 2 d'octubre de 2006 es remet a l'Ajuntament de Montserrat, notificació d'advertiment de caducitat, com també còpia d'aquesta al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, on s'indique que transcorregut el termini de tres mesos sense rebre la documentació anteriorment sol·licitada el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental tancarà l'expedient iniciat, d'acord amb l'article 92 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú (BOE núm. 285, de 27 de novembre de 1992).  
- En data 15 de novembre de 2006, la mercantil Mas Vilanova, SA remet documentació complementària, no obstant això, continuen sense esmenar-se la totalitat de les deficiències pel que fa a la documentació necessària per a poder emetre la corresponent declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa es remet novament requeriment de documentació, en data 11 de desembre de 2006, al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, de la Direcció Territorial de València; i s'envia còpia d'aquest als ajuntaments de Montserrat, Torrent i Picassent.   
- En dates 12 i 29 de gener, i 19 de febrer de 2007, la mercantil Mas Vilanova SA remet, documentació complementària constituïda per:  
1. Resolució definitiva del concert previ del Pla general d'ordenació urbana de Montserrat emés per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, de data 14 de febrer de 2005; i s'estableix en l'apartat segon d'aquest, entre altres, les consideracions següents:  
- La classificació de nous sectors de sòl urbanitzable ha de quedar supeditada a garantir la suficiència delproveïment d'aigua potable i ha de quedar assegurada l'execució de les infraestructures necessàries.   
- La classificació del sector Vertix XXI, actualment sòl de protecció paisatgística, queda condicionada al que resulte de la declaració d'impacte ambiental. Amb aquesta finalitat, ha d'aportar-se un estudi de paisatge amb el contingut previst en l'article 32 i següents de la Llei d'ordenació del territori i protecció el paisatge.   
- Es justificarà el compliment de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge i de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del sòl no urbanitzable.   
2. Còpia de les al·legacions presentades en l'Ajuntament de Torrent durant el període d'informació pública (de 10 de febrer al 10 de març de 2004, ambdós inclusivament).  
3. Certificat subscrit per l'alcaldessa de l'Ajuntament de Picassent de data 3 de juliol de 2006, relatiu al període d'informació pública del projecte, amb la indicació de les dates d'aquest, i les al·legacions presentades.   
4. Sol·licitud de la mercantil Mas Vilanova, SA a l'entitat metropolitana per al tractament de residus (EMTRE), de data 20 de desembre de 2006, en el qual se sol·licita que s'emeta certificat en què s'assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids generats per l'increment de població als municipis de Torrent, Picassent i Montserrat, com a conseqüència del desenvolupament d'aquest projecte.   
5. Certificat d'enginyer tècnic municipal, subscrit per l'alcaldessa del terme municipal de Picassent, de data 6 de juliol de 2006, en el qual s'informa que l'Ajuntament de l'esmentada localitat disposa de servei de recollida i trasllat de residus sòlids urbans a tota la població, com també, la recollida domiciliària de mobles i efectes, selectiva, i ecoparc municipal, en règim de prestació per contracta, que s'adapta a les necessitats de recollida provocades pel natural creixement de la població i desenvolupament urbanístic. Està el municipi, pel que fa al tractament de residus, englobat en l'Àrea de gestió 1, segons la planificació establida en el Pla zonal de residus de la zona III i VIII, aprovat per Ordre de 18 de gener de 2002.   
6. Informe de data 10 de gener de 2007, subscrit pel director tècnic de l'Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus, pel qual se certifica que l'esmentada entitat disposa de capacitat de tractament suficient per a la gestió dels residus que com a conseqüència del desenvolupament d'aquest projecte s'originen als municipis de Torrent i Picassent, i no inclou aquest informe els residus del municipi de Montserrat; atés que aquesta Entitat no té competència sobre la gestió de residus urbans generats fora del seu l'àmbit geogràfic definit en la Llei 2/2001, d'11 de maig, de creació i gestió d'àrees metropolitanes de la Comunitat Valenciana.   
7. Certificat de l'Ajuntament de Montserrat, en el qual s'indica que mitjançant l'acord plenari adoptat en la sessió de 26 de setembre de 2005, es va acordar la proposta d'acord sobre la incorporació al consorci de l'Àrea de gestió número 1, del pla zonal de residus, zones X, XI i XII.   
- El 7 de març de 2007, el Sr. Augusto Monte Boquet, en representació de la mercantil Mas Vilanova SA, remet, en resposta al requeriment efectuat des del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, en data 23 de febrer de 2007, al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València (s'efectua també la notificació d'aquest als ajuntaments de Montserrat, Torrent i Picassent), documentació complementària constituïda per:   
1. Informe emés pels serveis tècnics de l'Ajuntament de Montserrat, subscrit per l'arquitecte municipal, en data 8 de febrer de 2007, en el qual s'assenyala la classificació del sòl dels terrenys afectats per aquest actuació.   
2. Còpia compulsada pel secretari de l'Ajuntament de Montserrat, de data 9 de febrer de 2007, en la qual consten algunes de les normes específiques del sòl no urbanitzable, i s'hi especifica que "a l'efecte de l'aplicació de la Llei valenciana 4/92, del sòl no urbanitzable, s'entendrà com a sòl no urbanitzable comú els denominats per aquest pla com a genèric, protecció paisatgística i protecció de l'horta, sense perjudici de les limitacions que aquest pla imposa a aquestes categories de sòl".   
3. Cartografia en la qual es grafien els terrenys del terme municipal de Montserrat afectats per aquest projecte; no obstant això, no s'ha remés visada per l'Ajuntament d'aquesta localitat.   
4. Informe de la Secció Tècnica de Planejament de l'Ajuntament de Torrent, de data 14 de febrer de 2007, en el qual s'assenyala la classificació del sòl dels terrenys del terme municipal afectats per aquesta actuació.   
5. Certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Picassent, de data 17 de gener de 2007, relatiu a la classificació del sòl afectat pel PAI.   
6. Sol·licitud del president de la Comunitat de Regants Pou el Vicari de Montserrat, a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 7 d'agost de 2006, relatiu a l'autorització del canvi d'ús de l'aigua que en l'actualitat s'empra per a reg agrícola, perquè, després del corresponent procés d'osmotització, puga destinar-se als usos associats al consum urbà o a proveïment de població del camp de golf, habitatges i edificacions d'ús terciari que es preveuen construir.   
7. Sol·licitud del president de la Comunitat de Regants la Murta, de Montserrat, a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 15 de novembre de 2006, relativa a l'autorització del canvi d'ús agrícola de les aigües procedents de l'EDAR de Montserrat, a un ús recreatiu per a reg de camp de golf, amb estalvi de cabals.  
8. Sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per part de la mercantil Mas Vilanova SA, en data 20 de desembre de 2006, on requereix l'emissió d'un informe preliminar sobre la viabilitat de l'actuació projectada des del punt de vista de la compatibilitat amb la planificació hidrològica vigent a la conca, i acompanyada dels estudis corresponents relatius a la sol·licitud del canvi d'ús del pou inscrit en la secció C del registre d'aigües per a provement de la urbanització Pou el Vicari, al terme municipal de Montserrat; a la sol·licitud de canvi de concessió d'aigües residuals depurades procedents de la urbanització Vertix XXI, i a la sol·licitud de canvi d'ús de part dels cabals corresponents a la concessió d'aigües depurades procedents de l'EDAR de Montserrat d'un ús per a reg a un ús lúdic recreatiu amb estalvi de cabals.   
9. Sol·licitud, de data 29 de desembre de 2006, a la Comissaria d'Aigües, Àrea de Gestió del Domini Públic Hidràulic, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per la qual es requereix que es concrete si a la zona d'actuació hi ha algun llit, o bé, si l'única cosa que hi ha a la part nord de la finca realment consisteix en un cavallonament realitzat per a evitar l'entollada dels horts limítrofs, sense consideració de llit pròpiament dit.  
10. Informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València, de data 20 de desembre de 2006; el contingut del qual es concreta en l'apartat d'aquesta declaració corresponent a informes sectorials.   
11. Cartografia en què se superposa l'ordenació presentada amb les superfícies incendiades i plànol en què es representa la nova ordenació en què s'exclou la superfície forestal incendiada.   
12. Fitxa de planejament i gestió resultant d'excloure l'àrea forestal incendiada anteriorment considerada, i són alguns dels nous paràmetres i consideracions incorporades les que detallen a continuació:  
- Paràmetres d'edificabilitat corresponents al terme municipal de Torrent: 317.253,23 m²sòl.  
- Sòl afectat activitat esportiva (camp de golf): 538.059,38 m²sòl.  
- Aprofitament tipus: 0,2064 uda/ m²sòl.  
- Superfície total de l'àrea de repartiment: 1.053.966,15 m²sòl.  
- Respecte a l'àrea forestal incendiada, es classificarà com a sòl no urbanitzable, subjecte a especial protecció per a la reforestació i la reposició de la vegetació que hi ha, la qual quedarà a càrrec de l'actuació i serà d'acord amb els informes tècnics corresponents demanats respecte d'això; mentre que el manteniment posterior s'efectuarà a càrrec de l'empresa adjudicatària del camp de golf.   
13. Còpia de la resolució relativa a l'autorització de la prospecció arqueològica efectuada pel cap d'Àrea de Patrimoni Cultural i Museus, de data 10 de novembre de 2006, el contingut de la qual es concreta de manera resumida en l'apartat següent d'aquesta declaració corresponent a informes sectorials.  
- En data 23 de febrer de 2007 s'efectua requeriment de documentació, i se sol·liciten els informes següents i documentació complementària:   
Pel que fa a la documentació que ha de remetre el promotor:  
1. Informe subscrit per tècnic municipal; com també cartografia degudament visada corresponent a la totalitat de terrenys del terme municipal de Montserrat afectats per aquest projecte. Igualment, es requereixen informes de tècnics municipals de Torrent i Picassent, amb competència en la matèria, en els quals s'indique clarament la classificació i qualificació actual del sòl afectat per l'actuació.  
2. Informe de Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual es reflectisca l'autorització d'extracció del pou, cabal concedit, com també, si l'ús actual és per a reg agrícola, l'autorització per al canvi d'ús a consum urbà.   
3. Autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que autoritza el canvi d'ús de les aigües que té per dret, procedents de l'EDAR de Montserrat, la concessió actual de la qual és de reg agrícola a reg de camp de golf, com també de l'aprofitament de les aigües residuals depurades procedents de la futura depuradora del sector plantejat.  
4. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, concretament del Servei de Llits; tal com s'indica en l'escrit presentat de data 15 de novembre de 2006, en el qual es concrete si en la zona d'actuació hi ha algun llit, o bé, si realment consisteix en un cavallonament a l'efecte d'evitar l'entollada dels horts limítrofs, sense consideració de llit pròpiament dit.   
5. Informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de València, en el qual es concrete, a l'efecte de poder efectuar una correcta valoració ambiental del projecte, si els terrenys forestals afectats, classificats com a tals en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana són compatibles amb el desenvolupament d'aquesta actuació; o al contrari, són mereixedors de protecció i preservació pel que fa al desenvolupament urbanístic d'aquests. Paral·lelament, també se sol·licita informe referent al sector de 3,37 hectàrees afectades per l'incendi produït en 1995; com també respecte a la possibilitat que s'haja produït posteriorment un altre episodi d'aquesta tipologia.  
6. Informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
- El 27 d'abril de 2007, la companyia mercantil Mas Vilanova, SA remet documentació constituïda per informe del comissari d'Aigües, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 25 d'abril de 2007; certificat del secretari de la Comunitat de Regants Pou el Vicari, de Montserrat, de data 12 d'abril de 2007, i informe relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics per al proveïment d'aquest sector, d'abril de 2007, elaborat per Aquagest Levante, SA.   
Informes sectorials  
- Informe de data 10 de novembre de 2006 de l'Àrea de Patrimoni Cultural i Museus de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en què s'autoritza la prospecció arqueològica en l'àmbit d'actuació; i s'hi estableixen les obligacions següents per als directors de l'actuació:   
1. Comunicar a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus la data d'inici i finalització dels treballs.  
2. Elaborar l'informe preliminar dels resultats obtinguts acompanyat del material gràfic pertinent.  
3. Elaborar una memòria preliminar en el termini de 8 mesos des de la concessió d'aquesta autorització.  
4. Aportar còpia de l'acta del dipòsit dels materials al centre designat.  
5. Elaborar la corresponent memòria científica i presentar document en format informàtic en el termini de 2 anys des de la finalització dels treballs a aquesta Direcció General.  
6. Aquesta resolució ha d'estar en possessió del director de la intervenció durant el temps que s'execute aquesta.  
- Informe, elaborat per tècnic del Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Conselleria de Territori i Habitatge, relatiu a l'estudi de paisatge, de data 13 de desembre de 2006, en el qual se subscriu el que es transcriu a continuació: «El document d'homologació modificativa i Pla parcial Vertix XXI, dels termes municipals de Montserrat, Torrent i Picassent, va ser sotmés a informació pública en data 25 de febrer de 2003, amb anterioritat, per tant, a l'entrada en vigor de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació de territori i protecció del paisatge (LOTPP); per la qual cosa no li és exigible ni l'estudi d'integració paisatgística ni l'estudi de paisatge; i, per tant, no és possible que aquest Servei emeta un informe respecte d'això.»  
- Informe del cap de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València, de data 20 de desembre de 2006, en el qual se subscriu el següent:  
«En 1995 es va produir un incendi que va afectar un total de 3,37 hectàrees, al terme municipal de Torrent, de les quals només 0,46 hectàrees es consideren forestals, conforme a la definició de sòl forestal establit en el Decret 106/2004, de 25 de juny, pel qual s'aprova el Pla general d'ordenació forestal.»  
- Informe de la Unitat de Camins Ramaders del Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial de València, de data 20 de desembre de 2006, en el qual se subscriu el següent:   
«Aquest projecte afectarà, al terme municipal de Torrent, un tram de l'assegador de Conca, l'itinerari del qual resulta d'impossible reconeixement en l'actualitat, a causa de les transformacions agràries de l'entorn territorial per on discorre. No obstant això, i atés que la Llei 3/95, de camins ramaders, preveu la possibilitat de la modificació d'aquest; es considera acceptable la proposta presentada per a modificar el traçat en el fet de discórrer aquest a la vora del límit est de l'actuació; tenint en compte que, en qualsevol cas, ha de resoldre's a través del document de planejament, com també la compensació patrimonial d'aquest segons el procediment oficial.»  
- Certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Picassent, de data 17 de gener de 2007, en el qual se subscriu «que els terrenys situats a l'àmbit del Programa d'actuació integrada Vertix XXI, pertanyent al terme municipal de Picassent, estan classificats segons el Pla general d'ordenació urbana, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 29 de setembre de 1998, i publicat en el BOP número 26, d'1 de febrer de 1999, com a sòl no urbanitzable, i és la qualificació d'aquest de sòl no urbanitzable comú, i per tant, subjecte al que estableix el capítol II de la normativa d'aquest».  
- Informe emés pels serveis tècnics de l'Ajuntament de Montserrat, subscrit per l'arquitecte municipal, en data 8 de febrer de 2007, en el qual s'assenyalen, entre altres qüestions, les següents:   
1. Els terrenys dins del municipi de Montserrat afectats pel PAI Vertix XXI, no estan classificats com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, i estan part d'aquests dins de la categoria de protecció paisatgística (SNUPp) i part com a sòl no urbanitzable comú (SNU).  
2. El Pla general d'ordenació urbana va establir usos compatibles comuns per al sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i el sòl no urbanitzable comú.  
3. En la revisió del Pla general d'ordenació urbana aprovada inicialment amb data 11 de desembre de 2006 i publicada en el DOCV del 10 de gener de 2007, els terrenys afectats per aquest projecte passen a classificar-se com a sòl no urbanitzable (SUR 6 Vertix XXI).  
- Còpia compulsada pel secretari de l'Ajuntament de Montserrat, de data 9 de febrer de 2007, en la qual consten algunes de les normes específiques del sòl no urbanitzable, i s'hi especifica que «a l'efecte de l'aplicació de la Llei valenciana 4/92, del sòl no urbanitzable, s'entendrà com a sòl no urbanitzable comú els denominats per aquest Pla com a genèric, protecció paisatgística i protecció d'horta, sense perjudici de les limitacions que aquest pla imposa a aquestes categories de sòl».  
- Informe de la Secció Tècnica de Planejament de l'Ajuntament de Torrent, de data 14 de febrer de 2007, en el qual s'assenyala el que es transcriu textualment a continuació: «Revisada la delimitació que afecta el municipi de Torrent del Pla parcial i Programa d'actuació integrada del sector Vertix XXI, el sòl afectat per l'esmentada actuació, amb una superfície total de 322.253,23 m², presenta dos tipus de classificació segons el Pla general d'ordenació urbana de Torrent, sòl urbà no urbanitzat (SU-NU) que s'ha de desenvolupar mitjançant pla especial i sòl no urbanitzable comú agrícola de regadiu (SNU-CAR)».  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 25 d'abril de 2007, en el qual s'informa desfavorablement el Pla parcial Vertix XXI, a l'efecte previst en l'article 25.4 del Text refós de la llei d'aigües i en l'article 19.2 de la Llei de la Generalitat Valenciana d'ordenació del territori i protecció del paisatge. Sent alguna de les consideracions que s'estableixen en aquest, el següent aclariment a l'esmentada qüestió que era requerida des del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, per la qual cosa s'especifica:   
«El llit a què es fa referència, en correspondència amb l'àmbit d'actuació, no constitueix domini públic hidràulic, ja que es tracta de canalitzacions de desguàs de reg de finques limítrofes destinades a ús agrícola i que es troben al tàlveg o plana d'inundació. Així mateix, el curs o llit barranc de les Canyes, definit en la DG del cadastre com a domini públic hidràulic, discorre per la zona d'actuació, i es troba en l'actualitat totalment alterat antròpicament en tota la zona d'actuació»  
- Certificat del secretari de la Comunitat de Regants Pou el Vicari de, Montserrat, de data 12 d'abril de 2007, en el qual se subscriu que Mas Vilanova, SA va adquirir a la Sat la Torre de Montserrat la totalitat de les finques de què aquella era propietària i que es regaven amb aigua de la Comunitat de Regants Pou el Vicari, adquirint, amb cada fanecada, una de les 1.200 participacions, iguals i indivisibles, que a efecte ideals està dividit el cabal del pou objecte de la Comunitat, i passant a ser membre d'aquesta comunitat de regants. Amb la qual cosa, l'esmentada mercantil és propietària de 1.104 participacions d'aquesta comunitat de regants.  
Tramitació administrativa  
En data 24 de juny de 2004, la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València, de la Conselleria de Territori i Habitatge, va remetre estudi d'impacte ambiental; pla parcial, homologació modificativa, i expedient administratiu municipal, i s'incoà el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Informació pública  
El programa d'actuació integrada sector Vertix XXI va ser aprovat provisionalment, per l'Ajuntament de Montserrat en la sessió plenària de 29 d'abril de 2003. La informació pública es va realitzar en el DOGV número 4447, de data 25 de febrer de 2003 i en el Diario de Valencia, de 24 de febrer de 2003.   
Les modificacions presentades posteriorment a l'esmentat programa d'actuació integrada, han sigut objecte d'un nou període d'informació pública; i s'ha efectuat la publicació d'edicte en el DOGV número 4688, de data 10 de febrer de 2004 i en el Diario de Valencia de la mateixa data.  
Segons consta en el certificat de l'Ajuntament de Montserrat, en el Ple de l'Ajuntament celebrat en data 22 de març de 2004, es transcriuen les al·legacions presentades, com també la contestació a aquestes, l'aprovació provisional de les modificacions del PAI i la remissió de la documentació a la Comissió Territorial d'Urbanisme per a l'aprovació definitiva del projecte.  
L'Ajuntament de Torrent va efectuar el període d'informació pública del 10 de febrer al 10 de març de 2004, ambdós inclusivament; segons consta en el certificat emés per la tinent-alcalde delegada d'Urbanisme i Obres de l'esmentada localitat.   
L'Ajuntament de Picassent va realitzar període d'informació pública durant el termini de 20 dies hàbils comptadors del DOGV número 4688 de 10 de febrer de 2004, i es va presentar una al·legació (de data 10 de març de 2004); la qual no va ser resolta per part de l'Ajuntament de Picassent en haver sigut presentada també davant de l'administració de Montserrat.   
Resum de les al·legacions  
- Durant el segon període d'exposició pública, a l'Ajuntament de Montserrat es van presentar 8 al·legacions, de les quals, només una és de caràcter ambiental; i al·ludeix a una sèrie d'aspectes que s'hi exposen de manera resumida a continuació:  
1. No es justifica bastant l'obtenció de recursos hídrics per al consum humà. Pel que fa a l'aigua de reg, es consideren insuficients els recursos disponibles per a poder efectuar el reg del camp de golf en una zona àrida i seca, com és la zona d'actuació; i s'ha de considerar així mateix, que l'aigua de l'EDAR de Montserrat s'utilitza actualment per al proveïment de l'agricultura.  
2. Per les característiques del projecte, atesa la important inversió que l'urbanitzador ha de realitzar en matèria de rotondes i desdoblament de la CV 405.   
3 L'impacte ambiental que una actuació d'aquesta tipologia origina: augment de la contaminació acústica, impacte de les canalitzacions d'aigua, ús de productes fitosanitaris que poden contaminar el subsòl i els aqüífers.  
4 Impacte social, atés que es pot produir un desequilibri entre la nova població associada al projecte i els habitants que ja hi ha al terme.   
Les al·legacions són contestades pel secretari-interventor de l'Ajuntament de Montserrat, segons consta en el certificat emés en data 22 de març de 2004.   
- De les al·legacions presentades relatives a l'àmbit el sector inclòs al terme municipal de Torrent durant el període d'informació pública (del 10 de febrer al 10 de març de 2004, ambdós inclusivament); pot considerar-se de caràcter ambiental la que al·ludeix que a la zona que ocupa el PAI, haurien d'estar grafiats tots els accidents orogràfics existents; i s'ha eliminat o omés tota referència al barranc de les Canyes, i no s'especifica com s'efectuarà la canalització d'aquest, ni les obres previstes en cas de realitzar-se el canvi de curs d'aquest llit. Per la qual cosa s'al·lega la necessitat de realitzar un estudi i s'adopten les mesures necessàries per a garantir la seguretat de la zona adjacent; atés que amb la nova urbanització i camp de golf estima que les variacions en les cotes i pendents del terreny poden provocar una avinguda d'aigües davant d'un episodi de fortes precipitacions.   
L'esmentada al·legació va ser desestimada (segons consta en el certificat, de data 28 d'octubre de 2004, emés pel secretari general de l'Ajuntament de Torrent), atés que, basant-se en l'informe presentat per l'entitat promotora, l'esmentat barranc s'inicia al mateix sector, i que l'actuació preveu la recollida de les aigües de pluja i la canalització d'aquestes cap a un conjunt de llacs per a la posterior utilització d'aquesta per a reg; i aquestes actuacions produeixen una notable disminució de les avingudes.   
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat en l'àmbit d'actuació l'existència de llocs d'importància comunitària denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a la integració d'aquestes en la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionades per l'administració, que puguen veure's afectades pel desenvolupament d'aquesta actuació.  
2. Al nord de la zona d'actuació, al terme municipal de Torrent, discorre un camí ramader, assegador de Conca (amb una amplària legal de 75 metres). En el document d'homologació modificativa es planteja el manteniment del camí ramader, però situant-lo a la vora del límit nord-est d'aquest i amb una amplària de 15 m, de manera que es mantinguen els punts d'accés i eixida del sector originaris d'aquest camí; considerant-lo com a xarxa primària interna del sector.  
3. No hi ha cap forest catalogada com d'utilitat pública ni dins de l'àmbit d'estudi ni a les proximitats d'aquest; la muntanya més pròxima és la forest de Picassent a quasi 5 km al sud de l'actuació.  
4. En l'estudi d'impacte ambiental es fa referència a l'existència en l'actualitat d'una línia aèria d'alta tensió de 220.000 V, que discorre per l'àmbit d'actuació; i es preveu l'eliminació d'aquesta en ser soterrada. No obstant això, en el document d'homologació modificativa s'al·ludeix al fet que les connexions són una qüestió que s'ha de resoldre directament entre l'urbanitzador i la companyia corresponent.  
S'estableix la consideració que les xarxes de subministrament en mitjana i baixa tensió seran subterrànies en tot l'àmbit del sector.  
5. En l'estudi d'impacte ambiental es fa referència al fet que totes les conduccions d'aigua de reg, amb drets en l'actualitat i que circulen pels terrenys del PAI, són finals de línia que desapareixeran amb l'actuació; per la qual cosa s'indica que no hi ha conduccions de reg que hagen de preservar-se o reposar-se. En cas que així fóra, seria reposada, d'acord amb la possible societat que detectara la legal propietat d'aquesta.   
6. S'ha consultat la llista de jaciments arqueològics del patrimoni cultural valencià com també la informació temàtica de la COPUT, i no hi ha catalogat cap jaciment ni a la zona d'actuació ni a les proximitats d'aquesta, com tampoc es veu afectat pel projecte cap bé d'interés cultural (BIC). No obstant això, no consta en l'expedient administratiu ni en la documentació complementària aportada durant la tramitació d'aquest projecte, el corresponent informe definitiu vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com es regula en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.   
Consideracions ambientals  
1. Les afeccions ambientals més rellevants observades en la Cartografia temàtica de la COPUT i recollides en l'apartat corresponent de l'estudi d'impacte ambiental presentat, són les següents:   
- En l'àmbit d'estudi no hi ha risc de lliscaments o despreniments; hi ha a l'oest de l'actuació, al marge esquerre de la carretera de la CV-405, una zona catalogada amb risc de lliscament baix.  
- El risc d'erosió és en l'actualitat alt a la zona caracteritzada com a atossalada, mentre que la zona plana es troba catalogada com a risc molt baix.   
- El risc sísmic es considera de nivell baix, ja que el valor de l'acceleració sísmica bàsica al municipi de Montserrat és de 0,07.  
- No hi ha risc d'inundació en l'àmbit d'estudi ni tampoc a les proximitats d'aquest.  
- El risc a la contaminació de les aigües subterrànies està catalogat com a mitjà al sector més oriental i baix a l'occidental.  
- La capacitat d'ús agrari del sòl en l'àrea del projecte es cataloga com a baix a les zones atossalades i elevat a les zones més baixes situades a la zona més occidental.  
2. La vegetació actual en l'àrea d'estudi està formada per camps de cítrics; i és la component vegetal autòctona (formada per gramínies, cards, timó, espígol o romer) baixa. Hi ha alguns exemplars d'ullastre (olivera silvestre), garroferes o pi blanc, entre altres.   
   
3. La fauna present en l'àmbit del sector projectat és l'associada a camps de cultiu i zones obertes d'orografia plana. També estan representades les espècies que habiten ecosistemes humits amb xops i canyís associats a aquests.   
4. Els accessos proposats per a accedir des de la carretera CV-405 (Torrent-Montserrat) a la xarxa viària dissenyada en el projecte, se situen al nord i sud-oest del sector; i es realitzen aquests dos accessos a través de dues rotondes de nova creació, de 42 m de diàmetre exterior; aquestes es desenvoluparan, segons s'indica en el pla parcial, d'acord amb les directrius dels tècnics de la Diputació Provincial de València. Així mateix, els dos camins asfaltats que hi ha, s'amplien fins a 10 metres d'ample, des de les dues rotondes fins al límit del sector.  
5. Respecte a la xarxa viària, es planteja un vial principal que recorre el perímetre del camp de golf i que constitueix un accés a les àrees residencials contigües a aquest, denominades Villas Golf, permetent al seu torn definir les dues àrees residencials més importants: Pueblo Norte i Pueblo Sur (a la vora dels accessos nord i sud del sector).  
El Pueblo Norte es desenvolupa al voltant d'un bulevard central, del qual ixen carrers perpendiculars que comuniquen amb el vial principal vertebrador; igual que el Pueblo Sur, que es desenvolupa de manera semblant, al voltant d'una zona verda central envoltada de vials.   
El vial principal anteriorment esmentat comunica els dos accessos al sector amb les àrees residencials plantejades, i recorre al mateix temps el perímetre del camp de golf. Així mateix, l'accés al camp de golf de persones no residents es planteja per l'accés sud o accés principal del sector a través del bulevard principal, de més grans dimensions perquè aquest puga absorbir un trànsit més intens quan aquest es produïsca.   
6. Hem de considerar que les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental han sigut formulades de manera molt generalista; considerant-se de vegades com a mesures correctores el compliment de la legislació. Així mateix, es fa referència a mesures correctores establides en l'avantprojecte del PAI, i no es disposa de l'esmentat document en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.   
Respecte al programa de vigilància ambiental no s'estableixen els nivells de qualitat que s'han de mantenir, ni s'indiquen els mètodes de recollida d'anàlisi, com tampoc les dades ni el calendari aproximat per a l'aplicació del programa. No obstant això, sí que es descriu, en l'estudi d'impacte ambiental, el sistema de gestió ambiental que s'ha de desenvolupar en la fase de funcionament, i s'hi indica la periodicitat de cada una de les anàlisis i registres que s'han d'efectuar.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, i basant-se en l'anteriorment exposat, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'homologació i Pla parcial del sector Vertix XXI als termes municipals de Montserrat, Picassent i Torrent (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins a la data, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.   
No obstant això, aquesta declaració d'impacte ambiental no inclou l'avaluació del projecte del camp de golf previst, el qual requereix per a l'aprovació efectuar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, com també el Reglament que la desenvolupa. Així mateix, independentment de l'avaluació d'impacte ambiental del camp de golf, que haurà d'efectuar quan pertoque, el reg d'aquest, com també de les zones verdes enjardinades ha d'efectuar-se, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, amb aigües residuals depurades amb el grau de depuració necessari, i s'ha de disposar de l'autorització preceptiva de l'organisme de conca.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants que es desenvolupen a continuació:   
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià; i complir les determinacions que, si és procedent, continga l'esmentat informe preceptiu i vinculant. En el cas que l'esmentat informe fóra desfavorable, així hauria d'entendre's aquesta declaració.   
2. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, ha d'obtenir-se informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient per a la previsió dels consums que es desprenen del desenvolupament de l'actuació plantejada; tal com es recull en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
3. Respecte a la reutilització de les aigües depurades que es planteja en el projecte, i d'acord amb el que estableix l'article 109 (règim jurídic de la reutilització) del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, ha d'obtenir-se prèviament a l'aprovació definitiva del projecte les corresponents autoritzacions que hi són d'aplicació, i adequar-se a les condicions que en aquestes s'establisquen pel que fa a l'abocament i qualitats exigibles basant-se en els usos a què es destinen les aigües depurades.  
4. Ha d'obtenir-se informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, respecte als aspectes que a continuació s'indiquen, i adequar-se al que dicte la Confederació respecte als procediments de concessió i autorització pertinents:  
- Autorització d'abocament a llit d'aigües residuals (atés que es planteja l'abocament en els moments en què l'aigua no puga ser absorbida per les basses de regulació disponibles).   
- Autorització d'abocament d'aigües pluvials en el cas que aquestes siguen parcialment abocades a llit públic.  
5. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, s'ha de verificar que el sòl dels termes municipals inclosos en aquest sector han sigut classificats com a sòl no urbanitzable, sense que disposen de cap tipus de protecció específica basant-se en la legislació urbanística vigent.   
6. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, ha d'obtenir-se informe favorable de l'Àrea de Gestió i Recursos Forestals i Conservació Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, relatiu a les mesures proposades en les labors de reforestació i reposició de l'àrea forestal incendiada; atés que aquesta s'ha de classificar com a sòl no urbanitzable, subjecta a especial protecció per a la reforestació i reposició de la vegetació que hi ha, segons consta en la fitxa de planejament i gestió del sector.   
7. Ha d'obtenir-se, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, informe favorable de l'administració forestal competent, de la Direcció Territorial de València, respecte a la idoneïtat de les actuacions i tractaments proposats que es vol donar a la vegetació que hi ha als terrenys inclosos al sector plantejat que es cataloguen com a sòl forestal segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana. Així mateix, s'han de conservar i integrar en la urbanització, en la mesura que siga possible, els pins que hi ha a la zona i altres exemplars arboris mereixedors d'aquesta protecció; actuacions que també han d'estar incorporades i informades en l'informe forestal anteriorment mencionat.  
8. Ha de complir les consideracions establides en l'informe elaborat per la Unitat de Camins Ramaders del Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial de València, de data 20 de desembre de 2006.   
9. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'ha de mantenir en condicions agrícoles adequades i s'ha de destinar al rebliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on en siga susceptible la utilització.  
10. L'Ajuntament ha d'exigir a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
11. S'han de preveure, a la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que es tracten habitualment a la Comunitat Valenciana, en quantitat suficient, per a adequar el projecte presentat al pla integral de residus.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 415-AIA/2006  
Títol: Homologació i PP del sector Llacunes de Rabassa  
Promotor: Ajuntament d'Alacant  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Alacant  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'àmbit d'actuació es correspon amb una superfície de 4.192.062 m². El projecte pretén aconseguir un sòl apte per a l'ús residencial-terciari, compatible amb la integració dels sòls limítrofs consolidats, i dotar-la d'una estructura d'acord amb la tècnica urbanística actual i completar d'aquesta manera un dels buits erms de teixit urbà que hi ha a la ciutat d'Alacant, fins a formar unitats compactes que permeten completar l'estructura urbana.   
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
A) Localització  
L'àmbit de les llacunes de Rabassa se situa a l'extrem nord-occidental del nucli urbà de la ciutat d'Alacant.  
B) Delimitació del sector  
L'àmbit d'actuació se situa a l'extrem nord-occidental del nucli urbà de la ciutat d'Alacant, i té una gran superfície, de 4.192.062 m², els límits de la qual són els següents:  
- Al nord: autovia del Mediterrani (A-7).  
- Al sud: via parc.  
- A l'est: en part amb avinguda de la Universitat, amb l'aquarterament militar de Rabassa, amb els dipòsits de la mancomunitat dels Canals del Taibilla i el barri amb idèntic nom.  
A l'oest: traçat del ferrocarril Madrid-Alacant.  
C) Zonificació del sector i usos  
S'estableix com a ús característic del nou sector el residencial plurifamiliar d'habitatge col·lectiu, i s'admet com a compatible el terciari en les distintes opcions: comercial, hoteler, oficines, etc.  
Queda prohibit l'ús industrial  
Proposen un IEB màxim (índex d'edificabilitat bruta) del 0,4340, la qual cosa fa un sostre total d'1.762.500 m²sostre. Es preveu un sostre residencial màxim d'1.650.000 m²sostre, i al terciari es destinarà una edificabilitat de 99.504 m²sostre.  
S'estableix com a tipologia predominant la de bloc exempt amb una alçària màxima de 10 plantes.  
Tenint en compte la morfologia del nou sector, i les exigències de reserva de la xarxa primària assenyalades, es conformen tres zones d'ordenació bàsiques:  
- La primera s'estableix com a continuació del sector PAU/1 i el PAU/2. En aquesta zona es proposa la tipologia de bloc exempt, amb dos subtipus, la diferència dels quals és la fixació d'alçàries màximes per a cada subtipus. Així mateix, a l'esmentada zona es localitzarà un espai central, amb vocació de centre de barri, destinat a tenir edificació d'ús terciari.  
- La segona es localitza al barri de Rabassa, on la proposta és de trama urbana, i es proposa el manteniment de les tipologies existents -unifamiliars en filera- com a mitjà per a completar el barri.  
- La tercera se situa a l'extrem nord-est del nou sector, als voltants de l'avinguda Universitat, i té com a objectiu plasmar una ordenació amb forta presència dotacional, destinada a albergar institucions i equipaments, a la vora de superfície privada, per a la implantació d'habitatges i sòl terciari.  
A la zona limítrofa amb el Cefive es procurarà zonificar un espai terciari esportiu privat.  
D) Planejament vigent i proposat  
El PGOU d'Alacant va ser aprovat definitivament el 27 de març de 1987, i van ser publicades les correccions el 16 de juny de 1987.  
El sòl inclòs al sector apareix classificat com a sòl no urbanitzable, amb distint abast, això és: comú rústic, toleràncies diverses i sistemes generals.  
Així, el PGOU d'Alacant de l'any 1987, classifica el sòl amb diverses categories:  
- Comú rústic SNU/RU: la majoria del sòl.  
- Protecció de rambles i llits SNU/R: la zona que es troba al voltant del ferrocarril i el traçat de l'autovia del Mediterrani.  
- Activitats diverses SNU/AD: ocupada per una instal·lació industrial ceràmica.  
- Fites SNU/H (paratge els Galls) i paratges SNU/P (les denominades llacunes de Rabassa). Aquestes zones no s'inclouen en l'àmbit del sector, mantenint la seua classificació i qualificació, sense perjudici que, com es justifica en el Pla parcial, s'incorporen com a elements de la xarxa primària de dotacions públiques parc públic, adscrit al sector i per tant inclòs en la seua àrea de repartiment.  
Així mateix hi ha altres zones qualificades com a dotacional de xarxa primària:  
- I/S: zona de dipòsits d'aigua.  
- S/U: usos dotacionals diversos (al sud-oest i al nord-oest de l'actuació).  
En el projecte mantenen la classificació de sòl no urbanitzable protegit de les dues llacunes majors (en realitat és la primera i la tercera més gran) i la lloma Alta dels Galls, però adscrit al sector, com a parc públic natural de la xarxa primària, tal com permet l'article 15 de la Llei 10/2004, de la GV, de sòl no urbanitzable. Les altres tres llacunes restants queden integrades en el parc urbà previst al seu voltant. El projecte presentat no especifica com queden integrades.  
Segons el que estableix l'article 15.3, la normativa urbanística del Pla ha d'establir les condicions que compatibilitzen l'ús d'aquests amb la protecció dels valors que hi ha.  
Els articles 25, 26 i 27 de les normes urbanístiques del Pla parcial estableixen els usos de les àrees de PQL i SQL. Les llacunes estan incloses a la zona PQL-2, on especifica per a aquesta zona que no es podrà autoritzar cap tipus d'actuació que no assolisca la integració i preservació ambiental dels llacs preexistents.  
E) Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental es realitza un estudi d'alternatives de l'ordenació.  
Justifica l'ordenació d'aquest des del punt de vista ambiental proposant l'exclusió de les dues llacunes qualificades com a paratges pel PGOU d'Alacant, mantenint la consideració de sòl no urbanitzable protegit. Igual succeeix amb la lloma Alta dels Galls, que es manté com a fita, si bé ambdós elements s'inclouen dins de la xarxa primària de dotacions públiques i s'adscriuen al sector, formant amb la mateixa àrea de repartiment.  
Tramitació administrativa  
En data 26 d'abril de 2005, el Ple de l'Ajuntament d'Alacant acorda aprovar provisionalment l'expedient d'homologació i el Pla parcial del sector Rabassa.  
El projecte ha tingut una segona aprovació provisional pel Ple de l'Ajuntament en data 13 de juny de 2006, de nova documentació (expedient d'homologació, Pla parcial, programa d'actuació integrada, avantprojecte d'urbanització, estudi sobre necessitat d'habitatge protegit, estudi acústic, estudi de trànsit i mobilitat i estudi d'impacte ambiental) amb les rectificacions i modificacions que es deriven de l'acceptació d'al·legacions.  
En data 21 de novembre de 2006 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge la documentació remesa per la Direcció Territorial d'Alacant, i se sol·licita que s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa s'incoa el corresponent expedient.   
Informació pública  
La documentació es va exposar al públic en el DOGV núm. 4406, de 26 de desembre de 2002 i mitjançant un anunci publicat en el diari La Verdad el 13 de desembre de 2002.  
Durant aquest període s'hi presenten 41 al·legacions.  
En Ple, en sessió extraordinària de l'Ajuntament d'Alacant celebrada el dia 26 d'abril de 2005 adopta, entre altres, l'acord per a sotmetre el Pla parcial del sector Rabassa i l'estudi d'impacte ambiental d'aquest a un segon període d'exposició pública.  
En data 11 d'agost de 2005, la regidora d'urbanisme dicta un decret en què resol sotmetre a informació pública la documentació refosa del Pla parcial del sector Rabassa i del programa d'actuació integrada de la unitat d'execució única d'aquest.  
La documentació es va exposar per segona vegada al públic en el DOGV núm. 5077, de 24 d'agost de 2005 i mitjançant anuncis publicats en els periòdics El Mundo, Información i La Verdad, tots de data 18 d'agost de 2005.  
Durant aquest termini d'informació pública s'han presentat 82 escrits d'al·legacions.   
Segons les consideracions remeses sobre el requeriment, no hi ha diferències substancials entre la versió de l'estudi d'impacte ambiental exposada al públic a l'agost de 2005 i el text refós datat al març de 2006, i aprovat al juny del mateix any. L'esmentat estudi va ser objecte de diverses al·legacions, que van ser resoltes per la corporació municipal mitjançant un acord de Ple de data 13 de juny de 2006, que va aprovar de nou la documentació de planejament i els complements d'aquesta, i va introduir rectificacions derivades de l'estimació de determinades al·legacions. A aquest efecte, i respecte de l'estudi d'impacte ambiental, es va adaptar formalment al que disposa l'Ordre de 3 de gener de 2005, i es van incorporar lleus modificacions d'ordenació detallada introduïdes en ocasió del tràmit d'al·legacions, i aquestes modificacions tan sols comportaven xicotets i poc rellevants canvis de la zonificació.  
Resum d'al·legacions  
A) En el primer període d'informació pública s'hi van presentar 41 al·legacions. El contingut de les al·legacions de caràcter ambiental es resumeix a continuació:  
1. Ministeri de Defensa. Les actuacions afecten l'aquarterament i la zona de seguretat d'aquest. És necessari un informe vinculant de l'administració General de l'Estat.  
2. Renfe. No es grafien en els plànols les zones de protecció del ferrocarril d'acord amb la legislació sectorial reguladora. Recorda l'obligació de sol·licitar autorització a Renfe per a realitzar les obres d'urbanització, i també consulta al Ministeri de Foment, Direcció General de Ferrocarrils, sobre afeccions possibles a les previsions de noves infraestructures ferroviàries.  
3. AASA (Amics dels Aiguamolls del Sud d'Alacant). Sol·licita:  
- La classificació de les llacunes de Rabassa i l'entorn d'aquestes com a sòl no urbanitzable d'especial protecció. Proposen la redacció d'un pla especial de protecció, gestionat per la Universitat d'Alacant. Les llacunes estan protegides per la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, que estableix per a tots els aiguamolls, siguen naturals o artificials, la classificació d'aquests com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
- Creació d'un parc lineal Renfe-Santa Faç.  
- L'Ajuntament no ha d'aprovar cap actuació fins que el nou PGOU siga aprovat de manera definitiva.  
- L'Ajuntament ha de sol·licitar la inclusió de les llacunes de Rabassa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana.  
4. Ministeri de Medi Ambient: queden afectades per l'actuació les instal·lacions de la Mancomunitat dels Canals del Taibilla, que són els dipòsits de reserva d'Alacant, canals que alimenten els esmentats dipòsits i conduccions per al proveïment de Sant Vicent del Raspeig.  
5. Associació de veïns Sagrada Família: entre altres qüestions de caràcter urbanístic, al·lega que no es considera la zona de servitud de les instal·lacions militars, tant perimetral com radioelèctrica.  
6. IVHSA: la previsió d'una rotonda afecta l'àmbit del citat PAU-2, transformat en sòl viari el sòl residencial destinat a habitatges protegits. Sol·liciten que es varien aquests vials i s'elimine qualsevol incidència sobre els solars 1A i 1B.  
7. Ecologistes en Acció: sol·liciten que:  
- No s'aprove cap programa o pla parcial ja que està en tramitació el PGOU.  
- L'alternativa tècnica presentada pel Grupo Ballester no té estudi d'impacte ambiental.  
- Les llacunes de Rabassa són una zona humida i com a tal espai natural haurien de protegir-se i no urbanitzar-se.  
- Les edificacions estan situades massa a prop de les llacunes i tindrien un impacte ambiental crític sobre l'avifauna potencial i real, que no s'avalua en l'estudi d'impacte ambiental.  
- Consideren imprescindible que les llacunes tinguen un espai obert pel front que està en contacte amb la A-7 perquè puga establir-se un corredor biològic per a l'avifauna. Aquest front ha d'estar lliure d'edificacions.  
- Les llacunes de Rabassa han de tenir un tractament de parc natural.  
- La superfície mínima per a protegir les llacunes seria de 113 ha.  
- Mantenir allunyada de les llacunes les activitats que poden perjudicar la qualitat de l'aigua d'aquesta zona humida.   
- Ha de respectar-se íntegrament la fita els Galls, i que forme part d'una zona verda més àmplia que l'incloga.  
8. Esquerra Unida: exposen que les llacunes de Rabassa constitueixen una zona humida d'origen artificial i d'innegables valors naturals i paisatgístics. Sol·liciten que les cinc llacunes siguen classificades com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
B) En el segon període d'informació pública s'hi van presentar 82 al·legacions. El contingut de les al·legacions de caràcter ambiental es resumeix a continuació:  
1. Les proposicions juridicoeconòmiques, per a superar els llindars quantitatius establits per les directives, han d'haver sigut publicades en el Diari Oficial de la Unió Europea.  
2. És un projecte inclòs en l'annex I del Conveni d'Aarhus, en el qual s'estableixen els mitjans pels quals el públic pot participar en les decisions en matèria ambiental. Sol·licita que l'Ajuntament no òbriga el tràmit d'informació pública del projecte durant l'època estival.  
3. Síndic de Greuges de la Comunitat Valenciana. Al·lega:  
- L'incompliment de les directives comunitàries europees i la legislació estatal sobre contractació pública.   
- La necessitat de revisar el PGOU, ja que el projecte comporta més del 40% de tot el terme municipal d'Alacant.  
- La presència de les llacunes de Rabassa, classificades com d'especial protecció, impedeix la reclassificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció en sòl urbanitzable.  
4. Associació de veïns Sagrada Família, reivindiquen que:  
- Tot l'entorn de les llacunes de Rabassa es qualifique com a àrea natural, paratge protegit o qualsevol altra figura que preserve l'entorn i l'ús públic d'aquest.   
- L'execució de l'entorn de les llacunes de Rabassa ha d'anar paral·lela a l'edificació d'habitatges, i no en última instància (pàg. 35 apt. 4.5. Terminis de desenvolupament del programa).  
- No es menciona la zona de servitud de les conduccions subterrànies de gas, concretament les del grup Gas Natural i Enagas. És la conducció general que subministra gas a Alacant des de Cartagena, que discorre per Fondo Piqueres, i no es fa menció de l'àrea de servitud d'aquesta.  
5. Grup Stenella per al coneixement, difusió i conservació del medi natural. Denuncien:  
- Realitzen un dossier que dóna a conéixer els valors ambientals, naturals i paisatgístics de la zona.  
- 14.000 i 15.000 habitatges són aproximadament uns 40.000 residents, i això és totalment contrari al que recomana l'Agenda 21 d'Alacant.  
- L'escassetat d'aigua de la zona.  
- Falta, millora o ampliació d'infraestructures per a la depuració d'aigües.  
- No s'ha exposat al públic l'estudi d'impacte ambiental.  
6. Associació Plataforma Propietaris de Rabassa. Al·lega:  
- Total i absoluta insostenibilitat del Pla.  
- La construcció de 15.000 habitatges comporta un augment desproporcionat de la població i l'establiment de les zones verdes, que per al respectiu consum i manteniment d'aquestes necessitaran gran quantitat d'aigua de la qual es manca.  
- L'estudi d'impacte ambiental incorre en omissió de dades i en falsedats.  
7. Colla Ecologista la Carrasca-Ecologistes en Acció: el Pla és insostenible des del punt de vista ambiental, social, econòmic i generarà importants desequilibris en el conjunt de la ciutat.   
8. Incompliment del pla del PATEMAE.  
9. Incompliment de les directives europees en matèria de contractació pública.  
10. Necessitat d'ordenar el Pla des del Pla general i no a través d'un pla parcial.  
11. El projecte no té estudi de paisatge ni estudi acústic.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
Es realitza consulta a l'Àrea Jurídica, en data 29 de gener de 2007, sobre l'exposició al públic de l'estudi d'impacte ambiental, ja que es va exposar al públic al desembre de 2002, i l'estudi d'impacte ambiental del text refós està datat al març de 2006.  
Es realitza consulta al Servei de Coordinació Territorial, en data 30 de gener de 2007, sobre l'afecció del PATEMAE en el Pla Rabassa.  
Es realitza consulta al Servei de Conservació de la Biodiversitat, al Servei de Gestió Forestal, al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, al Servei de Residus Urbans i al Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
En data 16 de febrer de 2007, es realitza el requeriment següent:  
1. Informe favorable de la CHX sobre disponibilitat de recursos hídrics.  
2. Informe vinculant segons l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
3. Informe favorable sobre tractament del camí ramader.  
4. Certificat de l'EDAR d'admissió d'aigües residuals.  
5. Justificació de suficiència d'instal·lacions per a la correcta gestió dels residus sòlids urbans.  
6. Acreditació que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés a informació pública.  
En data 11 d'abril de 2007, vista la documentació rebuda en data 15 de març de 2007, es realitza el requeriment següent:  
1. S'ha d'acreditar que l'estudi d'impacte ambiental (datat al març de 2006-text refós), ha sigut sotmés al tràmit d'informació pública.   
2. S'ha de presentar informe de disponibilitat de recursos hídrics, de l'empresa autoritzada per al subministrament, o de l'organisme de conca, en què assumisca l'increment de consum d'aigua potable per al sector. Aquest informe ha d'especificar, el volum i l'origen de l'aigua amb què proveirà l'increment de consum previst.  
3. S'ha de presentar un estudi hidrogeològic de tot l'àmbit d'actuació que permeta conéixer, amb el màxim detall, el funcionament de l'aqüífer de la zona, per a la millor conservació d'aquest.  
4. S'ha de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
5. Segons l'informe emés pel Servei de Coordinació Territorial, en data 1 de març de 2007, en relació amb la incidència del PATEMAE, per a aconseguir la compatibilitat de les determinacions del PATEMAE amb el pla parcial Rabassa, s'ha de garantir l'efectiva conservació de les llacunes.  
6. Segons la documentació, només es protegeixen les dues llacunes majors, encara que segons els plànols i la visita a la zona això no és correcte, ja que són la 1ª i la 3ª major les que es protegeixen, i s'explica el motiu de no protegir la 2ª més gran. A més no especifica com queden integrades les altres, en concret la 2ª més gran, que conté gran quantitat d'aigua. S'ha de concretar quin tractament reben la resta de les llacunes.  
A més s'ha d'especificar i detallar la restauració paisatgística prevista a tota la zona verda (tot PQL i SQL), incloses les espècies vegetals i les plantacions que s'han de sembrar.  
7. A la zona de les llacunes els desnivells són elevats i abruptes. A més hi ha profunds clavills en aquests desnivells que fan perillós el trànsit de vianants, per la qual cosa l'accessibilitat a les llacunes és difícil i perillosa.  
En la documentació presentada no queda clar com solucionarà els forts desnivells que hi ha, ni a quina cota o nivell es queda l'esplanada de la unitat d'execució. S'ha d'aclarir aquest aspecte i aportar informació gràfica, incloure plànols de les seccions transversals i longitudinals, i indicar la cota projectada, la cota actual, la diferència i el pendent.  
8. El sector conté la zona d'afecció de l'autopista A7/E15, que pertany a la Xarxa de Carreteres d'Interés General de l'Estat. S'ha de presentar l'autorització del Ministeri de Foment per a realitzar les obres d'urbanització a la zona d'afecció de la A7/E15.  
9. Han de presentar l'autorització de Renfe per a realitzar les obres d'urbanització, i també consulta al Ministeri de Foment, Direcció General de Ferrocarrils, sobre possibles afeccions a les previsions de noves infraestructures ferroviàries.  
10. S'han de complir els condicionants establits en l'informe del Ministeri de Defensa, de data novembre de 2004.   
A més s'ha d'aportar l'autorització del Ministeri de Defensa, per a la realització de qualsevol obra o instal·lació, en tota la zona pròxima de seguretat.  
11. Respecte a la subestació transformadora d'Iberdrola inclosa al sector, s'ha d'indicar el tractament o possibles afeccions.  
Tal com estableix l'estudi d'impacte ambiental, s'ha de soterrar la línia elèctrica aèria que hi ha. Si això no es fa, s'ha d'establir una franja de protecció en què quedarà limitada la plantació d'arbres i prohibit qualsevol tipus d'edificació, de conformitat amb el Reial decret 1955/2000, pel qual es regulen les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions d'energia elèctrica.  
12. S'han de respectar les servituds de pas de les conduccions subterrànies de gas que discorren pel sector. S'ha d'aportar plànol que reflectisca aquesta servitud.  
13. S'ha d'aportar un plànol en què s'indique la ubicació de la cimentera i el perímetre d'afecció d'aquesta, en relació a l'article 4 del Reglament d'activitats molestes, nocives, insalubres o perilloses.  
Així mateix s'ha d'aportar una anàlisi de la qualitat de l'aire a la zona d'actuació.  
14. Informe favorable sobre l'estudi acústic emés per la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
15. S'haurà de preveure en el disseny de la xarxa d'aigua depurada per al reg, la construcció d'un dipòsit de capacitat i cota suficient per a regar les zones verdes.  
16. S'ha de presentar l'autorització prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament d'aigües tant residuals com pluvials al barranc de les Ovelles.  
17. La xarxa de sanejament ha de ser separativa en tot el sector, i en el projecte només preveu aquest sistema a la zona oest.  
18. Atés que l'actuació preveu la impermeabilització i canvi d'ús d'una extensa superfície, s'ha de justificar la no-incidència en el règim de corrent ni l'afecció a tercers.  
Seria convenient, en ser una gran extensió, aplicar sistemes urbans de drenatge sostenible (SUDS), i d'aquesta manera conservar el cicle hidrològic natural, mantenir la infiltració a l'aqüífer, i amb això contribuir al manteniment de les llacunes, i al seu torn disminuir l'escorriment.  
Documentació complementària  
En data 16 de març de 2007 es rep la documentació següent:  
- Informe de la CHX de data 17 de novembre de 2006.  
- Informe d'Aigües Municipalitzades d'Alacant de data 16 de febrer de 2007.  
- Informe del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant, de data 27 de setembre de 2006, sobre camins ramaders.  
- Informe de l'empresa mixta Aguas Residuales de Alicante, SA.  
- Informe d'Inusa sobre la gestió de residus sòlids urbans.  
- Sol·licitud d'informe remesa en data 16 de febrer de 2007 a la Mancomunitat dels Canals del Taibilla.   
En data 17 d'abril de 2007 es rep l'estudi d'incidència del drenatge del Pla parcial de les Llacunes de Rabassa.  
En data 27 d'abril de 2007 es rep la documentació següent:  
- Document de consideracions sobre el requeriment de documentació de data 11 d'abril de 2007.  
- Informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'art. 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Informe favorable d'ADIF.  
- Estudi acústic amb la documentació complementària requerida en l'informe de Servei de Protecció de Medi Ambient Atmosfèric de data 21 de març de 2006.  
- Estudi d'incidència del drenatge del Pla parcial les Llacunes de Rabassa.  
Informes sectorials  
A) Informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals  
Les llacunes presents a la zona d'actuació del Pla parcial d'ordenació del sector Llacunes de Rabassa han de considerar-se, en la totalitat, sòl no urbanitzable protegit, tal com assenyala la Llei 11/94 en l'article 15, punts 1 i 2.  
«1. S'enten per zones humides, a l'efecte d'aquesta llei, els marenys, marjals, torberes o aigües rases, ja siguen permanent o temporals, d'aigües estancades o corrents, dolces, salobres o salines, naturals o artificials.»  
«2. Les zones humides han de ser preservades d'activitats susceptibles de provocar-ne la recessió i degradació, per a la qual cosa els terrenys inclosos en aquestes seran classificats, en tot cas, com a sòl no urbanitzable subjecte a especial protecció, de conformitat amb el que disposa la Llei 4/1992, de 5 de juny, sobre sòl no urbanitzable. La classificació del sòl es mantindrà encara en el supòsit de dessecació per qualsevol causa de la zona humida o part d'aquesta.»  
D'aquesta manera, els sòls directament afectats per aquests espais inundats o inundables han de ser qualificats com s'indica en el paràgraf anterior, i amb l'objectiu de preservar aquests hàbitats i per a les espècies de flora i fauna que puguen albergar s'ha de protegir un entorn en un perímetre de 100 m des de la vora de les basses.  
Els usos que s'han de programar han de ser els que garantisquen la màxima protecció d'aquestes zones, de manera que no han d'autoritzar-se vials ni altres construccions destinades a l'ús públic, excepte sendes, procurant que no circumval·len les làmines d'aigua, sinó que s'aproximen a aquestes puntualment (en un parell de punts per bassa) i intentant que no siguen massa visibles amb l'objecte de no acréixer les molèsties a la fauna que acullen aquestes zones humides.  
Ha d'evitar-se la contaminació lumínica artificial directa d'aquests recorreguts, per a la qual cosa hauran d'equipar-se amb efectes lluminosos amb la menor alçària possible i que no irradien llum per damunt de l'element que la produeix. Finalment cal indicar que atés l'abrupte del relleu, ja que són basses produïdes per l'extracció d'argiles, ha d'abordar-se una restauració i rebaixament d'aquests talussos amb l'objecte d'eliminar-ne la perillositat i corregir l'erosió que es produeix.  
B) Informe del tècnic de prevenció d'espècies de data 3 de maig de 2007  
Les llacunes de Rabassa se situen en buits miners realitzats per a l'extracció d'argila, amb elevats pendents que limiten el desenvolupament de la vegetació. Hi ha tres llacunes principals, amb una important làmina d'aigua, i unes xicotetes llacunes en una pedrera que s'ha explotat molt més recentment. La qualitat de l'aigua és bona i l'origen és freàtic. Es tracta d'una important singularitat al camp d'Alacant, un entorn àrid on pràcticament no hi ha aiguamolls ni punts d'aigua permanents. A les llomes que dominen les aigües hi ha un parell de búnquers de la Guerra Civil que probablement protegien el camp d'aviació de Rabassa.  
La protecció proposada per a les llacunes de Rabassa només afectaria la làmina d'aigua de les dues llacunes situades més al nord. S'ignora el motiu pel qual no es pretén protegir la llacuna principal més meridional, que té les mateixes característiques que les altres dos, i fins i tot més interés ambiental, atés que en tenir les parets un pendent menor presenta un major desenvolupament de la vegetació.  
La totalitat de les llacunes ha de quedar qualificada com a SNUP, tant en la làmina d'aigua com als terrenys forestals adjacents que els serveixen de pantalla, d'acord amb les determinacions de l'article 15 de la Llei 11/1994, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana que protegeix totes les zones humides.   
S'adjunta un plànol on s'indica el sòl que no ha de ser urbanitzat a les llacunes de Rabassa i l'entorn d'aquestes. Aquest sòl pot ser objecte de neteja i revegetació. Majoritàriament són terrenys forestals, però inclouen alguns bancals abandonats fa prou de temps, que serveixen de corredor entre les llacunes meridionals i septentrionals.  
L'actuació que es realitze ha d'adoptar les mesures correctores necessàries per a evitar la degradació de la qualitat de l'aigua de les llacunes, tant possibles abocaments accidentals com per escorriments superficials o subterranis. No és adequat que es done un ús recreatiu a la làmina d'aigua de les llacunes atés que es limita greument l'interés ambiental d'aquestes. Seria molt convenient reperfilar el perfil dels talussos, i donar-los un pendent menor per a disminuir-ne la perillositat i afavorir-hi la vegetació.  
La Conselleria de Cultura ha d'informar sobre l'interés dels búnquers que dominen les llacunes. Aquest tipus de búnquer, dels quals hi havia un nombre important a Alacant, han desaparegut progressivament a causa de processos urbanitzadors o infraestructures, per la qual cosa seria molt adequat la conservació d'aquests per motius històrics. A més, podrien resultar molt adequats com a observatoris de les llacunes.  
C) Informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat  
De data 18 d'abril de 2007 emet un informe relatiu a l'afecció del Pla parcial Rabassa a la fauna i hàbitats de la zona.  
Les llacunes de Rabassa, pel caràcter d'explotacions mineres abandonades, tenen uns talussos quasi verticals que dificulten l'existència de vegetació aquàtica i per tant presenten un escàs hàbitat adequat per a la nidificació d'aus aquàtiques, a excepció d'algunes aus, generalment ubiquistes, que poden utilitzar qualsevol massa d'aigua i que suporten relativament bé la presència humana, com ara el cabussonet o la fotja. Tampoc es coneix la presència en aquestes de fauna piscícola d'interés. No obstant això, l'aridesa de l'àrea circumdant els confereix un gran atractiu per a aus aquàtiques de pas i com a punts d'aigua per a la fauna en general.  
La urbanització del seu entorn pot fer-se compatible amb el manteniment d'aquest interés si es respecten unes distàncies mínimes i s'estableixen determinades mesures correctores que disminuïsquen, en la mesura que es puga, les molèsties a la fauna (llums, sorolls...); fins i tot podrien sol·licitar-se mesures compensatòries com la correcció de talussos que podrien millorar-ne l'ús per a la fauna.   
Per tant, es proposa que es respecten unes distàncies mínimes de 100 metres al voltant de cada llacuna tant per a la construcció de cases, com de camins, passejos, fanals o qualsevol altra infraestructura i que s'establisquen condicionants per a l'emplaçament d'instal·lacions molt sorolloses, com també d'excessiva il·luminació a l'entorn més pròxim a aquesta franja de protecció.   
Aquestes condicions es compleixen aproximadament en la proposta d'homologació presentada, per la qual cosa únicament seran necessaris xicotets ajustos a la xarxa viària i als SU més pròxims a les llacunes xicotetes.  
Igualment, que s'establisquen mesures compensatòries que possibiliten i afavorisquen el manteniment de la fauna aquàtica, entre els quals la més convenient seria la correcció de talussos mencionada.   
D) Informe sobre l'estudi acústic del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de data 3 de maig de 2007  
Aquest informe conclou que ha de justificar-se l'elecció de la mesura correctora necessària perquè en el futur puguen complir-se els objectius de qualitat establits en la Llei 7/2002.  
E) Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de data 19 d'abril de 2007  
Aquest informe conclou que després de l'oportú examen es comprova que es fa referència expressa a la legislació patrimonial, i que no es detecten en l'àmbit elements arquitectònics, arqueològics ni paleontològics, encara que si que hi ha, i s'hi destaquen, dos elements etnològics que són dos llocs de vigilància antiaèria construïts durant la Guerra Civil, ben documentats segons el model de fitxa etnològica d'aquesta Direcció General, amb documentació gràfica, que s'integren en el projecte urbanístic que s'ha de desenvolupar en preveure's la preservació d'aquests en àrees destinades a zones verdes.  
Per la qual cosa, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'emet informe favorable a l'efecte patrimonial previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià l'estudi d'impacte ambiental del Pla parcial d'ordenació del sector les Llacunes de Rabassa d'Alacant.  
F) Informe favorable d'ADIF  
De data 7 de març de 2007 emet un informe favorable que fa referència al compliment de la llei sectorial ferroviària, a l'efecte que l'expedient prosseguisca la tramitació.  
L'ordenació proposada en la zona limítrofa amb el ferrocarril disposa zones verdes, per la qual cosa es considera compatible amb les limitacions establides als terrenys limítrofs al ferrocarril per la llei del sector ferroviari i el reglament d'aquesta.  
No obstant això, per a urbanitzar i edificar, en tot el sector, en la zona de protecció del ferrocarril, ha de sol·licitar-se la preceptiva autorització davant del delegat territorial de Llevant.  
G) Informe de l'àrea jurídica sobre l'exposició al públic  
Aquest informe és sobre l'exposició al públic de l'estudi d'impacte ambiental, ja que es va exposar al públic al desembre de 2002, i l'estudi d'impacte ambiental del text refós està datat al març de 2006.  
Comunica que d'acord amb la legislació vigent en matèria d'impacte, només en el cas que l'estudi d'impacte ambiental i el projecte a què es refereix l'estudi siguen idèntics al de 2002, no seria necessari un nou tràmit d'informació pública.  
H) Informe del Servei de Residus Urbans sobre les actuacions que s'han de dur a terme en relació amb un abocador incontrolat situat en el Pla parcial del sector Llacunes de Rabassa  
En data 20 d'abril de 2007 informa que:  
- A la vista de la documentació aportada no és possible dilucidar si l'actuació indicada es tracta d'un abocador incontrolat amb una activitat continuada d'abocament o d'un abocament puntual i discontinu de distints tipus de residus. No obstant això, en principi, no és recomanable la implantació d'un sector residencial a les proximitats ni sobre un abocador incontrolat de residus a causa del desconeixement dels residus dipositats, dels processos que es duen a terme a l'interior de la massa de residus i a les afeccions que l'esmentat abocador pot provocar.  
- En el cas que es tracte d'un abocament discontinu i puntual de residus, s'ha de netejar la zona mitjançant la retirada d'aquests i el trasllat a instal·lacions adequades per a la correcta gestió, i prestar especial atenció a aquells residus d'una naturalesa especial com poden ser els pneumàtics fora d'ús o els vehicles fora d'ús.  
- En el cas que es tracte d'una activitat continuada d'abocament, en primer lloc s'ha de determinar el tipus o tipus de residus que s'han dipositat, per a la qual cosa s'ha de redactar un projecte de segellament de l'esmentat abocador en què es reculla l'esmentada informació com també les possibles afeccions que s'estiguen produint sobre les aigües subterrànies i el medi ambient en general, a més d'establir les mesures correctores necessàries per a pal·liar-les i les actuacions que s'han de dur a terme per a la neteja i regeneració de l'esmentada zona. Aquest projecte ha d'estar adaptat al RD 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant el dipòsit d'aquests en abocador i ha de ser aprovat per l'autoritat competent en matèria de gestió de residus, dins del corresponent procediment administratiu, tot això sense perjudici de la tramitació del corresponent expedient sancionador per part de l'Àrea d'Inspecció.  
I) Informe de compatibilitat de les determinacions del PATEMAE amb el Pla parcial de Rabassa  
En data 12 de febrer de 2007 el Servei de Coordinació Territorial emet l'informe següent (resumit):  
La totalitat de l'espai natural i del parc metropolità proposat pel PATEMAE es troba dins del sector de referència.  
L'espai natural delimitat en el PATEMAE té la qualificació, en el Pla parcial, com a PQL-1, PQL-2 i PQL-3 principalment. Només es recullen, parcialment, dues de les llacunes reflectides en el PATEMAE com a SUNP (RP).  
Pel que fa a la superfície del parc metropolità proposat en el PATEMAE, la majoria d'aquest sòl es troba qualificat en el Pla parcial com a residencial i a l'extrem oest com a viari i SQL-3 (zona verda compatible amb equipament).  
Les determinacions del PATEMAE que afecten les llacunes de Rabassa, de manera resumida són:  
- El paratge denominat les Llacunes de Rabassa es troba inclòs en el conjunt d'espais naturals del sistema verd metropolità que proposa el Pla.  
- Preveu que seran classificades com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
- La concreta delimitació i desenvolupament del parc correspon a un pla especial posterior.  
Conclou que el PATEMAE associa als espais naturals del sistema verd metropolità la classificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció. No obstant això, no pressuposa una determinada classificació del sòl per als àmbits dels parcs metropolitans, i es limita a assenyalar que l'ordenació i gestió posterior d'aquests s'escometrà mitjançant un pla especial.  
En tot cas, per a assolir la compatibilitat d'ambdues propostes han de garantir l'efectiva conservació de les llacunes. La classificació del sòl que finalment s'establisca ha d'assolir aquest objectiu.  
J) Informe d'Aguas Municipalizadas de Alicante sobre disponibilitat de recursos hídrics al municipi d'Alacant  
En data 16 de febrer de 2007, AMAEM, entitat gestora del servei de proveïment d'aigua potable al municipi d'Alacant, fa constar que aquest informe l'emet exclusivament a l'efecte d'un possible increment del consum d'aigua a conseqüència de la implantació de nous usos.  
Informa sobre la suficiència de recursos per al subministrament d'aigua potable al municipi d'Alacant, i especifica l'origen de l'aigua.  
K) Informe desfavorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer relatiu al Pla parcial Rabassa  
De data 17 de novembre de 2006, informa sobre els aspectes següents:  
- Afecció al domini públic hidràulic o les zones d'afecció de servitud i policia d'aquest i incidència en el règim de corrents  
S'observa l'existència del llit següent: rambla del Pepior de Rambutxar o barranc de les Ovelles.  
El projecte preveu evacuar la xarxa d'aigua pluvials de la zona oest del sector al barranc de les Ovelles. Atés que l'actuació preveu la impermeabilització i canvi d'ús d'una superfície extensa, s'ha de justificar la no-incidència en el règim de corrents ni l'afecció a tercers.  
No es concreta si la depuració de les aigües residuals del sector es realitzarà en l'EDAR Racó de Lleó o bé en la nova EDAR Alacant Sud. Respecte d'això s'indica que sempre és convenient la utilització d'una EDAR existent, i aprofitar en la mesura que siga possible tota la capacitat d'aquesta.  
S'observa que en el pla es qualifiquen dues de les cinc llacunes de Rabassa com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, i queden les tres restants integrades en el parc urbà previst al seu voltant. Aquest organisme considera que les esmentades llacunes han de ser catalogades com a zona humida, proposta que s'ha traslladat a la Conselleria de Territori i Habitatge.   
- Disponibilitat de recursos hídrics. Se'ls requereix documentació sobre l'origen de l'aigua amb què satisfaran l'increment del consum previst i sobre el volum de l'esmentat increment, i mentre no s'hi aporte s'emet un informe desfavorable relatiu al Pla parcial Rabassa.  
L) Informe d'Emarasa sobre depuració d'aigües residuals del sector les Llacunes de Rabassa  
De data 15 de febrer de 2007, Emarasa, entitat gestora de les EDAR del terme municipal d'Alacant, informa que:  
De l'anàlisi de la documentació aportada, es considera que l'increment de població se situaria en 40.000 habitants. Atés 250 litres per habitant i dia, l'increment de volum d'aigües residuals seria igual a 10.000 m³ diaris.  
Per a la depuració d'aigües residuals es disposa actualment d'una capacitat conjunta de 135.000 m³ diaris, dels quals 75.000 corresponen a l'EDAR Racó de Lleó i 60.000 a Mont Orgegia, i que els cabals màxims que es registren durant els mesos de major ocupació, juliol i agost, presenten valors al voltant de 110.000 m³ diaris, per la qual cosa hi ha actualment una reserva de 25.000 m³ diaris.  
Es construirà una nova EDAR Alacant Sud, amb capacitat de 30.000 m³ diaris i un tractament terciari avançat per a reutilització.   
Com a conseqüència de l'anterior, i tenint en compte els terminis d'execució de les noves infraestructures de depuració i de desenvolupament del Pla parcial, cal disposar d'una capacitat total de tractament de 165.000 m³ diaris (75.000 Racó de Lleó, 60.000 Mont Orgegia i 30.000 Alacant Sud), per la qual cosa l'increment de cabal que pot representar el desenvolupament del Pla parcial (10.000 m³ diaris) seria perfectament assumible amb les infraestructures de sanejament i depuració d'aigües residuals.  
M) Informe de l'empresa adjudicatària dels serveis de recollida i tractament de residus sòlids urbans  
De data 7 de març de 2007, informa que les instal·lacions actuals tenen capacitat suficient per a la correcta gestió dels residus urbans i dels residus de construcció i demolició, generats per un augment de població de 45.000 habitants, complint a més les previsions del pla zonal.  
N) Informe de camins ramaders favorable condicionat del cap de Secció Forestal  
De data 11 de setembre de 2006, en contestació a la sol·licitud d'informe que realitza l'Ajuntament d'Alacant, informa el següent:  
A la vista dels afeccions de l'assagador del Desert i barranc de l'Infern, us informe el següent:  
L'afecció del projecte a l'assagador esmentat, segons la classificació vigent (any 1955) dels assegadors del terme municipal d'Alacant és mínima.  
Tanmateix, sobre els plànols presentats, es fa coincidir aquest assagador amb un vial al llarg de l'ultim tram d'afecció.  
Considerem més pràctic, de cara al compliment dels usos establits en la Llei 3/1995, de camins ramaders, fer discórrer l'assagador per zones verdes, tot i que no compute com a tal la superfície d'aquest, i senyalitzar-lo degudament al seu encreuament amb el vial projectat. Adjunte croquis.  
La superfície de l'assagador ha de quedar en condicions de ser inscrita a nom de la Generalitat, una vegada efectuades els reparcel·lacions que corresponguen, amb independència que en un futur es desafecte com a tal assagador.   
O) Informe del Ministeri de Defensa de novembre de 2004  
La totalitat dels instruments de planejament remesos afecten de manera perjudicial la zona de seguretat pròxima a la instal·lació militar, assenyalada per Ordre ministerial DEF/3095/2003, de 24 d'octubre, delimitada per una línia paral·lela de 200 m a partir del límit de l'aquarterament.  
S'emet l'informe següent a fi que se n'adeqüen els esmentats instruments urbanístics:  
- La zona de seguretat pròxima a l'aquarterament ha de quedar lliure de qualsevol construcció en un espai de 100 m a partir del límit de la instal·lació. En aquesta zona únicament es permetran zones verdes (sense arbratges pròxims a la tanca) i vials, i s'ha de localitzar tot o part de la zona verda limítrof amb el tancament de la instal·lació militar.  
- En la zona de 100 m d'amplària tocant a l'anterior únicament es permetran construccions de baixa alçària (habitatges unifamiliars o adossats, locals comercials, etc.) a fi que aquests no tinguen visibilitat sobre l'interior del recinte militar.  
- Prèviament a la construcció de les edificacions, per a augmentar l'aïllament de la instal·lació militar, d'acord amb els criteris fixats per la Direcció de la Base, s'incrementaran les mesures de seguretat de l'aquarterament (elevació de l'alçària de la tanca, mesures de detecció, etc.).  
- De conformitat amb el que estableix l'article 9 de la Llei 8/75, de 12 de març, de zones i instal·lacions d'interés per a la defensa nacional, en tota la zona pròxima de seguretat ha de demanar-se l'autorització prèvia del Ministeri de Defensa per a la realització de qualsevol obra o instal·lació, a l'efecte de la qual es remetrà per a informe el corresponent projecte constructiu.  
- En l'instrument que es duga a terme per a la urbanització del sector ha de preveure's un nou accés a l'aquarterament -prèviament coordinat amb el Ministeri de Defensa o amb la direcció de la base militar-, que permeta una major mobilitat de la unitat (personal, vehicles, etc.) i siga alternatiu a l'actual accés, que presenta serioses dificultats per l'estretor de la via on es localitza.   
Afeccions legals  
1. Xarxa Natura 2000 i espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana  
No hi ha cap espai natural protegit declarat. Les llacunes de Rabassa no es troben, ara com ara, qualificades com a zona humida per cap instrument de protecció ambiental.  
No obstant això, les llacunes estan protegides per la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, que estableix per a tots els aiguamolls, siguen naturals o artificials, la classificació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
En el projecte, dues de les llacunes, estan protegides com a sòl no urbanitzable en la categoria de fites i paratges del Pla general. La resta de les llacunes, no protegides en l'actualitat pel Pla general, s'integren en l'ordenació del sector dins de la xarxa primària de parcs públics.  
De conformitat amb l'article 111 del Text refós de la llei d'aigües, les zones pantanoses o entollades, fins i tot les creades artificialment, tenen la consideració de zones humides.   
Segons l'informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, les llacunes presents a la zona d'actuació del Pla parcial d'ordenació del sector Llacunes de Rabassa han de considerar-se, en la totalitat, sòl no urbanitzable protegit, tal com assenyala la Llei 11/94, en l'article 15, punts 1 i 2.  
2. Forests  
No hi ha forests d'utilitat pública. Hi ha una xicoteta elevació muntanyosa denominada lloma Alta dels Galls, que manté la qualificació de sòl no urbanitzable protegit.  
3. Domini públic hidràulic  
A l'entorn de la zona d'actuació del Pla parcial de Rabassa hi ha el llit de la rambla del Pepior de Rambutxar o barranc de les Ovelles.  
Segons els articles 2 i 6 del Text refós de la llei d'aigües (RD legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, modificat per la Llei 11/2005, de 22 de juny), són de domini públic hidràulic els llits de corrents naturals, ja siguen contínues o discontínues. Els esmentats llits es troben protegits per una faixa lateral de 5 m d'amplària, que constitueixen la zona de servitud, i per una faixa lateral de 100 m d'amplària, que conforma la zona de policia.  
La zona de policia del barranc de les Ovelles no afecta l'àmbit del sector Rabassa.   
4. Camins ramaders  
El camí ramader assagador del Desert i barranc de l'Infern discorre per un tram de la zona d'estudi.  
La direcció d'aquest és d'oest a est i el recorregut és de vint quilòmetres aproximadament, i hi correspon una amplària legal de 20,89 metres.  
Hi ha informe de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge, que considera que el més pràctic per a complir els usos establits en la Llei 3/1995, de camins ramaders, és fer discórrer l'assagador per zones verdes, i no computa com a tal la superfície d'aquesta, i senyalitzar-lo degudament en l'encreuament amb el vial projectat.  
5. Patrimoni cultural  
S'aporta l'informe favorable vinculant, de data 19 d'abril de 2007, a l'efecte del que disposa l'article 11 de la Llei de patrimoni cultural de la Comunitat Valenciana.  
Segons aquest informe, són destacables dos elements etnològics que són dos llocs de vigilància antiaèria construïts durant la Guerra Civil, que s'integren en el projecte urbanístic en preveure's la preservació d'aquests en àrees destinades a zones verdes. L'informe emés pel tècnic de prevenció d'espècies indica que podrien resultar molt adequats com a observatoris de les llacunes.   
6. Carreteres  
El sector limita en el costat nord-oest amb l'autopista A7/E15, de titularitat estatal, que pertany a la Xarxa de Carreteres d'Interés General de l'Estat, les afeccions i servituds de la qual estan regulades per la Llei 25/1988, de 29 de juliol, de carreteres i el Reial decret 1812/1994, de 2 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament de carreteres.  
L'article 21 de la Llei 25/1988 estableix una zona de domini públic ocupada pels terrenys de la carretera, com també una franja de 8 metres d'amplària en autopistes a cada costat de la via, mesurats en horitzontal i perpendicular a l'eix d'aquestes, des de l'aresta exterior de l'explanació.  
A partir de la zona de domini públic s'estableix una zona de servitud (article 22.3), la qual consistirà en dues franges de terrenys delimitades interiorment per la zona de domini públicament i exteriorment per dues línies paral·leles a les arestes exteriors d'explanació a una distància de 25 m. En la zona de servitud no podran realitzar-se obres ni es permetran més usos que aquells que siguen compatibles amb la seguretat viària, amb l'autorització prèvia, en tot cas, del Ministeri d'Obres Públiques i Urbanisme.  
La zona d'afecció està formada per dues franges de terreny a un costat i a l'altre d'aquesta, delimitades interiorment per la zona de servitud i exteriorment per dues línies paral·leles a les arestes exteriors de l'explanació a una distància de 100 metres en autopistes. Per a executar a la zona d'afecció qualsevol tipus d'obres i instal·lacions fixes o provisionals, canviar l'ús o destinació d'aquestes i plantar o talar arbres es requerirà l'autorització prèvia del Ministeri d'Obres Públiques i Urbanisme.  
A la zona d'afecció, segons els plànols d'ordenació, hi ha parc públic i a la zona més septentrional, hi ha edificacions.   
S'ha de presentar autorització del Ministeri de Foment per a les obres previstes a la zona d'afecció de la carretera A7/E15.  
7. Cementeri  
Al sud-oest del sector, afrontant amb la via del ferrocarril, es troba el cementeri.   
La zona més pròxima al cementeri està projectada com a zona verda, per la qual cosa l'ordenació respecta un perímetre de protecció de 25 metres d'amplària, lliures de construcció, conforme al Decret 39/2.005, de 25 de febrer, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana. A partir d'aquest perímetre s'estableix una segona zona de 225 metres en què únicament es pot autoritzar:   
- Habitatges unifamiliars.  
- Explotacions agropecuàries.  
- Instal·lacions de caràcter industrial no alimentàries o de serveis tècnics per a les infraestructures urbanístiques i d'equipament comunitari.  
8. Ferrocarril  
Són de domini públic els terrenys ocupats per l'explanació de la línia fèrria, els seus elements funcionals i instal·lacions que tinguen com a objecte la correcta explotació d'aquests, a més d'una franja de terreny de 8 metres d'amplària a cada costat d'aquesta.  
La zona de servitud, article 281.1 i 282 del Reial decret 1211/1990, consisteix en sengles franges de terreny a un costat i a l'altre de les línies fèrries delimitades interiorment per la zona de domini públic i exteriorment per dues línies paral·leles a les arestes exteriors de l'explanació a una distància de 20 metres en sòls urbanitzables i no urbanitzables.  
Les limitacions a l'ús d'aquesta es recullen en els articles 284 i 285 del Reial decret 1211/1990.  
L'ADIF emet un informe favorable, de data 6 de març de 2007, quant al compliment de la llei sectorial ferroviària. No obstant això, per a urbanitzar i edificar, en tot el sector, en la zona de protecció del ferrocarril, ha de sol·licitar-se la preceptiva autorització davant del delegat territorial de Llevant.  
9. Quarter  
El disseny urbà a l'entorn del quarter està totalment condicionat a la presència d'aquest.  
Per l'Ordre 31/80, de 4 de setembre, s'estableix una zona de seguretat, que és una àrea de 200 metres al voltant de tot el perímetre de l'aquarterament. Es va publicar en el Diario Oficial del Ejercito i emparat pel Reglament de zones i instal·lacions d'interés per a la defensa nacional que es va aprovar per RD 689/1978, de 10 de febrer, que desenvolupa la Llei 8/1975, de 12 de març.  
En el PP, a l'espai afectat per les servituds militars, s'emplacen dotacions esportives ESP i equipaments, SEE i SRE, com a resposta a l'obligació de respectar una franja de seguretat que limite les alçàries al voltant de l'aquarterament.  
El Ministeri de Defensa emet un informe en data de novembre de 2004, en el qual estableix condicionants que s'han de complir en l'ordenació del sector, i segons la documentació aportada, no es compleixen totalment.  
La disposició addicional primera de la Llei 6/1998, de 13 d'abril, sobre règim del sòl i valoracions, preveu l'informe vinculant de l'administració General de l'Estat amb caràcter previ a l'aprovació. Els instruments de planificació territorial i urbanística, siga quina siga la seua classe i denominació, que incidisquen sobre terrenys, edificacions i instal·lacions, incloses les zones de protecció d'aquests, afectes a la defensa nacional, han de ser sotmesos, respecte a aquesta incidència, a informe vinculant de l'administració General de l'Estat amb caràcter previ a la seua aprovació.  
Amb data 21 de març de 2007 remeten al Ministeri de Defensa la proposta de l'ordenació i normes urbanístiques ajustades a les exigències derivades de les competències d'aquest.  
10. Línia elèctrica   
L'existència d'una línia elèctrica de 132 kW funcionant a 132 kW imposa la necessitat d'aplicar el que estableix la Llei 54/1997, de 27 de novembre, del sector elèctric.  
Segons estableix l'estudi d'impacte ambiental, les línies d'alta tensió i baixa tensió que hi ha al voltant del sector han de ser objecte de reposició mitjançant noves conduccions subterrànies.   
A més, hi ha una subestació transformadora d'Iberdrola en ple centre del sector. No pot acceptar-se la permanència de la subestació elèctrica en la ubicació actual d'aquesta, i no és compatible amb una zona urbana.  
El Programa d'actuació integrada del sector, amb el suport de l'avantprojecte d'urbanització i les determinacions dels serveis tècnics municipals, preveu el desmantellament de la subestació que hi ha i el soterrament íntegre de la línia d'alta tensió, que discorrerà sobre sòl dotacional.  
11. Conduccions de gas  
Hi ha diverses conduccions subterrànies de gas, concretament les del grup Gas Natural i Enagas. S'ha de respectar la servitud de pas de les conduccions de gas que discorren pel sector.  
En dos m a cada costat de l'eix de la canonada està prohibit:  
- Llaurar o cavar a profunditat major de 50 cm.  
- Plantar arbres i arbusts de tija alta.  
- Obres o edificacions sense permís de l'administració.  
En 5 m a cada costat de l'eix de la canonada està prohibit realitzar obres o edificacions sense permís de l'administració.  
En les consideracions sobre el requeriment, afirmen que la xarxa de gas que actualment discorre pel sector s'integrarà en aquest a través de la xarxa d'espais dotacionals.   
12. Fàbrica de ciment  
Al nord-oest del sector, a l'altre costat de l'autovia A7, es troba una important cimentera d'Alacant. En previsió a aquesta possible afecció, se'ls sol·licita un plànol en què s'indique la ubicació de la cimentera i el perímetre afecció d'aquesta, en relació a l'article 4 del Reglament d'activitats molestes, nocives, insalubres o perilloses. Així mateix, se'ls sol·licita també una anàlisi de la qualitat de l'aire a la zona d'actuació.  
Els habitatges, segons els plànols d'ordenació aportats, estan situats a més de 2.000 m de la cimentera, i la zona més pròxima del sector a la cimentera està al voltant de 1.800 metres de distància i en aquesta està prevista una zona verda  
La fàbrica de ciment està sotmesa al procediment d'autorització ambiental integrada, en compliment del que disposa el Decret 40/2004, del Consell, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana, la qual cosa implica inspeccions periòdiques que poden determinar l'aplicació de mesures correctores si es constata la producció d'efectes no desitjables sobre les àrees poblades pròximes.  
La cimentera es troba situada a un extrem del terme municipal d'Alacant tocant al municipi de Sant Vicent del Raspeig, i separada del sector per 4 fites: el barranc de les Ovelles, la línia ferroviària, el futur espai d'ampliació de la Universitat d'Alacant i l'autovia A7/E15.  
Respecte a l'anàlisi de la qualitat de l'aire i règim de vents, proposen incloure l'esmentada anàlisi en el rojecte d'urbanització del sector.  
13. Sòl forestal  
Segons la cartografia de l'inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana (E 1:10.000) en part del sector correspon a terreny classificat com a forestal. L'Inventari forestal de la Comunitat Valenciana forma part del Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, que va ser aprovat per Decret 106/2004, de 25 de juny de 2004, del Consell de la Generalitat.  
No s'assenyala res sobre aquest punt en l'estudi d'impacte ambiental i, en general s'han classificat aquestes zones com a parc públic, menys una zona que conté tres monticles en què es preveu l'edificació.   
Segons informe emés pel tècnic de prevenció d'espècies, de data 3 de maig de 2007, s'han de protegir els terrenys forestals adjacents que serveixen de pantalla a les llacunes.  
14. Incendis forestals  
A la vista de la cartografia d'incendis de la Conselleria, no hi ha incendis registrats des de 1992.  
15. Risc d'inundació  
Dins del sector no hi ha risc d'inundació. A l'oest del sector es troba la rambla de la Sarsa, que està sotmesa a risc d'inundació de nivell 3.  
Consideracions ambientals  
1. A continuació se citen les afeccions ambientals més importants detectades mitjançant la cartografia temàtica i les visites de camp:  
- Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació: és baixa en quasi tot l'àmbit del sector, excepte al nord, que és mitjana.  
- Accessibilitat als aqüífers: és mitjana en quasi tot el sector, excepte al sud on hi ha una xicoteta superfície que és baixa.  
- Risc de lliscament-despreniment: no hi ha risc de lliscament en tot el sector, ni tampoc puntual.  
- Risc d'erosió actual: el risc d'erosió és baix i molt baix.  
- Risc d'erosió potencial: el risc d'erosió potencial és moderat i baix.  
2. Vegetació  
Segons indica l'estudi d'impacte ambiental, entre les espècies observades no s'ha detectat cap espècie catalogada en perill d'extinció, segons el RD 439/1990, que regula el Catàleg nacional d'espècies amenaçades.  
La vegetació predominant a la zona d'estudi està conformada per gramínies i cards, vegetació associada als ribassos dels camins amb caràcter arvense i nitròfil molt comuns i d'àmplia distribució, com també exemplars de caràcter ornamental i d'origen exòtic com ara agrupacions de palmeres datilíferes, eucaliptus, etc.  
Així mateix, es troben a la zona àmplies àrees molt deteriorades, pràcticament sense vegetació. Els cultius que hi ha es redueixen a oliveres de secà que ocupen una xicoteta superfície, i en menor grau, ametlers. Al nord-oest de la zona hi ha arç negre, timó i pi blanc.  
A la vora de les llacunes hi ha una vegetació típica, associada a aquest tipus de paratges.  
3. Fauna  
Segons indica l'estudi d'impacte ambiental es troben diverses espècies catalogades en l'annex I del Reial decret 439/1990, que regula en el Catàleg nacional d'espècies amenaçades.  
El Servei de Conservació de la Biodiversitat emet un informe en data 18 d'abril de 2007, en el qual afirma que les llacunes presenten escàs hàbitat adequat per a la nidificació d'aus aquàtiques, a excepció d'algunes aus en general ubiquistes, com ara el cabussonet o la fotja. Tampoc s'hi coneix la presència de fauna piscícola d'interés.  
La urbanització del seu entorn podria fer-se compatible amb el manteniment d'aquest interés si es respecten unes distàncies mínimes i s'estableixen determinades mesures correctores que disminuïsquen en la mesura que es puga les molèsties a la fauna (llums, sorolls...); fins i tot podrien sol·licitar-se mesures compensatòries com la correcció de talussos que podrien millorar-ne l'ús per la fauna.   
4. Segons estableix l'informe del cap de departament de Medi Ambient de l'Ajuntament d'Alacant, l'origen de les llacunes és l'activitat extractiva d'argiles i margues desenvolupada per diverses empreses fabricants de materials ceràmics de construcció. L'activitat extractiva en profunditat, realitzada durant molts anys, va generar l'aparició de grans depressions al terreny que, una vegada van assolir el nivell freàtic en interrompre algun estrat geològic permeable, es van veure inundats per l'aigua de l'aqüífer de Sant Vicent.   
L'acumulació d'aigua de l'aqüífer i l'aportada per les pluges han convertit finalment les depressions impermeables de les antigues pedreres, primer en tolles i, una vegada abandonada l'activitat extractiva, en vertaderes llacunes en què s'acumula una gran quantitat d'aigua.   
5. Les 420 ha de superfície estan travessades per una falla del terreny en direcció nord-sud que configura dues plataformes amb una diferència d'alçària mitjana entre l'una i l'altra de 30 m aproximadament. El pas entre les dues plataformes únicament pot realitzar-se pel camí que circumval·la el sector a la part nord-oest-paral·lel a l'autovia- i pel camí de Piqueres, situat més al sud-est en paral·lel a la Via Parc.   
La plataforma est deriva amb un suau declivi cap a l'avinguda de la Universitat, mentre que l'oest ho fa en semblants condicions però cap a la Via Parc.  
Entre els dos camins abans citats estan les depressions de les llacunes (cinc en total, només tres amb aigua i entitat) i entre el camí de Piqueres i la Via Parc ressalta la lloma Alta dels Galls, que s'eleva quasi 50 m sobre els terrenys que circumden.  
6. Topogràficament i morfològicament és aquest un espai intens de connotacions puntuals extraordinàriament intenses. En el si de cotes mínimes es mouen en la forqueta dels 40-50 msnm i altra de màximes que arriben als 110 metres en la punta dels Galls, es defineix una unitat fisiogràfica la forma de la qual pot sintetitzar-se com a ondulada, amb pendents mitjans que oscil·len entre el 2 i el 8%.  
Apareixen xicotetes crestes d'elevat pendent originat por l'aflorament de calcàries margoses amb important cabussament (els Galls).  
A l'entorn de les llacunes hi ha importants incisions als materials margosos en tot l'entorn de les llacunes, amb la consegüent ruptura de pendent entre les superfícies planes superiors i les llacunes encaixades. Els desnivells ací són elevats i abruptes.  
7. Explotació dels recursos naturals  
a) Proveïment d'aigua potable  
El servei d'aigua potable per a serveis, amb un consum mitjà entre 200 i 300 l/p/dia, està projectada amb la garantia d'Aiguas Municipalizadas de Alicante, tant pel que fa a proveïment, com a la qualitat.  
S'han de construir nous depòsits d'aigua potable a una cota aproximada de 130/140 msnm, amb capacitat de consum de 24 hores estimat en 15.000 m³ en quatre recipients de 30\*25\*5.  
Aquests dipòsits s'han de situar, predominantment, a la zona de la fàbrica de ciments. S'executarà una estació de bombament a la vora del dipòsit de Foncalent, des d'on s'escometrà al nou dipòsit.  
Els dipòsits d'aigua han de ser delimitats, mitjançant un perímetre de protecció, que previnga la contaminació del recurs, conforme a l'article 18 de la Llei 4/2.004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
Ha de preveure's una connexió alternativa als nous dipòsits des del dipòsit de Fenollar per a disposar d'una font de proveïment alternativa.  
L'entitat gestora del servei d'aigua potable, Aguas de Alicante, emet un informe en data 6 d'octubre de 2006 sobre consideracions tècniques una vegada revisada la documentació.  
En data 16 de febrer de 2007, Aguas de Alicante emet un altre informe sobre la suficiència de recursos per al subministrament d'aigua potable al municipi d'Alacant, però no és específic per al sector de les Llacunes de Rabassa.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe desfavorable, motivat per falta de documentació. En concret, no especifica l'origen de l'aigua amb què proveirà l'increment del consum previst, ni el volum de l'esmentat increment.  
S'ha de presentar informe de l'empresa autoritzada per al subministrament o de l'organisme de conca competent que assumisca l'increment de consum previst, que s'estima, segons la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en 5,5 hm³/any.  
b) Reg de zones verdes  
El reg de les zones verdes i jardins s'ha de realitzar amb aigua procedent de l'EDAR Racó de Lleó localitzada al municipi d'Alacant, per la qual cosa no s'emprarà aigua potable per al reg ni s'espera utilitzar aigua procedent dels aqüífers que hi ha a la zona.  
S'ha de preveure, en el disseny de la xarxa d'aigua depurada per al reg, la construcció d'un dipòsit de capacitat i cota suficient per a regar les zones verdes.  
No es podran realitzar connexions entre la xarxa d'aigua potable i la xarxa secundària de reg amb aigua depurada.  
Seria convenient la no-implementació de la vegetació de les zones verdes fins que la infraestructura necessària per a regar amb aigua depurada estiga en funcionament.  
c) Aigües residuals  
L'empresa Emarasa, entitat gestora de les EDAR del terme municipal d'Alacant, emet un informe, de data 15 de febrer de 2007, en el qual assumeix l'increment de cabal que produeix el desenvolupament del pla parcial, amb la depuradora Racó de Lleó i Mont Orgegia. A més es construirà una nova EDAR Alacant Sud.  
d)Aigües pluvials  
Les xarxes de sanejament han de ser separatives. Només ho és la zona oest, i la zona sud, est i nord són de xarxa unitària.  
Les aigües pluvials, a la zona oest del sector, han d'evacuar al barranc de les Ovelles, amb l'autorització prèvia d'abocaments de la CHX.  
A la zona nord, sud i est, abocaran al col·lector de la Via Parc. El col·lector de la Via Parc funciona com a col·lector unitari.  
La xarxa de sanejament ha de ser separativa. I també, seria convenient, en ser una gran extensió, aplicar sistemes urbans de drenatge sostenible (SUDS), i d'aquesta manera, preservar el cicle hidrològic natural, mantenir la infiltració a l'aqüífer, i amb això contribuir al manteniment de les llacunes, i també disminuir l'escorriment.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer va emetre un informe al novembre de 2006, en el qual assenyala la necessitat de justificar la no-incidència sobre el règim de corrents del barranc de les Ovelles. Aporten un estudi d'incidència del drenatge, que conclou que l'increment del cabal que aportarà la urbanització d'aquest sector, no modifica el règim de corrents i que tampoc és previsible, així mateix, l'afecció a tercers tenint en compte l'increment de cabal de la nova zona que s'ha d'urbanitzar. Aquest estudi ha de ser informat favorablement per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
e) Residus sòlids urbans  
El Pla zonal de residus de la zona XVI comprén exclusivament el municipi d'Alacant, englobat a la zona XVI del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.  
En l'estudi d'impacte ambiental calcula el volum de residus sòlids urbans que produirà el desenvolupament del sector:  
1,26 kg/h. eq dia X 59.400 h. eq = 30 t /dia = 74.844 t/any.  
D'altra banda, la producció de residus en zones verdes i parc urbà és de 3.410 t/any, per la qual cosa la producció total és de 78.254 t/any.  
L'empresa adjudicatària dels serveis de recollida i tractament de residus sòlids urbans, informa que les instal·lacions actuals tenen capacitat suficient per a la correcta gestió dels residus urbans i dels residus de construcció i demolició, generats per un augment de població de 45.000 habitants, i compleixen, a més, les previsions del Pla zonal.  
8. El projecte presenta un estudi acústic, el qual resulta necessari, per raó del que disposa l'article 25 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
El Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric emet un informe sobre l'estudi acústic en què conclou que ha de justificar-se l'elecció de la mesura correctora necessària perquè en el futur puguen complir-se els objectius de qualitat establits en la Llei 7/2002.  
9. No es disposa d'estudi de paisatge, ja que per la data de la primera informació pública del projecte,anterior a l'entrada en vigor de la LOTPP, no cal que s'acompanye d'aquest instrument de paisatge.  
10. L'estudi d'impacte ambiental estableix mesures correctores de protecció del sòl, hidrologia, risc de lliscament, risc d'erosió, emissió de partícules i pols, qualitat acústica, vegetació, fauna, medi socioeconòmic, residus, préstecs i abocadors i infraestructures.  
L'actuació ha d'adoptar les mesures correctores necessàries per a evitar la degradació de la qualitat de l'aigua de les llacunes, tant per possibles abocaments accidentals com per escorriments superficials o subterranis.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació i Pla parcial del sector Llacunes de Rabassa (Alacant), el promotor del qual és l'Ajuntament d'Alacant, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'ha de presentar informe favorable sobre disponibilitat de recursos hídrics de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o de l'empresa autoritzada per al subministrament d'aigua potable, esmenant les deficiències de l'informe de la CHX de data 17 de novembre de 2006, és a dir, aportant documentació sobre l'origen de l'aigua potable amb què s'ha de satisfer l'increment de consum previst de 5,5 hm³/any.  
2. La totalitat de les llacunes han de quedar qualificades com a sòl no urbanitzable protegit, tant en la làmina d'aigua com els terrenys forestals adjacents, com també els bancals abandonats, que serveixen de corredor entre les llacunes meridionals i septentrionals.  
Per la totalitat de les llacunes, s'entén les tres llacunes principals, amb una important làmina d'aigua, i unes xicotetes llacunes en una pedrera que s'ha explotat molt més recentment.  
Cal destacar que en les tres llacunes principals s'inclou la llacuna principal més meridional i que té les mateixes característiques que les altres dues que protegia el PGOU i, fins i tot, més interés ambiental atés que en tenir les parets un pendent menor presenta un major desenvolupament de la vegetació.  
3. S'han de respectar unes distàncies mínimes de 100 metres al voltant de cada llacuna tant per a la construcció de cases, com de camins, passejos, fanals o qualsevol altra infraestructura i que s'establisquen condicionants per a l'emplaçament d'instal·lacions molt sorolloses, com també d'excessiva il·luminació a l'entorn més pròxim a aquesta franja de protecció.  
4. Al perímetre de protecció de 100 m des de la vora de cada llacuna, no han d'autoritzar-se vials ni altres construccions destinades a l'ús públic excepte sendes, i procurar que no circumval·len les làmines d'aigua, sinó que s'hi aproximen puntualment (en un parell de punts per bassa) i intentar que no siguen massa visibles, amb l'objecte de no augmentar les molèsties a la fauna que acullen aquestes zones humides.  
Ha d'evitar-se la contaminació lumínica artificial directa d'aquests recorreguts, per a la qual cosa han d'equipar-se amb elements lluminosos amb la menor alçària possible i que no irradien llum per damunt de l'element que la produeix.  
5. L'actuació ha d'adoptar les mesures correctores necessàries per a evitar la degradació de la qualitat de l'aigua de les llacunes, tant possibles abocaments accidentals com per escolaments superficials o subterranis.   
6. Queda prohibit l'ús recreatiu de la làmina d'aigua de les llacunes, ja que es limitaria greument l'interés ambiental d'aquesta.  
7. VegetacióS'han de reperfilar i rebaixar els talussos, i donar-los un pendent menor per a disminuir-ne la perillositat, corregir l'erosió, afavorir la vegetació i millorar l'ús per la fauna.   
8. El projecte d'urbanització del sector ha de contenir:  
- Projecte de restauració paisatgística de les llacunes i de l'entorn d'aquestes: aquests sòls seran objecte de neteja i revegetació.  
- Estudi hidrogeològic, de tot l'àmbit d'actuació, que permeta conéixer, amb el màxim detall, el funcionament de l'aqüífer de la zona, per a la millor conservació d'aquest.  
- La implantació de sistemes urbans de drenatge sostenible: per a mantenir nivells d'escorriment i infiltració semblants als de l'estat natural, i reduir la demanda d'aigua potable amb la captació i la reutilització d'aigües pluvials. Aquests sistemes consisteixen a augmentar les superfícies permeables, recollir l'aigua pluvial per a reutilitzar-la i la implantació de mesures estructurals: paviments permeables, pous i rases d'infiltració, drenes filtrants, cunetes verdes...  
- Una anàlisi de la qualitat de l'aire i règim de vents: en funció dels resultats, s'han d'implantar les corresponents mesures correctores perquè siga compatible amb l'ús residencial.  
9. L'execució del projecte de restauració paisatgística de l'entorn de les llacunes de Rabassa, ha de ser anterior a la construcció dels habitatges.   
10. S'han de complir les cauteles establides en l'informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de data 19 d'abril de 2007, sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
11. A les llomes que dominen les llacunes destaquen dos elements etnològics que són dos llocs de vigilància antiaèria construïts durant la Guerra Civil. Amb l'autorització prèvia de la Conselleria de Cultura, podrien resultar molt adequats com a observatoris de les llacunes.  
12. Respecte al camí ramader assegador del Desert i barranc de l'Infern, que discorre per un tram de l'àmbit del sector, s'han de complir els condicionants de l'informe del cap de la Secció Forestal, de data 11 de setembre de 2006.  
13. S'han de complir tots els condicionants de l'informe del Ministeri de Defensa de data novembre de 2004 i aportar l'autorització del Ministeri de Defensa per a qualsevol obra o instal·lació, en tota la zona pròxima de seguretat.  
14. S'ha d'aportar autorització del Ministeri de Foment per als nous usos previstos a la zona de servitud i afecció de l'autovia A7/E15.   
15. S'ha de sol·licitar la preceptiva autorització davant del delegat territorial de Llevant, per a urbanitzar i edificar, en tot el sector, en la zona de protecció de la línia fèrria Madrid-Saragossa-Alacant.   
16. En l'actualitat, l'àmbit del sector està sotmés a abocaments incontrolats de distints residus, i a causa del desconeixement dels abocaments dipositats, s'ha de:  
- En el cas que es tracte d'un abocament discontinu i puntual de residus, s'ha de netejar la zona mitjançant la retirada d'aquests i el trasllat a instal·lacions adequades per a la correcta gestió d'aquests, i prestar especial atenció als residus d'una naturalesa especial com poden ser els pneumàtics fora d'ús o els vehicles fora d'ús.  
- En el cas que es tracte d'una activitat continuada d'abocament, en primer lloc s'ha de determinar el tipus o tipus de residus que s'han dipositat, per a la qual cosa s'ha de redactar un projecte de segellament de d'esmentat abocador en què es reculla l'esmentada informació com també les possibles afeccions que s'estiguen produint sobre les aigües subterrànies i el medi ambient en general, a més d'establir les mesures correctores necessàries per a pal·liar-les i les actuacions que s'han de dur a terme per a la neteja i regeneració de l'esmentada zona. L'esmentat projecte ha d'estar adaptat al RD 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant el seu dipòsit en abocador i ha de ser aprovat per l'autoritat competent en matèria de gestió de residus, dins del corresponent procediment administratiu, tot això sense perjudici de la tramitació del corresponent expedient sancionador per part de l'Àrea d'Inspecció del Territori.  
17. La xarxa de sanejament ha de ser separativa de la xarxa de pluvials, i ser completament estanca i connectada a la corresponent estació depuradora.  
Per a l'abocament de les aigües pluvials i residuals, s'ha d'obtenir l'autorització corresponent de l'organisme de conca. Abans del punt d'abocament de les aigües pluvials, s'ha de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja.  
18. Els dipòsits d'aigua potable previstos i els ja existents, han de ser delimitats, mitjançant un perímetre de protecció, que previnga la contaminació del recurs, conforme a l'article 18 de la Llei 4/2.004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
19. Per al reg de zones verdes i la neteja de carrers, s'ha d'utilitzar l'aigua residual depurada, i addicionalment, aigües pluvials. Amb aquest fi s'ha d'instal·lar una bassa de captació de les aigües pluvials.   
No s'ha d'implementar la vegetació de les zones verdes fins que no estiga en funcionament la infraestructura necessària per a regar amb aigua residual depurada o aigua pluvial acumulada.   
20. Al sud-oest del sector, afrontant amb la via del ferrocarril, es troba el cementeri. Caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 39/2005, de 25 de febrer, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria a l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
21. El projecte d'urbanització del sector ha de preveure el desmantellament de la subestació transformadora d'Iberdrola i el soterrament íntegre de la línia d'alta tensió.  
22. S'han de respectar les servituds de les conduccions de gas que discorren pel sector, i sol·licitar les corresponent autoritzacions.  
23. S'han de respectar les servituds de les conduccions subterrànies d'aigua de la Mancomunitat dels Canals del Taibilla i de Regs de Llevant.  
S'ha de garantir la reposició i continuïtat de tots els serveis i infraestructures de reg que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions ha de disposar de l'autorització de la comunitat de regants corresponent o de l'òrgan amb competència substantiva, qui determinarà la manera en què s'han de desenvolupar les actuacions proposades.   
24. S'han d'esmenar els condicionants establits en l'informe sobre l'estudi acústic, de data 3 de maig de 2007, del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
25. Han de preveure's llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que es tracten habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla integral de residus.  
26. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector ha de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, i ha de disposar d'un certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Ha de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
27. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'ha de mantenir en condicions agrícoles adequades i s'ha de destinar al rebliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
28. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, del planejament proposat, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental de l'homologació i Pla parcial del sector Llacunes de Rabassa, en l'informe de consideracions sobre el requeriment i els annexos d'aquest, i en els informes sectorials i les labors de vigilància que s'han d'incloure en el programa de vigilància ambiental, s'han d'incorporar al preceptiu projecte d'urbanització i s'han de valorar i proveir pressupostàriament les despeses derivades del compliment d'aquestes.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 434/2006-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de productes ceràmics per monococció amb sistema de cogeneració  
Promotor: Azulejera Técnica SA, centre 2  
Localització: Carretera de l'Alcora km 19,7, terme municipal l'Alcora (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Azulejera Técnica SA (centre 2, abans, Azteca Gres, SL) és una indústria dedicada a la fabricació de paviment i revestiment ceràmic per monococció i disposa d'equips de cogeneració. Es tracta d'una planta existent i en funcionament situada a l'Alcora (Castelló). Es preveu una ampliació que consisteix en la instal·lació de nova maquinària i substitució d'alguns equips instal·lats.  
La indústria es troba situada en una parcel·la de 71.000 m² en la qual se situen les naus i instal·lacions dels dos centres de treball d'Azulejera Técnica, SA: centre 1 (avaluada ambientalment a través de l'expedient 243-2006/AIA) i centre 2. Es considera que el centre 2 té associada una superfície de solar de 37.805 m² i una superfície de nau construïda de 25.936 m², encara que no hi ha separació física entre ambdues indústries, les naus d'aquestes es troben adossades i comparteixen determinades instal·lacions i recursos.  
La zona està qualificada com a sòl urbà d'ús industrial (tipus 4C, indústria pesant, segons informe de compatibilitat urbanística de l'ajuntament). Hi ha subministrament d'energia elèctrica i gas natural. L'aigua consumida s'extrau de pou. L'accés es realitza des de la carretera Castelló - l'Alcora.  
Característiques més rellevants de l'activitat  
La capacitat de producció de la indústria és de 138.600 t/any (equivalent a 6.930.000 m²/any), de les quals part és paviment de gres esmaltat (103.950 t/any), i part paviment de gres porcellànic esmaltat (34.650 t/any). L'emmagatzemament de producte acabat es realitza en dues naus industrials externes a la planta considerada, de distinta titularitat.  
El sistema de cogeneració consisteix en dos motors a gas natural, adaptats a sengles alternadors de 1.018 kW cadascun. Els efluents tèrmics dels motors s'utilitzen per a l'assecada de les peces.  
El procés de fabricació que se segueix en l'empresa, de manera esquemàtica, consisteix en la recepció de matèries primeres i emmagatzemament d'argila, preparació d'esmalts, premsatge en sec, assecada de les peces premsades, esmaltada i serigrafia de peces, magatzem de peces en boxs, preassecatge de peces esmaltades, cocció de les peces, magatzem de peces cuites, classificació i embalatge i expedició.  
Les matèries primeres emprades en el procés productiu són argila atomitzada roja i blanca, aigua, esmalts, colors i pigments i additius. L'energia emprada és principalment gas natural i en menor grau, electricitat. Es disposa de gasoil per a la maquinària mòbil (carretons elevadors) i els grups electrògens.  
El proveïment d'aigua per al procés industrial i per a la instal·lació contra incendis es realitza des de pou propi. L'aigua destinada a consum humà s'adquireix embotellada o s'utilitza també la del pou propi i, de manera ocasional, del pou de l'Esperança. Es disposa d'un pou la titularitat del qual correspon a Azteca Gres SL, el qual està autoritzat per a extraure 6.600 m³/any. D'aquest es proveeixen tant el centre 1 (21.281 m³/any) com el centre 2 (29.126 m³), per la qual cosa se supera el cabal concedit. Respecte d'això, es va adjuntar documentació justificativa de la tramitació davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'una modificació de la concessió per a elevar-la fins a 34.654 m³ i explotar-la conjuntament en els centres 1 i 2 (sotmés a informació mitjançant anunci en el BOP de Castelló de 21.04.2007), el qual es completarà, en cas de ser necessari, mitjançant aigua procedent de la Comunitat de Regants del Pou de l'Esperança (altres 19.305 m³).   
Tramitació administrativa  
Amb data 28 de desembre de 2006, l'àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental va sol·licitar l'avaluació ambiental del projecte, a instàncies d'Azulejera Técnica, SA. A aquest efecte, es comunicava la finalització del tràmit d'informació pública de l'expedient, sense que s'hi hagen rebut al·legacions.  
Amb anterioritat, en data 7 de juliol de 2007 i a l'efecte de consultar sobre la suficiència i idoneïtat de la documentació (expedient 167-2006/CON), l'Àrea de Qualitat Ambiental havia remés:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada.  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
S'ha tingut en consideració la documentació inclosa en l'expedient 243-2006/AIA, relatiu a Azulejera Técnica, SL, centre 1 i relativa a la gestió conjunta de diverses instal·lacions. En particular, el promotor va comunicar que "en data 15 de novembre de 2006 s'ha realitzat la fusió per absorció de societat participada de les empreses Azulejera Técnica, SA i Azteca Gres, SL", i és Azulejera Técnica, SA responsable solidària dels dos centres en cas d'accident ambiental.  
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (Instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...) de l'annex I. La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Altres afeccions considerades són:  
- La fabricació de taulellets i taulells de ceràmica està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener.   
- La fabricació de taulellets està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, del Decret 833/1975.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i envasos.  
- Queda sotmesa així mateix a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
La instal·lació dels dos motors de cogeneració està sotmesa al règim establit per la Llei 54/1997, de 27 de novembre, del sector elèctric i al RD 436/2004, pel qual s'estableix la metodologia per a l'actualització i sistematització del règim jurídic i econòmic de l'activitat de producció d'energia en règim especial. Així mateix:  
- La producció i distribució d'energia elèctrica queda sotmesa al règim establit pel RD 9/2005, de 14 de gener, relatiu a sòls contaminats.   
- L'activitat està catalogada com a tipus B, per ser potencialment contaminant de l'atmosfera, per la qual cosa ha de portar registre de les emissions d'aquesta a l'atmosfera i realitzar controls i autocontrols periòdics.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus perillosos (olis industrials usats).  
- Queda sotmesa, així mateix, a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
En la valoració de la instal·lació s'ha tingut en compte que es tracta d'una indústria existent i en funcionament, en procés d'adaptació a la nova normativa. Així mateix, es troba situada en un entorn industrial i antropitzat en el qual predomina el sector ceràmic.   
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, i amb vulnerabilitat mitjana/baixa d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia Temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, de la Generalitat Valenciana.  
Amb caràcter general, la fabricació de paviment i revestiments ceràmics porta associats elevats consums d'aigua i energia i genera emissions a l'atmosfera, soroll, abocaments i residus. No obstant això, el sector gaudeix d'un alt desenvolupament tecnològic que permet reduir-ne la incidència ambiental.  
El soroll generat per l'activitat en les naus de producció es veu amortit pels tancaments. Els ventiladors i motors es dotaran d'encapsulació de material acústic. Els mesuraments realitzats mostren la superació dels límits establits en la legislació vigent, per la qual cosa s'han d'adoptar mesures correctores consistents en la insonorització dels focus i la millora de l'aïllament dels tancaments. La indústria se situa allunyada de zones habitades.  
Les emissions a l'atmosfera es produeixen principalment en les zones de càrrega, emmagatzemament i trasbals de matèries primeres, en els forns i assecadors i a la secció d'esmaltat. La secció d'emmagatzemament d'argiles (en sitges) i premses es caracteritza per un ambient pulverulent, per la qual cosa s'ha dotat de sistemes d'aspiració i filtració mitjançant filtres de mànegues que depuren l'aire. La secció d'esmaltada disposa així mateix de sistema d'aspiració i filtratge. Els assecadors emeten directament a l'atmosfera a través de xemeneia, ja que s'ha estimat que no cal emprar cap sistema de depuració. En aquests equips s'adopten bones pràctiques de gestió. Pel que fa als forns, es considera que poden existir xicotetes quantitats de bor, clor, fluor i òxids de nitrogen i sofre contingudes en els gasos de combustió, encara que no s'adopten mesures de depuració i s'emet directament a l'atmosfera a través de xemeneia.   
Les aigües residuals industrials es generen en distintes fases del procés (estimades en 25.560 m³/any). Per a la recollida de vessaments de la secció de mòlta es disposa d'un sistema de canaletes impermeables (independent d'altres sistemes de desguàs) que es connecten a una bassa impermeable i estanca (comuna per als dos centres), el contingut de la qual és gestionat per atomitzador extern. El mateix sistema serveix per a la recollida de l'aigua residual generada durant els treballs de neteja de les zones d'esmaltació, preparació i emmagatzemament d'esmalts. Les aigües negres (procedent de dutxes, lavabos, etc.) s'aboquen per canonades específiques a estacions prefabricades de depuració (tres en total) que funcionen mitjançant un procés d'oxidació total i filtre biològic. L'aigua depurada es canalitza fins a la bassa d'acumulació d'aigua residual industrial (gestionada per atomitzador) mentre que els llots són retirats per una empresa gestora autoritzada (14 m³/any) i abocaments a EDAR. Hi ha una xarxa específica de recollida d'aigües pluvials, les quals són conduïdes amb canalons i baixants distribuïts al llarg de les cobertes de les naus fins a ovoide de formigó soterrat a sota d'aquestes, que les canalitza fins al col·lector que aboca al pantà de Maria Cristina. S'aporta dispensa d'abocaments de l'Ajuntament, justificada basant-se en l'acceptació per a la gestió d'aquests per l'entitat de Sanejament d'Aigües. Es plantegen diverses mesures de control i manteniment que permeten estimar l'absència d'abocaments al sòl.   
En la majoria de les fases productives es generen residus que són emmagatzemats temporalment en contenidors específics, en el punt de generació. Es disposa en l'exterior de la nau d'un magatzem de residus no perillosos i d'un magatzem cobert de residus perillosos de 132 m² de superfície amb cubetes de contenció de vessaments (comunes per als dos centres de treball). Els residus assimilables a urbans són dipositats en els contenidors externs per a la recollida d'aquests pels serveis municipals. L'empresa està inscrita en el Registre de Productors de Residus Perillosos amb el núm. 122/P/RTP/CV. Els envasos subjectes a un sistema de dipòsit, devolució i retorn es lliuren al proveïdor per a la reutilització d'aquests. Se citen els ens que gestionaran els residus.  
Respecte a la gestió dels residus i els abocaments, Azulejera Técnica, SA es fa responsable solidària dels dos centres de treball en cas d'accident ambiental en les instal·lacions comunes, encara que del manteniment d'aquestes es farà càrrec el personal del centre en què estan situades.  
A més dels sistemes correctors indicats en els paràgrafs anteriors, entre les millors tècniques disponibles i mesures d'eficiència que adoptarà l'empresa se citen, entre altres:   
- Es disposa d'instruccions internes de gestió ambiental.  
- Instal·lació de sistemes de recollida de residus inerts i emmagatzemament en sitja estanca.  
- Es reutilitza la calor dels gasos de combustió del forn, en l'etapa de precalfament en assecadors de box.  
- Ús de mànegues d'aigua d'alta pressió en la neteja per a aprofitar-la al màxim.  
- Manteniment periòdic de les diverses mesures correctores.  
Com a programa de vigilància ambiental, es proposen les mesures de vigilància següents:  
- Inspecció visual dels residus emmagatzemats i els contenidors d'aquests, registre dels productes emmagatzemats i neteja de possibles efluents dels contenidors i dels locals, diàriament.  
- Inspecció visual dels filtres de mànegues i comprovació del funcionament correcte de les depuradores, diàriament.  
- Inspecció setmanal dels camions.  
- Inspecció setmanal exhaustiva dels residus emmagatzemats.  
- Inspecció setmanal de les xemeneies dels forns.  
- Inspecció setmanal visual de les basses d'acumulació d'aigües residuals.  
- Revisió i manteniment mensual de cada una de les màquines i mesures correctores i neteja completa, com també verificació de l'eficàcia dels dispositius de seguretat.  
- Trimestralment, greixatge i verificació de tots els elements dels filtres de mànegues.  
- Anualment, neteja de tota la maquinària  
- Autocontrol de les emissions de manera anual, biennal o triennal, segons corresponga.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental (fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada).  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada Llei.   
L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte de planta de fabricació de paviment i revestiments ceràmics, promogut per Azulejera Técnica, SA, centre 2, situat a la carretera de l'Alcora km 19,7, terme municipal de l'Alcora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Ha d'obtenir-se de la Confederació Hidrogràfica la corresponent concessió de l'ús de l'aigua de pou d'acord amb el cabal realment extret d'aquest i que reculla la possibilitat de ser aprofitada per aquest centre.  
2. Les arquetes de recollida de vessaments i lixiviats a les zones d'emmagatzemament de residus, han de ser estanques, i s'han de gestionar, en cas de produir-se, mitjançant una empresa autoritzada. S'han de disposar cubetes de retenció a la zona d'emmagatzemament d'olis usats el volum de la qual siga com a mínim el de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats).  
3. Vista la superació dels nivells sonors màxims establits, s'han d'adoptar mesures correctores addicionals i comprovar-ne l'eficàcia mitjançant una nova auditoria acústica i repetir-la de forma periòdica. S'ha de controlar especialment el nivell sonor en l'entorn de les instal·lacions de cogeneració.  
4. En l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats, s'ha de tenir en compte l'existència dels motors de cogeneració.  
5. S'han de mesurar anualment les emissions a l'atmosfera dels gasos de fuita de la instal·lació de cogeneració, que han de complir els límits establits en el Decret 127/2006, de 15 de setembre, en particular per a les concentracions de CO, NOx i opacitat.   
6. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental han de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes.  
7. D'acord amb l'article 4 del RDL 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent el qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 28 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'avaluació d'impacte ambiental  
Expedient: 028/2006-AIA  
Títol: Modificació puntual del Pla general d'Onda a la carretera a Ribesalbes  
Promotor: Ajuntament d'Onda  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Onda i Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: terme municipal d'Onda  
Descripció del projecte  
Objecte de projecte  
El projecte de modificació puntual del Pla general d'Onda a la carretera a Ribesalbes proposa la reclassificació de 22.377 m² de sòl no urbanitzable comú a sòl urbà d'ús industrial.   
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La finalitat de l'actuació proposada és, d'una banda, legalitzar la situació actual, atés que hi ha en l'actualitat 4.600 m² de naus construïdes, pertanyents a l'empresa Cerlat, SA, i, d'altra banda, permetre futures ampliacions d'aquesta, que no implicaran noves obres d'urbanització.   
La zona objecte de reclassificació es troba a la partida de Saera o Pla de la Barca, a la vora de la carretera d'Onda a Ribesalbes. Els límits són:  
- Al nord, Canal Cota 220  
- Al sud, Explotación Ganadera Agrícola, SA i Guil  
- A l'est, sòl urbà industrial propietat de Cerlat, SA.  
- A l'oest, resta de la finca matriu que es va segregar  
La modificació actual només implica l'ampliació de l'àmbit de sòl urbà, ja que es mantindrà en tot moment el que estableixen les ordenances contingudes en el Pla general d'ordenació urbana d'Onda, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló el 22 de juliol de 1998.   
La indústria Cerlat, SA tramita l'autorització ambiental integrada, d'acord amb la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.  
Alternatives  
Les possibles alternatives queden condicionades per la necessitat de legalitzar la situació que hi ha i de preveure futures ampliacions de la indústria.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 27 de gener de 2006 té entrada en el Registre General de la Conselleria de Territori i Habitatge una còpia remesa pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló de la documentació tècnica, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient urbanístic tramitat en l'Ajuntament d'Onda, relatius a modificació puntual del Pla general d'Onda en la carretera a Ribesalbes, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el diari Levante de Castelló, de data 23 de desembre de 2004, i en el DOGV núm. 4927, de 19 de gener de 2005.  
Durant el període d'informació pública no es va presentar cap al·legació, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament d'Onda.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 10 d'abril de 2006, es requereix a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, i es remet, així mateix, l'esmentat requeriment a l'Ajuntament d'Onda, perquè complete l'expedient amb la documentació següent:  
- Certificat del tràmit d'informació pública.   
- Dades, en els últims anys, del consum d'aigua potable i dels volums d'aigües residuals i residus generats.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte de la procedència de l'aigua de proveïment i suficient disponibilitat dels recursos hídrics que s'empren.   
- Informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència respecte de les afeccions a béns immobles de valor cultural.  
- Detall del sistema de tractament emprat per a les aigües residuals d'origen industrial, per a l'assimilació d'aquestes als abocaments d'origen urbà.   
- Detall de la manera en què s'evacuaran les aigües pluvials, mitjançant xarxa separativa o unitària.   
- Detall del sistema de tractament emprat per als residus sòlids urbans i la ubicació de les instal·lacions de tractament.   
- Informe emés pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la Direcció General de Qualitat Ambiental sobre l'estudi acústic.   
- Estudi de la possible contaminació del sòl.   
Transcorregut el termini de 20 dies perquè es facilite la documentació sol·licitada, el 30 de juny de 2006 es va advertir la possibilitat de tancar l'expedient iniciat si transcorregut el termini de tres mesos no es rebia l'esmentada documentació en aquest Servei.   
Finalment es rep la documentació en data 8 de novembre de 2006. Revisada aquesta, es requereixen alguns detalls:   
- Detall del punt d'abocament de l'aigua depurada i no reutilitzada, després del procés de depuració en la depuradora model FD-80. En cas d'abocament a domini públic hidràulic, s'ha d'aportar la corresponent autorització atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
- Autorització atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'abocament a la cuneta de la carretera i al Canal Cota de les aigües pluvials.   
- . Explicació de l'abast de l'actuació, detallant si l'objectiu és tan sols el canvi de classificació dels sòls o si es preveuen noves obres d'urbanització.   
Informes sectorials  
Amb data 7 de febrer de 2007 se sol·licita informe el Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric sobre les dades acústiques relatives a la modificació puntual del Pla general d'Onda en UI-2 carretera Ribesalbes.   
L'informe sobre la consulta només indica que el contingut de la documentació remesa no coincideix amb el que s'ha establit en l'annex IV del Decret 104/2.006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria en contaminació acústica, que el municipi d'Onda ja disposa de pla acústic municipal i que l'estudi acústic presentat únicament inclou l'auditoria acústica duta a terme per la indústria Cerlat.   
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PATRICOVA, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi. Es constata que no s'han produït incendis forestals a l'àrea.   
L'estudi d'impacte ambiental afirma que la parcel·la objecte de reclassificació no presenta afecció als camins ramaders del municipi.   
Consideracions ambientals  
1. El sòl afectat pel projecte es caracteritza per tractar-se d'unes zones escarpades i amb pendents pronunciats. Els materials són bàsicament cudols de graves i argiles.  
2. El relleu de la zona d'estudi és pla. El risc d'erosió actual és moderat i la vulnerabilitat i accessibilitat als aqüífers és alta. Malgrat això, l'ús que es pretén implantar pot ser compatible si s'adapten les mesures correctores adequades.   
3. L'àrea afectada està constituïda per edificacions en explotació, la situació de les quals es pretén legalitzar. No es preveuen futures obres d'urbanització.  
4. Les edificacions que hi ha i la proximitat a altres indústries consolidades fa que a penes es troben espècies de fauna i flora que calga destacar.  
5. El clima predominant és mediterrani d'interior, caracteritzat per hiverns suaus i estius càlids i molt solejats.  
6. Respecte al proveïment d'aigua potable al sector, s'estima un consum anual de 24.790 m³/any, provinent de pous. Tan sols uns 40 m³/any procedeixen d'aigua embotellada per a consum humà. No es disposa de l'informe sobre la disponibilitat dels recursos hídrics, que ha de ser emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
7. Respecte a la depuració de les aigües residuals, en la contestació al requeriment s'especifica que les aigües residuals es tractaran mitjançant una depuradora model FD-80, consistent en la combinació de processos físics (sedimentació i homogeneïtzació) amb químics (neutralització, coagulació i floculació). L'aigua tractada és reutilitzada en un alt percentatge. L'aigua no reutilitzada és recollida per l'empresa Mediatrans, SA i els llots per Amizalsa.  
S'adjunta certificat de l'empresa Mediatrans, SA, gestora de les aigües residuals de Cerlat, SA, on s'informa que posseeix capacitat suficient per al tractament d'aigües.   
S'adjunta certificat de l'empresa Amizalsa, sobre capacitat per a la gestió dels llots i suspensions aquoses generades en la depuració.   
No es realitza abocament al domini públic hidràulic.   
8. Pel que fa a l'evacuació de les aigües pluvials, la recollida d'aquestes es realitza mitjançant xarxa separativa, i aboquen a la cuneta de la carretera CV Onda-Ribesalbes i a la zona tocant al Canal Cota 220, per escorriment. S'ha sol·licitat la corresponent autorització a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
9. Pel que fa al tractament i gestió dels residus sòlids urbans, aquests es dipositen en contenidors homologats pel municipi, el servei municipal de recollida de fem els recull i es tracten en l'abocador autoritzat a Onda.  
10. Les principals mesures correctores es basen en el control dels impactes sobre el medi físic, encara que el document n'aporta d'altres relatives a mateixa activitat, no aplicables, per tant, a la modificació puntual del Pla general d'Onda a la carretera a Ribesalbes.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1.990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2.006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de modificació puntual del Pla general d'Onda a la carretera a Ribesalbes, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
Segon  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1.998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. S'ha de continuar treballant en matèria mediambiental, de manera que la indústria obtinga la corresponent autorització ambiental integrada, completant tots els requisits ambientals necessaris, en particular, el referent a la captació d'aigua potable, sòls contaminats i contaminació acústica de l'activitat.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1.990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2.006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1.989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 31 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6190, del 22-01-2010 (2010/470)

RESOLUCIÓN de 4 de diciembre de 2009, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Guardamar del Segura, Montserrat, Torrent, Picassent, Alicante, L'Alcora y Onda.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6190

Fecha DOGV
:   22-01-2010

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2010/470

CVE


Fecha del documento
:   04-12-2009

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Torrent](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Guardamar del Segura](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [València](javascript:void(0))
    * [Montserrat](javascript:void(0))
    * [Picassent](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 4 de diciembre de 2009, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Guardamar del Segura, Montserrat, Torrent, Picassent, Alicante, L'Alcora y Onda. [2010/470]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 297/06-AIA Guardamar del Segura, 393/04-AIA Montserrat, Torrent, Picassent, 415/06-AIA Alicante, 434/06-AIA L'Alcora, y 028/06-AIA Onda.  
Valencia, 4 de diciembre de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 297/06-AIA  
Promotor: Centro de Investigaciones Marinas Delta del Vinalopó, SL.  
Autoridad Sustantiva: Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación  
Objeto proyecto: Ampliación de granja marina de dorada y lubina  
Localización: en la zona marítima de Guardamar del Segura (Alicante).  
Descripción del proyecto  
Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto.  
El presente proyecto de ampliación de la granja marina de la empresa Centro de Investigaciones Marinas Delta del Vinalopó, SL, tiene como objetivo alcanzar una producción anual de 1.200 tn de dorada y lubina en régimen intensivo, basando la alimentación en el aporte de piensos compuestos. La instalación actual se diseñó para una producción de unos 241 tn al año.  
Para conseguir ese objetivo de producción se proyecta ampliar la actual instalación que tiene 12 jaulas de 16 m de diámetro cada una y un volumen de 2.010 m³/jaula. Dicha ampliación en la instalación piscícola consiste en:  
- Colocar 12 jaulas nuevas de 22 m de diámetro, con un volumen de 3.801 m³/jaula.  
- Transformar las 12 jaulas actuales pasándolas a jaulas de 19 m de diámetro con un volumen de 2.835 m³/jaula, y el refuerzo del sistema de amarre y anclaje.  
Las 24 jaulas serán colocadas en la parte central del polígono (en un grupo de 8x3) ocupando unos 7.964 m² de superficie y con un volumen total estimado para el cultivo de 79.632 m³. Según el Plan de producción descrito en la memoria, no se superarán densidades en las jaulas de 15 Kg de pescado por metro cúbico, siendo su carga habitual inferior.  
Las 24 jaulas de engorde estarán ubicadas, todas ellas, dentro del polígono de concesión debidamente señalizado al tráfico náutico que posee la empresa. La superficie marina concedida tiene unas 12 has (119.956 m²), de forma rectangular, que se encuentra entre los 21 y 24 m de profundidad y a unos 3'5 km de distancia de la línea de costa.  
Tramitación administrativa  
En fecha 19 de julio de 2006 se recibe de la Dirección Territorial en Alicante de la Conselleria de Territorio y Vivienda, la documentación remitida el 10 de julio de 2006 por la Dirección Territorial de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación relativa a la Ampliación de granja marina de dorada y lubina en la zona marítima de Guardamar del Segura presentada por Centro de Investigaciones Marinas Delta del Vinalopó, SL, consistente en:   
- Proyecto técnico de la instalación (visado GN-98/05 de 25.05.2005).  
- Estudio de impacto ambiental para la ampliación de la piscifactoría de dorada y lubina, octubre 2005 (visado de 17.10.2005). Adenda, como fe de erratas, con las coordenadas correctas del área de concesión para rectificar las mencionadas en el estudio de impacto ambiental (fecha registro entrada 6.04.2006).  
- Informes de Capitanía Marítima (30.05.2005), de la Comandancia Naval (23.05.2005) y de Puertos del Estado (09.05.2006), todos en sentido favorable a la ampliación.  
- Anuncio de exposición pública, publicado en el BOPA en el núm. 108 de 13.05.2006.  
- Certificado e informe favorable del Ayuntamiento de Guardamar del Segura (30.06.2006).  
- Certificado de la exposición pública en la Dirección Territorial de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
Información pública  
El estudio de impacto ambiental ha estado expuesto al público durante 30 días conjuntamente con el proyecto técnico, mediante anuncio inserto en el BOPA núm. 108 de 13/05/06, y en el tablón de anuncios del Ayuntamiento de Guardamar del Segura.  
Finalizado el periodo de exposición no se ha obtenido la presentación de ninguna alegación, así certifican el secretario general del Ayuntamiento de Guardamar del Segura con fecha 9 de junio de 2006 y el jefe de la Sección de Pesca Marítima de la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación con fecha 5 de julio de 2006.  
Petición de informe sectorial  
Con fecha 15 de septiembre de 2006 se efectúa consulta al Servicio de Calidad de las Aguas de la Dirección General de Calidad Ambiental de esta Conselleria.  
Informe sectorial  
El 25 de octubre de 2006 se recibe, en contestación a nuestra solicitud, el siguiente informe emitido por el Servicio de Calidad de las Aguas:  
Antecedentes  
Mediante resolución de 2 de octubre de 2001 del Ministerio de Medio Ambiente se otorgaba al Centro de Investigaciones Marinas Delta del Vinalopó SA la concesión de ocupación de unos 119.956 m² de terrenos de dominio público marítimo terrestre (aguas interiores) para la instalación de una granja marina de dorada y lubina frente al término municipal de Guardamar del Segura por un plazo de 5 años prorrogables por plazos de igual duración, no pudiendo sobrepasar los 20 años.  
La Dirección General de Pesca y Comercialización Agraria, también autorizaba a la empresa arriba reseñada su instalación mediante la resolución de 13 de noviembre de 2001 (DOGV nº 4148 del 14.12.2001). Asimismo se emitió la resolución de declaración de impacto ambiental, por la Conselleria de Medio Ambiente el 22 de febrero de 2000.  
La instalación esta ubicada frente al término municipal de Guardamar del Segura, definida por un cuadrilátero con las siguientes coordenadas:  
A) 38º 07,532" N 00º 35,899" W  
B) 38º 07,532" N 00º 35,701" W  
C) 38º 07,308" N 00º 35,701" W  
D) 38º 07,308" N 00º 35,899" W  
La instalación final estará formada por 24 jaulas marinas: 12 jaulas nuevas de 22 m de diámetro y 12 de 19 m, resultantes de la transformación de las 12 jaulas de 16 m de diámetro de la instalación original.  
La producción estimada pasará de 241 a 1.200 toneladas, entre dorada y lubina.  
Se informa:  
1. La consecuencia del aumento de producción del cultivo repercutirá en el entorno marino con el aumento de la turbidez y de los niveles de nutrientes (riesgo de eutrofización), ambos originados por la alimentación artificial y por las defecaciones de los peces.  
El uso de productos antibacterianos y/o fungicidas utilizados en el caso de presentarse algún tipo de enfermedad; estos productos pueden causar daño a la población fitoplanctónica de la zona y alterar el equilibrio biológico de las aguas.  
2. Respecto al emplazamiento de la granja marina hay que señalar que en sus proximidades existen varias zonas de baño que pudieran ser afectadas como consecuencia de esta actividad: las playas de La Marina y Les Pesqueres en Elche y las de Tusales, Dels Vivers y Playa Centro en Guardamar del Segura, todas ellas óptimas para el baño.  
3. Se deberá realizar el Plan de vigilancia ambiental (pg. 103), incluido en el estudio de impacto ambiental presentado, y además añadir pruebas de existencia de Beggiatoa spp en los sedimentos, semestralmente.  
4. Asimismo se deberá comprobar periódicamente, como mínimo una vez al año, el estado de conservación de las comunidades biológicas de interés ecológico como la pradera de Posidonia oceánica, Cymodocea nodosa, Zostera noltii y el coralígeno, que está más cerca de la instalación, debido al alto interés de estas comunidades.  
5. También anualmente deberán seguir con los estudios de la comunidad ictica próxima a la instalación.  
6. Las adecuaciones para ampliar las jaulas deberán realizarse procurando no deteriorar el entorno y ante cualquier accidente, la empresa deberá tener preparados los medios necesarios para la recogida de las jaulas y aparejos para evitar que puedan ser arrastradas a zonas de la costa o quedaran a la deriva, se establecerá especial atención en la temporada de baño.  
Hasta el momento la empresa ha presentado los resultados del PVA con regularidad desde agosto de 2001 hasta diciembre de 2005; asimismo, deberán presentar el periodo comprendido entre esta fecha y la actual a la mayor brevedad.  
En la presente autorización debe constar la obligación de remitir los resultados del plan de vigilancia a la Dirección General de Calidad Ambiental, para evaluar los resultados y controlar su posible incidencia en la calidad de las aguas litorales.  
Documentación complementaria  
La empresa presenta, con fecha del Registro de Entrada 27 de abril de 2007, los resultados de vigilancia ambiental de la instalación piscícola correspondientes al periodo diciembre 2005 - noviembre 2006.  
Consideraciones ambientales  
El presente proyecto de ampliación de granja marina se llevará a cabo sin necesidad de ampliar la superficie del polígono de concesión de dominio marítimo terrestre que se encuentra entre 21 y 24 m de profundidad sobre fondos degradados por la pesca de arrastre, estos se corresponden con biocenosis de la mata muerta de Posidonia oceánica que se continúa por el sur de la misma con fondos de arenas fangosas. En estos fondos, según el estudio de impacto ambiental (EIA), no se presentan especies vegetales o animales de relevancia ecológica y/o protegidas por la legislación vigente. No obstante, en la zona de estudio se encuentran comunidades biológicas con interés conservacionista como las praderas de fanerógamas (Posidonia oceánica, Cymodocea nodosa y Zostera noltii) y el coralígeno, que mantienen una distancia considerable con el cultivo como para no verse afectadas.  
Son comunidades a conservar:  
- Pradera de Posidonia oceánica en el área está muy degradada, la mejor conservada se sitúa frente a la playa del Pinet y queda a unos 2.000 m del radio máximo de dispersión de los vertidos.  
- Pradera de Cymodocea nodosa, su parte más próxima está a más de 2.500 m del área máxima de dispersión de los vertidos.  
- Biocenosis mixta de Cymodocea y Zostera noltii se encuentran pequeñas manchas, en zonas más someras, al norte de la playa de La Marina (Elche) a más de 3.000 m.  
- El coralígeno, que se encuentra de forma fragmentaria en una banda estrecha al NE del sector estudiado a unos 25-32 m de profundidad, intercalada en una franja de fondos detríticos, queda situado a unos 900 m del área de influencia máxima del cultivo.  
Las playas de uso público, igualmente, están bastante alejadas de la piscifactoría, así la playa de La Marina que es la más próxima queda a más de 3.500 m.  
La incidencia negativa destacable por la ampliación proyectada sigue siendo la generación de residuos vertidos al medio (pienso no consumido, heces, pseudoheces, sustancias medicamentosas) que continuarán afectando a los fondos marinos y la calidad del agua.  
Según el estudio de impacto ambiental, la mayor parte de los residuos generados son sólidos (principalmente heces) y nutrientes: fósforo y nitrógeno. Los sólidos se depositan en las inmediaciones de las jaulas, pudiendo afectar a las características sedimentológicas del substrato a medio o largo plazo por la sedimentación y acumulación de las partículas que irán degradándolos, a la vez que liberan nutrientes desde el sedimento a la columna de agua, y son una potencial causa de aumento de la turbidez y posible disminución de los niveles de oxígeno en la columna.  
En el estudio de impacto ambiental se estima una cantidad residual de sólidos totales (heces en su mayor parte), para la producción objeto del proyecto con un factor de conversión de 2'0 (elegido por encima del óptimo alcanzado en las costas de Grecia de 1'8), de 720 t/año. La mayor parte de estas partículas residuales generadas, partículas de resto de pienso y partículas de heces, irán sedimentando al substrato marino inmediato a las jaulas.  
El área de máxima influencia de la piscifactoría por la dispersión de estas partículas, calculada en el estudio de impacto ambiental teniendo en cuenta datos de vientos y corrientes marinas de referencias bibliográficas citadas, será para las heces (por su menor velocidad de sedimentación ante las partículas del pienso) de una distancia máxima de dispersión de 253 m, en situaciones en las que actúan las corrientes de mayor velocidad (>0,36 m/s). Se debe tener en cuenta, según recoge el citado EIA, que las corrientes con mayores velocidades, a partir de 0,24 m/s, se alcanzan con mucha menos probabilidad que las velocidades comprendidas entre 0,06 y 0,24 m/s. Siendo lo más frecuente tener dispersiones máximas (de heces) entre 42 y 170 m de distancia desde la instalación, aunque las heces al ser elementos más lábiles su dispersión apenas rebasará el polígono de concesión, además se consideran que a los 200 m de la instalación se han diluido completamente.  
Por consiguiente, en el área de influencia de la piscifactoría se darán unas zonas afectadas en mayor o menor grado por la deposición de las partículas, estableciéndose las de menor grado para una escala espacial de un centenar de metros y anejas a las de máxima. Las biocenosis afectadas serán las de la mata muerta de Posidonia oceánica y de las arenas fangosas, ambas con escaso valor ecológico. También se darán, a una escala espacial de varios centenares de metros, zonas que se verán afectadas por la dispersión de nutrientes en la columna de agua e inducirá en la misma los fenómenos de eutrofia, turbidez, afectando tanto al plancton como al bentos (sustitución de especies fotófilas por esciáfilas.   
Otro tipo de residuos aportados al medio procede del uso de sustancias de antibióticos para el tratamiento y prevención de enfermedades del cultivo. La incidencia negativa se considera de escasa magnitud, temporal y recuperable debido a su empleo de modo restringido en los alimentos. Estos medicamentos autorizados y su aplicación están regulados por el R. D. 109/95 y RD 157/95.  
Durante el proceso de engorde suele darse la muerte de peces del cultivo, su incidencia en el no se considera relevante porque son retirados para su examen en laboratorio, recogidos en contenedor, y el destino final de eliminación será el adecuado a este tipo de residuo.  
Respecto al estado de la zona, se extrae de los informes sobre el seguimiento ambiental de la actual granja desde diciembre de 2003 a noviembre de 2006, que incluyen según el ritmo de producción y área máxima de afección los aportes anuales de fósforo y nitrógeno total que se consideran que van al sedimento y los aportes que de forma residual se disuelven en el agua, también se tiene en cuenta los datos de la campaña de septiembre de 2005 del estudio de impacto ambiental de esta ampliación de cultivo (estudio de impacto ambiental de octubre 2005), se da a conocer lo siguiente:  
Los resultados obtenidos están en sintonía con los detectados en anteriores campañas del seguimiento, con los de la campaña realizada previa a esta instalación de cultivo y también análogos a los de la piscifactoría vecina Granja Marina Bahía Santa Pola SLU. (Gramabasa, SLU.) muy próxima a ella por el lado sur del polígono de concesión.  
La calidad de las aguas de la zona continúa siendo óptima, así lo indica la oligotrofía de la columna de agua (según las concentraciones de nutrientes y clorofila a, mantenidas siempre entre el intervalo discreto-moderado) y el estado de la comunidad fitoplanctónica (según la moderada participación celular, la elevada diversidad y la complejidad estructural).  
En este último ciclo, de diciembre 2005 a noviembre 2006, no se observan episodios de eutrofia como se llegó a detectar en alguna situación pasada antes de colocar la instalación y en la muestra superficial del enclave de control nº 2 en el mes de febrero, debido a la influencia ocasional de los vertidos de la desembocadura del río Segura. Hay que decir que, este enclave de control es el segundo de cuatro controles o testigos distribuidos a lo largo de la deriva marina principal, sentido NE, en un área donde se ubican cuatro piscifactorías que realizan conjuntamente el seguimiento ambiental.  
En dicho informe se determina que: la columna de agua conserva su condición ambiental independientemente de la piscifactoría, debido a que las cantidades de fósforo y nitrógeno total que aporta el cultivo son perfectamente asimilables.  
En relación con la calidad sedimentológica, se concluye en el informe del seguimiento ambiental que apenas se ve afectada por el cultivo. El impacto producido se manifiesta mediante discretos incrementos en la participación del fango y la materia orgánica debajo de las jaulas. Los resultados obtenidos en la vigilancia ambiental quedan enmascarados en un área donde las condiciones sedimentológicas, cuando se ubicó la granja, ya se hallaban sometidas a degradación ambiental.  
También, en el informe del seguimiento de enero a marzo 2007 recibido de la vecina instalación (Gramabasa, SLU) se concluye de forma similar sobre el estado de la zona y da a conocer que por los vertidos (nutrientes) procedentes de estas dos granjas próximas no se ha producido efecto sinérgico entre ambas.  
Se considera apropiado, ante estos reducidos incrementos en los fondos de las partículas procedentes de las actividades piscícolas, ampliar el seguimiento sedimentológico en enclaves de control que queden más alejados y en diferente orientación respecto a los enclaves utilizados, actualmente, en la vigilancia ambiental de cada una de las granjas instaladas en la misma zona marítima de Guardamar del Segura. Estos nuevos enclaves sedimentológicos serían, a igual que los enclaves de control hidrológicos, comunes en el seguimiento ambiental de cada una de las granjas allí ubicadas.  
Las medidas correctoras que se establecen para minimizar los efectos de la emisión de residuos al medio:  
- La principal medida es optimizar el plan de alimentación, ajustándolo continuamente a las necesidades del cultivo para evitar la pérdida de pienso no aprovechado y obtener la mayor rentabilidad pienso/producción.  
- El uso de dietas con piensos de calidad con los menores contenidos de fósforo y nitrógeno posibles, y el mayor empleo de contenidos basados en harinas vegetales, que posibiliten el menor índice de conversión posible, y el consiguiente menor porcentaje de residuos y nitrógeno y fósforo emitidos al medio.  
- El uso de las sustancias para el tratamiento y prevención de enfermedades del cultivo se efectuará conforme al Reglamento L/2377/90. Sustancias que los laboratorios homologados suministrarán a la empresa de cultivo en forma de premezcla en piensos, y en dosis concretas bajo prescripción veterinaria. La manipulación de los mismos será por personal específicamente formado para esa tarea. El almacenamiento de estos productos se efectuará de acuerdo a la normativa aplicable y la eliminación tanto de los productos sobrantes como de sus envases y embalajes se llevará a cabo en plantas autorizadas al efecto.  
- En las zonas de máxima deposición, la aportación de substratos duros naturales o artificiales a corta escala espacial contribuirá a diversificar y estructurar el ecosistema. Sobre esta medida hay que decir, que de tener que realizar actuaciones de este tipo, se tendrá en cuenta en realizarla dentro del polígono de concesión que la instalación tiene autorizada.  
También se propone la posibilidad de dragar periódicamente el fondo que queda por debajo de las jaulas flotantes, al objeto de evitar el acumulo de la materia orgánica generada por el cultivo, en el caso de que los registros de materia orgánica y potencial rédox, del plan de seguimiento detecten una acumulación no deseada de este tipo de residuos. El dragado, en ningún caso supondrá una succión del sedimento, y un aumento del calado en la zona, y deberá contar con las preceptivas autorizaciones y permisos de dragado y vertido, en su caso.  
Programa de vigilancia ambiental  
Se ampliará el plan de vigilancia ambiental que se está llevando a cabo para la instalación piscícola Centro de Investigaciones Marinas Delta del Vinalopó, que se contempla en los informes sobre los resultados periódicos obtenidos del seguimiento ambiental y se realiza conjuntamente con todas las granjas piscícolas instaladas en esa zona marina, para realizar estudios sedimentológicos en enclaves de control situados a menor profundidad que la ocupada por los polígonos de concesión y tan distantes de ellos como los cuatro enclaves hidrológicos de control establecidos en el plan de vigilancia ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo I apartado 1 g) del Decreto 162/90, de 15 de octubre, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Ampliación de granja marina de dorada y lubina ubicada en la zona marítima de Guardamar del Segura, promovida por la empresa Centro de Investigaciones Marinas Delta del Vinalopó, SL, siempre que se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y cumpla el apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Durante la ejecución de las obras del proyecto de ampliación, tanto de las operaciones realizadas en tierra como en el mar, se retirarán todos los materiales sobrantes y/o caídos al fondo para ser trasladados a vertedero autorizado y/o entregados a gestor autorizado. Finalizadas las obras de instalación, u obras realizadas en fase de funcionamiento e incluso desistimiento de la actividad en sí, se confirmará la retirada total de estos sobrantes que existan en los fondos marinos mediante la realización de inspecciones e inmersiones en el mar.  
2. Ante cualquier accidente, la empresa deberá tener preparados los medios necesarios para la recogida de las jaulas y aparejos para evitar que puedan ser arrastradas a zonas de la costa o quedaran a la deriva, se establecerá especial atención en la temporada de baño.  
3. El uso de las sustancias para el tratamiento y prevención de enfermedades del cultivo se efectuará conforme al Reglamento L/2377/90. Sustancias que los laboratorios homologados suministrarán a la empresa de cultivo en forma de premezcla en piensos, y en dosis concretas bajo prescripción veterinaria. La manipulación de los mismos será por personal específicamente formado para esa tarea. El almacenamiento de estos productos se efectuará de acuerdo a la normativa aplicable y la eliminación tanto de los productos sobrantes como de sus envases y embalajes se llevará a cabo en plantas autorizadas al efecto.  
4. En el programa de vigilancia ambiental llevado a cabo en esta instalación piscícola del Centro de Investigaciones Marinas Delta del Vinalopó, SL, y conjuntamente con el resto de las instalaciones piscícolas ubicadas en esa zona marina, se ampliará el seguimiento ambiental sedimentológico en enclaves de control que estén más alejados de las granjas y con diferente orientación a la que tienen los enclaves utilizados actualmente en su vigilancia ambiental. Estos enclaves de control serán determinados por el Institut d'Ecologia Litoral, conocedor de la zona y responsable de los Informes sobre los resultados del seguimiento ambiental que se lleva a cabo en cada una de las granjas ubicadas en esa misma zona marítima.  
5. En el caso que sea autorizada la ampliación, deberá incluirse en la citada autorización la obligación de remitir los resultados obtenidos del plan de vigilancia a la Dirección General de Calidad Ambiental, para evaluar los resultados y controlar su posible incidencia en la calidad de las aguas litorales.  
6. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (mediante escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
7. Periódicamente serán remitidos a esta Conselleria los informes con los resultados y conclusiones obtenidos en el desarrollo del programa de vigilancia ambiental.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 29 de mayo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 393/04-AIA  
Título: Programa de Actuación Integrada de la Unidad de Ejecución 1 del Sector Vertix XXI  
Promotor: Ayuntamiento de Montserrat  
Autoridad Sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia  
Localización: Términos Municipales de Montserrat, Torrent y Picassent (Valencia)  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto  
El objeto del presente proyecto es, mediante un programa de gestión indirecta, en coordinación con los Ayuntamientos de los términos municipales de Montserrat, Torrent y Picassent, el cambio en el uso del suelo, clasificado actualmente como no urbanizable según los planes generales de los diferentes Ayuntamientos, a urbano, residencial, terciario y campo de golf.   
La superficie del sector, que se desarrolla como una única unidad de ejecución, es de 1.058.566,15 m², de los cuales, corresponden a cada uno de los términos municipales, los siguientes porcentajes:   
T.M. de Montserrat..................646.789,67 m² ........61%  
T.M. de Torrent......................323.746,83 m² ........30,5%  
T.M. de Picassent....................90.278,64 m² ..........8,5%  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El ámbito de actuación se localiza en la Partida de d'Alt, junto a la carretera CV-405, equidistante entre las poblaciones de Montserrat y Torrent, y a una distancia similar de Picassent; abarcando las parcelas catastrales que se indican a continuación:  
- Término municipal de Montserrat:  
Polígono 6 (parcelas 211, 212, 349, 356 y 680)   
Polígono 7 (parcelas 22, 23, 212, 213, 216, 220, 221, 19, 156, 214 y 215)  
- Término Municipal de Torrent:   
Polígono 24 (parcelas 10, 14, 15, 16, 18, 33 y 199)   
- Término Municipal de Picassent:   
Polígono 4 (parcelas 18, 21, 27, 108, 109, 130, 131 y 166)  
Concretamente los límites de la zona a reclasificar se corresponden con:  
- Al oeste: Carretera CV-405 (Montserrat - Torrent) y espacio residencial  
- En el este: Camino de Guardalonga y zona urbana  
- Por el norte: Caminos rurales y viviendas unifamiliares  
- Al sur: Camino de la Casa d'Alt y zonas urbanas  
La clasificación, calificación y asignación de usos que se establece en el sector, puede resumirse tal y como se muestra a continuación:  
- Superficie red primaria interna.................28.344,68 m²  
- Suelo afecto a actividad deportiva..........547.509,01 m²  
- Superficie residencial computable..........482.712,46 m²  
- Superficie dotacional red secundaria  
Zonas verdes.................................48.271,27 m²  
Zonas equipamientos.....................12.129,92 m²  
Red viaria secundaria..................115.852,36 m²  
- Superficie uso residencial......................284.963,19 m²  
- Suelo uso terciario...................................21.495,72 m²  
La superficie destinada a zona residencial, en la que se desarrollan como usos dominantes el residencial y apartamentos turísticos (estableciéndose como compatibles el terciario, excepto grandes superficies, el docente privado, sanitario privado y centros de asistencia y bienestar social), se encuentra dividida en diversas zonas de ordenación urbanística; siendo éstas:  
- Villas Golf (zona definida por el área residencial que rodea al campo de golf)  
- Ladera este y ladera oeste (zona definida por dos áreas residenciales alargadas y contiguas a las Villas Golf)   
- Pueblo Norte y Pueblo Sur (áreas residenciales rodeadas de vial y contiguas a las anteriores)   
El número total de viviendas, obtenidas de la suma de cada una de las zonas residenciales anteriormente definidas, es de 1210, obteniendo una densidad de viviendas de 11,5 viviendas/Ha. Dentro de estas 5 zonas existen manzanas dedicadas a uso terciario cuya calificación se ha definido como terciario excepto grandes superficies; fuera del uso residencial, el sector se encuentra dividido en campo de golf, zonas verdes, equipamientos, red viaria y aparcamientos públicos.  
Requerimiento de información o documentación complementaria  
- En fecha 4 de abril de 2006, se remite requerimiento de documentación al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial, de la Dirección Territorial de Valencia; solicitándose los siguientes informes y documentación complementaria:   
A) En cuanto a la tramitación administrativa:  
1. Se debe presentar aprobación del concierto previo del Plan general de ordenación urbana de Montserrat emitido por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia.  
2. Aprobación provisional del proyecto de los plenos de los municipios de Torrent y Picassent.  
3. Certificado de información al público de los municipios de Torrent y Picassent.  
4. Copia de las alegaciones presentadas al proyecto de los municipios de Torrent y Picassent, así como informe de contestación a las mismas.  
B) En cuanto a la documentación a remitir por el Servicio Territorial:  
1. Informe sobre el estudio de paisaje en cumplimiento del Art. 11 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
2. Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente sobre la afección a la vía pecuaria cañada de Cuenca, que se encuentra afectada por la actuación y que según aparece en los planos de ordenación de la actuación planteada se modifica su trazado y anchura legal.  
C) En cuanto a la documentación a remitir por el promotor:  
1. Se debe indicar claramente la clasificación y calificación actual del suelo afectado por la actuación.  
2. Tal y como se refleja en la documentación enviada, el agua potable destinada al abastecimiento de la población resultante del nuevo desarrollo proyectado, provendrá de un pozo propiedad del promotor, una vez que se haya, aumentado el rendimiento de extracción del mismo y sometido al agua a un proceso de osmotización. Se debe presentar por tanto informe de Confederación Hidrográfica del Júcar en el que se refleje la autorización de extracción del pozo, caudal concedido, así como, si el uso actual es para riego agrícola, la autorización para el cambio de uso a consumo urbano.   
3. Autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar, autorizando el cambio de uso de las aguas que tiene por derecho, procedentes de la EDAR de Montserrat, cuya concesión actual es de riego agrícola a riego de campo de golf, así como del aprovechamiento de las aguas residuales depuradas procedentes de la futura depuradora del sector planteado.  
4. Certificado del organismo gestor en el que asuma la gestión del aumento de residuos sólidos urbanos generados.  
5. Analizada la cartografía se detecta la presencia del cauce del barranco de les Canyes que discurre por el norte de la actuación. Dicho cauce no se ha tenido en cuenta ni el análisis ambiental, ni en la ordenación propuesta. Se debe aclarar este aspecto teniendo en cuenta que según el artículo 14.5 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de ordenación del territorio y protección del paisaje, todos los cauces públicos y privados deben mantenerse expeditos, no autorizándose cualquier modificación sin que exista un proyecto diligenciado por el organismo de cuenca competente.   
6. Análisis y cartografía del suelo forestal afectado por la actuación clasificado como tal en el Plan general de ordenación forestal de la Comunitat Valenciana.  
7. Análisis y cartografía de incendios registrados en el área objeto de estudio.  
8. Delimitación georeferenciada del sector en formato digital.  
9. Informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, según lo establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural Valenciano.  
- En fecha 2 de octubre de 2006, se remite al Ayuntamiento de Montserrat, notificación de advertencia de caducidad, así como copia de la misma al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia, indicándose que transcurrido el plazo de tres meses sin recibir la documentación anteriormente solicitada desde el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, se procederá al cierre del expediente iniciado, de acuerdo con el Artículo 92 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de régimen jurídico de las administraciones públicas y del procedimiento administrativo común (B.O.E, nº 285, de 27 de noviembre de 1.992)  
- En fecha 15 de noviembre de 2006, la mercantil Mas Vilanova SA. remite documentación complementaria, no obstante, continúan sin subsanarse la totalidad de las deficiencias en cuanto a la documentación necesaria para poder emitir la correspondiente declaración de impacto ambiental, por lo que se remite nuevamente requerimiento de documentación, en fecha 11 de diciembre de 2006, al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial, de la Dirección Territorial de Valencia; enviándose copia del mismo a los Ayuntamientos de Montserrat, Torrent y Picassent.   
- En fechas 12 y 29 de enero, y 19 de febrero de 2007, la mercantil Mas Vilanova SA remite, documentación complementaria constituida por:  
1. Resolución definitiva del concierto previo del Plan general de ordenación urbana de Montserrat emitido por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, de fecha 14 de febrero de 2005; estableciéndose en su apartado segundo, entre otras, las siguientes consideraciones:  
- La clasificación de nuevos sectores de suelo urbanizable debe quedar supeditada a garantizar la suficiencia del abastecimiento de agua potable debiendo quedar asegurada la ejecución de las infraestructuras necesarias.   
- La clasificación del Sector Vertix XXI, actualmente suelo de protección paisajística, queda condicionada a lo que resulte de la declaración de impacto ambiental. A tal fin, deberá aportarse un estudio de paisaje con el contenido previsto en el artículo 32 y siguientes de la Ley de ordenación del territorio y protección el paisaje.   
2. Se justificará el cumplimiento de la Ley de ordenación del territorio y protección del paisaje y de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre del suelo no urbanizable.   
3. Copia de las alegaciones presentadas en el Ayuntamiento de Torrent durante el periodo de información pública (del 10 de febrero al 10 de marzo de 2004, ambos inclusive).  
4. Certificado suscrito por la alcaldesa del Ayuntamiento de Picassent de fecha 3 de julio de 2006, relativo al periodo de información pública del proyecto, indicándose las fechas del mismo, y las alegaciones presentadas.  
5. Solicitud de la mercantil Mas Vilanova SA, a la entidad metropolitana para el tratamiento de residuos (EMTRE), de fecha 20 de diciembre de 2006, en el que se solicita se emita certificado en el que se asuma la gestión del aumento de residuos sólidos generados por el incremento de población en los municipios de Torrent, Picassent y Montserrat, como consecuencia del desarrollo del presente proyecto.   
6. Certificado de ingeniero técnico municipal, suscrito por la Alcaldesa del término municipal de Picassent, de fecha 6 de julio e 2006, en el que se informa que el Ayuntamiento de dicha localidad dispone de servicio de recogida y traslado de residuos sólidos urbanos en toda la población, así como, recogida domiciliaria de muebles y enseres, selectiva, y ecoparque municipal, en régimen de prestación por contrata, que se adapta a las necesidades de recogida provocadas por el natural crecimiento de la población y desarrollo urbanístico. Estando el municipio, por lo que respecta al tratamiento de residuos, englobado en el Área de Gestión 1, según la planificación establecida en el Plan zonal de residuos de la zona III y VIII, aprobado por Orden de 18 de enero de 2002.   
7. Informe de fecha 10 de enero de 2007, suscrito por el director técnico de la Entidad Metropolitana para el Tratamiento de Residuos, por el que se certifica que dicha entidad dispone de capacidad de tratamiento suficiente para la gestión de los residuos que como consecuencia del desarrollo del este proyecto se originen en los municipios de Torrent y Picassent, no incluyendo el presente informe los residuos del municipio de Montserrat; dado que esta entidad no tiene competencia sobre la gestión de residuos urbanos generados fuera de su ámbito geográfico definido en la Ley 2/2001, de 11 de mayo, de creación y gestión de áreas metropolitanas de la Comunitat Valenciana.  
8. Certificado del Ayuntamiento de Montserrat, en el que se indica que mediante acuerdo plenario adoptado en la sesión de 26 de septiembre de 2005, se acordó la propuesta de acuerdo sobre la incorporación al consorcio del Área de gestión número 1, del Plan zonal de residuos, zonas X, XI y XII.   
- El 7 de marzo de 2007, Augusto Monte Boquet, en representación de la mercantil Mas Vilanova SA. remite, en respuesta al requerimiento efectuado desde el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en fecha 23 de febrero de 2007, al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia (efectuándose también la notificación del mismo a los Ayuntamientos de Montserrat, Torrent y Picassent), documentación complementaria constituida por:   
1. Informe emitido por los servicios técnicos del Ayuntamiento de Montserrat, suscrito por el arquitecto municipal, en fecha 8 de febrero de 2007, en el que se señala la clasificación del suelo de los terrenos afectados por la presente actuación.   
2. Copia compulsada por el secretario del Ayuntamiento de Montserrat, de fecha 9 de febrero de 2007, en la que constan algunas de las normas específicas del suelo no urbanizable, especificándose que «a efectos de la aplicación de la Ley Valenciana 4/92 del suelo no urbanizable, se entenderá como suelo no urbanizable común los denominados por este Plan como genérico, protección paisajística y protección huerta, sin perjuicio de las limitaciones que el presente Plan impone a estas categorías de suelo».   
3. Cartografía en la que se grafía los terrenos del término municipal de Montserrat afectados por el presente proyecto sin embargo no se ha remitido visada por el Ayuntamiento de dicha localidad.   
4. Informe de la Sección Técnica de Planeamiento del Ayuntamiento de Torrent, de fecha 14 de febrero de 2007, en el que se señala la clasificación del suelo de los terrenos del término municipal afectados por la presente actuación.   
5. Certificado emitido por el secretario del Ayuntamiento de Picassent, de fecha 17 de enero de 2007, relativo a la clasificación del suelo afectado por el PAI.   
6. Solicitud del presidente de la Comunidad de Regantes Pou El Vicari de Montserrat, a la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 7 de agosto de 2006, relativo a la autorización del cambio de uso del agua que en la actualidad se emplea para riego agrícola, para que, tras el correspondiente proceso de osmotización, pueda destinarse a los usos asociados al consumo urbano o abastecimiento de población del campo de golf, viviendas y edificaciones de uso terciario que se prevén construir.   
7. Solicitud del presidente de la Comunidad de Regantes La Murta, de Montserrat a la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 15 de noviembre de 2006, relativa a la autorización del cambio de uso agrícola de las aguas procedentes de la EDAR de Montserrat, a un uso recreativo para riego de campo de golf, con ahorro de caudales.  
8. Solicitud a la Confederación Hidrográfica del Júcar por parte de la mercantil Mas Vilanova SA, en fecha 20 de diciembre de 2006, requiriendo la emisión de un informe preliminar sobre la viabilidad de la actuación proyectada desde el punto de vista de la compatibilidad con la planificación hidrológica vigente en la cuenca, acompañándose de los estudios correspondientes relativos a la solicitud del cambio de uso del pozo inscrito en la sección C del registro de aguas para abastecimiento de la urbanización Pou El Vicari, en el término municipal de Montserrat; a la solicitud de cambio de concesión de aguas residuales depuradas procedentes de la urbanización Vertix XXI; y a la solicitud de cambio de uso de parte de los caudales correspondientes a la concesión de aguas depuradas procedentes de la EDAR de Montserrat de un uso para riego a un uso lúdico recreativo con ahorro de caudales.  
9. Solicitud, de fecha 29 de diciembre de 2006, a la Comisaría de Aguas, Área de Gestión del Dominio Público Hidráulico, de la Confederación Hidrográfica del Júcar, por el que se requiere que se concrete si en la zona de actuación existe algún cauce, o bien, si lo único existente en la parte norte de la finca realmente consiste en un acaballonamiento realizado para evitar el encharcamiento de los huertos colindantes, sin consideración de cauce propiamente dicho.   
10. Informe de la sección forestal de la Dirección Territorial de Valencia, de fecha 20 de diciembre 2006; cuyo contenido se concreta en el apartado de la presente declaración correspondiente a informes sectoriales.   
11. Cartografía en la que se superpone la ordenación presentada con las superficies incendiadas y plano en el que se representa la nueva ordenación en la que se excluye la superficie forestal incendiada.   
12. Ficha de planeamiento y gestión resultante de excluir el área forestal incendiada anteriormente considerada, siendo algunos de los nuevos parámetros y consideraciones incorporadas las que detallan seguidamente:  
- Parámetros de edificabilidad correspondientes al término municipal de Torrent: 317.253,23 m²s  
- Suelo afectado a actividad deportiva (campo de golf): 538.059,38 m²s  
- Aprovechamiento tipo: 0,2064 Ud./ m²s  
- Superficie total del área de reparto: 1.053.966,15 m²s  
- Respecto al área forestal incendiada, se clasificará como suelo no urbanizable, sujeto a especial protección para la reforestación y la reposición de la vegetación existente, la cual, quedará a cargo de la actuación y será de acuerdo con los informes técnicos correspondientes recabados al respecto; mientras que el mantenimiento posterior se efectuará a cargo de la empresa adjudicataria del campo de golf.   
13. Copia de la resolución relativa a la autorización de la prospección arqueológica efectuada por la jefa de Área de Patrimonio Cultural y Museos, de fecha 10 de noviembre de 2006, cuyo contenido se concreta de forma resumida en el siguiente apartado de la presente declaración correspondiente a informes sectoriales.  
- En fecha 23 de febrero de 2007, se efectúa requerimiento de documentación, solicitándose los siguientes informes y documentación complementaria:   
En cuanto a la documentación a remitir por el promotor:  
1. Informe suscrito por técnico municipal; así como cartografía debidamente visada correspondiente a la totalidad de terrenos del término municipal de Montserrat afectados por el presente proyecto. Igualmente, se requiere informes de técnicos municipales de Torrent y Picassent, con competencia en la materia, en los que se indique claramente la clasificación y calificación actual del suelo afectado por la actuación.  
2. Informe de Confederación Hidrográfica del Júcar en el que se refleje la autorización de extracción del pozo, caudal concedido, así como, si el uso actual es para riego agrícola, la autorización para el cambio de uso a consumo urbano.   
3. Autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar, autorizando el cambio de uso de las aguas que tiene por derecho, procedentes de la EDAR de Montserrat, cuya concesión actual es de riego agrícola a riego de campo de golf, así como del aprovechamiento de las aguas residuales depuradas procedentes de la futura depuradora del Sector planteado.  
4. Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, concretamente del Servicio de Cauces; tal y como se indica en el escrito presentado de fecha 15 de noviembre de 2006, en el que se concrete si en la zona de actuación existe algún cauce, o bien, si realmente consiste en un acaballonamiento a efectos de evitar el encharcamiento de los huertos colindantes, sin consideración de cauce propiamente dicho.   
5. Informe de la Sección Forestal del Servicio Territorial de Valencia, en el que se concrete, a efectos de poder efectuar una correcta valoración ambiental del proyecto, si los terrenos forestales afectados, clasificados como tal en el Plan general de ordenación forestal de la Comunitat Valenciana, son compatibles con el desarrollo de la presente actuación; o por el contrario, son merecedores de protección y preservación en cuanto al desarrollo urbanístico de los mismos. Paralelamente, también se solicita informe referente al sector de 3,37 hectáreas afectadas por el incendio producido en 1995; así como con respecto a la posibilidad de que se haya producido posteriormente otro episodio de esta tipología.  
6. Informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, según lo establecido en el art.11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- El 27 de abril de 2007, la compañía mercantil Mas Vilanova, SA remite documentación constituida por informe del comisario de Aguas, de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 25 de abril de 2007; certificado del secretario de la Comunidad de Regantes Pou El Vicari, de Montserrat, de fecha 12 de abril de 2007, e informe relativo a la disponibilidad de recursos hídricos para el abastecimiento del presente sector, de abril de 2007, elaborado por Aquagest Levante, SA.   
Informes sectoriales  
- Informe de fecha 10 de noviembre de 2006 el Área de Patrimonio Cultural y Museos de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, autorizándose la prospección arqueológica en el ámbito de actuación; estableciéndose las siguientes obligaciones para el/los director/es de la actuación:   
1. Comunicar a la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos la fecha de inicio y finalización de los trabajos.  
2. Elaborar informe preliminar de los resultados obtenidos acompañado del material gráfico pertinente.  
3. Elaborar una memoria preliminar en el plazo de 8 meses desde la concesión de la presente autorización.  
4. Aportar copia del acta del depósito de los materiales en el centro designado.  
5. Elaborar la correspondiente memoria científica y presentar documento en formato informático en el plazo de 2 años desde la finalización de los trabajos a esta Dirección General.  
6. La presente resolución deberá estar en posesión del director de la intervención durante el tiempo que se ejecute la misma.  
- Informe, elaborado por técnico del servicio de apoyo técnico del Área de Urbanismo de la Conselleria de Territorio y Vivienda, relativo al estudio de paisaje, de fecha 13 de diciembre de 2006, en el que se suscribe lo que se transcribe a continuación:  
«El documento de homologación modificativa y Plan parcial Vertix XXI, de los términos municipales de Montserrat, Torrent y Picassent, fue sometido a información pública en fecha 25 de febrero de 2003, con anterioridad, por tanto, a la entrada en vigor de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de ordenación de territorio y protección del paisaje (LOTPP); por lo que no le es exigible ni estudio de integración paisajística ni estudio de paisaje; y por tanto, no cabe que este servicio emita informe al respecto».   
- Informe del jefe de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Valencia, de fecha 20 de diciembre 2006, en el que se suscribe lo siguiente:   
«En 1995 se produjo un incendio que afectó a un total de 3,37 hectáreas, en el término municipal de Torrent, de las que solo 0,46 hectáreas se consideran forestales, con forme a la definición de suelo forestal establecido en el Decreto 106/2004, de 25 de junio, por el que se aprueba el Plan general de ordenación forestal.»  
- Informe de la Unidad de Vías Pecuarias del Servicio de Medio Ambiente de la dirección territorial de Valencia, de fecha 20 de diciembre de 2006, en el que se suscribe lo siguiente:  
"El presente proyecto afectará, en el término municipal de Torrent, a un tramo de la cañada de Cuenca, cuyo itinerario resulta de imposible reconocimiento en la actualidad, debido a las transformaciones agrarias del entorno territorial por donde discurre. No obstante, y dado que la Ley 3/95 de vías pecuarias prevé la posibilidad de su modificación; se considera aceptable la propuesta presentada para modificar el trazado y su discurrir junto al límite este de la actuación; teniendo en cuenta que, en cualquier caso deberá resolverse a través del documento de planeamiento, así como su compensación patrimonial según el procedimiento oficial."  
- Certificado emitido por el secretario del Ayuntamiento de Picassent, de fecha 17 de enero de 2007, en el que se suscribe «que los terrenos ubicados en el ámbito del programa de actuación integrada Vertix XXI, perteneciente al término municipal de Picassent, están clasificados según el Plan general de ordenación urbana, aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo en fecha 29 de septiembre de 1998, y publicado en el BOP número 26 de 1 de febrero de 1999, como suelo no urbanizable, siendo su calificación suelo no urbanizable común, y por tanto, sujeto a lo establecido en el capítulo II de la normativa del mismo».  
- Informe emitido por los servicios técnicos del Ayuntamiento de Montserrat, suscrito por el arquitecto municipal, en fecha 8 de febrero de 2007, en el que se señalan, entre otras cuestiones, las siguientes:   
1. Los terrenos dentro del municipio de Montserrat afectados por el PAI Vertix XXI, no están clasificados como suelo no urbanizable de especial protección, estando parte de ellos dentro de la categoría de protección paisajística (S.N.UPp) y parte como suelo no urbanizable común (S.N.U).  
2. El Plan general de ordenación urbana estableció usos compatibles comunes para el suelo no urbanizable de protección paisajística y el suelo no urbanizable común.  
3. En la revisión del Plan general de ordenación urbana aprobada inicialmente con fecha 11 de diciembre de 2006 y publicada en el DOCV del 10 de enero de 2007, los terrenos afectados por el presente proyecto pasan a clasificarse como suelo no urbanizable (SUR 6 Vertix XXI)  
- Copia compulsada por el secretario del Ayuntamiento de Montserrat, de fecha 9 de febrero de 2007, en la que constan algunas de las normas específicas del suelo no urbanizable, especificándose que «a efectos de la aplicación de la Ley Valenciana 4/92 del suelo no urbanizable, se entenderá como suelo no urbanizable común los denominados por este Plan como genérico, protección paisajística y protección huerta, sin perjuicio de las limitaciones que el presente Plan impone a estas categorías de suelo».  
- Informe de la sección técnica de planeamiento del Ayuntamiento de Torrent, de fecha 14 de febrero de 2007, en el que se señala lo que se transcribe textualmente a continuación:  
«Revisada la delimitación que afecta al municipio de Torrent del Plan parcial y programa de actuación integrada del sector Vertix XXI, el suelo afectado por dicha actuación, con una superficie total de 322.253,23 m², presenta dos tipos de clasificación según el Plan general de ordenación urbana de Torrent, suelo urbano no urbanizado (SU-NU) a desarrollar mediante Plan especial y suelo no urbanizable común agrícola de regadío (SNU-CAR).»  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 25 de abril de 2007, en el que se informa desfavorablemente el Plan parcial Vertix XXI, a los efectos previstos en el artículo 25.4 del Texto refundido de la ley de aguas y en el artículo 19.2 de la ley de la Generalitat Valenciana de ordenación del territorio y protección del paisaje. Siendo alguna de las consideraciones que se establecen en el mismo, la siguiente, aclaración a dicha cuestión que era requerida desde el servicio de evaluación de impacto ambiental, por lo que se procede a su especificación:  
«El cauce a que se hace referencia, en correspondencia con el ámbito de actuación, no constituye dominio público hidráulico, tratándose de canalizaciones de desagüe de riego de fincas colindantes destinadas a uso agrícola y que se encuentran en la vaguada o llanura de inundación. Asimismo, el curso o cauce barranc de les Canyes, definido en la D.G. del catastro como dominio público hidráulico, discurre por la zona de actuación, encontrándose en la actualidad totalmente alterado antrópicamente en toda la zona de actuación.»  
- Certificado del secretario de la Comunidad de Regantes Pou el Vicari, de Montserrat, de fecha 12 de abril de 2007, en el que se suscribe que Mas Vilanova, SA adquirió a la Sat La Torre de Montserrat la totalidad de las fincas de las que aquella era propietaria y que se regaban con agua de la Comunidad de Regantes Pou El Vicari, adquiriendo, con cada anegada, una de las 1.200 participaciones, iguales e indivisibles, en que a efecto ideales está dividido el caudal del pozo objeto de la Comunidad, y pasando a ser miembro de esta comunidad de regantes. Con lo cual, dicha mercantil es propietaria de 1.104 participaciones de esta comunidad de regantes.  
Tramitación administrativa  
En fecha 24 de junio de 2004, la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Valencia, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, remitió estudio de impacto ambiental; Plan parcial, homologación modificativa, y expediente administrativo municipal, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Información pública  
El programa de actuación integrada sector Vertix XXI fue aprobado provisionalmente, por el Ayuntamiento de Montserrat en la sesión plenaria de 29 de abril de 2003. La información pública se realizó en el DOGV número 4.447, de fecha 25 de febrero de 2003 y en el Diario de Valencia de 24 de febrero de 2003.   
Las modificaciones presentadas posteriormente al citado programa de actuación integrada, han sido objeto de un nuevo periodo de información pública; efectuándose la publicación de edicto en el DOGV número 4.688, de fecha 10 de febrero de 2004 y en el Diario de Valencia de la misma fecha.  
Según consta en el certificado del Ayuntamiento de Montserrat, en pleno del Ayuntamiento celebrado en fecha 22 de marzo de 2004, se transcriben las alegaciones presentadas, así como la contestación a las mismas, la aprobación provisional de las modificaciones del PAI y la remisión de la documentación a la Comisión Territorial de Urbanismo para la aprobación definitiva del proyecto.  
El Ayuntamiento de Torrent efectuó el periodo de información pública del 10 de febrero al 10 de marzo de 2004, ambos inclusive; según consta en el certificado emitido por la teniente-alcalde delegada de Urbanismo y Obras de dicha localidad.   
El Ayuntamiento de Picassent realizó periodo de información pública durante el plazo de 20 días hábiles a contar desde el DOGV número 4.688 de 10 de febrero de 2004, habiéndose presentado una alegación (de fecha 10 de marzo de 2004); que no fue resuelta por parte del Ayuntamiento de Picassent al haber sido presentada también ante la administración de Montserrat.   
Resumen de las alegaciones  
- Durante el segundo periodo de exposición pública, en el Ayuntamiento de Montserrat, se presentaron 8 alegaciones, de las cuales, sólo una es de carácter medioambiental; aludiendo a una serie de aspectos que se exponen de forma resumida a continuación:  
1. No se justifica suficientemente la obtención de recursos hídricos para el consumo humano. En cuanto al agua de riego, se consideran insuficientes los recursos disponibles para poder efectuar el riego del campo de golf en una zona árida y seca, como es la zona de actuación; debiendo considerarse asimismo, que el agua de la EDAR de Montserrat se utiliza actualmente para el abastecimiento de la agricultura.  
2. Por las propias características del proyecto, dada la importante inversión que el urbanizador ha de realizar en materia de rotondas y desdoblamiento de la CV 405.   
3. El impacto ambiental que una actuación de esta tipología origina: aumento de la contaminación acústica, impacto de las canalizaciones de agua, uso de productos fitosanitarios que pueden contaminar el subsuelo y los acuíferos.  
4 Impacto social, dado que se puede producir un desequilibrio entre la nueva población asociada al proyecto y los habitantes existentes ya en el término.  
Las alegaciones son contestadas por el secretario-interventor del Ayuntamiento de Montserrat, según consta en el certificado emitido en fecha 22 de marzo de 2004.   
- De las alegaciones presentadas relativas al ámbito el sector incluido en el término municipal de Torrent durante el periodo de información pública (del 10 de febrero al 10 de marzo de 2004, ambos inclusive); puede considerarse de carácter ambiental la que alude a que en la zona que ocupa el PAI, deberían estar grafiados todos los accidentes orográficos existentes; habiéndose eliminado u omitido toda referencia al barranc de les Canyes, y no se especifica cómo se efectuará el encauzamiento del mismo, ni las obras previstas en caso de realizarse el cambio de curso de este lecho. Por lo que se alega la necesidad de realizar un estudio y se adopten las medidas necesarias para garantizar la seguridad de la zona adyacente; dado que con la nueva urbanización y campo de golf estima que las variaciones en las cotas y pendientes del terreno pueden provocar una avenida de aguas ante un episodio de fuertes precipitaciones.   
Dicha alegación fue desestimada (según consta en el certificado, de fecha 28 de octubre de 2004, emitido por el secretario general del Ayuntamiento de Torrent), dado que, en base al informe presentado por le entidad promotora, dicho barranco se inicia en el propio sector, y que la actuación prevé la recogida de las aguas de lluvia y su canalización hacia un conjunto de lagos para su posterior utilización para riego; produciendo dichas actuaciones una notable disminución de las avenidas.   
Afecciones legales  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado en el ámbito de actuación la existencia de lugares de importancia comunitaria denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 ni ZEPAs designadas para su integración en la Red Natura 2000. Tampoco aparecen espacios naturales protegidos de la Generalitat Valenciana (parque natural, paraje natural, paraje natural municipal, reserva natural, monumento natural, sitio de interés y paisaje protegido), zonas húmedas catalogadas, microreservas vegetales, montes de utilidad pública o gestionados por la administración, que puedan verse afectados por el desarrollo de la presente actuación.  
2. Al norte de la zona de actuación, en el término municipal de Torrent, discurre una vía pecuaria, cañada de Cuenca (con una anchura legal de 75 metros). En el documento de homologación modificativa se plantea el mantenimiento de la vía pecuaria, pero ubicándola junto al límite noreste del mismo y con una anchura de 15 m, de forma que se mantengan los puntos de acceso y salida del sector originarios de esta vía; considerándola como red primaria interna del sector.  
3. No existe ningún monte catalogado como de utilidad pública ni dentro del ámbito de estudio ni en sus proximidades; siendo el monte más cercano monte de Picassent a casi 5 km al sur de la actuación.  
4. En el estudio de impacto ambiental se hace referencia a la existencia en la actualidad de una línea aérea de alta tensión de 220.000 V, que discurre por el ámbito de actuación; previéndose su eliminación al ser enterrada. No obstante, en el documento de homologación modificativa se alude a que las conexiones son una cuestión a resolver directamente entre el urbanizador y la compañía correspondiente.  
Se establece la consideración que las redes de suministro en media y baja tensión serán subterráneas en todo el ámbito del sector.  
5. En el estudio de impacto ambiental se hace referencia a que todas las conducciones de agua de riego, con derechos en la actualidad y que circulan por los terrenos del PAI, son finales de línea que desaparecerán con la actuación; por lo que se indica que no hay conducciones de riego que deban preservarse o reponerse. En caso que así fuese, sería repuesta, de acuerdo con la posible sociedad que detectase su legal propiedad.   
6. Habiendo consultado el listado de yacimientos arqueológicos del patrimonio cultural valenciano así como la información temática de la COPUT, no existe catalogado ningún yacimiento ni en la zona de actuación ni en sus proximidades, así como tampoco se ve afectado por el proyecto ningún bien de interés cultural (BIC). No obstante, no consta en el expediente administrativo ni en la documentación complementaria aportada durante la tramitación del presente proyecto, el correspondiente informe definitivo vinculante de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, tal y como se regula en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano.   
Consideraciones ambientales   
1. Las afecciones ambientales más relevantes observadas en la Cartografía temática de la COPUT y recogidas en el apartado correspondiente del estudio de impacto ambiental presentado, son las siguientes:   
- En el ámbito de estudio no existe riesgo de deslizamientos o desprendimientos; habiendo al oeste de la actuación, en el margen izquierdo de la carretera de la CV-405, una zona catalogada con riesgo de deslizamiento bajo.  
- El riesgo de erosión es en la actualidad alta en la zona caracterizada como colinada, mientras que la zona llana se encuentra catalogada como riesgo muy bajo.   
- El riesgo sísmico se considera de nivel bajo, ya que el valor de la aceleración sísmica básica en el municipio de Montserrat es de 0.07.  
- No existe riesgo de inundación en el ámbito de estudio ni tampoco en sus proximidades.  
- El riesgo a la contaminación de las aguas subterráneas está catalogado como medio en el sector más oriental y bajo en el occidental.  
- La capacidad de uso agrario del suelo en el área del proyecto se cataloga como bajo en las zonas colinadas y elevado en las zonas más bajas situadas en la zona más occidental.  
2. La vegetación actual en el área de estudio está formada por campos de cítricos; siendo la componente vegetal autóctona (formada por gramíneas, cardos, tomillo, lavanda o romero) baja. Existiendo algunos ejemplares de acebuche (olivo silvestre), algarrobos o pino carrasco, entre otros.   
3. La fauna presente en el ámbito del sector proyectado es la asociada a campos de cultivo y zonas abiertas de orografía llana. También están representadas las especies que habitan ecosistemas húmedos con chopos y cañizo asociados a ellos.  
4. Los accesos propuestos para acceder desde la carretera CV-405 (Torrent-Montserrat) a la red viaria diseñada en el proyecto, se sitúan al norte y sudoeste del sector; realizándose estos dos accesos a través de dos rotondas de nueva creación, de 42 m de diámetro exterior; éstas se desarrollarán, según se indica en el Plan parcial, de acuerdo con las directrices de los técnicos de la Diputación Provincial de Valencia. Asimismo, los dos caminos asfaltados existentes, se amplían hasta 10 metros de ancho, desde las dos rotondas hasta el límite del sector.  
5. Respecto a la red viaria, se plantea un vial principal que recorre el perímetro del campo de golf y que constituye un acceso a las áreas residenciales contiguas al mismo, denominadas Villas Golf, permitiendo a su vez definir las dos áreas residenciales más importantes: Pueblo Norte y Pueblo Sur (junto a los accesos norte y sur del sector.  
El Pueblo Norte se desarrolla alrededor de un bulevar central, del que parten calles perpendiculares que comunican con el vial principal vertebrador; al igual que el Pueblo Sur, que se desarrolla de forma similar, alrededor de una zona verde central rodeada de viales.   
El vial principal anteriormente mencionado, comunica los dos accesos al sector con las áreas residenciales planteadas, recorriendo al mismo tiempo el perímetro del campo de golf. Asimismo, el acceso al campo de golf de personas no residentes se plantea por el acceso sur o acceso principal del sector a través del bulevar principal, de mayores dimensiones para que éste pueda absorber un tráfico más intenso cuando éste se produzca.   
6. Las medidas preventivas y correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental cabe considerar que han sido formuladas de forma muy generalista; considerándose en ocasiones como medidas correctoras el cumplimiento de la legislación. Asimismo, se hace referencia a medidas correctoras establecidas en el anteproyecto del PAI, no disponiéndose de dicho documento en el servicio de evaluación de impacto ambiental.   
Respecto al programa de vigilancia ambiental no se establecen los niveles de calidad a mantener, ni se indican los métodos de recogida de análisis, así como tampoco, los datos ni el calendario aproximado para la aplicación del programa. No obstante, si se describe, en el estudio de impacto ambiental, el sistema de gestión ambiental a desarrollar en la fase de funcionamiento, indicándose la periodicidad de cada uno de los análisis y registros a efectuar.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 8.3.C, del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, y en base a lo anteriormente expuesto, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de homologación y Plan parcial del sector Vertix XXI en los términos municipales de Montserrat, Picassent y Torrent (Valencia), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta la fecha, con los informes sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente declaración.   
No obstante, la presente declaración de impacto ambiental no incluye la evaluación del proyecto del campo de golf previsto, requiriendo para su aprobación, efectuar el procedimiento de evaluación de impacto ambiental establecido por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, así como el Reglamento que la desarrolla. Asimismo, independientemente de la evaluación de impacto ambiental del campo de golf, que deberá efectuarse en su momento, el riego del mismo, así como de las zonas verdes ajardinadas deberá efectuarse, tal y como se indica en el estudio de impacto ambiental, con aguas residuales depuradas con el grado de depuración necesario, debiendo disponer de la autorización preceptiva del organismo de cuenca.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los condicionantes que se desarrollan a continuación:   
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano; dando cumplimiento a las determinaciones que en su caso contenga el citado informe preceptivo y vinculante. En caso que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse la presente declaración.   
2. Previamente a la aprobación definitiva del proyecto, deberá obtenerse informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, relativo a la disponibilidad de recursos hídricos en cantidad y calidad suficiente para la previsión de los consumos que se desprenden del desarrollo de la actuación planteada; tal y como se recoge en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
3. Respecto a la reutilización de las aguas depuradas que se plantea en el proyecto, y de acuerdo con lo establecido en el artículo 109 (Régimen jurídico de la reutilización) del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la ley de aguas; deberá obtenerse previamente a la aprobación definitiva del proyecto las correspondientes autorizaciones que le sean de aplicación, adecuándose a las condiciones que en las mismas se establezcan en cuanto a vertido y calidades exigibles en base a los usos a los que se destinen las aguas depuradas.  
4. Deberá obtenerse informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, previamente a la aprobación definitiva del proyecto por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, respecto a los aspectos que a continuación se indican, adecuándose a lo que dicte la Confederación respecto a los procedimientos de concesión y autorización pertinentes:  
- Autorización de vertido a cauce de aguas residuales (dado que se plantea su vertido en aquellos momentos en los que el agua no pueda ser absorbida por las balsas de regulación disponibles)   
- Autorización de vertido de aguas pluviales en caso que éstas sean parcialmente vertidas a cauce público  
5. Previamente a la aprobación definitiva del proyecto, se deberá verificar que el suelo de los términos municipales incluidos en el presente sector se hayan clasificados como suelo no urbanizable, sin que dispongan de ningún tipo de protección específica en base a la legislación urbanística vigente.   
6. Previamente a la aprobación definitiva del proyecto, deberá obtenerse informe favorable del Área de Gestión y Recursos Forestales y Conservación Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda, relativo a las medidas propuestas en las labores de reforestación y reposición del área forestal incendiada; dado que ésta se clasificará como suelo no urbanizable, sujeto a especial protección para la reforestación y reposición de la vegetación existente, según consta en la ficha de planeamiento y gestión del sector.  
7. Deberá obtenerse, previamente a la aprobación definitiva del proyecto, informe favorable de la administración forestal competente, de la Dirección Territorial de Valencia, respecto a la idoneidad de las actuaciones y tratamientos propuestos que se le pretende dar a la vegetación existente en los terrenos incluidos en el sector planteado que se catalogan como suelo forestal según el Plan general de ordenación forestal de la Comunitat Valenciana. Asimismo, se conservarán e integrarán en la urbanización, en la medida de lo posible los pinos existentes en la zona y otros ejemplares arbóreos merecedores de tal protección; actuaciones que también deberán estar incorporadas e informadas en el informe forestal anteriormente mencionado.  
8. - Deberá darse cumplimiento a las consideraciones establecidas en el informe elaborado por la unidad de vías pecuarias del Servicio de Medio Ambiente de la Dirección Territorial de Valencia, de fecha 20 de diciembre de 2006.   
9. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
10. El Ayuntamiento exigirá a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
11. Deberán preverse, en la urbanización, lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunitat Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al Plan integral de residuos.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 29 de mayo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 415-AIA/2006  
Título: Homologación y PP del sector Lagunas de Rabasa  
Promotor: Ayuntamiento de Alicante  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Alicante  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto  
El ámbito de actuación se corresponde con una superficie de 4.192.062 m². El proyecto pretende conseguir un suelo apto para el uso residencial-terciario, compatible con la integración de los suelos colindantes consolidados, dotándola de una estructura acorde con la técnica urbanística actual y completando de este modo uno de los huecos baldíos de tejido urbano existentes en la ciudad de Alicante, hasta formar unidades compactas que permitan completar la estructura urbana.   
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
A) Localización  
El ámbito de las Lagunas de Rabasa se sitúa en el extremo noroccidental del casco urbano de la ciudad de Alicante.  
B) Delimitación del sector  
El ámbito de actuación se sitúa en el extremo nor-occidental del casco urbano de la ciudad de Alicante, y tiene una gran superficie, de 4.192.062 m², cuyos lindes son los siguientes:  
- Al norte: autovía del Mediterráneo (A-7.  
- Al sur: vía parque.  
- Al este: en parte con avenida de la Universidad, con el acuartelamiento militar de Rabasa, con los depósitos de la mancomunidad de Canales del Taibilla y el barrio con idéntico nombre.  
- Al oeste: trazado del ferrocarril Madrid-Alicante.  
C) Zonificación del sector y usos  
Se establece como uso característico del nuevo sector el residencial plurifamiliar de vivienda colectiva, admitiéndose como compatible el terciario en sus distintas opciones: comercial, hotelero, oficinas, etc.  
Queda prohibido el uso industrial.  
Proponen un IEB máximo (índice de edificabilidad bruta) del 0,4340, lo que hace un techo total de 1.762.500 m²t. Se prevé un techo residencial máximo de 1.650.000 m²t, y al terciario se destinará una edificabilidad de 99.504 m²t.  
Se establece como tipología predominante la de bloque exento con una altura máxima de 10 plantas.  
Teniendo en cuenta la morfología del nuevo sector, y las exigencias de reserva de la red primaria señaladas, se conforman tres básicas zonas de ordenación:  
- La primera se establece como continuación del sector PAU/1 y el PAU/2. En esta zona se propone la tipología de bloque exento, con dos subtipos cuya diferencia es la fijación de alturas máximas para cada subtipo. Asimismo, en dicha zona se localizará un espacio central, con vocación de centro de barrio, destinado a albergar edificación de uso terciario.  
- La segunda se localiza en el barrio de Rabasa, donde la propuesta es de cosido urbano, y se propone el mantenimiento de las tipologías existentes -unifamiliares en hilera- como medio para completar el barrio existente.  
- La tercera se sitúa en el extremo nordeste del nuevo sector, en el entorno de la avenida Universidad, y tiene como objetivo plasmar una ordenación con fuerte presencia dotacional, destinada a albergar instituciones y equipamientos, junto con superficie privada para la implantación de viviendas y suelo terciario.  
En la zona colindante con el Cefive se procurará zonificar un espacio terciario deportivo privado.  
D) Planeamiento vigente y propuesto  
El PGOU de Alicante fue aprobado definitivamente el 27 de marzo de 1987, habiendo sido publicadas las correcciones el 16 de junio de 1987.  
El suelo incluido en el sector aparece clasificado como suelo no urbanizable, con distinto alcance, esto es: común rústico, tolerancias diversas y sistemas generales.  
Así, el PGOU de Alicante del año 1.987, clasifica el suelo con varias categorías:  
- Común rústico SNU/RU: la mayoría del suelo.  
- Protección de ramblas y cauces SNU/R: la zona que se encuentra en el entorno del ferrocarril y el trazado de la autovía del Mediterráneo.  
- Actividades diversas SNU/AD: ocupada por una instalación industrial cerámica.  
- Hitos SNU/H (paraje el Gallo) y parajes SNU/P (las denominadas lagunas de Rabasa). Estas zonas no se incluyen en el ámbito del sector, manteniendo su clasificación y calificación, sin perjuicio de que, como se justifica en el Plan parcial, se incorporan como elementos de la red primaria de dotaciones públicas parque público, adscrito al sector y por tanto incluido en su área de reparto.  
Asimismo hay otras zonas calificadas como dotacional de red primaria:  
- I/S: zona de depósitos de agua.  
- S/U: usos dotacionales varios (al sudoeste y al noroeste de la actuación).  
En el proyecto mantienen la clasificación de suelo no urbanizable protegido de las dos lagunas mayores, (en realidad es la primera y la tercera más grande) y el cerro del Gallo, pero adscrito al sector, como parque público natural de la red primaria, tal y como permite el artículo 15 de la Ley 10/2004 de la GV de suelo no urbanizable. Las otras tres lagunas restantes quedan integradas en el parque urbano previsto alrededor de ellas. El proyecto presentado no especifica cómo quedan integradas.  
Según establece el art. 15.3, la normativa urbanística del Plan establecerá para estos parques las condiciones que compatibilicen su uso con la protección de los valores existentes.  
En el artículo 25, 26 y 27 de las NNUU del Plan parcial, establece los usos de las áreas de PQL y SQL. Las lagunas están incluidas en la zona PQL-2, donde especifica para esta zona que no se podrá autorizar ningún tipo de actuación que no persiga la integración y preservación ambiental de los lagos preexistentes.  
E) Alternativas.  
En el EIA realiza un estudio de alternativas de la ordenación.  
Justifica su ordenación desde el punto de vista ambiental, proponiendo la exclusión de las dos lagunas calificadas como parajes por el PGOU de Alicante, manteniendo su consideración de suelo no urbanizable protegido. Igual sucede con el cerro del Gallo, que se mantiene como hito, si bien ambos elementos se incluyen dentro de la red primaria de dotaciones públicas y se adscriben al sector, formando con el mismo área de reparto.  
Tramitación administrativa  
En fecha 26 de abril de 2005, el Pleno del Ayuntamiento de Alicante acuerda aprobar provisionalmente el expediente de homologación y el Plan parcial del sector Rabasa.  
El proyecto ha tenido una segunda aprobación provisional por el Pleno del Ayuntamiento en fecha 13 de junio de 2006, de nueva documentación (expediente de homologación, Plan parcial, programa de actuación integrada, anteproyecto de urbanización, estudio sobre necesidad de vivienda protegida, estudio acústico, estudio de tráfico y movilidad y estudio de impacto ambiental) con las rectificaciones y modificaciones que se derivan de la aceptación de alegaciones.  
En fecha 21 de noviembre de 2006 se recibe en la Conselleria de Territorio y Vivienda la documentación remitida por la Dirección Territorial de Alicante, solicitando que se emita la preceptiva declaración de impacto ambiental, por lo que se incoa el correspondiente expediente.   
Información pública  
La documentación se expuso al público en el DOGV nº 4406 de 26 de diciembre de 2002 y mediante anuncio publicado en el diario La Verdad el 13 de diciembre de 2002.  
Durante este período se presentan 41 alegaciones.  
En Pleno, en sesión extraordinaria, del Ayuntamiento de Alicante celebrado el día 26 de abril de 2005 se adopta, entre otros, el acuerdo para someter al Plan parcial del sector Rabasa y su estudio de impacto ambiental a un segundo período de exposición pública.  
En fecha 11 de agosto de 2.005, la concejala de urbanismo dicta un decreto en el que resuelve someter a información pública la documentación refundida del Plan parcial del sector Rabasa y del programa de actuación integrada de la unidad de ejecución única del mismo.  
La documentación se expuso por segunda vez al público en el DOGV nº 5.077 de 24 de agosto de 2.005 y mediante anuncios publicados en los periódicos El Mundo, Información y La Verdad, todos de fecha 18 de agosto de 2005.  
Durante este plazo de información pública se han presentado 82 escritos de alegaciones.   
Según las consideraciones remitidas sobre el requerimiento, no hay diferencias sustanciales entre la versión del EIA expuesta al público en agosto de 2005 y el texto refundido fechado en marzo de 2006, y aprobado en junio del mismo año. Dicho estudio fue objeto de diversas alegaciones, que fueron resueltas por la corporación municipal mediante acuerdo de Pleno de fecha 13 de junio de 2006, que aprobó de nuevo la documentación de planeamiento y sus complementos, introduciendo rectificaciones derivadas de la estimación de determinadas alegaciones. A tal efecto, y respecto del EIA, se procedió a adaptarlo formalmente a lo dispuesto en la Orden de 3 de enero de 2005, incorporando leves modificaciones de ordenación pormenorizada introducidas con ocasión del trámite de alegaciones, y estas modificaciones tan sólo suponían pequeños y poco relevantes cambios de la zonificación.  
Resumen de alegaciones  
A) En el primer período de información pública se presentaron 41 alegaciones. El contenido de las alegaciones de carácter ambiental se resume a continuación:  
1. Ministerio de Defensa. Las actuaciones afectan al acuartelamiento y a su zona de seguridad. Es necesario un informe vinculante de la administración General del Estado.  
2. Renfe. No se grafía en los planos las zonas de protección del ferrocarril conforme a su legislación sectorial reguladora. Recuerda la obligación de solicitar autorización a Renfe para realizar las obras de urbanización, y también consulta a al Ministerio de Fomento, Dirección General de Ferrocarriles, sobre posibles afecciones a las previsiones de nuevas infraestructuras ferroviarias.  
3. AHSA (Amigos de los Humedales del Sur de Alicante). Solicita:  
- La clasificación de las lagunas de Rabasa y su entorno como suelo no urbanizable de especial protección. Proponen la redacción de un Plan especial de protección, gestionado por la Universidad de Alicante. Las lagunas están protegidas por la ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, que establece para todos los humedales, sean naturales o artificiales, su clasificación como suelo no urbanizable de especial protección.  
- Creación de un parque lineal Renfe-Santa Faz.  
- El Ayuntamiento no debe aprobar ninguna actuación hasta que el nuevo PGOU sea aprobado de forma definitiva.  
- El Ayuntamiento debe solicitar la inclusión de las Lagunas de Rabasa en el catálogo de zonas húmedas de la Comunitat Valenciana.  
4. Ministerio de Medio Ambiente: quedan afectadas por la actuación las instalaciones de la mancomunidad de los Canales del Taibilla, que son los depósitos de reserva de Alicante, canales que alimentan a dichos depósitos y conducciones para el abastecimiento de San Vicente del Raspeig.  
5. Asociación de vecinos Sagrada Familia: entre otras cuestiones de carácter urbanístico, alega que no se considera la zona de servidumbre de las instalaciones militares, tanto perimetral como radioeléctrica.  
6. IVVSA: la previsión de una rotonda afecta al ámbito del citado PAU-2, transformado en suelo viario el suelo residencial destinado a viviendas protegidas. Solicitan que se varíen estos viales eliminando cualquier incidencia sobre los solares 1A y 1B.  
7. Ecologistes en Acció: solicitan que:  
- No se apruebe ningún programa o Plan parcial estando en tramitación el PGOU.  
- La alternativa técnica presentada por el Grupo Ballester no tiene EIA.  
- Las lagunas de Rabasa son una zona húmeda y como tal espacio natural deberían protegerse y no urbanizarse.  
- Las edificaciones están situadas demasiado cerca de las lagunas y tendrían un impacto ambiental crítico sobre la avifauna potencial y real, que no se evalúa en el EIA.  
- Consideran imprescindible que las lagunas tengan un espacio abierto por el frente que está en contacto con la A-7 para que pueda establecerse un corredor biológico para la avifauna. Este frente debe estar libre de edificaciones.  
- Las lagunas de Rabasa han de tener un tratamiento de parque natural.  
- La superficie mínima para proteger las lagunas sería de 113 ha.  
- Mantener alejada de las lagunas las actividades que pudieran perjudicar la calidad del agua de esa zona húmeda.   
- Debe respetarse íntegramente el hito El Gallo, y que forme parte de una zona verde más amplia que lo englobe.  
8. Esquerra Unida: exponen que las lagunas de Rabasa constituyen una zona húmeda de origen artificial y de innegables valores naturales y paisajísticos. Solicitan que las cinco lagunas sean clasificadas como suelo no urbanizable de especial protección.  
B) En el segundo periodo de información pública se presentaron 82 alegaciones. El contenido de las alegaciones de carácter ambiental se resume a continuación:  
1. Las proposiciones jurídico-económicas, por superar los umbrales cuantitativos establecidos por las directivas, deberían haber sido publicadas en el Diario Oficial de la Unión Europea.  
2. Es un proyecto incluido en el Anexo I del Convenio de Aarhus, en el que establece los medios para que el público pueda participar en las decisiones en materia medioambiental. Solicita que el Ayuntamiento no proceda a abrir el trámite de información pública del proyecto durante la época estival.  
3. Síndic de Greuges de la Comunitat Valenciana. Alega:  
- El incumplimiento de las directivas comunitarias europeas y la legislación estatal sobre contratación pública.   
- La necesidad de revisar el PGOU, ya que el proyecto supone más del 40% de todo el término municipal de Alicante.  
- La presencia de las lagunas de Rabasa, clasificadas como de especial protección, impide la reclasificación de suelo no urbanizable de especial protección en suelo urbanizable.  
4. Asociación de vecinos Sagrada Familia; reivindican que:  
- Todo el entorno de las lagunas de Rabasa se califique como área natural, paraje protegido, o cualquier otra figura que preserve ese entorno y su uso público.   
- La ejecución del entorno de las lagunas de Rabasa debe ir paralela a la edificación de viviendas, y no en última instancia. (Pág. 35 apdo. 4.5. plazos de desarrollo del programa).  
- No se menciona la zona de servidumbre de las conducciones subterráneas de gas, concretamente las del grupo Gas Natural y Enagas. Es la conducción general que suministra gas a Alicante desde Cartagena, que discurre por Fondo Piqueres, y no se hace mención de su área de servidumbre.  
5. Grupo Stenella para el conocimiento, difusión y conservación del medio natural. Denuncian:  
- Realizan un dossier dando a conocer los valores ambientales, naturales y paisajísticos de la zona.  
- 14.000 y 15.000 viviendas son aproximadamente unos 40.000 residentes, y esto es totalmente contrario a lo que recomienda la Agenda 21 de Alicante.  
- La escasez de agua de la zona.  
- Falta, mejora o ampliación de infraestructuras para la depuración de aguas.  
- No se ha expuesto al público el EIA.  
6. Asociación Plataforma Propietarios Rabasa. Alega:  
- Total y absoluta insostenibilidad del Plan.  
- La construcción de 15.000 viviendas, conlleva un aumento desproporcionado de la población y el establecimiento de las zonas verdes, que para su respectivo consumo y mantenimiento precisarán gran cantidad de agua de la que se carece.  
- El EIA incurre en omisión de datos y en falsedades.  
7. Colla Ecologista La Carrasca-Ecologistes en Acció:  
- El Plan es insostenible desde el punto de vista ambiental, social, económico y generará importantes desequilibrios en el conjunto de la ciudad.   
8. Incumplimiento del Plan del PATEMAE.  
9. Incumplimiento de las directivas europeas en materia de contratación pública.  
10. Necesidad de ordenar el Plan desde el Plan general y no a través de un Plan parcial.  
11. El proyecto carece de estudio de paisaje y de estudio acústico.  
Peticiones de información ó documentación complementaria  
Se realiza consulta al Área Jurídica, en fecha 29 de enero de 2007, sobre la exposición al público del EIA, ya que se expuso al público en diciembre de 2002, y el EIA del texto refundido está fechado en marzo de 2006.  
Se realiza consulta al Servicio de Coordinación Territorial, en fecha 30 de enero de 2007, sobre la afección del PATEMAE en el Plan Rabasa.  
Se realiza consulta al Servicio de Conservación de la Biodiversidad, al Servicio de Gestión Forestal, al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, al Servicio de Residuos Urbanos y al Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico.  
En fecha 16 de febrero de 2007, se realiza el siguiente requerimiento:  
- Informe favorable de la CHJ sobre disponibilidad de recursos hídricos.  
- Informe vinculante según el art. 11 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe favorable sobre tratamiento de la vía pecuaria.  
- Certificado de la EDAR de admisión de aguas residuales.  
- Justificación de suficiencia de instalaciones para la correcta gestión de los residuos sólidos urbanos.  
- Acreditación de que el EIA ha sido sometido a información pública.  
En fecha 11 de abril de 2007, vista la documentación recibida en fecha 15 de marzo de 2007 se realiza el siguiente requerimiento:  
- Se deberá acreditar que el estudio de impacto ambiental (fechado en marzo de 2006-texto refundido), ha sido sometido al trámite de información pública.   
- Se debe presentar informe de disponibilidad de recursos hídricos, de la empresa autorizada para el suministro, ó del organismo de Cuenca, en la que asuma el incremento de consumo de agua potable para el sector. Este informe debe especificar, el volumen y el origen del agua con el que va a abastecer el incremento de consumo previsto.  
- Se debe presentar un estudio hidrogeológico de todo el ámbito de actuación que permita conocer, con el máximo detalle, el funcionamiento del acuífero de la zona, para su mejor conservación.  
- Se deberá presentar informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
- Según informe emitido por el Servicio de Coordinación Territorial, en fecha 1 de marzo de 2007, en relación a la incidencia del PATEMAE, para alcanzar la compatibilidad de las determinaciones del PATEMAE con el plan parcial Rabasa, se debe garantizar la efectiva conservación de las lagunas.  
- Según la documentación sólo se protegen las dos lagunas mayores, aunque según los planos y la visita a la zona, esto no es correcto, pues son la 1ª y la 3ª mayor las que se protegen, y se explica el motivo de no proteger la 2ª más grande. Además no especifica cómo quedan integradas las otras, en concreto la 2ª más grande, que contiene gran cantidad de agua.   
Se debe concretar qué tratamiento reciben el resto de las lagunas. Además se debe especificar y detallar la restauración paisajística prevista en toda la zona verde (todo PQL y SQL), incluyendo las especies vegetales y plantaciones que se van a sembrar.  
- En la zona de las lagunas los desniveles son elevados y abruptos. Además hay profundas grietas en estos desniveles que hacen peligroso su tránsito peatonal, por lo que la accesibilidad a las lagunas es difícil y peligrosa.  
En la documentación presentada no queda claro como va a solucionar los fuertes desniveles existentes, ni a qué cota ó nivel se queda la explanada de la unidad de ejecución. Se debe aclarar este aspecto y aportar información gráfica, incluyendo planos de las secciones transversales y longitudinales, indicando la cota proyectada, la cota actual, la diferencia y la pendiente.  
- El sector contiene la zona de afección de la autopista A7/E15, que pertenece a la Red de Carreteras de Interés General del Estado. Se debe presentar la autorización del Ministerio de Fomento para realizar las obras de urbanización en la zona de afección de la A7/E15.  
- Deben presentar la autorización de Renfe para realizar las obras de urbanización, y también consulta al Ministerio de Fomento, Dirección General de Ferrocarriles, sobre posibles afecciones a las previsiones de nuevas infraestructuras ferroviarias.  
- Se deben cumplir los condicionantes establecidos en el informe del Ministerio de Defensa, de fecha noviembre de 2004.   
Además se debe aportar la autorización del Ministerio de Defensa, para la realización de cualquier obra o instalación, en toda la zona próxima de seguridad.  
- Respecto a la subestación transformadora de Iberdrola incluida en el sector, se debe indicar su tratamiento ó posibles afecciones.  
Tal y como establece el EIA, se deberá soterrar la línea eléctrica aérea existente. En su defecto se tendrá que establecer una franja de protección en la que quedará limitada la plantación de árboles y prohibido cualquier tipo de edificación, de conformidad con el Real Decreto 1955/2000, por el que se regulan las actividades de transporte, distribución, comercialización, suministro y procedimientos de autorización de instalaciones de energía eléctrica.  
- Se debe respetar las servidumbres de paso de las conducciones subterráneas de gas que discurren por el sector. Se debe aportar plano que refleje esta servidumbre.  
- Se debe aportar un plano en el que se indique la ubicación de la cementera y su perímetro afección, con relación al art. 4 del Reglamento de actividades molestas, nocivas, insalubres o peligrosas.  
Asimismo se deben aportar un análisis de la calidad del aire en la zona de actuación.  
- Informe favorable sobre el estudio acústico emitido por la Dirección General de Calidad Ambiental.  
- Se deberá contemplar en el diseño de la red de agua depurada para el riego, la construcción de un depósito de capacidad y cota suficiente para regar las zonas verdes.  
- Se debe presentar la autorización previa de la Confederación Hidrográfica del Júcar para el vertido de aguas tanto residuales como pluviales al barranco de las Ovejas.  
- La red de saneamiento debe ser separativa en todo el sector, y en el proyecto sólo contempla este sistema en la zona oeste.  
- Dado que la actuación contempla la impermeabilización y cambio de uso de una extensa superficie, se debe justificar la no incidencia en el régimen de corriente ni la afección a terceros.  
Sería conveniente, al ser una gran extensión, aplicar sistemas urbanos de drenaje sostenible (SUDS), y de este manera conservar el ciclo hidrológico natural, mantener la infiltración al acuífero, y con ello contribuir al mantenimiento de las lagunas, y a su vez disminuir la escorrentía.  
Documentación complementaria  
En fecha 16 de marzo de 2007 se recibe la siguiente documentación:  
- Informe de la CHJ de fecha 17 de noviembre de 2006.  
- Informe de Aguas Municipalizadas de Alicante de fecha 16 de febrero de 2007.  
- Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante, de fecha 27 de septiembre de 2006, sobre vías pecuarias.  
- Informe de la Empresa Mixta de Aguas Residuales de Alicante, SA.  
- Informe de INUSA sobre la gestión de residuos sólidos urbanos.  
- Solicitud de informe remitida en fecha 16 de febrero de 2007 a la Mancomunidad de los Canales del Taibilla.   
En fecha 17 de abril de 2007 se recibe el estudio de incidencia del drenaje del Plan parcial de las Lagunas de Rabassa.  
En fecha 27 de abril de 2007 se recibe la siguiente documentación:  
- Documento de consideraciones sobre el requerimiento de documentación de fecha 11 de abril de 2007.  
- Informe favorable a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe favorable de ADIF.  
- Estudio acústico con la documentación complementaria requerida en el informe de Servicio de Protección de Medio Ambiente Atmosférico de fecha 21 de marzo de 2006.  
- Estudio de incidencia del drenaje del Plan parcial las Lagunas de Rabasa.  
Informes sectoriales  
A) Informe del Área de Conservación de Espacios Naturales  
Las lagunas presentes en la zona de actuación del Plan parcial de ordenación del sector lagunas de Rabasa deben considerarse, en su totalidad, suelo no urbanizable protegido, tal y como señala la ley 11/94 en su artículo 15, puntos 1 y 2.  
«1. Se entenderá por zonas húmedas, a efectos de la presente ley, las marismas, marjales, turberas o aguas rasas, ya sean permanente o temporales, de aguas estancadas o corrientes, dulces, salobres o salinas, naturales o artificiales».  
«2. Las zonas húmedas deberán ser preservadas de actividades susceptibles de provocar su recesión y degradación, a cuyo fin los terrenos incluidos en las mismas serán clasificados en todo caso como suelo no urbanizable sujeto a especial protección, de conformidad con el dispuesto en la ley 4/1992, de 5 de junio, sobre suelo no urbanizable. La clasificación del suelo se mantendrá aún en el supuesto de desecación por cualquier causa de la zona húmeda o parte de la misma.»  
De este modo los suelos directamente afectados por estos espacios inundados o inundables deben ser calificados como se indica en el párrafo anterior, y con el objetivo de preservar estos hábitats y las especies de flora y fauna que puedan albergar se debe proteger su entorno en un perímetro de 100 m desde la orilla de las balsas.  
Los usos que se deben programar deben ser aquellos que garanticen la máxima protección de estas zonas, de modo que no deben autorizarse viales ni otras construcciones destinadas al uso público excepto sendas procurando que no circunvalen las láminas de agua sino que se aproximen a ellas puntualmente (en un par de puntos por balsa) e intentando que no sean demasiado visibles con el objeto de no acrecentar las molestias a la fauna que acojan estas zonas húmedas.  
Debe evitarse la contaminación lumínica artificial directa de estos recorridos, para lo cual deberán equiparse con efectos luminosos con la menor altura posible y que no irradien luz por encima del elemento que la produce. Por último indicar que dado lo abrupto del relieve, debido a que son balsas producidas por la extracción de arcillas, debería abordarse una restauración y rebajado de estos taludes con el objeto de eliminar su peligrosidad y corregir la erosión que se produce.  
B) Informe del técnico de prevención de especies de fecha 3 de mayo de 2007  
Las lagunas de Rabasa se ubican en huecos mineros realizados para la extracción de arcillas, con unas elevadas pendientes que limitan el desarrollo de la vegetación. Hay tres lagunas principales, con una importante lámina de agua, y unas pequeñas lagunas en una cantera que se ha explotado mucho más recientemente. La calidad del agua es buena y su origen es freático. Se trata de una importante singularidad en el campo de Alicante, un entorno árido en donde prácticamente no existen humedales ni puntos de agua permanentes. En las lomas que dominan las aguas hay un par de búnkers de la Guerra Civil que probablemente protegían el campo de aviación de Rabasa.  
La protección propuesta para las lagunas de Rabasa solamente afectaría a la lámina de agua de las dos lagunas situadas más al norte. Ignoro el motivo por el que no se pretende proteger la laguna principal más meridional, que tiene las mismas características que las otras dos, e incluso más interés medioambiental dado que al tener las paredes una pendiente menor presenta un mayor desarrollo de la vegetación.  
Deberán quedar calificado como SNUP la totalidad de las lagunas, tanto en la lámina de agua como los terrenos forestales adyacentes que les sirven de pantalla, conforme a las determinaciones del artículo 15 de la Ley 11/1994 de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana que protege todas las zonas húmedas.   
Se adjunta plano en donde se indica el suelo que no debería ser urbanizado en las lagunas de Rabasa y su entorno. Estos suelo podrían ser objeto de limpieza y revegetación. En su mayor parte son terrenos forestales, pero incluyen algunos bancales abandonados hace bastante tiempo, que sirven de corredor entre las lagunas meridionales y septentrionales.  
La actuación que se realice deberá adoptar las medidas correctoras necesarias para evitar la degradación de la calidad del agua de las lagunas, tanto posibles vertidos accidentales como por escorrentías superficiales o subterráneas. No es adecuado que se de un uso recreativo a la lámina de agua de las lagunas dado que se limitaría gravemente su interés ambiental. Sería muy conveniente reperfilar el perfil de los taludes, dándoles una pendiente menor para disminuir su peligrosidad y favorecer la vegetación.  
La Conselleria de Cultura debería informar acerca del interés de los búnkers que dominan las lagunas. Este tipo de búnker, de los que había un número importante en Alicante, ha desaparecido progresivamente debido a procesos urbanizadores o infraestructuras, por lo que sería muy adecuado su conservación por motivos históricos. Además, podrían resultar muy adecuados como observatorios de las lagunas.  
C) Informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad  
De fecha 18 de abril de 2007, emite informe relativo a la afección del Plan parcial Rabasa a la fauna y hábitats de la zona.  
Las lagunas de Rabasa, por su carácter de explotaciones mineras abandonadas, tienen unos taludes casi verticales que dificultan la existencia de vegetación acuática y por tanto presentan escaso hábitat adecuado para la nidificación de aves acuáticas, a excepción de algunas aves en general ubiquistas que pueden utilizar cualquier masa de agua y que soportan relativamente bien la presencia humana, tales como el zampullín chico o la focha común. Tampoco se conoce la presencia en ellas de fauna piscícola de interés. No obstante, la aridez del área circundante les confiere un gran atractivo para aves acuáticas de paso y como puntos de agua para la fauna en general.  
La urbanización de su entorno podría hacerse compatible con el mantenimiento de este interés si se respetan unas distancias mínimas y se establecen determinadas medidas correctoras que disminuyan en lo posible las molestias a la fauna (luces, ruidos,...); incluso podrían solicitarse medidas compensatorias como la corrección de taludes que podrían mejorar su uso por la fauna.   
Por tanto, se propone que se respeten unas distancias mínimas de 100 metros alrededor de cada laguna tanto para la construcción de casas, como de caminos, paseos, farolas o cualquier otra infraestructura y que se establezcan condicionantes para el emplazamiento de instalaciones muy ruidosas, así como de excesiva iluminación en el entorno más próximo a esta franja de protección.   
Estas condiciones se cumplen aproximadamente en la propuesta de homologación presentada, por lo que únicamente serán necesarios pequeños ajustes en la red viaria y en los SU más próximos a las lagunas pequeñas.  
Igualmente que se establezcan medidas compensatorias que posibiliten y favorezcan el mantenimiento de la fauna acuática, entre los que el más conveniente sería la corrección de taludes mencionada.   
D) Informe sobre el estudio acústico del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico de fecha 3 de mayo de 2007.  
Este informe concluye que deberá justificarse la elección de la medida correctora necesaria para que en el futuro puedan cumplirse con los objetivos de calidad establecidos en la Ley 7/2002.  
E) Informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de fecha 19 de abril de 2007.  
Este informe concluye que, tras el oportuno examen se comprueba que se hace referencia expresa a la legislación patrimonial, no detectándose en el ámbito elementos arquitectónicos, arqueológicos ni paleontológicos, aunque si que existen y destacan en el mismo dos elementos etnológicos que son dos puestos de vigilancia antiaérea construidos durante la Guerra Civil, bien documentados según el modelo de ficha etnológica de esta Dirección General, con documentación gráfica, que se integran en el proyecto urbanístico a desarrollar al preverse su preservación en áreas destinadas a zonas verdes.  
Por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los servicios técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano el estudio de impacto ambiental del Plan parcial de ordenación del sector las lagunas de Rabasa de Alicante.  
F) Informe favorable de ADIF  
De fecha 7 de marzo de 2007, emite informe favorable en lo que se refiere al cumplimiento de la ley sectorial ferroviaria, a los efectos de que el expediente prosiga su tramitación.  
La ordenación propuesta en la zona colindante con el ferrocarril dispone zonas verdes, por lo que se considera compatible con las limitaciones establecidas en los terrenos colindantes al ferrocarril por la ley del sector ferroviario y su reglamento.  
No obstante, para urbanizar y edificar, en todo el sector, en la zona de protección del ferrocarril, deberá solicitarse la preceptiva autorización ante el delegado territorial de Levante.  
G) Informe del área jurídica sobre la exposición al público  
Este informe es sobre la exposición al público del EIA, ya que se expuso al público en diciembre de 2002, y el EIA del texto refundido está fechado en marzo de 2006.  
Comunica que conforme a la legislación vigente en materia de impacto, sólo en el caso de que el estudio de impacto ambiental y el proyecto a que se refiere el estudio sean idénticos al de 2002, no sería necesario un nuevo trámite de información pública.  
H) Informe del Servicio de Residuos Urbanos sobre las actuaciones a llevar a cabo en relación con un vertedero incontrolado situado en el Plan parcial del sector Lagunas de Rabasa  
En fecha 20 de abril de 2007, informa que:  
- A la vista de la documentación aportada no es posible dilucidar si la actuación indicada se trata de un vertedero incontrolado con una actividad continuada de vertido o de un vertido puntual y discontinuo de distintos tipos de residuos. No obstante, en principio, no es recomendable la implantación de un sector residencial en las proximidades ni sobre un vertedero incontrolado de residuos debido al desconocimiento de los residuos depositados, de los procesos que se llevan a cabo en el interior de la masa de residuos y a las afecciones que dicho vertedero pudiera provocar.  
- En el caso de que se trate de un vertido discontinuo y puntual de residuos, se debería proceder a la limpieza de la zona mediante la retirada de los mismos y su traslado a instalaciones adecuadas para su correcta gestión, prestando especial atención a aquellos residuos de una naturaleza especial como pueden ser los neumáticos fuera de uso o los vehículos fuera de uso.  
- En el caso de que se trate de una actividad continuada de vertido, en primer lugar se debería determinar el tipo o tipos de residuos que se han depositado, para lo que se debería redactar un proyecto de sellado de dicho vertedero en el que se recogiera dicha información así como las posibles afecciones que se estén produciendo sobre las aguas subterráneas y el medio ambiente en general, además de establece las medidas correctoras necesarias para paliar las mismas y las actuaciones a llevar a cabo para la limpieza y regeneración de dicha zona. Dicho proyecto debería estar adaptado al RD 1481/2001 de 27 de diciembre por el que se regula la eliminación de residuos mediante su depósito en vertedero y deberá ser aprobado por la autoridad competente en materia de gestión de residuos, dentro del correspondiente procedimiento administrativo, todo ello sin perjuicio de la tramitación del correspondiente expediente sancionador por parte del Área de Inspección.  
I) Informe de compatibilidad de las determinaciones del PATEMAE con el Plan parcial de Rabasa  
En fecha 12 de febrero de 2007 el Servicio de Coordinación Territorial emite el siguiente informe (resumido):  
La totalidad del espacio natural y del parque metropolitano propuesto por el PATEMAE se encuentra dentro del sector de referencia.  
El espacio natural delimitado en el PATEMAE tiene la calificación, en el Plan parcial, como PQL-1, PQL-2 y PQL-3 principalmente. Solo se recogen parcialmente dos de las lagunas reflejadas en el PATEMAE como SUNP (RP).  
En cuanto a la superficie del parque metropolitano propuesto en el PATEMAE, la mayoría de este suelo se encuentra calificado en el Plan parcial como residencial y en el extremo oeste como viario y SQL-3 (zona verde compatible con equipamiento).  
Las determinaciones del PATEMAE que afectan a las lagunas de Rabasa, de forma resumida son:  
- El paraje denominado las lagunas de Rabasa se encuentra incluido en el conjunto de espacios naturales del sistema verde metropolitano que propone el Plan.  
- Prevé que serán clasificadas como suelo no urbanizable de especial protección.  
- La concreta delimitación y desarrollo del parque corresponde a un posterior Plan especial.  
Concluye con que el PATEMAE asocia a los espacios naturales del sistema verde metropolitano la clasificación de suelo no urbanizable de especial protección. Sin embargo, no presupone una determinada clasificación del suelo para los ámbitos de los parques metropolitanos, limitándose a señalar que su ordenación y gestión posterior se acometerá mediante un Plan especial.  
En cualquier caso, para alcanzar la compatibilidad de ambas propuestas han de garantizar la efectiva conservación de las lagunas. La clasificación del suelo que finalmente se establezca deberá perseguir este objetivo.  
J) Informe de Aguas Municipalizadas de Alicante sobre disponibilidad de recursos hídricos en el municipio de Alicante  
En fecha 16 de febrero de 2007, AMAEM, entidad gestora del servicio de abastecimiento de agua potable en el municipio de Alicante, hace constar que este informe lo emite exclusivamente a los efectos de un posible incremento del consumo de agua a consecuencia de la implantación de nuevos usos.  
Informa sobre la suficiencia de recursos para el suministro de agua potable en el municipio de Alicante, especificando el origen del agua.  
K) Informe desfavorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar relativo al Plan parcial Rabasa  
De fecha 17 de noviembre de 2006, informa sobre los siguientes aspectos:  
- Afección al dominio público hidráulico o sus zonas de afección de servidumbre y policía e incidencia en el régimen de corrientes.  
Se observa la existencia del siguiente cauce: rambla del Pepior de Rambuchar o barranco de las Ovejas.  
El proyecto prevé evacuar la red de agua pluviales de la zona oeste del sector al barranco de las Ovejas. Dado que la actuación contempla la impermeabilización y cambio de uso de una superficie extensa, se deberá justificar la no incidencia en el régimen de corrientes ni la afección a terceros.  
No se concreta si la depuración de las aguas residuales del sector se realizará en la EDAR Rincón de León o bien en la nueva EDAR Alicante Sur. A este respecto se indica que siempre es conveniente la utilización de una EDAR existente, aprovechando en la medida de lo posible toda su capacidad.  
Se observa que en el Plan se califican dos de las cinco lagunas de Rabasa como suelo no urbanizable de especial protección, quedando las tres restantes integradas en el parque urbano previsto alrededor de ellas. Este organismo considera que las citadas lagunas deben ser catalogadas como zona húmeda, propuesta que se ha trasladado a la Conselleria de Territorio y Vivienda.   
- Disponibilidad de recursos hídricos. Se les requiere documentación sobre el origen del agua con el que van a satisfacer el incremento del consumo previsto y sobre el volumen de dicho incremento, y mientras no se aporte se emite informe desfavorable relativo al Plan parcial Rabasa.  
L) Informe de Emarasa sobre depuración de aguas residuales del sector las lagunas de Rabasa.  
De fecha 15 de febrero de 2007, Emarasa, entidad gestora de las EDARs del término municipal de Alicante, informa que:  
Del análisis de la documentación aportada, se considera que el incremento de población se situaría en 40.000 habitantes. Considerando 250 litros por habitante por habitante y día, el incremento de volumen de aguas residuales resultaría ser igual a 10.000 m³ diarios.  
Para la depuración de aguas residuales se dispone actualmente de una capacidad conjunta de 135.000 m³ diarios, de los que 75.000 corresponden a la EDAR Rincón de León y 60.000 a Monte Orgegia, y que los caudales máximos que se registran durante los meses de mayor ocupación, julio y agosto, presentan valores alrededor de 110.000 m³ diarios, por lo que existe actualmente una reserva de 25.000 m³ diarios.  
Se va a construir una nueva EDAR Alicante Sur, con capacidad de 30.000 m³ diarios y un tratamiento terciario avanzado para reutilización.  
Como consecuencia de lo anterior, y teniendo en cuenta los plazos de ejecución de las nuevas infraestructuras de depuración y de desarrollo del Plan parcial, se va a disponer de una capacidad total de tratamiento de 165.000 m³ diarios (75.000 Rincón de León, 60.000 Monte Orgegia y 30.000 Alicante Sur), por lo que el incremento de caudal que pudiera representar el desarrollo del Plan parcial (10.000 m³ diarios) sería perfectamente asumible con las infraestructuras de saneamiento y depuración de aguas residuales.  
M) Informe de la empresa adjudicataria de los servicios de recogida y tratamiento de residuos sólidos urbanos  
De fecha 7 de marzo de 2007, informa que las instalaciones actuales tienen capacidad suficiente para la correcta gestión de los residuos urbanos y de los residuos de construcción y demolición, generados por un aumento de población de 45.000 habitantes, cumpliendo además las previsiones del Plan zonal.  
N) Informe de vías pecuarias favorable condicionado del jefe de Sección Forestal  
De fecha 11 de septiembre de 2006, en contestación a la solicitud de informe que realiza el Ayuntamiento de Alicante, informa lo siguiente:  
A la vista de las siguientes afecciones del azagador Vereda del Desierto y Barranco del Infierno, os informo lo siguiente:  
La afección del proyecto al azagador mencionado, según la clasificación vigente (año 1955) del azagador del término municipal de Alicante es mínima.   
Sin embargo, sobre los planos presentados, se hace coincidir este azagador con un vial a lo largo del último tramo de afección.  
Consideramos más práctico, de cara al cumplimiento de los usos establecidos a la Ley 3/1995 de vías pecuarias, hacer discurrir el azagador por zonas verdes, aunque no compute como tal la superficie de este, y señalizarlo debidamente en su cruce con el vial proyectado. Adjunto croquis.  
La superficie del azagador deberá quedar en condiciones de ser inscrita a nombre de la Generalitat, una vez efectuadas las reparcelaciones que correspondan, con independencia que en un futuro se desafecte como tal azagador.  
O) Informe del Ministerio de Defensa de noviembre de 2004.  
La totalidad de los instrumentos de planeamiento remitidos afectan de forma perjudicial a la zona de seguridad próxima a la instalación militar, señalada por Orden Ministerial DEF/3095/2003, de 24 de octubre, delimitada por una línea paralela de 200 m a partir del límite del acuartelamiento.  
Se emite el siguiente informe con el fin de que se adecuen al mismo los referidos instrumentos urbanísticos:  
- La zona de seguridad próxima al acuartelamiento deberá quedar libre de cualquier construcción en un espacio de 100 m a partir del límite de la instalación. En esta zona únicamente se permitirán zonas verdes (sin arbolados próximos al vallado) y viales, debiendo localizarse todo o parte de la zona verde colindante con el cierre de la instalación militar.  
- En la zona de 100 m de anchura lindante con la anterior únicamente se permitirán construcciones de baja altura (viviendas unifamiliares ó adosadas, locales comerciales, etc) a fin de que las mismas no tengan visibilidad sobre el interior del recinto militar.  
- Previamente a la construcción de las edificaciones, para aumentar el aislamiento de la instalación militar, de acuerdo con los criterios fijados por la Jefatura de la Base, se incrementarán las medidas de seguridad del acuartelamiento (elevación de la altura de la valla, medidas de detección, etc).  
- De conformidad con lo establecido en el art. 9 de la Ley 8/75, de 12 de marzo, de zonas e instalaciones de interés para la defensa nacional, en toda la zona próxima de seguridad deberá recabarse la previa autorización del Ministerio de Defensa para la realización de cualquier obra o instalación, a cuyo efecto se remitirá para informe el correspondiente proyecto constructivo.  
- En el instrumento que se lleve a cabo para la urbanización del sector deberá contemplarse un nuevo acceso al acuartelamiento - previamente coordinado con el Ministerio de Defensa o con la jefatura de la base militar -, que permita una mayor movilidad de la unidad (personal, vehículos, etc) y sea alternativo al actual acceso, que presenta serias dificultades por la estrechez de la vía donde se localiza.   
Afecciones legales  
1. Red Natura 2000 y espacios naturales protegidos en la Comunitat Valenciana  
No hay ningún espacio natural protegido declarado. Las lagunas de Rabasa no se encuentran, hoy por hoy, calificadas como zona húmeda por ningún instrumento de protección ambiental.  
Sin embargo, las lagunas están protegidas por la Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, que establece para todos los humedales, sean naturales o artificiales, su clasificación como suelo no urbanizable de especial protección.  
En el proyecto, dos de las lagunas, están protegidas como suelo no urbanizable en la categoría de hitos y parajes del Plan general. El resto de las lagunas, no protegidas en la actualidad por el Plan general, se integran en la ordenación del sector dentro de la red primaria de parques públicos.  
De conformidad con el art. 111 del Texto refundido de la ley de aguas, las zonas pantanosas o encharcadizas, incluso las creadas artificialmente, tendrán la consideración de zonas húmedas.   
Según informe del Área de Conservación de Espacios Naturales, las lagunas presentes en la zona de actuación del Plan parcial de ordenación del sector Lagunas de Rabasa deben considerarse, en su totalidad, suelo no urbanizable protegido, tal y como señala la ley 11/94 en su artículo 15, puntos 1 y 2.  
2. Montes  
No hay montes de utilidad pública. Hay una pequeña elevación montañosa denominada el Cerro del Gallo, que mantiene su calificación de suelo no urbanizable protegido.  
3. Dominio Público Hidráulico  
En el entorno de la zona de actuación del Plan parcial de Rabasa, existe el cauce de la Rambla del Pepior de Rambuchar o barranco de las Ovejas.  
Según los artículos 2 y 6 del texto refundido de la Ley de Aguas (RD Legislativo 1/2001, de 20 de julio, modificado por la Ley 11/2005, de 22 de junio), son de dominio publico hidráulico los cauces de corrientes naturales, ya sean continuas o discontinuas. Dichos cauces se encuentran protegidos por una faja lateral de 5 m de anchura, que constituyen la zona de servidumbre, y por una faja lateral de 100 m de anchura, que conforma la zona de policía.  
La zona de policía del barranco de las Ovejas no afecta al ámbito del sector Rabasa.   
4. Vías pecuarias  
La vía pecuaria vereda del Desierto y barranco del Infierno discurre por un tramo de la zona de estudio.  
Su dirección es de oeste a este y su recorrido es de veinte kilómetros aproximadamente, correspondiendo una anchura legal de 20,89 metros.  
Hay informe de la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Territorio y Vivienda, que considera que lo más práctico para cumplir los usos establecidos en la Ley 3/1995 de Vías Pecuarias, es hacer discurrir la colada por zonas verdes, y no computa como tal la superficie de ésta, y señalizarlo debidamente en el cruce con el vial proyectado.  
5. Patrimonio Cultural  
Se aporta el informe favorable vinculante, de fecha 19 de abril de 2007, a los efectos de lo dispuesto en el art. 11 de la Ley de patrimonio cultural de la Comunidad Valenciana.  
Según este informe, son destacables dos elementos etnológicos que son dos puestos de vigilancia antiaérea construidos durante la Guerra Civil, que se integran en el proyecto urbanístico al preverse su preservación en áreas destinadas a zonas verdes. El informe emitido por el técnico de prevención de especies indica que podrían resultar muy adecuados como observatorios de las lagunas.   
6. Carreteras  
El sector limita en su lado noroeste con la autopista A7/E15, de titularidad estatal, que pertenece a la Red de Carreteras de Interés General del Estado, cuyas afecciones y servidumbres están reguladas por la Ley 25/1988, de 29 de julio, de carreteras y el Real Decreto 1812/1994, de 2 de septiembre por el que se aprueba el Reglamento de Carreteras.  
El art. 21 de la Ley 25/1988 establece una zona de dominio público ocupada por los terrenos de la carretera, así como una franja de 8 metros de anchura en autopistas a cada lado de la vía, medidos en horizontal y perpendicular al eje de las mismas, desde la arista exterior de la explanación.  
A partir de la zona de dominio público se establece una zona de servidumbre (art. 22.3), la cual consistirá en dos franjas de terrenos delimitadas interiormente por la zona de dominio público y exteriormente por dos líneas paralelas a las aristas exteriores de explanación a una distancia de 25 m. En la zona de servidumbre no podrán realizarse obras ni se permitirán más usos que aquellos que sean compatibles con la seguridad vial, previa autorización, en cualquier caso, del Ministerio de Obras Públicas y Urbanismo  
La zona de afección está formada por dos franjas de terreno a ambos lados de la misma, delimitadas interiormente por la zona de servidumbre y exteriormente por dos líneas paralelas a las aristas exteriores de la explanación a una distancia de 100 metros en autopistas. Para ejecutar en la zona de afección cualquier tipo de obras e instalaciones fijas o provisionales, cambiar el uso o destino de las mismas y plantar o talar arboles se requerirá la previa autorización del Ministerio de Obras Públicas y Urbanismo.  
En la zona de afección, según los planos de ordenación, hay parque público y en la zona más septentrional, hay edificaciones.   
Se debe presentar autorización del Ministerio de Fomento para las obras previstas en la zona de afección de la carretera A7/E15.  
7. Cementerio  
Al sudoeste del sector, lindando con la vía del ferrocarril, se encuentra el cementerio.   
La zona más cercana al cementerio está proyectada como zona verde, por lo que la ordenación respeta un perímetro de protección de 25 metros de anchura, libres de construcción, conforme al Decreto 39/2.005, de 25 de febrero, por el que se aprueba el Reglamento por el que se regulan las prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunitat Valenciana. A partir de este perímetro se establece una segunda zona de 225 metros en los que únicamente se puede autorizar:   
- Viviendas unifamiliares.  
- Explotaciones agropecuarias.  
- Instalaciones de carácter industrial no alimentarias o de servicios técnicos para las infraestructuras urbanísticas y de equipamiento comunitario.  
8. Ferrocarril  
Son de dominio público los terrenos ocupados por la explanación de la línea férrea, sus elementos funcionales e instalaciones que tengan por objeto su correcta explotación, además de una franja de terreno de 8 metros de anchura a cada lado de la misma.   
La zona de servidumbre, art. 281.1 y 282 del Real Decreto 1211/1990, consiste en sendas franjas de terreno a ambos lados de las líneas férreas delimitadas interiormente por la zona de dominio público y exteriormente por dos líneas paralelas a las aristas exteriores de la explanación a una distancia de 20 metros en suelos urbanizables y no urbanizables.   
Las limitaciones a su uso se recogen en los artículos 284 y 285 del Real Decreto 1211/1990.  
El ADIF emite informe favorable, de fecha 6 de marzo de 2007, en lo que se refiere al cumplimiento de la ley sectorial ferroviaria. No obstante, para urbanizar y edificar, en todo el sector, en la zona de protección del ferrocarril, deberá solicitarse la preceptiva autorización ante el delegado territorial de Levante.  
9. Cuartel  
El diseño urbano en el entorno del cuartel está totalmente condicionado a su presencia.  
Por la Orden 31/80 de 4 de septiembre, se establece una zona de seguridad, que es un área de 200 metros alrededor de todo el perímetro del acuartelamiento. Se publicó en el Diario Oficial del Ejército y amparado por el Reglamento de zonas e instalaciones de interés para la defensa nacional que se aprobó por RD 689/1978 de 10 de febrero, que desarrolla la Ley 8/1975 de 12 de marzo.  
En el PP, en el espacio afectado por las servidumbres militares se emplazan dotaciones deportivas DEP y equipamientos, SED y SRD, como respuesta a la obligación de respetar una franja de seguridad limitando las alturas en torno al acuartelamiento.  
El Ministerio de Defensa emite un informe en fecha noviembre de 2004, en el que establece condicionantes a cumplir en la ordenación del sector, y según la documentación aportada, no se cumplen en su totalidad.  
La disposición adicional primera de la Ley 6/1998 de 13 de abril sobre régimen del suelo y valoraciones, contempla el informe vinculante de la administración General del Estado con carácter previo a su aprobación. Los instrumentos de planificación territorial y urbanística, cualquiera que sea su clase y denominación, que incidan sobre terrenos, edificaciones e instalaciones, incluidas sus zonas de protección, afectos a la defensa nacional, deberán ser sometidos, respecto a esa incidencia, a informe vinculante de la administración General del Estado con carácter previo a su aprobación.  
Con fecha 21 de marzo de 2007 remiten al Ministerio de Defensa la propuesta de la ordenación y normas urbanísticas ajustadas a las exigencias derivadas de sus competencias.  
10. Tendido eléctrico.  
La existencia de un tendido eléctrico de 132 KW funcionando a 132 kw impone la necesidad de aplicar lo establecido en la Ley 54/1997, de 27 de noviembre, del sector eléctrico.  
Según establece el EIA, las líneas de alta tensión y baja tensión existentes en el entorno del sector deberán ser objeto de reposición mediante nuevas conducciones subterráneas.  
Además existe una subestación transformadora de Iberdrola en pleno centro del sector. No puede aceptarse la permanencia de la subestación eléctrica en su ubicación actual, no siendo compatible con una zona urbana.  
El programa de actuación integrada del sector, apoyado por el anteproyecto de urbanización y las determinaciones de los servicio técnicos municipales, contempla el desmantelamiento de la subestación existente y el soterramiento íntegro de la línea de alta tensión, que discurrirá sobre suelo dotacional.  
11. Conducciones de Gas.  
Existen diversas conducciones subterráneas de gas, concretamente las del grupo Gas Natural y Enagas. Se debe respetar la servidumbre de paso de las conducciones de gas que discurren por el sector.  
En 2 m a cada lado del eje de la tubería está prohibido:  
- Arar o cavar a profundidad mayor de 50 cm.  
- Plantar árboles y arbustos de tallo alto.  
- Obras o edificaciones sin permiso de la administración.  
En 5 m a cada lado del eje de la tubería está prohibido realizar obras o edificaciones sin permiso de la administración.  
En las consideraciones sobre el requerimiento, afirman que la red de gas que actualmente discurre por el sector, se integrará en el mismo a través de la red de espacios dotacionales.   
12. Fábrica de cemento.  
Al noroeste del sector, al otro lado de la autovía A7 se encuentra una importante cementera de Alicante. En previsión a esta posible afección, se les solicita un plano en el que se indique la ubicación de la cementera y su perímetro afección, con relación al art. 4 del Reglamento de actividades molestas, nocivas, insalubres o peligrosas. Asimismo se les solicita también un análisis de la calidad del aire en la zona de actuación.  
Las viviendas, según los planos de ordenación aportados, están situadas a más de 2.000 m de la cementera, y la zona más próxima del sector a la cementera está entorno a 1.800 metros de distancia y en ella está prevista zona verde  
La fábrica de cemento está sometida al procedimiento de autorización ambiental integrada, en cumplimiento de lo dispuesto en el Decreto 40/2004 del Consell por el que se desarrolla el régimen de prevención y control integrados de la contaminación en la Comunitat Valenciana, lo que implica inspecciones periódicas que pueden determinar la aplicación de medidas correctoras si se constatase la producción de efectos no deseables sobre las áreas pobladas próximas.  
La cementera se encuentra situada en un extremo del término municipal de Alicante lindante con el municipio de San Vicente del Raspeig, y separada del sector por 4 hitos: el barranco de las Ovejas, la línea ferroviaria, el futuro espacio de ampliación de la Universidad de Alicante y la autovía A7/E15.  
Respecto al análisis de la calidad del aire y régimen de vientos, proponen incluir el citado análisis en el proyecto de urbanización del sector.  
13. Suelo forestal.  
Según la cartografía del inventario forestal vigente en la Comunidad Valenciana (E 1:10.000) en parte del sector corresponde a terreno clasificado como forestal. El inventario forestal de la Comunitat Valenciana forma parte del Plan general de ordenación forestal de la Comunitat Valenciana, que fue aprobado por Decreto 106/2004, de 25 de junio de 2004, del Consell de la Generalitat.  
No se señala nada acerca de este punto en el EIA y, en general se han clasificado estas zonas como parque público, menos una zona que contiene tres montículos en la que se prevé la edificación.   
Según informe emitido por el técnico de prevención de especies, de fecha 3 de mayo de 2007, se deben proteger los terrenos forestales adyacentes que les sirven de pantalla a las lagunas.  
14. Incendios forestales  
A la vista de la cartografía de incendios de la Conselleria, no hay incendios registrados desde 1.992.  
15. Riesgo de inundación  
Dentro del sector no hay riesgo de inundación. Al oeste del sector se encuentra la Rambla de la Zarza, que está sometida a riesgo de inundación de nivel 3.  
Consideraciones ambientales  
1. A continuación se citan las afecciones ambientales más importantes detectadas mediante la cartografía temática y las visitas de campo:  
- Vulnerabilidad de acuíferos a la contaminación: es baja en casi todo el ámbito del sector, salvo al norte que es media.  
- Accesibilidad a los acuíferos: es media en casi todo el sector, salvo en el sur donde hay una pequeña superficie que es baja.  
- Riesgo de deslizamiento-desprendimiento: no hay riesgo de deslizamiento en todo el sector, ni tampoco puntual.  
- Riesgo de erosión actual: el riesgo de erosión es bajo y muy bajo.  
- Riesgo de erosión potencial: el riesgo de erosión potencial es moderado y bajo.  
2. Vegetación.  
Según indica el EIA, entre las especies observadas no se ha detectado ninguna especie catalogada en peligro de extinción según el RD 439/1990 que regula el Catálogo nacional de especies amenazadas.  
La vegetación predominante en la zona de estudio está conformada por gramíneas y cardos, vegetación asociada a los ribazos de los caminos con carácter arvense y nitrófilo muy comunes y de amplia distribución, así como, ejemplares de carácter ornamental y de origen exótico como agrupaciones de palmeras datilíferas, eucaliptos, etc.  
Así mismo, se hallan en la zona amplias áreas muy deterioradas, prácticamente sin vegetación. Los cultivos existentes se reducen a olivos de secano ocupando una pequeña superficie y en menor grado almendros. Al noroeste de la zona hay espino negro, tomillo y pino carrasco.  
Junto a las lagunas existe una vegetación típica, asociada a este tipo de parajes.  
3. Fauna.  
Según indica el EIA se hallan varias especies catalogadas en el Anexo I del Real Decreto 439/1990 que regula en Catálogo nacional de especies amenazadas.  
El Servicio de Conservación de la Biodiversidad emite informe en fecha 18 de abril de 2007, en el que afirma que las lagunas presentan escaso hábitat adecuado para la nidificación de aves acuáticas, a excepción de algunas aves en general ubiquistas, tales como el zampullín chico o la focha común. Tampoco se conoce la presencia en ellas de fauna piscícola de interés.  
La urbanización de su entorno podría hacerse compatible con el mantenimiento de este interés si se respetan unas distancias mínimas y se establecen determinadas medidas correctoras que disminuyan en lo posible las molestias a la fauna (luces, ruidos,...); incluso podrían solicitarse medidas compensatorias como la corrección de taludes que podrían mejorar su uso por la fauna.   
4. Según establece el informe del jefe de departamento de Medio Ambiente del Ayuntamiento de Alicante, el origen de las lagunas es, la actividad extractiva de arcillas y margas desarrollada por varias empresas fabricantes de materiales cerámicos de construcción. La actividad extractiva en profundidad, realizada durante muchos años, generó la aparición de grandes vasos en el terreno que, una vez alcanzaron el nivel freático al interrumpir algún estrato geológico permeable, se vieron inundados por el agua del acuífero de San Vicente.   
La acumulación de agua del acuífero y la aportada por las lluvias ha terminado por convertir los vasos impermeables de las antiguas canteras, primero en charcas y, una vez abandonada la actividad extractiva, en verdaderas lagunas en las que se acumula una gran cantidad de agua.  
5. Las 420 Has de superficie están atravesadas por una falla del terreno en dirección norte-sur que configura dos plataformas con una diferencia de altura media entre una y otra de 30 m aproximadamente. El salto entre las dos plataformas únicamente puede realizarse por el camino que circunvala el sector en la parte noroeste-paralelo a la autovía- y por el camino de Piqueres, situado más al sureste en paralelo a la vía parque.   
La plataforma este deriva con un suave declive hacia la avenida de la Universidad, mientras que la oeste lo hace en similares condiciones pero hacia la vía parque.  
Entre los dos caminos antes citados están las depresiones de las lagunas (cinco en total, sólo tres con agua y entidad) y entre el camino de Piqueres y la vía parque resalta el Cerro del Gallo, que se eleva casi 50 m sobre los terrenos que circundan.  
6. Topográfica y morfológicamente es éste un espacio intenso de connotaciones puntuales extraordinariamente intensas. En el seno de cotas mínimas se mueven en la horquilla de los 40-50 m.s.n.m y otra máximas que llegan a los 110 metros en la Punta del Gallo, se define una unidad fisiográfica cuya forma puede sintetizarse como ondulada, con pendientes medias que oscilan entre el 2 y el 8%.  
Aparecen pequeñas crestas de elevada pendiente originadas por el afloramiento de calizas margosas con importante buzamiento (El Gallo).  
En el entorno de las lagunas hay importantes incisiones en los materiales margosos en todo el entorno de las lagunas, con la consiguiente ruptura de pendiente entre las superficies planas superiores y las lagunas encajadas. Los desniveles aquí son elevados y abruptos.  
7. Explotación de los recursos naturales.  
a) Abastecimiento de agua potable  
El servicio de agua potable para servicios, con un consumo medio entre 200 y 300 l/p/día, está proyectada con la garantía de Aguas Municipalizadas de Alicante, tanto en lo que se refiere a abastecimiento, como a la calidad.  
Se deben construir nuevos depósitos de agua potable a una cota aproximada de 130/140 msnm, con capacidad de consumo de 24 horas estimado en 15.000 m³ en cuatro vasos de 30\*25\*5.  
Estos depósitos se ubicarán, predominantemente, en la zona de la fábrica de cementos. Se ejecutará una estación de bombeo junto al depósito de Foncalent, desde donde se acometerá al nuevo depósito.  
Los depósitos de agua deberán ser delimitados, mediante un perímetro de protección, que prevenga la contaminación del recurso, conforme al artículo 18 de la Ley 4/2.004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
Deberá preverse una conexión alternativa a los nuevos depósitos desde el depósito de Fenollar para contar con una fuente de abastecimiento alternativa.  
La entidad gestora del servicio de agua potable, Aguas de Alicante emite un informe en fecha 6 de octubre de 2006 sobre consideraciones técnicas una vez revisada la documentación.  
En fecha 16 de febrero de 2007, Aguas de Alicante emite otro informe sobre la suficiencia de recursos para el suministro de agua potable en el municipio de Alicante, pero no es específico para el sector de las Lagunas de Rabasa.  
La Confederación Hidrográfica del Júcar emite informe desfavorable, motivado por falta de documentación. En concreto, no especifica el origen del agua con el que va a abastecer el incremento del consumo previsto, ni el volumen de dicho incremento.  
Se debe presentar informe de la empresa autorizada para el suministro ó del organismo de cuenca competente que asuma el incremento de consumo previsto, que se estima, según la Confederación Hidrográfica del Júcar, en 5,5 hm³/año.  
b) Riego de zonas verdes  
El riego de las zonas verdes y jardines se va a realizar con agua procedente de la EDAR Rincón de León localizada en el municipio de Alicante, por lo que no se empleará agua potable para el riego ni se espera utilizar agua procedente de los acuíferos presentes en la zona.  
Se deberá contemplar en el diseño de la red de agua depurada para el riego, la construcción de un depósito de capacidad y cota suficiente para regar las zonas verdes.  
No se podrán realizar conexiones entre la red de agua potable y la red secundaria de riego con agua depurada.  
Sería conveniente la no implementación de la vegetación de las zonas verdes hasta que la infraestructura necesaria para regar con agua depurada esté en funcionamiento.  
c) Aguas Residuales  
La empresa Emarasa, Entidad Gestora de las EDARs del término municipal de Alicante, emite informe, de fecha 15 de febrero de 2007, en el que asume el incremento de caudal que produce el desarrollo del Plan parcial, con la depuradora Rincón de León y Monte Orgegia. Además se va a construir una nueva EDAR Alicante Sur.  
d) Aguas Pluviales  
Las redes de saneamiento deben ser separativas. Sólo lo es la zona oeste, y la zona sur, este y norte son de red unitaria.  
Las aguas pluviales, en la zona oeste del sector, evacuarán al barranco de las Ovejas, previa autorización de vertidos de la CHJ.  
En la zona norte, sur y este, verterán al colector de la vía parque. El colector de la vía parque funciona como colector unitario.  
La red de saneamiento debe ser separativa. Y también, sería conveniente, al ser una gran extensión, aplicar sistemas urbanos de drenaje sostenible (SUDS), y de esta manera, preservar el ciclo hidrológico natural, mantener la infiltración al acuífero, y con ello contribuir al mantenimiento de las lagunas, y también disminuir la escorrentía.  
La Confederación Hidrográfica del Júcar emitió informe en noviembre de 2006, en el que señala la necesidad de justificar la no incidencia sobre el régimen de corrientes del barranco de las Ovejas. Aportan un estudio de incidencia del drenaje, que concluye que el incremento del caudal que aportará la urbanización de este sector, no modifica el régimen de corrientes y que tampoco es previsible asimismo, la afección a terceros teniendo en cuenta el incremento de caudal de la nueva zona a urbanizar. Este estudio debe ser informado favorablemente por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
e) Residuos sólidos urbanos  
El Plan zonal de residuos de la zona XVI comprende exclusivamente el municipio de Alicante, englobado en la zona XVI del Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana.  
En el EIA calcula el volumen de residuos sólidos urbanos que producirá el desarrollo del sector:  
1,26 kg./hab. eq día X 59.400 hab. eq = 30 tn /día = 74.844 Tn/año.  
Por otro lado, la producción de residuos en zonas verdes y parque urbano es de 3.410 TN/año, por lo que la producción total es de 78.254 Tn/año.  
La empresa adjudicataria de los servicios de recogida y tratamiento de residuos sólidos urbanos, informa que las instalaciones actuales tienen capacidad suficiente para la correcta gestión de los residuos urbanos y de los residuos de construcción y demolición, generados por un aumento de población de 45.000 habitantes, cumpliendo además las previsiones del Plan zonal.  
8. El proyecto presenta estudio acústico, el cual resulta necesario, en virtud de lo dispuesto en el artículo 25 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.  
El Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico emite informe sobre el estudio acústico en el que concluye que, deberá justificarse la elección de la medida correctora necesaria par que en el futuro puedan cumplirse con los objetivos de calidad establecidos en la Ley 7/2002.  
9. No se dispone de estudio de paisaje, puesto que por la fecha de la primera información pública del proyecto, anterior a la entrada en vigor de la LOTPP, no es necesario que se acompañe de este instrumento de paisaje.  
10. El EIA establece medidas correctoras de protección del suelo, hidrología, riesgo de deslizamiento, riesgo de erosión, emisión de partículas y polvo, calidad acústica, vegetación, fauna, medio socioeconómico, residuos, préstamos y vertederos e infraestructuras.  
La actuación deberá adoptar las medidas correctoras necesarias para evitar la degradación de la calidad del agua de las lagunas, tanto posibles vertidos accidentales como por escorrentías superficiales o subterráneas.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Artículo 8.3.C, del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, homologación y PP del sector Lagunas de Rabasa (Alicante), cuyo promotor es el Ayuntamiento de Alicante, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se debe presentar informe favorable sobre disponibilidad de recursos hídricos de la Confederación Hidrográfica del Júcar ó de la empresa autorizada para el suministro de agua potable, subsanando las deficiencias del informe de la CHJ de fecha 17 de noviembre de 2006, es decir, aportando documentación sobre el origen del agua potable con la que se va a satisfacer el incremento de consumo previsto de 5,5 hm³/año.  
2. La totalidad de las lagunas deben quedar calificadas como suelo no urbanizable protegido, tanto en la lámina de agua como los terrenos forestales adyacentes, así como los bancales abandonados, que sirven de corredor entre las lagunas meridionales y septentrionales.  
Por la totalidad de las lagunas, se entiende las tres lagunas principales, con una importante lámina de agua, y unas pequeñas lagunas en una cantera que se ha explotado mucho más recientemente.  
Es necesario destacar que en las tres lagunas principales, se incluye la laguna principal más meridional y, que tiene las mismas características que las otras dos que protegía el PGOU, e incluso más interés medioambiental dado que al tener las paredes una pendiente menor presenta un mayor desarrollo de la vegetación.  
3. Se deben respetar unas distancias mínimas de 100 metros alrededor de cada laguna tanto para la construcción de casas, como de caminos, paseos, farolas o cualquier otra infraestructura y que se establezcan condicionantes para el emplazamiento de instalaciones muy ruidosas, así como de excesiva iluminación en el entorno más próximo a esta franja de protección.  
4. En el perímetro de protección de 100 m desde la orilla de cada laguna, no deben autorizarse viales ni otras construcciones destinadas al uso público excepto sendas, procurando que no circunvalen las láminas de agua sino que se aproximen a ellas puntualmente (en un par de puntos por balsa) e intentando que no sean demasiado visibles, con el objeto de no acrecentar las molestias a la fauna que acojan estas zonas húmedas.  
Debe evitarse la contaminación lumínica artificial directa de estos recorridos, para lo cual deberán equiparse con elementos luminosos con la menor altura posible y que no irradien luz por encima del elemento que la produce.  
5. La actuación deberá adoptar las medidas correctoras necesarias para evitar la degradación de la calidad del agua de las lagunas, tanto posibles vertidos accidentales como por escorrentías superficiales o subterráneas.   
6. Queda prohibido el uso recreativo de la lámina de agua de las lagunas, dado que se limitaría gravemente su interés ambiental.  
7. Se deberán reperfilar y rebajar los taludes, dándoles una pendiente menor para disminuir su peligrosidad, corregir la erosión, favorecer la vegetación y mejorar su uso por la fauna.   
8. El proyecto de urbanización del sector deberá contener:  
- Proyecto de restauración paisajística de las lagunas y de su entorno: estos suelos serán objeto de limpieza y revegetación.  
- Estudio hidrogeológico de todo el ámbito de actuación, que permita conocer, con el máximo detalle, el funcionamiento del acuífero de la zona, para su mejor conservación.  
- La implantación de sistemas urbanos de drenaje sostenible: para mantener niveles de escorrentía e infiltración similares a los del estado natural, y reducir la demanda de agua potable con la captación y la reutilización de aguas pluviales. Estos sistemas consisten en aumentar las superficies permeables, recoger el agua pluvial para reutilizarla y la implantación de medidas estructurales: pavimentos permeables, pozos y zanjas de infiltración, drenes filtrantes, cunetas verdes,...  
- Un análisis de la calidad del aire y régimen de vientos: en función de los resultados, se implantarán las correspondientes medidas correctoras para que sea compatible con el uso residencial.  
9. La ejecución del proyecto de restauración paisajística del entorno de las lagunas de Rabasa, debe ser anterior a la construcción de las viviendas.   
10. Se deberán cumplir las cautelas establecidas en el informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de fecha 19 de abril de 2007, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de protección del patrimonio cultural valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
11. Existen y destacan en las lomas que dominan las lagunas, dos elementos etnológicos que son dos puestos de vigilancia antiaérea construidos durante la Guerra Civil. Previa autorización de la Conselleria de Cultura, podrían resultar muy adecuados como observatorios de las lagunas.  
12. Respecto de la vía pecuaria vereda del Desierto y barranco del Infierno, que discurre por un tramo del ámbito del sector, se deben cumplir los condicionantes del informe del jefe de la Sección Forestal, de fecha 11 de septiembre de 2006.  
13. Se deben cumplir todos los condicionantes del informe del Ministerio de Defensa de fecha noviembre de 2004 y aportar la autorización del Ministerio de Defensa para cualquier obra o instalación, en toda la zona próxima de seguridad.  
14. Se deberá aportar autorización del Ministerio de Fomento para los nuevos usos previstos en la zona de servidumbre y afección de la Autovía A7/E15.   
15. Se deberá solicitar la preceptiva autorización ante el delegado territorial de Levante, para urbanizar y edificar, en todo el sector, en la zona de protección de la línea férrea Madrid-Zaragoza-Alicante.   
16. En la actualidad, el ámbito del sector está sometido a vertidos incontrolados de distintos residuos, y debido al desconocimiento de los vertidos depositados, se deberá:  
- En el caso de que se trate de un vertido discontinuo y puntual de residuos, se debería proceder a la limpieza de la zona mediante la retirada de los mismos y su traslado a instalaciones adecuadas para su correcta gestión, prestando especial atención a aquellos residuos de una naturaleza especial como pueden ser los neumáticos fuera de uso o los vehículos fuera de uso.  
- En el caso de que se trate de una actividad continuada de vertido, en primer lugar se debería determinar el tipo o tipos de residuos que se han depositado, para lo que se debería redactar un proyecto de sellado de dicho vertedero en el que se recogiera dicha información así como las posibles afecciones que se estén produciendo sobre las aguas subterráneas y el medio ambiente en general, además de establecer las medidas correctoras necesarias para paliar las mismas y las actuaciones a llevar a cabo para la limpieza y regeneración de dicha zona. Dicho proyecto debería estar adaptado al RD 1481/2001 de 27 de diciembre por el que se regula la eliminación de residuos mediante su depósito en vertedero y deberá ser aprobado por la autoridad competente en materia de gestión de residuos, dentro del correspondiente procedimiento administrativo, todo ello sin perjuicio de la tramitación del correspondiente expediente sancionador por parte del Área de Inspección del Territorio.  
17. La red de saneamiento será separativa de la red de pluviales, siendo completamente estanca, y conectada a la correspondiente estación depuradora.  
Para el vertido de las aguas pluviales y residuales, se deberá obtener la autorización correspondiente del organismo de cuenca. Previo al punto de vertido de las aguas pluviales, se deberá disponer una instalación de pretratamiento con el fin de eliminar los sólidos en suspensión, aceites o grasas arrastrados por las aguas de lluvia.  
18. Los depósitos de agua potable previstos y los ya existentes, deberán ser delimitados, mediante un perímetro de protección, que prevenga la contaminación del recurso, conforme al artículo 18 de la Ley 4/2.004, de 30 de junio, de ordenación del territorio y protección del paisaje.  
19. Para el riego de zonas verdes y la limpieza de calles, se utilizará el agua residual depurada, y adicionalmente, aguas pluviales. Para ello se instalará una balsa de captación de las aguas pluviales.   
No se implementará la vegetación de las zonas verdes hasta que no esté en funcionamiento la infraestructura necesaria para regar con agua residual depurada o agua pluvial acumulada.   
20. Al sudoeste del sector, lindando con la vía del ferrocarril, se encuentra el cementerio. Se estará a lo dispuesto en el Decreto 39/2.005, de 25 de febrero, por el que se aprueba el Reglamento por el que se regulan las prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunitat Valenciana.  
21. El proyecto de urbanización del sector contemplará el desmantelamiento de las subestación transformadora de Iberdrola y el enterramiento íntegro de la línea de alta tensión.  
22. Se deberán respetar las servidumbres de las conducciones de gas que discurren por el sector, y solicitar las correspondiente autorizaciones.  
23. Se deben respetar las servidumbres de las conducciones subterráneas de agua de la Mancomunidad de Canales del Taibilla y de Riegos de Levante.  
Se deberá garantizar la reposición y continuidad de todos los servicios e infraestructuras de riego que atraviesen el sector y tengan una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la Comunidad de Regantes correspondiente o del órgano con competencia sustantiva, quien determinará la forma en la que se desarrollarán las actuaciones propuestas.   
24. Se deben subsanar los condicionantes establecidos en el informe sobre el estudio acústico, de fecha 3 de mayo de 2007, del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico.  
25. Deberán preverse lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunitat Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al Plan integral de residuos.  
26. El material necesario para realizar la explanada del sector deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada. Debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
27. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
28. Los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del cumplimiento de las ordenanzas municipales, del planeamiento propuesto, de la legislación sectorial de aplicación vigente, las medidas establecidas en este condicionado, las establecidas en el estudio de impacto ambiental de la homologación y Plan parcial del sector Lagunas de Rabasa, en el informe de consideraciones sobre el requerimiento y sus anexos, y en los informes sectoriales y las labores de vigilancia a incluir en el programa de vigilancia ambiental, se incorporarán al preceptivo proyecto de urbanización y se valorarán y proveerán presupuestariamente los gastos derivados de su cumplimiento.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 7 de mayo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 434/2006-AIA  
Título: Industria para la fabricación de productos cerámicos por monococción con sistema de cogeneración.  
Promotor: Azulejera Técnica SA., Centro 2  
Localización: Carretera de L'Alcora km. 19,7, término municipal l'Alcora (Castellón)  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto  
Azulejera Técnica SA (centro 2, antes, Azteca Gres SL) es una industria dedicada a la fabricación de pavimento y revestimiento cerámico por monococción y dispone de equipos de cogeneración. Se trata de una planta existente y en funcionamiento ubicada en l'Alcora (Castellón). Se prevé una ampliación consistente en la instalación de nueva maquinaria y sustitución de algunos equipos instalados.  
La industria se encuentra situada en una parcela de 71.000 m² en la que se ubican las naves e instalaciones de los dos centros de trabajo de Azulejera Técnica SA: Centro 1 (evaluada ambientalmente a través del expediente 243-2006/AIA) y Centro 2. Se considera que el Centro 2 tiene asociada una superficie de solar de 37.805 m² y una superficie de nave construida de 25.936 m², aunque no existe separación física entre ambas industrias y sus naves se encuentran adosadas, compartiendo ciertas instalaciones y recursos.  
La zona está calificada como suelo urbano de uso industrial (tipo 4C, industria pesada, según informe de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento). Existe suministro de energía eléctrica y gas natural. El agua consumida se extrae de pozo. El acceso se realiza desde la carretera Castelló-L'Alcora.  
Características más relevantes de la actividad  
La capacidad de producción de la industria es de 138.600 Tm/año (equivalente a 6.930.000 m²/año), de las cuales parte es pavimento de gres esmaltado (103.950 Tm/año), y parte pavimento de gres porcelánico esmaltado (34.650 Tm/año). El almacenamiento de producto terminado se realiza en dos naves industriales externas a la planta considerada, de distinta titularidad.  
El sistema de cogeneración consiste en dos motores a gas natural, acoplados a sendos alternadores de 1.018 kW cada uno. Los efluentes térmicos de los motores se utilizan para el secado de las piezas.  
El proceso de fabricación que se sigue en la empresa, de forma esquemática, consiste en la recepción de materias primas y almacenamiento de arcilla, preparación de esmaltes, prensado en seco, secado de las piezas prensadas, esmaltado y serigrafiado de piezas, almacén de piezas en boxes, presecado de piezas esmaltadas, cocción de las piezas, almacén de piezas cocidas, clasificación y embalado y expedición.  
Las materias primas empleadas en el proceso productivo son arcilla atomizada roja y blanca, agua, esmaltes, colores y pigmentos y aditivos. La energía empleada es principalmente gas natural y en menor medida, electricidad. Se dispone de gasóleo para la maquinaria móvil (carretillas elevadoras) y los grupos electrógenos.  
El abastecimiento de agua para el proceso industrial y para la instalación contra incendios se realiza desde pozo propio. El agua destinada a consumo humano se adquiere embotellada o se utiliza también la del pozo propio y de forma ocasional, del pozo de la Esperanza. Se dispone de un pozo cuya titularidad corresponde a Azteca Gres SL. y el cual está autorizado para extraer 6.600 m³/año. Del mismo se abastecen tanto el Centro 1 (21.281 m³/año) como el Centro 2 (29.126 m³), por lo que se supera el caudal concedido. A este respecto, se adjuntó documentación justificativa de la tramitación ante la Confederación Hidrográfica del Júcar de una modificación de la concesión para elevarla hasta 34.654 m³ y explotarla conjuntamente en los centros 1 y 2 (sometido a información mediante anuncio en el BOP de Castellón de 21.04.2007), el cual se completará, en caso de ser necesario, mediante agua procedente de la Comunidad de Regantes Pozo de la Esperanza (otros 19.305 m³).   
Tramitación administrativa  
Con fecha 28 de diciembre de 2006, el área de Calidad Ambiental de la Dirección General de Calidad Ambiental solicitó la evaluación ambiental del proyecto, a instancias de Azulejera Técnica SA. A tal efecto, se comunicaba la finalización del trámite de información pública del expediente, sin que se hayan recibido alegaciones al mismo.  
Con anterioridad, en fecha 7 de julio de 2007 y a efectos de consultar acerca de la suficiencia e idoneidad de la documentación (expediente 167-2006/CON), el Área de Calidad Ambiental había remitido:  
- Proyecto básico de autorización ambiental integrada.  
- Estudio de impacto ambiental y documento de síntesis.  
Se ha tenido en consideración documentación incluida en el expediente 243-2006/AIA, relativo a Azulejera Técnica SL. Centro 1 y relativa a la gestión conjunta de diversas instalaciones. En particular, el promotor comunicó que "en fecha 15 de noviembre de 2006 se ha realizado la fusión por absorción de sociedad participada de las empresas Azulejera Técnica SA. y Azteca Gres, SL.", siendo Azulejera Técnica SA. responsable solidaria de los dos centros en caso de accidente medioambiental.  
Afecciones legales  
El proyecto está sometido a la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado..., con una capacidad de producción de 75 Tm/día...) del anejo I. La industria solicita la autorización ambiental integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda. Las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Otras afecciones consideradas son:  
- La fabricación de azulejos y baldosas de cerámica está incluida como actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del RD 9/2005, de 14 de enero.   
- La fabricación de azulejos está catalogada como actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera, grupo B, del Decreto 833/1975.  
- La actividad está sometida a la legislación en materia de residuos, en particular, en lo referente a producción de residuos y envases.  
- Queda sometida asimismo a la legislación en materia de contaminación acústica y en particular, al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre.  
La instalación de los dos motores de cogeneración está sometida al régimen establecido por la Ley 54/1997, de 27 de noviembre, del sector eléctrico y al RD 436/2004, por el que se establece la metodología para la actualización y sistematización del régimen jurídico y económico de la actividad de producción de energía en régimen especial. Asimismo:  
- La producción y distribución de energía eléctrica, queda sometida al régimen establecido por el RD 9/2005, de 14 de enero, relativo a suelos contaminados.   
- La actividad está catalogada como tipo B, por ser potencialmente contaminadora de la atmósfera, por lo que deberá llevar registro de sus emisiones a la atmósfera y realizar controles y autocontroles periódicos.  
- La actividad está sometida a la legislación en materia de residuos, en particular, en lo referente a producción de residuos peligrosos (aceites industriales usados).  
- Queda sometida asimismo a la legislación en materia de contaminación acústica y en particular, al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
En la valoración de la instalación, se ha tenido en cuenta que se trata de una industria existente y en funcionamiento, en proceso de adaptación a la nueva normativa. Asimismo, se encuentra situada en un entorno industrial y antropizado en el que predomina el sector cerámico.   
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación, y con vulnerabilidad media/baja de acuíferos, de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
Con carácter general, la fabricación de pavimento y revestimientos cerámicos lleva asociados elevados consumos de agua y energía y genera emisiones a la atmósfera, ruido, vertidos y residuos. No obstante, el sector goza de un alto desarrollo tecnológico que le permite reducir su incidencia ambiental.  
El ruido generado por la actividad en las naves de producción se ve amortiguado por los cerramientos. Los ventiladores y motores se dotarán de encapsulado de material acústico. Las mediciones realizadas muestran la superación de los límites establecidos en la legislación vigente, por lo que se deben a adoptar medidas correctoras consistentes en la insonorización de los focos y la mejora del aislamiento de los cerramientos. La industria se sitúa alejada de zonas habitadas.  
Las emisiones a la atmósfera se producen principalmente en las zonas de carga, almacenamiento y trasiego de materias primas, en los hornos y secaderos y en la sección de esmaltado. La sección de almacenamiento de arcillas (en silos) y prensas se caracteriza por un ambiente pulverulento, por lo que se ha dotado de sistemas de aspiración y filtrado mediante filtros de mangas que depuran el aire. La sección de esmaltado dispone asimismo de sistema de aspiración y filtrado. Los secaderos, emiten directamente a la atmósfera a través de chimenea, puesto que se ha estimado que no es necesario emplear ningún sistema de depuración. En estos equipos se adoptan buenas prácticas de gestión. En cuanto a los hornos, se considera que pueden existir pequeñas cantidades de boro, cloro, flúor y óxidos de nitrógeno y azufre contenidas en los gases de combustión, aunque no se adoptan medidas de depuración y se emite directamente a la atmósfera a través de chimenea.   
Las aguas residuales industriales se generan en distintas fases del proceso (estimadas en 25.560 m³/año). Para la recogida de derrames de la sección de molturación se dispone de un sistema de canaletas impermeables (independiente de otros sistemas de desagüe) que se conectan a una balsa impermeable y estanca (común para los dos centros), cuyo contenido es gestionado por atomizador externo. El mismo sistema sirve para la recogida del agua residual generada durante los trabajos de limpieza de las zonas de esmaltación, preparación y almacenamiento de esmaltes. Las aguas negras (procedente de duchas, lavabos, aseos, etc.) se vierten por tuberías específicas a estaciones prefabricadas de depuración (3 en total) que funcionan mediante un proceso de oxidación total y filtro biológico. El agua depurada se canaliza hasta la balsa de acumulación de agua residual industrial (gestionada por atomizador) mientras que los lodos son retirados por empresa gestora autorizada (14 m³/año) y vertidos a EDAR. Existe una red específica de recogida de aguas pluviales, las cuales son conducidas con canalones y bajantes distribuidos a lo largo de las cubiertas de las naves hasta ovoide de hormigón enterrado bajo las mismas, que la canaliza hasta colector que vierte al pantano de María Cristina. Se aporta dispensa de vertidos del Ayuntamiento, justificada en base a la aceptación para su gestión por la entitat de sanejament d'aigües. Se plantean diversas medidas de control y mantenimiento que permiten estimar la ausencia de vertidos al suelo.   
En la mayoría de las fases productivas se generan residuos que son almacenados temporalmente en contenedores específicos, en el punto de generación. Se dispone en el exterior de la nave de un almacén de residuos no peligrosos y de un almacén cubierto de residuos peligrosos de 132 m² de superficie con cubetos de contención de derrames (comunes para los dos centros de trabajo). Los residuos asimilables a urbanos son depositados en los contenedores externos para su recogida por los servicios municipales. La empresa está inscrita en el Registro de Productores de Residuos Peligrosos con el nº 122/P/RTP/CV. Los envases sujetos a un sistema de depósito, devolución y retorno se entregan al proveedor para su reutilización. Se citan los entes que gestionarán los residuos.  
Respecto a la gestión de los residuos y los vertidos, Azulejera Técnica SA. se hace responsable solidaria de los dos centros de trabajo en caso de accidente medioambiental en las instalaciones comunes, aunque del mantenimiento de éstas se hará cargo el personal del centro en el que están ubicadas.  
Además de los sistemas correctores indicados en los párrafos anteriores, entre las mejores técnicas disponibles y medidas de eficiencia que se van a adoptar por la empresa se citan, entre otras:   
- Se dispone de instrucciones internas de gestión medioambiental.  
- Instalación de sistemas de recogida de residuos inertes y almacenamiento en silo estanco.  
- Se reutiliza el calor de los gases de combustión del horno, en la etapa de precalentamiento en secaderos de box.  
- Uso de mangueras de agua de alta presión en la limpieza para aprovechar al máximo la misma.  
- Mantenimiento periódico de las diversas medidas correctoras.  
Como programa de vigilancia ambiental, se proponen las siguientes medidas de vigilancia:  
- Inspección visual de los residuos almacenados y sus contenedores, registro de los productos almacenados y limpieza de posibles efluentes de los contenedores y de los locales, diariamente.  
- Inspección visual de los filtros de mangas y comprobación del correcto funcionamiento de las depuradoras, diariamente.  
- Inspección semanal de los camiones.  
- Inspección semanal exhaustiva de los residuos almacenados.  
- Inspección semanal de las chimeneas de los hornos.  
- Inspección semanal visual de las balsas de acumulación de aguas residuales.  
- Revisión y mantenimiento mensual de cada una de las máquinas y medidas correctoras y limpieza completa, así como verificación de la eficacia de los dispositivos de seguridad.  
- Trimestralmente, engrase y verificación de todos los elementos de los filtros de mangas.  
- Anualmente, limpieza de toda la maquinaria  
- Autocontrol de las emisiones de forma anual, bienal o trienal, según corresponda.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el apartado l) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental (fabricación de productos cerámicos mediante horneado).  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de planta de fabricación de pavimento y revestimientos cerámicos, promovido por Azulejera Técnica SA en su centro 2, ubicado en carretera de L'Alcora km 19,7, término municipal de l'Alcora (Castellón), en los términos que establece el proyecto, el estudio de impacto ambiental, y demás documentación que consta en el expediente.  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Deberá obtenerse de la Confederación Hidrográfica correspondiente concesión del uso del agua de pozo acorde con el caudal realmente extraído del mismo y que recoja la posibilidad de ser aprovechada por este centro.  
2. Las arquetas de recogida de derrames y lixiviados en las zonas de almacenamiento de residuos, deben ser estancas, procediéndose en caso de producirse a su gestión por empresa autorizada. Se dispondrán cubetos de retención en la zona de almacenamiento de aceites usados cuyo volumen sea como mínimo el del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades).  
3. Vista la superación de los niveles sonoros máximos establecidos, se deben adoptar medidas correctoras adicionales y comprobar su eficacia mediante una nueva auditoría acústica y repetir la misma de forma periódica. Se controlará especialmente el nivel sonoro en el entorno de las instalaciones de cogeneración.  
4. En el informe de situación especificado en el real decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados, se tendrá en cuenta la existencia de los motores de cogeneración.  
5. Se procederá a la medición anual de las emisiones a la atmósfera de los gases de escape de la instalación de cogeneración, que cumplirán los límites establecidos en el Decreto 127/2006, de 15 de septiembre, en particular para las concentraciones de CO, NOx y opacidad.   
6. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
7. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
8. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 28 de mayo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 028/2006-AIA  
Título: Modificación Puntual del Plan General de Onda en la carretera a Ribesalbes  
Promotor: Ayuntamiento de Onda  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Onda y Conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Término municipal de Onda  
Descripción del proyecto  
Objeto de proyecto  
El proyecto de modificación puntual del Plan general de Onda en la carretera a Ribesalbes propone la reclasificación de 22.377 m² de suelo no urbanizable común a suelo urbano de uso industrial.   
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La finalidad de la actuación propuesta es, por un lado, legalizar la situación actual, dado que existen en la actualidad 4600 m² de naves construidas, pertenecientes a la empresa Cerlat, SA, y, por otro lado, permitir futuras ampliaciones de la misma, que no implicarán nuevas obras de urbanización.   
La zona objeto de reclasificación se encuentra en la partida de Saera o Pla de la Barca, junto a la carretera de Onda a Ribesalbes. Los lindes son:  
- Al norte, Canal Cota 220  
- Al sur, Explotación Ganadera Agrícola, SA y Guil  
- Al este, suelo urbano industrial propiedad de Cerlat, SA.  
- Al oeste, resto de la finca matriz que se segregó  
La modificación actual sólo implica la ampliación del ámbito de suelo urbano, pues se mantendrá en todo momento lo establecido en la ordenanzas contenidas en el Plan general de ordenación urbana de Onda, aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón el 22 de julio de 1998.   
La industria Cerlat, SA. está tramitando la autorización ambiental integrada, conforme a la ley 2/2.006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental.  
Alternativas:  
Las posibles alternativas quedan condicionadas por la necesidad de legalizar la situación existente y de contemplar futuras ampliaciones de la industria.   
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 27 de enero de 2006, tiene entrada en el Registro General de la Conselleria de Territorio y Vivienda, una copia remitida por el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Castellón de la documentación técnica, del estudio de impacto ambiental y del expediente urbanístico tramitado en el Ayuntamiento de Onda, relativos a modificación puntual del Plan general de Onda en la carretera a Ribesalbes, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, según anuncios publicados en el diario Levante de Castellón, de fecha 23 de diciembre de 2.004, y en el DOGV nº 4.927, de 19 de enero de 2005.  
Durante el período de información pública no se presentó ninguna alegación, según consta en el certificado emitido por el secretario del Ayuntamiento de Onda.   
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
Con fecha 10 de abril de 2006, se requiere a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, remitiéndose, asimismo, dicho requerimiento al Ayuntamiento de Onda, para que complete el expediente con la documentación siguiente:  
- Certificado del trámite de información pública.   
- Datos, en los últimos años, del consumo de agua potable y de los volúmenes de aguas residuales y residuos generados.  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar respecto de la procedencia del agua de abastecimiento y suficiente disponibilidad de los recursos hídricos que se emplean.   
- Informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia respecto de las afecciones a bienes inmuebles de valor cultural.  
- Detalle del sistema de tratamiento empleado para las aguas residuales de origen industrial, para su asimilación a los vertidos de origen urbano.   
- Detalle de la manera en que se evacuarán las aguas pluviales, mediante red separativa o unitaria.   
- Detalle del sistema de tratamiento empleado para los residuos sólidos urbanos y la ubicación de las instalaciones de tratamiento.   
- Informe emitido por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico de la Dirección General de Calidad Ambiental sobre el estudio acústico.   
- Estudio de la posible contaminación del suelo.   
Transcurrido el plazo de 20 días para que se facilitase la documentación solicitada, el 30 de junio de 2.006 se advirtió la posibilidad de cerrar el expediente iniciado si transcurrido el plazo de tres meses no se recibía dicha documentación en este Servicio.   
Finalmente se recibe la documentación en fecha 8 de noviembre de 2.006. Revisada la misma, se requiere algunos detalles:   
- Detalle del punto de vertido del agua aclarada y no reutilizada, tras el proceso de depuración en la depuradora modelo FD-80. En caso de vertido a dominio público hidráulico, se aportará la correspondiente autorización otorgada por la Confederación Hidrográfica del Júcar.   
- Autorización otorgada por la Confederación Hidrográfica del Júcar de vertido a la cuneta de la carretera y al Canal Cota de las aguas pluviales.   
- Explicación del alcance de la actuación, detallando si el objetivo es tan sólo el cambio de clasificación de los suelos o si se prevén nuevas obras de urbanización.   
Informes sectoriales  
Con fecha 7 de febrero de 2.007, se solicita informe al Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico sobre los datos acústicos relativos a la modificación puntual del Plan general de Onda en UI-2 carretera Ribesalbes.   
El informe sobre la consulta sólo indica que el contenido de la documentación remitida no coincide con el establecido en el Anexo IV del Decreto 104/2.006, de 14 de julio, del Consell, de planificación y gestión en materia en contaminación acústica, que el municipio de Onda ya dispone de Plan acústico municipal y que el estudio acústico presentado únicamente incluye la auditoría acústica llevada a cabo por la industria Cerlat.  
Afecciones legales  
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PATRICOVA, PGOF y red Natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio. Se constata que no se han producido incendios forestales en el área.   
El estudio de impacto ambiental afirma que la parcela objeto de reclasificación no presenta afección a las vías pecuarias del municipio.   
Consideraciones ambientales  
1. El suelo afectado por el proyecto se caracteriza por tratarse de unas zonas escarpadas y con pendientes pronunciadas. Los materiales son básicamente cantos de gravas y arcillas.  
2. El relieve de la zona de estudio es plano. El riesgo de erosión actual es moderado y la vulnerabilidad y accesibilidad a los acuíferos es alta. Pese a ello, el uso que se pretende implantar puede ser compatible si se adaptan las medidas correctoras adecuadas.   
3. El área afectada está constituida por edificaciones en explotación, cuya situación se pretende legalizar. No se contemplan futuras obras de urbanización.  
4. Las edificaciones existentes y la proximidad a otras industrias consolidadas hace que apenas se encuentren especies de fauna y flora a destacar.  
5. El clima predominante es mediterráneo de interior, caracterizado por inviernos suaves y veranos cálidos y muy soleados.  
6. Respecto al abastecimiento de agua potable al sector, se estima un consumo anual de 24.790 m³/año, proveniente de pozos. Tan sólo unos 40 m³/año proceden de agua embotellada para consumo humano. No se dispone del Informe sobre la disponibilidad de los recursos hídricos, que deberá ser emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar.   
7. Respecto a la depuración de las aguas residuales, en la contestación al requerimiento se especifica que las aguas residuales se tratarán mediante una depuradora modelo FD-80, consistente en la combinación de procesos físicos (sedimentación y homogeneización) con químicos (neutralización, coagulación y floculación). El agua tratada es reutilizada en un alto porcentaje. El agua no reutilizada es recogida por la empresa Mediatrans, SA. y los lodos por Amizalsa.  
Se adjunta certificado de la empresa Mediatrans, SA, gestora de las aguas residuales de Cerlat, SA, informando que posee capacidad suficiente para el tratamiento de aguas.  
Se adjunta certificado de la empresa Amizalsa, sobre capacidad para la gestión de los lodos y suspensiones acuosas generadas en la depuración.   
No se realiza vertido al dominio público hidráulico.   
8. En cuanto a la evacuación de las aguas pluviales, su recogida se realiza mediante red separativa, vertiendo a la cuneta de la carretera CV Onda-Ribesalbes y a la zona lindante con el Canal Cota 220, por escorrentía. Se ha solicitado la correspondiente autorización a la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
9. En lo que se refiere al tratamiento y gestión de los residuos sólidos urbanos, éstos se depositan en contenedores homologados por el municipio, se recogen por el servicio municipal de recogida de basuras y se tratan en el vertedero autorizado en Onda.  
10. Las principales medidas correctoras se apoyan en el control de los impactos sobre el medio físico, aunque el documento aporta otras relativas a la actividad en sí misma, no aplicables, por lo tanto, a la modificación puntual del Plan general de Onda en la carretera a Ribesalbes.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1.990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2.006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1.990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2.006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1.989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2.006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.   
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de modificación puntual del Plan general de Onda en la carretera a Ribesalbes, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.   
Segundo  
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1.998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
2. Se continuará trabajando en materia medio ambiental, de modo que la industria obtenga la correspondiente autorización ambiental integrada, completando todos los requisitos medioambientales necesarios, en particular, lo referente a la captación de agua potable, suelos contaminados y contaminación acústica de la actividad.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1.990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2.006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1.989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
   
Valencia, 31 de mayo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML