Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6747, del 03-04-2012 (2012/3244)

RESOLUCIÓ de 7 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de la Romana-Novelda-Monòver, Sant Mateu, Betxí, Sinarcas, Aspe i Onda.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6747

Data del DOGV
:   03-04-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/3244

CVE


Data del document
:   07-03-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Aspe](javascript:void(0))
    * [Novelda](javascript:void(0))
    * [Sant Mateu](javascript:void(0))
    * [Romana, la](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [Monòver](javascript:void(0))
    * [Betxí](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 7 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de la Romana-Novelda-Monòver, Sant Mateu, Betxí, Sinarcas, Aspe i Onda. [2012/3244]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 006/2007 AIA; 11/2008 AIA; 30/2008 AIA; 88/2007 AIA; 156/2007 AIA; 195/2007 AIA.  
  
València, 7 de març de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 006/2007-AIA.  
Títol: Ronda sud-oest de Novelda, Connexió de les carreteres CV-835, CV-840 i N-325.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: termes municipals de la Romana, Novelda i Monòver.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.  
En l'actualitat hi ha un important trànsit des de les poblacions de la Romana i Monòver cap a Novelda, a través de les carreteres CV-840 i CV-835, respectivament. Ambdós calçades suporten un important trànsit de vehicles pesats, provinents de les nombroses fàbriques del marbre ubicades en l'àrea.   
L'objectiu del present projecte bàsic és millorar la seguretat viària de la CV 835-i CV 840- i evitar el pas del trànsit pesat per l'interior de les poblacions de Novelda i la Romana, com succeïx en l'actualitat. Per això, el projecte es correspon amb quatre actuacions ben diferenciades.   
Ronda de la Romana:   
Suposa una ronda de l'actual travessia del nucli urbà de la Romana, de 3,1 km de longitud, pel sud d'este. S'inicia amb una glorieta a l'altura del barranc de l'Alguenya i finalitza en la glorieta d'intersecció amb la CV-844 i CV-840. A l'altura del PK 1 hi ha una glorieta que dóna accés al nucli urbà i a un polígon industrial encara sense executar.   
  
El traçat de la ronda travessa el barranc de la Romana per mitjà d'un viaducte de 35 m de llum i el barranc de l'Alguenya, per mitjà de marc de formigó.   
Els pendents no superen el 3%.   
Tram Novelda-la Romana:   
Aprofita el corredor de la carretera actual com a via de servici. Disposa de tres glorietes a nivell i un enllaç a distint nivell. Travessa els barrancs del Lleó i Moratxel per mitjà d'obres de drenatge i un pas davall la carretera per mitjà de marc de formigó.  
Té el seu origen en l'inici de les obres del projecte de millora, entre la CV-846 i la CV-844, actualment en execució. La longitud és de 6,3 km.  
El pendent màxima aconseguix pràcticament el 4.8%, encara que s'han previst revoltes d'acord àmplies.   
Ronda sud-oest de Novelda:   
Completa la ronda de Novelda pel sud-oest de Novelda, i enllaça la CV-840 i CV-835.   
Totes les interseccions es resolen per mitjà de glorietes. Al llarg de la seua longitud, d'1,3 km, no travessa cap llit.   
El pendent màxim és del 2.65%. S'ha resolt el traçat en alçat únicament amb tres pendents, atés que els trams entre glorietes mantenen un pendent únic.  
Tram Novelda-Monòver:   
S'inicia en la glorieta d'intersecció de la ronda sud-est de Novelda amb la CV-835 i finalitza en la glorieta projectada en la intersecció de la CV-835 amb la ronda de Monòver.   
Addicionalment es projecten tres noves glorietes i un pas superior sobre el tronc.   
Este projecte es contempla amb les obres en execució en l'actualitat: ronda sud-est de Novelda i la duplicació del tram entre Novelda i Aspe de la carretera N-325.   
S'ha considerat un pendent màxim del 5% i un altre del 4%.  
La secció principal de la via en tots els trams és la d'una via amb dos carrils de circulació de 3,5 m, voreres d'emergència laterals d'1,5 m i bermes d'1 m.   
No es permet l'accés a propietats limítrofs.   
Totes les actuacions plantejades discorren per sòl no urbanitzable.   
  
S'ha realitzat un estudi de trànsit, i s'ha estimat la categoria de trànsit com a pesat T2.  
El sòl s'ha classificat com a sòl tolerable. En el tronc principal es proposa la secció 232, amb formació d'esplanada E3 de 60 cm i ferm:   
  
-20 cm, de sòl ciment   
-7 cm, de mescla bituminosa en calent, àrid calcari, tipus G-25  
-5 cm, de mescla bituminosa en calent, àrid calcari, tipus S-20  
-3 cm., de mescla bituminosa en calent, àrid porfíric, tipus M-10.  
Per a la reposició de camins s'ha previst una secció 4211, formada per esplanada E1 de 60 cm i ferm:   
-35 cm de llast artificial   
-5 cm de mescla bituminosa en calent, àrid calcari, tipus S-20  
Per al reforç de ferms s'ha previst:  
-Una grossària variable de mescla bituminosa en calent, àrid calcari, tipus G-25 en capa de regularització  
-5 cm de mescla bituminosa en calent, àrid calcari, tipus S-20  
-3 cm de mescla bituminosa en calent discontínua, àrid porfíric, tipus M-10  
S'ha procedit a la reposició de servicis, entre altres: xarxa de reg, tanques de tancament de parcel·les, camins de servici per a reposar la servitud de pas, línies elèctriques aèries de baixa i mitja tensió, línies telefòniques aèries i subterrànies i xarxa d'aigua potable.   
El període de retorn és de 25 anys per al drenatge longitudinal i de 500 anys per al drenatge transversal. El dit període és coherent amb el risc d'inundació detectat.   
2. Alternatives  
Es plantegen alternatives possibles de traçat en els quatre trams en què es dividixen les obres. En l'elecció de la solució no s'han considerat els factors i efectes mediambientals, encara que atés el caràcter antropitzat de les àrees i la similitud de les propostes plantejades, l'impacte ambiental és semblant en totes estes.  
Les alternatives proposades són:   
Ronda de la Romana:   
Es presenten dos alternatives, ambdós al sud del nucli urbà. Ambientalment, les seues afeccions són semblants. La primera d'elles circula sobre un camí rural i limita amb un futur polígon industrial, la qual cosa implica un menor control d'accessos i una velocitat de circulació menor. L'alternativa dos circula més al sud i l'accés al futur polígon industrial es fa per mitjà de rotonda. La solució elegida és la 2.   
Tram Novelda-la Romana:   
Es presenten tres alternatives: l'alternativa 0 i altres dos alternatives molt semblants. L'alternativa 1 proposa un traçat més suau i més allunyat de l'original. L'alternativa 2, és més tancada i més pròxima al vial original. La solució elegida és la primera.   
Ronda sud-oest de Novelda:   
Es presenten tres alternatives: l'alternativa 0 i altres dos alternatives molt semblants. Ambdós alternatives intersecten en el mateix punt amb la CV-840 i presenten l'últim tram comú. L'alternativa 1 connecta amb la CV-835 en l'encreuament de la futura variant del Ministeri de Foment. L'alternativa 2 es realitza més al nord, i coincidix en la intersecció de la CV-840. La solució elegida és la 2.  
Tram Novelda-Monòver:   
Es presenten tres alternatives: l'alternativa 0 i altres dos alternatives molt semblants. L'alternativa 1 s'aproxima al traçat de la via actual, mentres que l'alternativa 2 s'allunya molt més de l'original. En ambdós, els trams del vial original usats com a via de servici són majors. La solució elegida és la 2.   
Tramitació administrativa.  
- Informació pública  
En data 16 de gener de 2007, la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el projecte bàsic de ronda sud-oest de Novelda, connexió de les carreteres CV-835, CV-840 i N-325 i l'estudi d'impacte ambiental corresponent. L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte, va ser sotmés a informació pública per un termini de trenta dies hàbils, per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5.448, de 12 de febrer de 2007, i en el Boletín Oficial del Estado núm. 38, de 13 de febrer de 2007.   
  
- Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació pública es van presentar quatre al·legacions, sense tindre cap d'elles caràcter mediambiental, segons consta en el certificat emés pel cap del Servici de l'Oficina del Pla de Carreteres, de 29 de juny de 2007.  
Afeccions legals.  
- Patrimoni:   
En data 14 de maig de 2007, es va informar favorablement, només als efectes patrimonials, el present projecte. Es transcriu íntegrament part d'este:   
«L'afecció al patrimoni arquitectònic es justifica per mitjà d'informe tècnic.   
S'han trobat diversos elements etnològics: són una làpida commemorativa i una caseta de peons caminers. La làpida és una fita que recorda un afusellament de 1936 i que serà transportada al museu de Novelda. Quant a la caseta de peons caminers és un element que no serà impactat, ja que el projecte ara analitzat passa junt amb esta sense afectar-la. De totes maneres, s'han de prendre mesures d'abalisament per a la seua preservació; les dites mesures s'arrepleguen en l'annex 3 de l'estudi d'impacte ambiental.»  
1. Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial de Corredors d'Infraestructures de la Comunitat Valenciana: A l'oest del municipi de la Romana, el traçat proposat afecta la zona de reserva de la infraestructura, sense afectar-ne l'eix.   
Consideracions ambientals  
a) Elements que poden estar afectats de forma important per l'actuació.  
- Geomorfologia, geologia i edafologia  
El projecte s'enclava en la comarca del Vinalopó Mitjà. Es tracta d'una zona plana, típica de terrasses fluvials, ocupada en l'actualitat per cultius de secà, vivendes aïllades i naus industrials. Hi ha xicotetes taques de vegetació natural, coincident amb àrees de major pendent o en barrancs i rambles.   
En general, la traça dels vials projectats travessa materials d'edat quaternària i origen fluvial.   
- Climatologia  
Es tracta d'un clima mediterrani semiàrid, caracteritzat per uns hiverns freds, uns estius secs i calorosos i un dèficit hídric.   
-Règim hidrològic  
No hi ha cursos permanents d'aigua superficial, encara que sí diversos barrancs o rambles que presenten un cabal discontinu en cas de pluges torrencials. En particular, la ronda de la Romana creua la rambla de la Romana i la carretera la Romana-Novelda travessa el barranc del Lleó i el de Moratxel.  
La zona on es va a desenrotllar el projecte es troba situada sobre una zona d'aqüífers sense interés.  
- Vegetació  
La vegetació de l'àmbit d'estudi està representada en un 64% per camps de cultiu, en què domina el raïm de taula, i compartix protagonisme amb altres cultius com l'olivera, ametler i garrofera. En menor grau trobem xicotetes parcel·les ocupades per timonedes o màquia molt degradada i la vegetació pròpia dels barrancs, entre els quals es troben baladres, murtes o canyes.   
- Fauna  
La presència d'amfibis i rèptils està condicionada per l'acció antròpica, que ha afavorit estos grups animals amb la construcció de basses de reg, abeuradors de bestiar, murs de pedra, i proporciona un hàbitat ideal per a este tipus de xicotets vertebrats com són el dragó, la granota comuna, el renoc comú, la sargantana ibèrica o comú i la sargantana cua-roja. Així mateix, són nombroses i diverses les famílies d'aus nidificants a la zona, i alguns dels exemplars més representatius són els següents: la perdiu roja, la tórtora, el verderol, la coloma tudó, el carboner comú, el pit-roig, el rossinyol, el còlit ros, l'abellerol, el picot verd, la guatla, el puput, la falcia, l'oreneta cuablanca i el còlit ros. Per la seua banda, el grup dels mamífers es troba empobrit en l'àrea d'estudi, i hi ha xicotetes poblacions de mamífers menuts com la rata campestre, el ratolí de camp, eriçó, rabosot i geneta o grans com el porc senglar.  
  
- Paisatge  
El paisatge de la zona mostra una gran varietat cromàtica. Les formes predominants són les bidimensionals, constituïdes per les parcel·les i les lineals, de separació entre parcel·les. La regularitat és baixa. La dimensió de la unitat paisatgística és gran, ja que la zona està en vall oberta, amb gran abast visual. Es tracta d'un paisatge complex, antropitzat i molt parcel·lat. En definitiva, es tracta d'un mosaic de xicotetes parcel·les, travessat per camins rurals, el riu Vinalopó i un barranc.  
  
- Vies pecuàries  
Les vies pecuàries a l'entorn de les actuacions són: assegador del Racó de Castelló a la serra d'Horna, carrerada de la Perdiguera, canal reial del camí de Las Fuentes d'Aspe, sendera de la Mola, assegador de la Font Caudete a Beties, assegador del Sambo, carrerada de Cucutcanal reial de Velaire, assegador d'Aparicio i assegador de la Fuente Loca a la Roquera. S'ha obviat la seua descripció i característiques principals. .  
- Patrimoni cultural  
S'han trobat diversos elements etnològics: una làpida commemorativa i una caseta de peons caminers. La làpida és una fita que recorda un afusellament de 1.936, de pedra calcària de to ocre, quelcom ennegrida per l'acció erosiva. La forma és rectangular, de dimensions 6x60x80 cm, la caseta de peons caminers és una obra de maçoneria calcària mitjana i gran, cuidadosament escairada i travada amb argamassa de calç i terra. La coberta és a dos aigües amb teula mora. Junt amb la portada oriental es localitza un pou realitzat amb pedra calcària.   
  
- Riscos.   
L'Estudi d'Impacte Ambiental no analitza cap d'estos riscos: erosió, lliscaments, despreniments, subsidència, col·lapse, sisme, contaminació d'aigües subterrànies, inundacions i incendi. Quant al risc d'erosió potencial, cal destacar que en la zona ubicada al nord del poliesportiu de Novelda està classificat com a molt alt, i afecta en una longitud d'aproximadament 1 km. Així mateix, cal destacar l'afecció a sòl amb risc d'inundació 4 i 6 en les actuacions previstes en el tram entre la Romana i Novelda.   
- Població.   
L'evolució de la població de Novelda en els últims anys presenta uns creixements relatius prou alts, a causa dels creixements naturals de la població i al saldo migratori positiu. A pesar d'això, la demografia tendix a la seua estabilització general.  
- Ocupació  
És un municipi tradicionalment dedicat a l'agricultura (principal activitat), encara que des de la dècada dels 80 patix grans reduccions. El sector industrial, en creixement, està basat principalment en el grup d'explotació de minerals no metàl·lics; es tracta de factories de polit de marbre i de fabricació d'objectes de formigó.   
b) Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Amb este epígraf es pretén remarcar els efectes generats per l'actuació.   
Així doncs, durant les obres, cal destacar:   
- Hi haurà un xicotet impacte a nivell microclimàtic.   
- Compactació i destrucció dels sòls sobre els quals es construïxen els trams nous i dels sòls externs a l'obra, sobre els quals passa maquinària pesada o els emprats s'acumulen.   
- Està previst una diferència de volum de 155.000 m³ entre el terraplé i el desmunte. Estes terres seran destinades a altres obres o a l'abocador inert de la pedrera de la Baldona; es tracta de l'abocador controlat més pròxim a la zona de les obres.   
- La construcció de la via implica la destrucció d'espècies vegetals.   
- Respecte del patrimoni, l'estudi d'impacte ambiental conclou que no es produïxen impactes. No obstant això, si durant l'execució de les obres es produïra qualsevol troballa arqueològica, s'informarà del fet la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació.  
  
- Respecte de les vies pecuàries, l'estudi indica que es mantindran lliures en tot moment, sense modificar el seu traçat o accessibilitat, per la qual cosa no s'afecten.   
- Quant a la qualitat de l'aire, no es preveuen impactes ambientals importants, ni en la fase d'obra ni en la fase d'ús.   
- L'impacte paisatgístic de la construcció de l'autovia suposa la introducció d'una línia que trencarà les característiques visuals bàsiques de la zona, durant la fase d'execució i d'explotació.   
Durant la fase d'explotació, cal destacar:   
- Els impactes ambientals sobre la hidrologia es menyspreen perquè no es preveu l'afecció de barrancs i llits d'aigua i perquè es definixen una sèrie de mesures correctores que impedixen l'abocament que afecte els aqüífers.   
- L'equip redactor només considera que puga haver impacte per la fauna en els trams nous (ronda Novelda i ronda de la Romana), perquè en els trams que es pretenen millorar (la Romana-Novelda i Novelda-Monòver) els impactes ja es donen i la fauna ja s'ha desplaçat.   
- De la mateixa manera, el major impacte paisatgístic es produirà en els trams de nova planta.   
- L'impacte sobre la població és favorable, perquè en el cas de les rondes s'augmentarà la qualitat de vida del municipi en eliminar el trànsit del seu interior i, en general, s'augmentarà la seguretat viària. En tot cas, cal considerar l'impacte positiu sobre el sector industrial en millorar les infraestructures.   
- Respecte de l'impacte acústic, l'estudi afirma que el nivell de sorolls actual és major dels nivells legalment establits, 55 dB diürns i 45 dB nocturns. Per això, s'emprarà asfalt tipus M-10 de granulometria discontínua. S'ha realitzat una modelització matemàtica per a obtindre els valors previstos en 2011 i 2023. Per a aquelles zones on els valors previstos són majors dels límits legals per a àrees residencials, s'ha previst la instal·lació de barreres antisoroll.  
  
Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de Vigilància Ambiental. L'Estudi d'Impacte Ambiental ha contemplat les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas. Les mateixes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'este tipus d'infraestructures viàries. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.   
Les mesures correctores proposades són:  
- Tractament de talussos per mitjà d'instal·lació de cunetes de guarda, hidrosembra d'espècies herbàcies i plantació en glorietes i zones verdes planes. Per a això, durant les operacions de moviments de terra, es decaparà la terra vegetal per al seu emmagatzematge en monticles menors d'1,5 m d'altura, per tal de reutilitzar-la.   
- Es proposen 1.259 m de barreres antisoroll, distribuïts linealment en aquells punts en què el model matemàtic ha previst un nivell de soroll major dels nivells legalment establits, açò és, 55 dB en horari diürn i 45 dB en horari nocturn.   
- Les espècies vegetals afectades per la trama s'inclouran en els futurs jardins, zones verdes o vials.   
- Es controlarà el subministrament d'olis i combustibles, de manera que la seua provisió es farà des de les estacions de servici situades prop de l'àrea. L'emmagatzematge es produirà en depòsits d'estanquitat del 100%. Els canvis d'oli i manteniment de maquinària es realitzaran en tallers autoritzats, encara que es preveu una àrea habilitada en les obres en cas que siga necessari. A més, s'haurà de disposar d'una quantitat de materials absorbents en concordança amb la quantitat d'olis que romanguen en l'obra.   
- Els residus sòlids urbans, d'obra, etc., produïts durant la fase d'obres seran arreplegats en contenidors i transportats en vehicles adequats a abocadors controlats o instal·lacions autoritzades.   
- Les aigües residuals es conduiran a una bassa de decantació.   
- No s'afectarà o ocuparà per trànsit de personal o maquinària cap sòl que no haja sigut destinat a això. Les àrees afectades per maquinària, personal i emmagatzematge de terres, es deixaran en acabar l'obra en condicions de ser utilitzades per a altres usos sense necessitat de dur a terme la neteja o el transport de materials.   
- Es limitarà l'horari de treballs a la franja d'horari laboral, i no es podran dur a terme els treballs en fase nocturna ni dies festius.  
- Es dotaran de silenciadors els tubs de fuga per a reduir el nivell de soroll produït per la maquinària.   
- S'aplicaran regs periòdics de les zones on es produïsquen moviments de terra i operacions amb maquinària. Així mateix, les arreplegues de materials es depositaran a resguard dels vents dominants i operacions amb maquinària.  
- Es revisaran els motors de combustió interna a fi d'evitar la contaminació atmosfèrica. Els combustibles empleats s'ajustaran a les característiques previstes en la normativa que establix les característiques, qualitats i condicions de treball del coc de petroli.  
S'arrepleguen els costos de les mesures protectores i correctores, i s'adoptaran les partides pressupostàries necessàries d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Quant al Programa de Vigilància Ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de totes les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
- Es realitzarà un mostreig per a conéixer la quantitat de pols depositat sobre la vegetació.  
- Es prendran mesures puntuals de soroll en horari de treball des de les zones residencials pròximes.   
- La terra vegetal es mantindrà amb llaurat i abonat.   
- Es realitzarà la prospecció de patrimoni.  
- S'instal·laran barreres antisoroll en funció dels nivells mesurats a la posada en funcionament de la carretera.   
- Es revisarà l'estat de la vegetació de les àrees on no està previst intervindre en la fase d'execució i en la d'ús.   
El Programa de Vigilància Ambiental establix l'indicador empleat, la periodicitat, el valor límit i les mesures a prendre.   
Finalment, per a comprovar la correcta aplicació del Programa de Vigilància Ambiental es redactaran informes tècnics mediambientals, de periodicitat anual, que seran remesos a esta direcció general.   
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/ 1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; la Llei 2 1989/, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article16.2 m) del, Decret 131/ 2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Projecte de «ronda sud-oest de Novelda, connexió de les carreteres CV-835, CV-840 i N-325», sempre que este es desenrotlle amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits a continuació.  
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
  
1. Es redactarà l'Estudi d'Integració Paisatgística del projecte de la ronda sud-oest de Novelda, connexió de les carreteres CV-835, CV-840 i N-325, d'acord amb el que disposa el Decret 120/2006, d'11 d'agost, pel qual s'aprova el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana.   
2. L'avaluació ambiental es completarà amb un estudi de permeabilitat faunística, en el que, d'una banda, s'adeqüen les obres de drenatge com a passos per a amfibis, rèptils i xicotets mamífers i, d'altra banda, es dissenyen passos específics per a augmentar la densitat mínima de pas a un pas per cada quilòmetre. Es col·locarà una tanca o barrera que permeta disminuir els atropellaments. El Programa de Vigilància Ambiental, per a la fase d'explotació, incorporarà les campanyes de mostreig necessàries per a verificar l'eficàcia de les mesures aplicades.  
3. S'ha d'ampliar la documentació referent a la descripció i característiques principals de les vies pecuàries i obtindre l'autorització de la Direcció Territorial de Territori i Vivenda, d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, de modificació o reposició de pas de vies pecuàries.   
4. S'obtindrà informe del Servici de Planificació Territorial i Litoral respecte de la compatibilitat o no de l'actuació proposada amb la zona de reserva del Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial de Corredors d'Infraestructures de la Comunitat Valenciana.  
5. L'aprovació definitiva del projecte constructiu i l'inici de les obres quedaran supeditades a l'informe favorable del servici competent en avaluació ambiental, per mitjà de la formulació de resolució complementària, dels condicionants que precedixen a este epígraf: condicionant 1, 2, 3 i 4.   
6. En el cas que el projecte constructiu dispose d'instal·lació lumínica, en el càlcul es consideraran els llums de major eficiència energètica i de mínima emissió de flux lluminós.  
7. En les actuacions de la ronda de la Romana i la ronda de Novelda, les instal·lacions auxiliars s'ubicaran el més allunyat possible del nucli urbà i d'acord amb els vents dominants. S'estudiarà la conveniència de l'asfaltat dels vials d'obra.  
8. L'aigua emmagatzemada en les basses de decantació rebrà el tractament adequat, previ a la seua eliminació definitiva.  
9. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per al seu posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'arreplegaran al llarg de la traça en muntons de forma tal que es garantisca el manteniment de les seues propietats naturals. En cap cas estes arreplegades temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents. De la mateixa manera, en finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subpaviment de quants terrenys s'hagueren vist afectats per les obres i la maquinària empleada en estes.  
10. El Programa de Vigilància Ambiental es completarà amb indicadors que permeten avaluar totes les mesures proposades. El Programa de Vigilància Ambiental s'inclourà en el pla d'obra, i s'adequaran i es reestructuraran amb el seu desenrotllament. El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tindre repercussions ambientals.   
11. Si durant la fase d'execució de les obres apareixen coves, avencs o altres cavitats subterrànies, estes es paralitzaran en el seu entorn; se n'informarà, de manera immediata, la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge a Alacant, i el promotor encarregarà a personal especialitzat la realització d'un estudi geològic i biològic de la cavitat per a determinar el seu interés i avaluar les mesures necessàries per a evitar la seua afecció.  
  
12. A la posada en ús de la carretera, durant els sis primers mesos, es comprovarà el nivell sonor transmés a l'entorn. En el cas que se superen els nivells fixats en la taula 1 del annex II de la Llei 7/2003, de 3 de desembre, de la Generalitat, de Protecció contra la Contaminació Acústica, la Conselleria d'Infraestructures i Transport comunicarà este fet a l'òrgan ambiental. Si se supera en 10 dB o més la dita Administració elaborarà un Pla de Millora de la Qualitat Acústica, que continga les mesures correctores a adoptar per a la reducció dels nivells sonors per davall dels esmentats nivells. De la mateixa manera, els mesuraments de les vibracions en fase de funcionament seran remeses a l'òrgan ambiental.  
13. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, així com dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental.  
  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2.006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 7 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 11/08-AIA.  
Títol: explotació porcina de transició de gorrins i enceballl.  
Promotor: Víctor Blasco Portolés.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Objecte del projecte: obtindre l'autorització ambiental integrada per a una explotació porcina.  
Localització: Partida «Molló», polígon 20, parcel·la 442, del terme municipal de Sant Mateu (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre l'autorització ambiental integrada per a una activitat porcina, les característiques, de la qual segons la documentació aportada són:  
La parcel·la està constituïda per una superfície de 125.644 m², amb una superfície construïda de 5.346 m², dels quals 4.364 m² estan ocupats per cinc naus rectangulars.   
L'explotació disposa d'una capacitat per a 2.000 gorrins en transició que s'allotgen en una nau de (70x14)m, i 4.000 porcs d'engreixament distribuïts en quatre naus de (70x 12)m.  
Es calcula que els purins generats, basant-se en el Reial Decret 324/2000 d'Ordenació de les Explotacions Porcines, ascendixen a un volum anual de 8.880 m³, que queden retinguts en fosses de purins impermeabilitzades de 2.240 m³ i en bassa exterior de 1.800 m³, capacitat que suposa una autonomia d'emmagatzematge de purins superior a tres mesos. Els purins se sotmeten a separació de fases per mitjà de la utilització de tamís rotatiu, la fase líquida queda retinguda en bassa exterior, i la fracció sòlida s'emmagatzema temporalment en solera de formigó impermeabilitzada, construïda amb lleuger pendent de manera que els escassos lixiviats que es generen desemboquen en una cubeta de lixiviats. La fracció líquida resultant de la separació de fases, es destina en un 28% a la planta de tractament de purins de Sant Mateu i en un 72% a l'aplicació en camps de cultiu, mentres que la fracció sòlida s'utilitza com a abonament en camps de cultiu.  
Es descriu pretractament dels purins per a evitar males olors, encara que s'indica que no afavorix la disminució de la càrrega contaminant.  
  
El nitrogen generat anualment calculat conforme al Reial Decret 324/2000 ascendix a 31.380 kg N. Es disposa de 84,61 ha de superfície agrícola on aplicar els purins, distribuïda entre els termes de Sant Mateu i Xert. S'aporta contracte d'acceptació subscrit pels propietaris de les dites parcel·les.   
La retirada de residus sanitaris i especials ramaders es realitza a través de l'empresa Veeterpack, autoritzada a este efecte. Els residus industrials (oli usat, bateries de plom, tubs fluorescents i altres residus que contenen mercuri, envasos de metall i plàstic contaminats) són tramitats a través d'empresa gestora autoritzada a este efecte.  
  
Els cadàvers es destinen a caseta municipal d'arreplega de cadàvers d'on són retirats per empresa gestora autoritzada a este efecte.  
Entre les mesures higienicosanitàries, s'inclou disposar de tanca perimetral de l'explotació, gual sanitari a l'entrada per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que accedixen a esta, llatzeret per a animals malalts i tela ocellaire per a evitar l'entrada de vectors en les naus.  
  
El subministrament d'aigua potable procedix de pou propi. L'explotació es localitza a 2,4 km del nucli de població més pròxim.  
  
En data 25 de març de 2008 es realitza visita de camp, i es comprova:  
- L'activitat es troba en ple funcionament.  
- No se sotmet els purins a cap tractament desodoritzant.  
- Els purins són sotmesos a separació de fases, i queda retinguda la fase líquida resultant en bassa exterior construïda amb materials impermeables, i la fase sòlida queda depositada en solera de formigó impermeabilitzada amb lleuger pendent per a facilitar la canalització de possibles lixiviats a fossa d'arreplega de lixiviats.  
- La gestió de purins en l'explotació és correcta, encara que després de la separació de fases no es realitza cap tractament addicional, per la qual cosa no queda justificada la finalitat de la separació de fases.  
- No es controla la fracció de la fase líquida destinada a la planta de tractament de purins de Sant Mateu ni l'aplicada en camps de cultiu com a adob orgànic.  
En relació amb l'aplicació de purins com a adob orgànic en camps de cultiu, si es considera no sobrepassar els 170 kg de N/hi ha i any, segons el que establix el Reial Decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries, a pesar de no correspondre el municipi a una zona vulnerable a la contaminació per nitrats procedents de fonts agrícoles, però tenint en compte les nombroses captacions d'aigua presents al municipi de Sant Mateu i la inexistència d'un programa d'abonat coherent amb la zona on es declara aplicar els purins, es considera més adequat adoptar la postura més restrictiva, per la qual cosa necessitaria 184,6 ha de superfície agrícola, superfície que dista considerablement de la superfície disponible justificada, de 84,61 ha. Es rebutja la superfície de 67,94 ha de superfície agrícola al terme municipal de Vinaròs (Castelló), ja que la distància a l'explotació és superior als 15 km, i es considera una gestió inviable ja que el transport és el factor limitant a la dita gestió del pur.  
  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. tramesa de l'expedient. L'expedient es va iniciar el 3 de gener de 2008, amb la tramesa per part de l'Àrea de Qualitat Ambiental de l'expedient relatiu a l'activitat.  
  
La informació pública s'ha realitzat per mitjà de la publicació en el DOGV núm. 5.575, de 10 d'agost de 2007, així com als veïns limítrofs a l'activitat i en el tauler d'edictes municipal, sense que s'haja presentat al·legacions.  
Informes sectorials. L'expedient municipal arreplega els informes següents :  
- Informe de la Secció de Medi Ambient de la Diputació de Castelló, de data 20 de juliol de 2005, en què s'indica que «vista la sol·licitud de l'Ajuntament de Sant Mateu per la qual se sol·licita la inscripció de Víctor Blasco Portalés per al tractament de 6.0000 m³/any de purins al registre d'usuaris, (....) i en no estar inclòs en l'actual llista d'usuaris aprovada, haurà d'obtindre una autorització provisional i que és possible el tractament del dit excedent de purins en les distintes plantes de forma provisional, mentres no es faça ús de les quotes assignades per part dels usuaris autoritzats.»  
- Informe de l'arquitecte municipal en què s'indica que l'assegador de Madrid en el seu pas per la parcel·la té una amplària de 16,30 m. Pel que no afecta l'explotació ramadera allí instal·lada.  
- Contracte d'arreplega i transport de residus sanitaris i especials ramaders amb l'empresa gestora Veterpack.  
- Informe de compatibilitat urbanística municipal de data 1 de desembre de 2003. Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
- Inscripció de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, com a aigües privades, d'aprofitament d'aigües subterrànies, amb data 17 de juliol de 1.987, d'un aprofitament amb referència 1841/1987 d'un volum màxim anual de 63.072 m³/any, autoritzat per a utilitzar 5.110 m³ per a abastiment de granja porcina i 57.962 m³ per a reg.  
  
No s'ha inclòs l'informe de caràcter territorial i urbanístic de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, tal com establix la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl no Urbanitzable i l'art. 3.d. de l'Orde de 17 d'octubre de 2005, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació ni l'informe de la Conselleria de Cultura i Esport, regulat en la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exercirà l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'Ordenació dels Recursos Naturals o plans Rectors d'Ús i Gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94 d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden estar afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una succinta descripció dels elements del medi susceptibles de ser afectats per l'actuació, inclosos: sòl, clima, hidrologia, vegetació, fauna, paisatge i mig socioeconòmic.  
No s'ha realitzat descripció d'impactes ni s'ha utilitzat de manera complementària cap mètode que els valore, passant a establir una sèrie de mesures protectores i correctores que no al·ludixen a cap procés de valoració previ, sense que es facilite les pautes per al seu establiment. Ciments la Unió SA. La zona on s'exercix l'activitat correspon a una zona agrícola de secà i amb presència d'explotacions ramaderes disperses. L'explotació limita pel nord amb l'assegador de Madrid, encara que no hi ha afecció a la via pecuària.  
  
Els impactes més rellevants que l'activitat pot causar sobre el medi, de caràcter difús són:  
- Sobre el sòl, per contaminació associada a una incorrecta impermeabilització de fosses i bassa o per una gestió inadequada en la seua aplicació com adob orgànic.  
- Sobre l'aigua, per contaminació d'aqüífers superficials o subterranis, associada a una incorrecta impermeabilització de fosses i bassa o per una gestió inadequada en la seua aplicació com adob orgànic.  
- Sobre l'aire, per emissió d'olors, condicionada a la distància respecte al nucli de població i la direcció i velocitat dels vents dominants. L'emissió de sorolls no es considera significativa, segons estudi i anàlisi de mesuraments acústics en l'exterior de l'explotació, complint en tot cas amb el que establix el Decret 266/2004 de 3 de desembre de la Generalitat Valenciana.  
- Sobre el paisatge: no es preveu afecció, ja que es considera una zona de baixa fragilitat paisatgística integrant-se l'explotació ramadera en l'entorn rural.  
Entre les mesures correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental s'inclou:  
- Es disposa de tanca perimetral de l'explotació per a evitar entrada d'animals o qualsevol altre vehicle vector de malalties.  
- Per a minimitzar l'emissió d'olors, se sotmeten a tractament biològic els purins en fossa.  
- Es disposa de gual sanitari a l'entrada de l'explotació.  
- S'assegura la impermeabilitat de fosses de purins, de manera que s'evite la contaminació i aigua per fugues.  
A pesar de les deficiències detectades en la documentació tècnica, després de realitzar visita de camp i valorar tant l'activitat real com la zona on s'ubica, es considera viable mediambientalment sempre que s'adopten els condicionants establits en la present declaració d'impacte ambiental.   
L'establiment del Programa de Vigilància Ambiental es basa en les consideracions següents :  
- S'haurà de vigilar els cultius sobre els quals s'aplica els purins per a detectar possibles símptomes d'excés de sals i analitzar el sòl per a saber el nivell de N en el mateix.  
- S'haurà de vigilar en les naus l'acumulació de partícules de pols i males olors, perquè en cas d'augmentar de forma alarmant s'haurà de col·locar bufadors per a forçar l'eixida i inclús col·locar aparells productors d'ozó.  
- Es realitzarà anàlisis periòdiques dels purins per a comprovar que el tractament a què se sotmeten és efectiu.   
No s'ha detallat les bases per a l'aplicació del Programa de Vigilància Ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'explotació de porcí, situada en el polígon 20, parcel·la 442, del terme municipal de Sant Mateu (Castelló) promoguda per Víctor Blasco Portalés, sempre que esta es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Haurà de disposar-se d'informe definitiu favorable, als efectes patrimonials, de la Conselleria de Cultura i Esport.  
- Haurà de respectar-se l'amplària màxima legal de la via pecuària assegador de Madrid, que limita al nord amb l'explotació.  
- Per a justificar el volum de purins destinat a planta de tractament de purins, haurà d'estar inclòs en el registre d'usuaris de la planta de tractament de Sant Mateu, i s'haurà de remetre una còpia del dit registre, així com còpia dels justificants d'acceptació de purins en la planta, en què quede reflectida la data, i volum aportat, amb una periodicitat anual.  
- Per a justificar el volum de purina destinada com a adob orgànic a camps de cultiu, haurà de justificar-se la localització cadastral de les parcel·les on es destina i el volum a aplicar, i no s'haurà de sobrepassar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
- Basant-se en el Reial Decret 324/2000 d'Ordenació de les Explotacions Porcines, haurà de respectar-se com a distància mínima, en la distribució de fem sobre el terreny, la de 100 m, respecte a altres explotacions del grup primer, i 200 m, respecte a les explotacions incloses en la resta dels grups definits en l'article 3.B) del Reial Decret 324/00 i als nuclis urbans. En relació amb els cursos d'aigua, es respectarà el que establix el Reglament de Domini Públic Hidràulic, que desenrotlla els títols preliminar, I, IV, i VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, i el que disposen els diferents plans hidrològics de conca.  
  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que es produïsquen en l'explotació, han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i s'acumularan en contenidors homologats a este efecte i retirats per gestor autoritzat.  
- Es comunicarà a esta direcció general qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 8 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 30/2008-AIA.  
Títol: Fábrica de Productos Cerámicos.   
Promotor: Cerámica Bechinense, SA.  
Autoritat substantiva: Àrea de Qualitat Ambiental.  
Localització: Camí de les Mines, s/n a Betxí (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Cerámica Bechinense, SA, és una empresa del sector ceràmic, ubicada al municipi de Betxí (Castelló), que es dedica a la fabricació de paviment i revestiment ceràmics per monococció i pretén, d'acord amb la normativa legal vigent, sol·licitar l'autorització ambiental integrada.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte. D'acord amb el projecte presentat l'activitat, ja en funcionament, s'ubica al camí de les Mines, s/n a Betxí, província de Castelló, en una zona que segons el PGOU està qualificada com a enclavament industrial. Segons l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament, la indústria és compatible amb el planejament. Ocupa una superfície total de 32.500 m², dels quals, 8.957,5 m² estan ocupats per les edificacions.  
El lloc on s'emplaça la indústria, està urbanitzat, per la qual cosa hi ha subministrament municipal d'aigua, d'energia elèctrica (centres d'entrega i línies de mitja tensió), de gas natural, de clavegueram municipal, i de xarxa d'aigües pluvials.  
El consum d'aigua per al procés industrial és de 4.751,50 m³/any, la dita aigua procedix d'un pou propi que compta amb el permís de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'extracció d'aigües subterrànies, a més de l'aportació en forma d'humitat, a través de la terra atomitzada. L'aigua utilitzada per a ús sanitari procedix de la xarxa pública, de què s'estima un consum de 1.105 m³/any.  
La capacitat de producció anual actual de la indústria és de 1.782.000 m², i són 1.393.809 m² de paviment de gres esmaltat i 388.191 m² de taulellets i paviments esmaltats de suport porós. De forma esquemàtica, el procés productiu consta de les fases següents: recepció i emmagatzematge de les matèries primeres (les argiles atomitzades en sitges i els esmalts i frita en big-bags); dosificació i premsat en sec; conformació de la peça, assecat, esmaltat i serigrafiat; cocció per mitjà de forns monoestrat de corrons; classificació, embalat i magatzematge per a la seua distribució i venda.   
L'empresa s'alimentarà a base d'energia elèctrica i gas natural, a més de gasoil per al funcionament dels carretons elevadors, segons el repartiment següent :transformadors 800 kVA, potència instal·lada B.T. 1.104,94 kW, gas natural 4.110.000 kcla/h, gasoil 22.000 litres/any.  
Alternatives:  
En l'estudi d'impacte ambiental no es contemplen alternatives tecnològiques al procés existent.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada constituïx un dels supòsits inclosos en l'annex I, subapartat 3.5 (Instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada. amb una capacitat de producció de 75 Tm dia/.. de.), la Llei 2 2006/, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, i resulta preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribuïxen a la Direcció General de Canvi Climàtic.  
Altres afeccions considerades són:  
- La fabricació de taulellets i taulells de ceràmica està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener.  
- La fabricació de productes d'argila per a la construcció està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, en la Llei 34/2007, de 15 de novembre.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i residus d'envasos.  
  
- Queda sotmesa, així mateix, a la legislació en matèria de contaminació acústica i, en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que procedisca obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals  
La planta s'ubica en un entorn industrial, en què destaca el sector ceràmic. Amb caràcter general, la fabricació de productes ceràmics porta associats elevats consums d'aigua i energia i genera emissions a l'atmosfera, soroll, abocaments i residus. No obstant això, el sector gaudix d'un alt desenrotllament tecnològic que li permet reduir la seua incidència ambiental. En este sentit, la metodologia de producció està altament desenrotllada i estandarditzada, i proporciona a tots els fabricants maquinària semblant i empra les millors tecnologies disponibles.   
  
L'estudi d'impacte ambiental presentat, bàsicament reproduïx el contingut del projecte de sol·licitud d'autorització ambiental integrada. El mateix inclou un estudi acústic en què s'estima el compliment dels límits sonors establits però no té mesuraments en l'àrea d'ús residencial pròxima a la instal·lació, amb les quals es comprove que es complixen els límits per a ús residencial establits per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana, de Protecció Contra la Contaminació Acústica. L'expedient inclou, al·legacions en matèria de contaminació acústica. Així mateix, no s'aporta la preceptiva auditoria acústica.  
  
Respecte a les emissions de contaminants a l'atmosfera, s'indica que van associades a les aspiracions i neteja de l'ambient polsegós de la secció de recepció i premses per a les quals s'utilitzen filtres de mànegues; fums de combustió a la boca d'eixida dels fums de combustió dels assecadors dotats de ximenera a l'exterior i ventilador; a les aspiracions de l'ambient amb partícules sòlides en suspensió existents en les línies d'esmaltat i en la molturació d'esmalts que compten com a mesura correctora amb un filtre de via humida i a l'evacuació dels fums de combustió generats en la zona de cocció a l'entrada dels forns que estan dotats cada un de ximenera a l'exterior i ventilador. A més s'adopten altres mesures correctores com són la utilització de sistemes de depuració, el cobriment de les parts on es produïsquen moviments de terres, control dels contaminants emesos segons el programa de vigilància, col·locació de filtres en els forns, en el cas que se superen els límits de contaminació autoritzats, i manteniment periòdic dels sistemes de depuració.  
Quant als sorolls i vibracions, es prenen com a mesures correctores la col·locació de la quantitat de silenciadors que siga necessari en les ximeneres de gasos, els molins que s'instal·len comptaran amb un recobriment de plaques d'aïllament acústic, els ventiladors i motors estaran dotats d'un encapsulat de material acústic per a reduir el nivell sonor, es realitzarà un equilibrat dinàmic i estàtic de les màquines rotatives, s'utilitzaran suports flexibles, tipus goma, suro o semblant.  
  
Les aigües residuals industrials produïdes en les esmaltadores i la zona de preparació d'esmalts són conduïdes a través de canals fins a basses impermeables aèries on són arreplegades per camions cisterna amb destinació a atomitzador. Les aigües negres es porten per canonades específiques, separades de qualsevol altre tipus d'aigües, fins a la xarxa general de sanejament del polígon. Per a les aigües pluvials, l'empresa compta amb una xarxa específica per a l'arreplega i posterior abocament a llit públic.  
Els residus perillosos s'arrepleguen i emmagatzemen de forma provisional en punts pròxims als llocs de generació, fins al seu trasllat al magatzem de residus (solera impermeable, teulada completa i arqueta cega per a arreplega de possibles lixiviats) per a la seua retirada per gestor autoritzat. Els residus assimilables a urbans, són depositats i transportats en contenidors específics per al seu posterior trasllat a contenidors de RAU externs, des d'on seran retirats pels servicis municipals de neteja. Els residus no perillosos s'emmagatzemen i arrepleguen en contenidors específics o senyalitzats apropiadament.  
El Programa de Vigilància Ambiental, consistix a vigilar allò que s'ha estipulat en l'estudi d'impacte ambiental per mitjà de les mesures següents:  
Diàriament  
- Inspecció visual dels residus emmagatzemats, i dels contenidors de cada un d'ells.  
- Portar un registre de l'entrada i eixida de cada un dels productes emmagatzemats.  
- Neteja de possibles o eventuals emissions d'efluents dels contenidors.  
- Neteja dels locals d'emmagatzematge dels distints productes.  
  
- Inspecció visual dels filtres de mànegues i de la possible ruptura de les mànegues.  
Setmanalment  
- Inspecció setmanal dels camions (pneumàtics, nivell d'oli i aigua, etc.), per a evitar possibles accidents que pogueren produir vessaments de productes.  
- Inspecció setmanal exhaustiva dels residus continguts en la planta, i comprovació de l'estat dels productes emmagatzemats, així com dels recipients que els contenen per a evitar fugues.  
- Inspecció visual de les ximeneres dels forns.  
- Inspecció visual de les basses.  
Mensualment  
- Report d'activitats i registres a la Conselleria de Medi Ambient.  
  
- Revisió i manteniment de cada una de les màquines i mesures correctores.  
- Efectuar una neteja completa de les màquines.  
- Verificar l'eficàcia dels dispositius de seguretat.  
Anualment  
- Controlar el tarat dels diferents dispositius de seguretat de màquines.  
- Informe tècnic a la Conselleria de Medi Ambient de les activitats exercides en la mesura que estes siguen requerides.  
Cada 2 anys  
- Mesurament de les emissions procedents de focus de forns de cocció i aquells el cabal dels quals es trobe entre 10.000 i 30.000 Nm³/h.  
  
Cada 3 anys  
- Mesurament de la resta de focus canalitzats  
Tramitació administrativa.  
Amb data 15 de febrer de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental va sol·licitar informe sobre la idoneïtat de la documentació per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental, i es va emetre, per part d'esta àrea, l'informe sol·licitat amb data 22 de febrer de 2007.  
Posteriorment, amb data 04 de febrer de 2008, es va rebre nota interna de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General per al Canvi Climàtic en què se sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, a instàncies de Cerámica Bechinense, SA, i es remetia el corresponent expedient, en què s'hi incloïa:  
- Projecte tècnic  
- Estudi d'impacte ambiental  
- Documentació de síntesi  
El mateix escrit de tramesa certifica que el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i l'estudi d'impacte ambiental han sigut sotmesos a informació pública havent-se rebut al·legacions en matèria de contaminació acústica a l'Ajuntament de Betxí.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb l'apartat l) del grup 4, de l'annex 1 de la Llei 6 2001/, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental (fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornat)   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental modificat pel Decret 32/ 2006, de 10 de març; en la Llei 2 1989/, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març d'Impacte Ambiental atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei.   
  
L'article16.2 m) del, Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131 2007/, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx, a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Projecte Fábrica de Productos Cerámico promogut per Cerámica Bechinense, SA, a ubicar al camí de les Mines, s/n del terme municipal de Betxí, província de Castelló, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establixen l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels següents condicionants:  
1. Atés que s'aporten, en l'expedient, al·legacions respecte a la contaminació acústica, hauran de realitzar-se mesuraments en l'àrea residencial pròxima a la instal·lació, de manera que es comprove que es complixen els límits per a ús residencial establits per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica. En cas d'incomplir-se els límits, hauran d'adoptar-se mesures correctores, i una vegada adoptades haurà de comprovar-se la seua efectivitat per mitjà de la realització d'una auditoria acústica.  
2. Haurà de dur-se un registre documentat del Programa de Vigilància Ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia.  
3. Es presentarà, davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic, l'informe preliminar de situació del sòl per tractar-se d'una activitat considerada potencialment contaminant del sòl, en compliment amb l'article 3 del RD 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl.  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 7 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 88/07-AIA.  
Títol: Explotació porcina per a engreixament.  
Promotor: José Luis Moreno León  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sinarcas.  
Objecte del projecte: Construcció d'explotació porcina per a engreixament.  
Localització: polígon 12, parcel·les 244 i 206 (part), del terme municipal de Sinarcas (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
La granja s'ubicarà en la parcel·la 244 i en part de la parcel·la 206 amb una superfície total de 10.197,73 m². L'explotació de porcina constarà de dos naus per a engreixament de 489,88 m² cada una i d'un local tècnic de 20 m². La ventilació serà natural i es contempla la possibilitat d'emprar calefactors mòbils de gas butà durant les primeres setmanes d'engreixament. El sòl de les naus estarà format per un engraellat compost per peces prefabricades de formigó armat i pretensat. Per a l'arreplega i l'emmagatzematge de purins es construiran fosses interiors que ocuparan el total de la superfície destinada als animals, inclosos els corredors. La capacitat total de les fosses de les dos naus serà de 692,15 m³. Els murs d'estes seran de formigó i estaran impermeabilitzats amb lluït de morter remolinat. Cada nau comptarà amb una sitja per a l'emmagatzematge del pinso.   
La capacitat total màxima serà de 1.114 animals per cicle d'engreixament, 155.96 UGM, porcs per engreixament de 20 a 100 kg. Pel que s'estima que es podran realitzar 2,4 cicles d'engreixament a l'any.   
S'ha estimat que es generaran anualment 2.395,10 m³ de purins. Es fa referència a l'aplicació d'un activador biològic en les fosses de la nau com a tractament previ a la seua aplicació en el camp. S'emprarà com a adob orgànic sobre superfícies agrícoles de diferents parcel·les, i s'adjunten el contracte d'acceptació, cèdula de propietat i plans cadastrals de cada un dels propietaris. S'ha justificat la disponibilitat de terreny agrícola de 60,6448 ha dedicat al cultiu de vinya, cereal i ametler majoritàriament. La dosi d'aplicació mitjana s'ha calculat per a un màxim de 170 kg N/ ha any.  
Entre les mesures higienicosanitàries projectades, s'inclou la col·locació de malla metàl·lica en les finestres per a evitar l'entrada d'animals a l'interior de la nau, instal·lació d'un tanca perimetral i de pediluvis a l'entrada de cada una de les naus. L'explotació està dissenyada de tal manera que els vehicles no hagen d'entrar-hi. Es disposarà d'equips de pressió per a la desinfecció dels vehicles en el cas que s'haja d'entrar-hi. L'abastiment d'aigua es realitzarà a través de la xarxa municipal.   
S'ha estimat un consum anual per a l'alimentació i neteja dels locals de 3.473,19 m³/any.  
  
La neteja comptarà amb una connexió amb la fossa d'una de les naus pel que la gestió de les aigües sanitàries es realitzarà de forma conjunta amb els purins. Per a l'arreplega de cadàvers es disposarà d'un contenidor homologat que s'ubicarà fora del recinte de l'explotació.   
L'explotació se situa a una distància del nucli urbà de Sinarcas de 2.600 metres.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Tramesa de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 23 d'abril de 2007, amb la tramesa per part de la Direcció Territorial de la CTH del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu.   
La informació pública s'ha realitzat per mitjà de la publicació en el BOP núm. 252, de 23 d'octubre de 2006, la comunicació als veïns de les parcel·les limítrofs i per mitjà d'un ban municipal exposat en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament per un termini de 30 dies hàbils. S'ha presentat una al·legació al projecte.  
Al·legacions presentades  
S'ha presentat una al·legació al projecte d'un dels veïns. Este considera que l'exercici de l'activitat ramadera resultarà perjudicial per la proliferació d'insectes que poden danyar les collites d'olivera i per les olors que es produiran per l'exercici de l'activitat ramadera.  
  
Tal com indica l'informe de l'inspector veterinari de l'àrea, s'hauran d'extremar les precaucions a l'hora de la retirada dels purins i s'haurà de contractar amb una empresa autoritzada el servici de retirada de cadàvers.   
Les mesures protectores i correctores propostes, quant a condicions higièniques de les naus i gestió de purins, es consideren adequades per a evitar problemes greus per la proliferació d'insectes i la generació d'olors. En el cas que arriben a aparéixer estos problemes s'hauran d'adoptar mesures correctores addicionals.   
2. Documentació complementària.  
L'expedient consta dels documents següents :  
Amb data registre 1 d'agost de 2006, còpia de la sol·licitud de l'informe de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics.  
Amb data registre 1 d'agost de 2006, còpia de la sol·licitud de l'informe de patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, de l'11 de juny.  
En l'expedient municipal:   
- Informe favorable de l'enginyer municipal.   
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.   
- Informe favorable de l'inspector veterinari de l'àrea.   
3. Sol·licitud d'informes sectorials  
En data 16 d'octubre de 2007, es realitza consulta al Servici de Conservació de la Biodiversitat.  
En data 17 de desembre de 2007, es rep la resposta a esta. El dit informe indica:  
«Visitada la zona divendres passat, 14 de desembre, no s`ha detectat cap espècie vegetal rara o amenaçada al territori valencià, ni protegida per legislació nacional o europea.  
Pel que fa als hàbitats de l'annex I de la Directiva 92/43/CEE (...) Tota la superfície de la parcel·la del projecte (10.197,73 m²) correspon a terrenys forestals assignables a un carrascar degradat de l`hàbitat 9340 ginebre thuriferae-Quercetum rotundifoliae. Es tracta d`una pineda oberta de pi blanc (Pinus halepensis) amb alguns exemplars de carrasca (Quercus rotundifoliae) i una important vegetació arbustiva de coscoll (Quercus coccifera), càdec (Juniperus oxycedrus) i savina mora (Juniperus phoenicea). A les zones mes obertes apareixen argelagues (Ulex parviflorus i Genista scorpius) i altres espècies del matollar, com ara romer (Rosmarinus offinalis), espígol (Lavandula latifolia) cua de gat (Sideritis tragorigarum i S. Incana) saboritja (Satureja intricata subsp. Gracilis). La vegetació existent està lluny de la clímax de ginebre thuriferae-Quercetum rotundifoliae».  
Afeccions legals  
El sòl on s'ubica l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable aptitud agrícola ramadera, segons les normes urbanístiques de Sinarcas. La construcció projectada complix els paràmetres urbanístics que establix l'article 37.2 de les dites normes.   
D'acord amb la Llei 10 2004/ del Sòl no Urbanitzable i l'Orde de 17 d'octubre de 2005 per la qual es regula l'emissió d'informes de caràcter territorial i urbanístic, s'haurà de disposar de l'informe favorable de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Les parcel·les on es pretén ubicar l'explotació es troben incloses dins de l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana com a sòl forestal.   
El municipi de Sinarcas no està considerat com a zona vulnerable, segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94 d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden estar afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha desenrotllat una descripció del medi natural i el medi socioeconòmic. En la documentació s'indica que per a l'elecció de l'emplaçament s'ha tingut en compte, entre altres aspectes, el tipus de sòl que permet esta activitat, les distàncies a respectar respecte a altres explotacions i l'existència de vies de comunicació.   
  
En l'entorn de la zona d'actuació hi ha zones de cultiu combinades amb zones forestals. Els terrenys de cultiu estan dedicats principalment a la vinya i cereal en les zones més planes, mentres que en els pendents hi ha cultius d'olivera i ametler. A més existixen en la zona altres explotacions ramaderes.   
Les parcel·les concretes on es localitzarà l'explotació pertanyen a sòl forestal. La dita vegetació serà eliminada per a la construcció de les naus, el local tècnic i els camins interiors. Vist l'informe del Servici de Conservació de la Biodiversitat, en la visita de camp, no es va localitzar cap espècie vegetal rara o amenaçada en el territori valencià ni protegida per la legislació nacional o europea. El risc d'erosió potencial està valorat com a molt baix en tota la zona d'actuació. La vulnerabilitat d'aqüífers és baixa en la zona on s'ubicarà l'explotació, i mitja o baixa en tot el terme municipal on es localitzen les parcel·les receptores dels purins.   
Entre els factors ambientals que poden estar afectats pel projecte s'ha inclòs l'aire, el sòl, l'aigua, la vegetació, la fauna, el paisatge i el medi socioeconòmic. Per a la valoració dels efectes de les actuacions previstes s'han emprat matrius causa efecte, i es distingixen entre les fases d'elaboració del projecte, construcció i funcionament de l'explotació.   
Els impactes més rellevants que pot generar l'exercici de l'activitat; identificats en l'estudi d'impacte ambiental són:  
- Sobre l'aire, per contaminació física associada a l'emissió de gasos, emissió de partícules sòlides en suspensió, o per contaminació química, associada a l'emissió de compostos contaminants relacionats amb la combustió en vehicles en la fase de construcció, o per fermentació del pur.  
- Sobre l'aigua, per modificació de les seues característiques físiques, químiques i biològiques de l'aigua superficial i subterrània, com a conseqüència d'una gestió incorrecta dels purins.  
- Sobre la flora, per eliminació de vegetació existent.   
- Sobre el paisatge, per la realització de les obres i la presència de les edificacions.  
- Sobre el medi socioeconòmic.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de Vigilància Ambiental.  
Les mesures correctores proposades són les següents:  
Fase de construcció  
- Els materials emprats harmonitzaran amb les construccions tradicionals de la zona.  
- La vegetació forestal eliminada es limitarà a la superfície ocupada per l'explotació.  
- Les runes generades es portaran a un abocador autoritzat.  
- Els materials de construcció de les fosses en garantiran l'estanquitat.  
Fase de funcionament:  
- Totes les naus mantindran una ventilació constant.  
- A les fosses de purins s'aplicarà un activador biològic degradador i desodorant.   
- S'instal·laran teles metàl·liques tipus ocellaire en les finestres.  
- Totes les operacions d'aprovisionament i transport es realitzaran fora de la instal·lació.   
- Es comptarà amb pediluvis en els accessos a les naus i un equip de pressió per a la desinfecció de vehicles, en el cas en què hagen d'entrar al recinte.  
- A l'hora de la seua aplicació dels purins en el terreny es tindrà en compte el que establix el Reial Decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i la seua aplicació serà segons l'Orde de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi Valencià de Bones Pràctiques Agràries.   
- Per a l'arreplega de cadàvers es disposarà de contenidors homologats situats fora del recinte de l'activitat ramadera. Una vegada que l'explotació dispose de la llicència d'activitat i de la cartilla ramadera, subscriurà una assegurança d'arreplega i destrucció de cadàvers.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental:  
- Es controlaran les mesures correctores proposades: estat del tanca perimetral, teles ocellaires, estanquitat de fosses, neteja i ventilació de les naus entre altres.  
- Es comprovarà l'estanquitat dels canals.  
- L'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres determinaria l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
- Es realitzarà un seguiment de les parcel·les on s'apliquen els purins, i no es permetrà la seua aplicació als recintes improductius.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 1 h, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 16271990, del 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'Impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pel particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
S'estima acceptable, a només els efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la legalització de l'explotació porcina, situada en el polígon 12, parcel·la 244 i 206 al terme municipal de Sinarcas, València, promoguda per José Luis Moreno León, sempre que el mateix es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
1. Haurà de disposar-se de l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. S'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu.  
2. Prèviament a l'execució de l'obra s'obtindrà, de la Direcció Territorial de València, l'autorització de tala i desarrelament de les espècies a afectar, incloses en l'annex III, de l'Orde de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca.   
3. El replantejament del projecte en camp es realitzarà sota la supervisió dels servicis tècnics de la Direcció Territorial d'esta Conselleria per a reduir el moviment de terres i l'impacte sobre la vegetació, i es podran introduir xicotetes modificacions en este sentit, així com mesures preventives respecte a la vegetació.  
Haurà d'aprofitar-se el camí existent en la parcel·la com a camí d'accés al recinte de l'explotació.  
4. En la realització de qualsevol tipus de treball, tant en la fase de construcció com en la fase de funcionament, es complirà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
5. La distribució de purins només es podrà realitzar sobre terrenys agrícoles sobre els quals actualment s'estiga realitzant algun aprofitament.   
6. En la seua distribució es respectaran les distàncies respecte a altres explotacions ramaderes, nuclis de població i cursos d'aigua establides legalment.  
7. A l'inici de l'activitat s'haurà de subscriure una assegurança de retirada de cadàvers per a la totalitat d'animals, de manera que estiga assegurada la seua retirada per empresa autoritzada a este efecte. Els cadàvers que es generen en l'explotació hauran de ser retirats i emmagatzemats al contenidor estanc.   
8. Els residus generats durant l'exercici de l'activitat hauran de ser gestionats de forma adequada. Dins de l'explotació hauran de ser emmagatzemats degudament, i s'acumularan en contenidors homologats.  
  
9. Es comunicarà qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 16 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 156/2007-AIA.  
Promotor: In Situ Testing, SL.  
Autoritat substantiva: Secció Forestal de la Direcció Territorial d'Alacant. Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Objecte del projecte: obertura d'accessos per a la realització de sondejos -prospeccions geotècniques per a la línia d'alta velocitat de Llevant. Tram Aspe - Elx.  
Localització: serra de Los Algezares. Aspe (Alacant).  
Antecedents  
Amb data 28 de febrer de 2003 (BOE de 19 de març de 2003) es formula declaració d'impacte ambiental favorable sobre el document complementari de l'estudi informatiu del projecte línies d'alta velocitat Madrid-Castella-La Manxa-Comunitat Valenciana - regió de Múrcia. Accés a Alacant/Elx.  
El 28 d'abril de 2003, la Secretaria d'Estat d'Infraestructures aprova l'expedient d'informació pública i definitivament el document complementari de l'estudi informatiu del projecte línia d'alta velocitat Madrid-Castella-la Manxa-Comunitat Valenciana - Regió de Múrcia. Accés a Alacant/Elx, i es publicà en el BOE núm. 112, de 10 de maig de 2003.  
  
Per a la redacció del projecte de construcció de la plataforma de l'AVE, trams Aspe - Elx, cal realitzar un estudi geotècnic que permeta obtindre les característiques del terreny travessat. Per a dur a terme el dit estudi cal l'obertura d'uns quants camins que permeten l'accés als punts de mostreig.  
Per tot l'anterior, i atés que els terrenys on s'obriran els camins d'accés i realitzar els assajos pertanyen a la forest d'utilitat pública Los Algezares, es tramita el present projecte en què se sol·licita la declaració d'impacte ambiental, d'acord amb la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.  
Descripció del projecte  
L'objecte del present projecte és l'obertura de cinc camins o pistes que permeten l'accés de la maquinària a diversos punts d'estudi per a dur a terme els estudis geotècnics necessaris per a analitzar el terreny i calcular les estructures previstes per a la construcció del projecte de plataforma ferroviària. Els reconeixements o assajos geotècnics són de tres tipus: sondejos, sondatges i penetracions dinàmiques.  
  
Els sondejos mecànics es realitzen per mitjà de maquinària muntada en camió. Per a la presa de mostres, es perfora el terreny per mitjà d'una broca de 10 cm de diàmetre i profunditat variable. Després de la realització del sondeig en el terreny únicament queda un tub protegit amb una xicoteta tapa metàl·lica per a la mesura dels nivells d'aigua.  
La superfície d'ocupació de l'equip de perforació és la corresponent a la que ocupa un camió o eruga (10 x 3m) sobre el qual va muntat.  
  
Els sondatges mecànics consistixen en la realització per mitjà de retroexcavadora d'una xicoteta rasa de 3 m de profunditat per a observació de l'estratigrafia i presa de mostres del terreny, després de la qual cosa queda totalment tapada i amb la capa vegetal en la part superior. Cada sondatge es realitza en aproximadament mitja hora de treball.  
Les penetracions dinàmiques consistixen en clavar una vareta a colps fins arribar a la roca o el nivell competent. L'equip es trasllada en vehicle tot terreny o furgoneta i no genera cap tipus d'alteració al terreny.  
Per al condicionament dels camins s'utilitza una retroexcavadora mixta que amb el casset davanter va aplanant, desbrossant i netejant la zona. En algun d'ells, com és el cas del camí 5 caldrà desmuntar i/o terraplenar el terreny lleugerament en anar el camí en paral·lel a les revoltes de nivell. En cap cas se superaran els 0,5 m d'altura en desmuntes i terraplens.  
El temps d'utilització dels accessos dependrà dels metres de perforació dels sondejos, que oscil·larà entre 10-15 dies, dos dies aproximadament per sondeig.   
La longitud dels camins oscil·la entre els 40 m i els 225 m. Els últims 100 m del camí 2 i els camins 3 i 4 queden dins del traçat de la línia de l'AVE, pel que en un futur immediat estaran afectats per les obres.  
El camí 1 coincidix amb el llit de la rambla del Angosto.  
Després de la finalització de cada sondeig es tancaran els camins i s'obstaculitzarà l'accés per mitjà de rasa i muntons de terra, es llaurarà el camí i es retiraran els muntons laterals de terra que hagueren pogut quedar i igualar un poc tota la superfície.  
Tramitació administrativa  
En data 14 de novembre de 2007, la secció forestal de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge remet el projecte tècnic, estudi d'impacte ambiental i certificat del resultat de la informació pública de l'expedient d'ocupació de forest d'utilitat pública FOCUPAM 4/2007 per a l'obertura de 5 camins a la forest serra de Los Algezares.  
  
El certificat del resultat de la informació pública emés pel Secretari de la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge indica que el projecte i estudi d'impacte ambiental de l'expedient d'ocupació de la forest FOCUPAM 4/2007 han sigut sotmesos a informació pública per mitjà de la seua publicació en el DOCV núm. 5612, de 03 d'octubre de 2007 durant el termini de 30 dies, sense que conste que durant este termini d'exposició al públic s'hi hagen presentat al·legacions al registre d'eixa Direcció Territorial.   
  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden estar afectats pel projecte.  
El paisatge semiàrid de l'àrea d'estudi està determinat per les característiques del clima mediterrani, el domini d'una vegetació herbàcia i arbustiva poc desenrotllada i la presència de materials menyspreables amb forts pendents.  
Atesa la naturalesa margosa i argilosa dels materials presents a la zona, el principal agent modelador del terreny és l'escolament superficial que dóna lloc a un paratge on abunden els sistemes de barrancs i rambles, així com els aixaragallaments. Altres processos que succeïxen en major o menor mesura són l'erosió diferencial, el relleu en costa, els processos càrstics i els glacis-terrassa de caràcter al·luvial.  
Els barrancs i rambles presents en l'àmbit d'estudi són afluents del riu Vinalopó, destacant en la zona la rambla de l'Angost a la qual desaiguaran els tàlvegs de l'entorn. El règim dels dits barrancs és intermitent i circula aigua únicament després de fortes pluges.  
  
D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, la sèrie climàtica de vegetació present en l'àmbit del projecte, segons el mapa de sèrie de vegetació d'Espanya és la 31a. Sèrie termomediterrània murcian - semiárida del llentiscle, Pistacia lentiscus, Chamaeropo-Rhamneto lycioidis sigmetum.  
El creixement de les espècies arbòries s'enfronta a seriosos problemes d'humitat, per tant, la vegetació potencial, és un matoll d'aspecte desèrtic denominat espinar, Chamaeropo humilis - Rhamnetum lycioidis, que apareix en les parts mitjana i alta dels vessants dels llits i rambles de la zona. Este matoll està format per llentiscle, margalló, arç negre i trompetera entre altres. La degradació de l'espinar ha deixat pas a altres formacions vegetals encara més esclarissades i més resistents a la sequedat com són l'espart i l'espart albardí. També es troben presents en la zona espècies arbustives com el timó, el romer, la cua de gat, etc.  
  
Sobre els sòls amb alt contingut en algeps, les timonedes que es desenrotllen adquirixen un caràcter especial ja que són molt escassos a Espanya i inexistents en la resta d'Europa el que ha provocat que siguen catalogats per la Unió Europea com a prioritaris per a la seua conservació, dins de la Directiva 92/43/CEE. Esta vegetació es correspon amb l'hàbitat 1.520 vegetació gipsícola Ibèrica.  
Quant a la vegetació arbòria, s'observen en la zona exemplars de pi blanc de repoblació amb escàs desenrotllament degut a les condicions climatològiques i litològiques del terreny.  
Quant a la fauna, són abundants les aus que utilitzen les serres circumdants i l'àrea del pantà d'Elx situat en les proximitats de l'àrea d'estudi per a nidificar, hivernar o com a zona de descans i alimentació durant les migracions. Ni l'embassament ni el seu perímetre de protecció estan afectats per cap dels camins previstos.  
En la zona d'actuació no es troba cap LIC ni ZEPA inclòs en la Xarxa Natura 2000. No obstant això, la zona forma part de l'hàbitat prioritari núm. 1.520 vegetació gipsícola Ibèrica.  
Segons el Pla General d'Ordenació Urbana d'Aspe, l'actuació projectada s'emmarca en sòl no urbanitzable d'especial protecció per trobar-se situat sobre la forest d'utilitat pública, Los Algezares.  
  
Hi ha dos vies pecuàries denominades colada de Los Barrancos i colada de Hondón a Tabayá que coincidixen en algun tram amb el traçat del camí pel que es considera la via pecuària com un itinerari.  
  
Quant al patrimoni cultural valencià, l'estudi d'impacte ambiental, indica que no es té constància de cap BIC o element del patrimoni que puga estar afectat per l'obertura dels camins. No obstant això, no es disposa de l'informe vinculant favorable que ha d'emetre la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, previ a l'inici dels treballs.  
  
Impactes derivats de l'actuació  
Els principals impactes derivats de l'actuació són aquells generats pels moviments de terres, la creació de desmuntes i terraplens, la circulació de maquinària sobre el llit de la Rambla (camí 1), el desbrossament de la vegetació herbàcia i arbustiva i en alguns casos la tala d'exemplars arboris de pi, desplaçament temporal de la fauna, canvis cromàtics, visibilitat dels treballs d'obertura de camins i trànsit de maquinària, ocupació de la forest Los Algezares, trànsit de vehicles per via pecuària, afecció d'hàbitat prioritari i generació de residus inerts i industrials.  
  
No obstant això, i d'acord amb el projecte, els últims 100 metres del camí 2 i els camins 3 i 4 queden dins de la franja d'afecció directa o de la zona d'expropiació previstes per a la línia d'alta velocitat. Açò significa que les afeccions que originen estos camins estaran superposats per les que ocasionen les obres de la línia fèrria, projecte que ja compta amb declaració d'impacte ambiental favorable.  
  
Mesures correctores  
Per a minimitzar els impactes derivats de l'obertura de la resta de camins es preveu realitzar el mínim moviment de terres, i és el camí 5 el que tindria major significació per realitzar desmuntes i terraplens per a la seua obertura. En qualsevol cas els talussos i terraplens creats no superaran els 0,5 m d'altura.  
A més, el desbrossament de la vegetació així com la tala d'exemplars arboris, camí 3, s'ajustarà a l'estrictament necessari per a la circulació de vehicles.  
Una vegada acabats els sondejos i segons es vagen realitzant, es duran a terme les labors de segellat dels camins i condicionament del terreny. Després de la finalització de cada sondeig es tancarà cada camí i s'obstaculitzarà l'accés per mitjà de rasa i muntons de terra perquè no es puga accedir. A més es llaurarà amb tractor tota la zona afectada pels accessos i es retiraran els muntons laterals de terra que pogueren quedar, i igualar així tota la superfície.   
L'actuació plantejada s'estima acceptable des d'un punt de vista ambiental. No obstant això, es considera necessari establir mesures preventives i correctores addicionals i modificar les propostes per a reduir l'impacte sobre el medi, així com per a aconseguir una adequada restauració de la zona i accelerar la seua recuperació.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 1. agricultura i zoologia punt i) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aproven el Reglament d'Impacte Ambiental; la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx, a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme, tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte d'obertura de cinc camins sobre terreny forestal, forest d'utilitat pública Los Algezares, que permeten l'accés a diverses àrees determinades on realitzar les prospeccions geotècniques necessàries per a la construcció de la línia d'alta velocitat de Llevant, al terme municipal d'Aspe (Alacant), el promotor del qual és In Situ Testing, SL, sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, així com del compliment del que establixen la documentació aportada i l'apartat segon de la present declaració.  
  
Segon  
Condicionants per a l'execució de les obres i el funcionament de l'activitat:  
1. Prèviament a l'execució dels camins, en cas de ser necessari, s'obtindrà de la Direcció Territorial d'Alacant, l'autorització de tala i desarrelament de les espècies a afectar.   
2. L'amplària dels camins no serà superior en cap cas a 3 m  
3. Aquells camins que no vagen a ser afectats pel traçat de la línia fèrria, es restauraran immediatament una vegada finalitzats els assajos geotècnics. Es procedirà a la plantació d'espècies autòctones presents en la zona per a recuperar, en la mesura que es puga, la vegetació i reduir l'afecció al paisatge. Els treballs de restauració es duran a terme amb l'assessorament i supervisió dels servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria, que hi introduiran els canvis que estimen pertinents. Les espècies a introduir, procedència, densitats, mètodes de plantació i aportació de terra vegetal seran les que determinen els servicis tècnics abans citats. S'efectuaran regs de plantació i manteniment suficients per a assegurar el seu arrelament.  
4. La restauració comportarà la recuperació morfològica del vessant del camí núm. 5, de manera que el camí i els talussos generats desapareguen en la mesura que siga possible.  
5. El seguiment i vigilància de les obres de restauració es portarà a terme durant un període de com a mínim dos anys després de finalitzada la restauració.  
6. En el cas de descobrir-se restes arqueològiques, paleontològics, etnològics o arquitectònics durant l'execució de les obres es comunicarà immediatament a la Conselleria de Cultura i es complirà amb el que establixen els articles 63 i 65 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià.  
7. L'activitat tramitada haurà de ser compatible amb el PGOU d'Aspe.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 7 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 195/2007-AIA.  
Títol: Fàbrica de paviment i revestiments ceràmics.  
Promotor: Cristal Cerámicas, SA.  
Localització: Carretera de Viver al port de Borriana, km 55,5 polígon Miralcamp (UE UI-6), del terme municipal d'Onda (Castelló).  
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Descripció del projecte  
Cristal Ccervicals, SA, és una empresa del sector ceràmic que desenrotlla la seua activitat des de 1995 al municipi d'Onda. S'ubica a la carretera de Viver al port de Borriana, km 55,5, polígon Miralcamp. Segons projecte, les parcel·les ocupades són tres (la 5, la 7 i la 31) encara que segons consta en cadastre, s'ocupen set parcel·les, referències cadastrals 7374901YK3277S, 7374902YK3277S, 7374903YK3277S, 7173103YK3277S, 7173108YK3277S, 7173109YK3277S, 7173110YK3277S. La indústria està tramitant l'autorització ambiental integrada de la planta.   
Segons l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament, la indústria és compatible amb el planejament. La planta repartix les seues instal·lacions entre dos agrupacions de parcel·les de 28.235 m² i 23.633 m² de superfície, segons projecte, separades per un carrer. Les edificacions, 3 naus industrials, ocupen una superfície de 20.475 m².  
La zona disposa de subministrament d'energia elèctrica i gas natural. L'abastiment d'aigua es realitza des de pou propi i pou mancomunat Pou Sant Francesc. L'accés a la parcel·la es realitza des del vial de servici de la carretera de Viver al port de Borriana. Es troba a uns 3 km del nucli urbà i 2 km d'una zona residencial dispersa.  
En particular, en la planta es produirà gres esmaltat, gres porcellànic esmaltat i mono porosa de pasta roja. La producció diària global es xifra en 333,5 tones, sense especificar-se la capacitat total de la planta. De forma esquemàtica, el procés productiu consta de les fases següents: recepció i emmagatzematge de les matèries primeres, les argiles atomitzades en sitges i els esmalts i frites en big-bags, dosificació i premsat en sec; conformació de la peça, esmaltat, pintat i serigrafiat; cocció per mitjà de forns monoestrat, previ pas pels assecadors; selecció i magatzematge per a la seua distribució i venda.  
Les matèries primeres emprades en el procés productiu són principalment aigua,el consum total d'aigua, inclosa la de procés, la destinada a neteja i la consumida en neteges és de 5.600 m³/any del pou propi i 8.500 m³/any del pou mancomunat, i argiles atomitzades. Com a matèries primeres secundàries s'empren additius, colors, engalbes, esmalts, granulades, serigrafies i tintes. Les fonts d'energia empleades són electricitat, 4.320,32 MW/any, i gas natural, 75.585,28 MW/any.   
  
Consideracions ambientals  
La planta s'ubica en un entorn industrial, en què destaca el sector ceràmic. La zona està urbanitzada. Amb caràcter general, la fabricació de productes ceràmics porta associats elevats consums d'aigua i energia i genera emissions a l'atmosfera, soroll, abocaments i residus. No obstant això, el sector gaudix d'un alt desenrotllament tecnològic que li permet reduir la seua incidència ambiental. En este sentit, la metodologia de producció està altament desenrotllada i estandarditzada, i proporciona a tots els fabricants maquinària semblant i emprant les millors tecnologies disponibles.   
L'estudi d'impacte ambiental presentat, bàsicament reproduïx el contingut del projecte de sol·licitud d'autorització ambiental integrada. El mateix tracta de forma genèrica els impactes produïts per l'activitat ceràmica i sense considerar estos sobre la seua ubicació concreta. Per exemple, no es té en consideració que se situa en la zona d'influència antròpica del Parc Natural de la Serra s'espadà, l'alta vulnerabilitat d'aqüífers que caracteritza la zona o l'elevada concentració d'indústries del sector ceràmic. No es considera com un factor susceptible de generar impactes el fet de que la zona d'emmagatzematge de producte acabat estiga ubicada en una parcel·la diferent de la de producció, estant separades per un carrer. Tot això incidix en la baixa qualitat de l'esmentat estudi d'impacte ambiental.  
Respecte a les emissions de contaminants a l'atmosfera, s'indica que van associades als quatre assecadors, els dos forns i l'aspiració de les zones de recepció d'argiles i alimentació a premses, d'esmaltat i l'esmi colador d'enderrocs. Així mateix, s'indica l'existència d'un equip de cogeneració que va ser donat de baixa en 2004 però es podria emprar en casos d'emergència. Les aspiracions porten associats filtres de mànegues per a reduir la concentració de partícules. La resta de focus emeten, a través de ximeneres l'altura de les quals s'ha calculat per a assegurar la suficient dispersió. S'indica que es comprovarà el compliment dels límits establits per mitjà del mesurament periòdic per organisme de control.   
El soroll generat per l'activitat es relaciona amb el trasbals de camions, de matèries primeres, les premses, els ventiladors, forns, assecadors, i els equips d'aire condicionat. Es consideren com a mesures correctores limitar la velocitat de circulació dels camions, els tancaments de les naus, l'aïllament del qual estan dotats els equips externs d'aire condicionat i la correcta instal·lació i equilibrat de la maquinària. S'estima el compliment dels límits sonors establits, no obstant això no s'aporta la preceptiva auditoria acústica, tan sols s'indica que es realitzarà, almenys, una cada 5 anys.  
Respecte a les aigües generades en el procés industrial, junt amb les resultants de la neteja de la fàbrica i les procedents del laboratori, són dirigides per mitjà de canaletes a una bassa d'acumulació des d'on són entregades a través d'un col·lector a l'empresa veïna Onda CogeneraciónSL per a la seua gestió en atomitzador. Les aigües pluvials són abocades a la xarxa d'aigües pluvials i les aigües sanitàries s'aboquen a la xarxa de clavegueram municipal. Només s'aporta autorització d'abocament de les aigües sanitàries. A l'efecte de reduir la possibilitat d'abocaments accidentals al sòl, l'interior de les naus i la resta de superfície de parcel·la estan pavimentades i són impermeables.  
Els residus perillosos generats s'emmagatzemen en zones ensostrades i es disposa d'absorbent per a arreplegar abocaments accidentals. En particular, l'oli industrial usat s'emmagatzema en bidons. La pols arreplegat en els filtres s'emmagatzema en una tremuja de rebutjos. Tots els residus s'entreguen a gestor autoritzat o al proveïdor, en cas d'envasos acollits a sistemes SDDR.  
Tal com s'ha citat, l'abastiment d'aigua es realitza des de pou propi ubicat en la parcel·la de magatzem de producte acabat i des de pou mancomunat de reg. Es considera, per tant, que han de regularitzar-se les concessions davant de l'òrgan de conca corresponent.  
El Programa de Vigilància Ambiental consistix a vigilar allò que s'ha estipulat en l'estudi d'impacte ambiental per mitjà de les mesures següents:  
1. Vigilar que la instal·lació i manteniment es realitzen segons projecte i condicions d'autorització. Comprovar que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat.  
2. Determinar l'eficàcia de les mesures de protecció i correcció i en cas de deficiències, se'n procedirà a l'esmena.  
3. Verificar l'exactitud de les mesures correctores.  
4. Controls periòdics:   
-Mesuraments periòdics per organisme de control, tant de les emissions a l'atmosfera com del soroll generat.  
-Manteniment i neteja dels filtres.  
-Inspecció anual de les arquetes d'aigües residuals, conduccions i bassa d'acumulació i inspecció trianual per OCA.  
-Anàlisi anual de l'aigua de pou.  
-Seguiment dels residus generats.  
-Vigilància de les instal·lacions.  
-Existència de plans d'emergències.  
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació, segons el subapartat 3.5, instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornat..., amb una capacitat de producció superior a 75 Tm/dia, de l'annex I. La indústria tramita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General per al Canvi Climàtic, la qual té atribuïdes les competències en matèria de prevenció i control integrats de la contaminació.   
  
Altres afeccions considerades són:  
-La producció d'energia està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl, en l'annex I, del RD 9/2005, de 14 de gener.   
  
-La fabricació de productes d'argila per a la construcció està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, del Decret 833/1975.  
-L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i residus d'envasos.  
  
-Queda sotmesa, així mateix, a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que procedisca obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Tramitació administrativa  
Amb data 2 d'octubre de 2007, es va rebre escrit de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental, en què sol·licitava l'avaluació ambiental del projecte, a instàncies de Cristal Cerámicas, SA. A este efecte, es comunicava la finalització del tràmit d'informació pública de l'expedient, sense que s'hagen rebut al·legacions a este.   
Amb anterioritat, en data 2 de febrer de 2007 i als efectes de consultar sobre la suficiència i idoneïtat de la documentació, expedient 31-2007/AMB, l'Àrea de Qualitat Ambiental hi havia remés:  
-Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annexos.  
-Estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb l'apartat l), del grup 4, de l'annex 1, de la Llei 6 2001/, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302 1986/, de 28 de juny d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornat.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162 1990/, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; la Llei 2 89/, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei.   
L'article16 del Decret 131 2007/, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte d'indústria de fabricació de paviment i revestiment ceràmic, promogut per Cristal Cerámicas, SA, ubicada al polígon Miralcamp, unitat d'execució UI-6, d'Onda, Castelló, en els termes que establix el Projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Addicionalment, es compliran les condicions següents:   
1. Ha de regularitzar-se davant de l'organisme de conca corresponent, les concessions relatives a l'ús d'aigua de pou propi i de pou mancomunat.  
2. S'haurà de disposar de la corresponent autorització d'abocament d'aigües pluvials a la xarxa separativa del polígon.  
3. Vist que segons els plànols, la zona d'emmagatzematge de residus perillosos està oberta a l'exterior per un dels seus costats, ha de disposar-se de mitjans de retenció que impedisquen l'arrossegament o l'abocament de residus cap a la zona exterior.   
4. Ha d'incloure's en el Programa de Vigilància Ambiental el control periòdic de l'absència total d'abocaments al sòl, per l'alta vulnerabilitat d'aqüífers i la seua ubicació en l'àrea d'influència antròpica del PORN de la Serra d'Espadà.  
5. Les accions incloses en el Programa de Vigilància Ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 14 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6747, del 03-04-2012 (2012/3244)

RESOLUCIÓN de 7 de marzo de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de La Romana-Novelda-Monover, Sant Mateu, Betxi, Sinarcas, Aspe y Onda.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6747

Fecha DOGV
:   03-04-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/3244

CVE


Fecha del documento
:   07-03-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Aspe](javascript:void(0))
    * [Novelda](javascript:void(0))
    * [Sant Mateu](javascript:void(0))
    * [Romana, la](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [Monóvar](javascript:void(0))
    * [Betxí](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 7 de marzo de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de La Romana-Novelda-Monover, Sant Mateu, Betxi, Sinarcas, Aspe y Onda. [2012/3244]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes: 006/2007 AIA; 11/2008 AIA; 30/2008 AIA; 88/2007 AIA; 156/2007 AIA; 195/2007 AIA.  
  
Valencia, 7 de marzo de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 006/2007-AIA.  
Título: Ronda suroeste de Novelda, Conexión de las carreteras CV-835, CV-840 y N-325.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Localización: términos municipales de La Romana, Novelda y Monòver.  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista.  
En la actualidad existe un importante tráfico desde las poblaciones de La Romana y Monòver hacia Novelda, a través de las carreteras CV-840 y CV-835, respectivamente. Ambas calzadas soportan un importante tráfico de vehículos pesados, provenientes de las numerosas fábricas del mármol ubicadas en el área.   
El objetivo del presente proyecto básico es mejorar la seguridad vial de la CV-835 y CV-840 y evitar el paso del tráfico pesado por el interior de las poblaciones de Novelda y La Romana, como sucede en la actualidad. Por ello, el proyecto se corresponde con cuatro actuaciones bien diferenciadas.   
Ronda de La Romana:   
Supone una ronda de la actual travesía del núcleo urbano de La Romana, de 3,1 km de longitud, por el sur del mismo. Se inicia con una glorieta a la altura del barranco de l'Alguenya y finaliza en la glorieta de intersección con la CV-844 y CV-840. A la altura del PK 1 hay una glorieta que da acceso al núcleo urbano y a un polígono industrial todavía sin ejecutar.   
El trazado de la ronda atraviesa el barranco de La Romana mediante un viaducto de 35 m de luz y el barranco de L'Alguenya mediante marco de hormigón.   
Las pendientes no superan el 3%.  
Tramo Novelda-La Romana:   
Aprovecha el corredor de la carretera actual como vía de servicio. Dispone de tres glorietas a nivel y un enlace a distinto nivel. Atraviesa los barrancos del León y Morachel mediante obras de drenaje y un paso bajo la carretera mediante marco de hormigón.  
Tiene su origen en el inicio de las obras del proyecto de mejora, entre la CV-846 y la CV-844, actualmente en ejecución. La longitud es de 6,3 km.  
La pendiente máxima alcanza prácticamente el 4.8%, aunque se han previsto curvas de acuerdo amplias.   
Ronda suroeste de Novelda:   
Completa la ronda de Novelda por el Suroeste de Novelda, enlazando la CV-840 y CV-835.   
Todas las intersecciones se resuelven mediante glorietas. A lo largo de su longitud, de 1,3 km, no atraviesa ningún cauce.   
La pendiente máxima es del 2.65%. Se ha resuelto el trazado en alzado únicamente con tres pendientes, dado que los tramos entre glorietas mantienen una pendiente única.  
Tramo Novelda-Monòver:   
Se inicia en la glorieta de intersección de la ronda sureste de Novelda con la CV-835 y finaliza en la glorieta proyectada en la intersección de la CV-835 con la ronda de Monòver.   
Adicionalmente se proyectan tres nuevas glorietas y un paso superior sobre el tronco.   
Este proyecto se contempla con las obras en ejecución en la actualidad: Ronda sureste de Novelda y la duplicación del tramo entre Novelda y Aspe de la carretera N-325.   
Se ha considerado una pendiente máxima del 5% y otra del 4%.  
La sección principal de la vía en todos los tramos es la de una vía con dos carriles de circulación de 3,5 m, arcenes laterales de 1,5 m y bermas de 1 m.   
No se permite el acceso a propiedades colindantes.   
Todas las actuaciones planteadas discurren por suelo no urbanizable.   
Se ha realizado un estudio de tráfico, estimando la categoría de tráfico como pesado T2.  
El suelo se ha clasificado como suelo tolerable. En el tronco principal se propone la sección 232, con formación de explanada E3 de 60 cm. y firme:   
- 20 cm, de suelo cemento   
- 7 cm, de mezcla bituminosa en caliente, árido calizo, tipo G-25  
- 5 cm, de mezcla bituminosa en caliente, árido calizo, tipo S-20  
- 3 cm., de mezcla bituminosa en caliente, árido porfídico, tipo M-10.  
Para la reposición de caminos se ha previsto una sección 4211, formada por explanada E1 de 60 cm. y firme:   
- 35 cm, de zahorra artificial   
- 5 cm, de mezcla bituminosa en caliente, árido calizo, tipo S-20  
Para el refuerzo de firmes se ha previsto:  
- Un espesor variable de mezcla bituminosa en caliente, árido calizo, tipo G-25 en capa de regularización  
- 5 cm, de mezcla bituminosa en caliente, árido calizo, tipo S-20  
- 3 cm, de mezcla bituminosa en caliente discontinua, árido porfídico, tipo M-10  
Se ha procedido a la reposición de servicios, entre otros: red de riego, vallados de cerramiento de parcelas, caminos de servicio para reponer la servidumbre de paso, líneas eléctricas aéreas de baja y media tensión, líneas telefónicas aéreas y subterráneas y red de agua potable.   
El período de retorno es de 25 años para el drenaje longitudinal y de 500 años para el drenaje transversal. Dicho período es coherente con el riesgo de inundación detectado.   
2. Alternativas  
Se plantean alternativas posibles de trazado en los cuatro tramos en los que se dividen las obras. En la elección de la solución no se han considerado los factores y efectos medioambientales, aunque dado el carácter antropizado de las áreas y la similitud de las propuestas planteadas, el impacto ambiental es similar en todas ellas.  
Las alternativas propuestas son:   
Ronda de la romana:   
Se presentan dos alternativas, ambas al sur del casco urbano. Ambientalmente, sus afecciones son similares. La primera de ellas circula sobre un camino rural y linda con un futuro polígono industrial, lo que implica un menor control de accesos y una velocidad de circulación menor. La alternativa dos circula más al sur y el acceso al futuro polígono industrial se hace mediante rotonda. La solución elegida es la 2.   
Tramo Novelda-La Romana:   
Se presentan tres alternativas: la alternativa 0 y otras dos alternativas muy similares. La alternativa 1 propone un trazado más suave y más alejado del original. La alternativa 2 es más cerrada y más próxima al vial original. La solución elegida es la 1.   
Ronda suroeste de Novelda:   
Se presentan tres alternativas: la alternativa 0 y otras dos alternativas muy similares. Ambas alternativas intersectan en el mismo punto con la CV-840 y presentan el último tramo común. La alternativa 1 conecta con la CV-835 en el cruce de la futura variante del Ministerio de Fomento. La alternativa 2 se realiza más al norte, coincidiendo en la intersección de la CV-840. La solución elegida es la 2.  
Tramo Novelda-Monòver:   
Se presentan tres alternativas: la alternativa 0 y otras dos alternativas muy similares. La alternativa 1 se aproxima al trazado de la vía actual, mientras que la alternativa 2 se aleja mucho más del original. En ambas, los tramos del vial original usados como vía de servicio son mayores. La solución elegida es la 2.   
Tramitación administrativa.  
- Información pública  
En fecha 16 de enero de 2007, la Conselleria de Infraestructuras y Transporte remitió el proyecto básico de ronda suroeste de Novelda, conexión de las carreteras CV-835, CV-840 y N-325 y el Estudio de Impacto Ambiental correspondiente. El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto, fue sometido a información pública por plazo de treinta días hábiles, mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5448, de 12 de febrero de 2007 y en el Boletín Oficial del Estado núm. 38, de 13 de febrero de 2007.   
- Resumen de alegaciones  
Durante el período de información pública se presentaron cuatro alegaciones, sin tener ninguna de ellas carácter medioambiental, según consta en el certificado emitido por el Jefe del Servicio de la Oficina del Plan de Carreteras, de 29 de junio de 2.007.  
Afecciones legales.  
- Patrimonio:   
En fecha 14 de mayo de 2007, se informó favorablemente, a los solos efectos patrimoniales, el presente proyecto. Se transcribe íntegramente parte del mismo:   
«La afección al patrimonio arquitectónico se justifica mediante informe técnico.   
Se han encontrado varios elementos etnológicos: son una lápida conmemorativa y una caseta de peones camineros. La lápida es un hito que recuerda un fusilamiento de 1936 y que será transportada al museo de Novelda. En cuanto a la caseta de peones camineros es un elemento que no será impactado, ya que el proyecto ahora analizado pasa junto a ella sin afectarla. De todos modos, se deben tomar medidas de balizamiento para su preservación; dichas medidas se recogen en el anejo 3 del Estudio de Impacto Ambiental.»  
1. Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial de Corredores de Infraestructuras de la Comunitat Valenciana:   
Al oeste del municipio de la Romana, el trazado propuesto afecta a la zona de reserva de la infraestructura, sin afectar al eje de la misma.   
Consideraciones ambientales.  
a) Elementos que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
- Geomorfología, Geología y Edafología  
El proyecto se enclava en la comarca del medio Vinalopó. Se trata de una zona llana, típica de terrazas fluviales, ocupada en la actualidad por cultivos de secano, viviendas aisladas y naves industriales. Existen pequeñas manchas de vegetación natural, coincidente con áreas de mayor pendiente o en barrancos y ramblas.   
En general, la traza de los viales proyectados atraviesa materiales de edad cuaternaria y origen fluvial.   
- Climatología  
Se trata de un clima mediterráneo semiárido, caracterizado por unos inviernos fríos, unos veranos secos y calurosos y un déficit hídrico.   
- Régimen hidrológico  
No existen cursos permanentes de agua superficial, aunque sí diversos barrancos o ramblas que presentan un caudal discontinuo en caso de lluvias torrenciales. En particular, la ronda de La Romana cruza la rambla de La Romana y la carretera La Romana-Novelda atraviesa el barranco del León y el de Morachel.  
La zona donde se va a desarrollar el proyecto se encuentra situada sobre una zona de acuíferos sin interés.  
- Vegetación  
La vegetación del ámbito de estudio está representada en un 64% por campos de cultivo, en los que domina la uva de mesa, compartiendo protagonismo con otros cultivos como el olivo, almendro y algarrobo. En menor medida encontramos pequeñas parcelas ocupadas por tomillares o maquia muy degradada y la vegetación propia de los barrancos, entre los que se encuentran adelfas, mirtos o cañas.   
- Fauna  
La presencia de anfibios y reptiles está condicionada por la acción antrópica, que ha favorecido a estos grupos animales con la construcción de balsas de riego, abrevaderos de ganado, muros de piedra, proporcionando un hábitat ideal para este tipo de pequeños vertebrados como son la salamanquesa, la rana común, el sapo común, la lagartija ibérica o común y la colirroja. Asimismo, son numerosas y diversas las familias de aves nidificantes en la zona, siendo algunos de los ejemplares más representativos los siguientes: la perdiz común, la tórtola, el verderón, la paloma torcaz, el carbonero común, el petirrojo, el ruiseñor, la collalba rubia, el abejaruco, el pito real, la codorniz, la abubilla, el vencejo, el avión común y la collalba rubia. Por su parte, el grupo de los mamíferos se encuentra empobrecido en el área de estudio, existiendo pequeñas poblaciones de pequeños mamíferos como rata campestre, ratón de campo, erizo, zorro y gineta o grandes como jabalí.  
- Paisaje  
El paisaje de la zona muestra una gran variedad cromática. Las formas predominantes son las bidimensionales, constituidas por las parcelas y las lineales, de separación entre parcelas. La regularidad es baja. La dimensión de la unidad paisajística es grande, ya que la zona está en valle abierto, con gran alcance visual. Se trata de un paisaje complejo, antropizado y muy parcelado. En definitiva, se trata de un mosaico de pequeñas parcelas, atravesado por caminos rurales, el río Vinalopó y un barranco.  
- Vías pecuarias  
Las vías pecuarias en el entorno de las actuaciones son: Colada del rincón de Castelló a la sierra de Horna, cordel de la Perdiguera, cañada real del camino de las fuentes de Aspe, vereda de la Mola, colada de la Fuente Caudete a Beties, colada del Sambo, cordel de Cucuch, cañada real de Velaire, colada de Aparicio y colada de la Fuente Loca a la Roquera. Se ha obviado su descripción y características principales. .  
- Patrimonio cultural  
Se han encontrado varios elementos etnológicos: una lápida conmemorativa y una caseta de peones camineros. La lápida es un hito que recuerda un fusilamiento de 1.936, de piedra caliza de tono ocre, algo ennegrecida por la acción erosiva. La forma es rectangular, de dimensiones 6x60x80 cm, la caseta de peones camineros es una obra de mampostería caliza mediana y grande, cuidadosamente escuadrada y trabada con argamasa de cal y tierra. La cubierta es a dos aguas con teja mora. Junto a la portada oriental se localiza un pozo realizado con piedra caliza.   
- Riesgos   
El Estudio de Impacto Ambiental no analiza ninguno de estos riesgos: erosión, deslizamientos, desprendimientos, subsidencia, colapso, sismo, contaminación de aguas subterráneas, inundaciones e incendio. En cuanto al riesgo de erosión potencial, cabe destacar que en la zona ubicada al norte del polideportivo de Novelda está clasificado como muy alto, afectando en una longitud de aproximadamente 1 km. Asimismo, cabe destacar la afección a suelo con riesgo de inundación 4 y 6 en las actuaciones previstas en el tramo entre La Romana y Novelda.   
- Población  
La evolución de la población de Novelda en los últimos años presenta unos crecimientos relativos bastante altos, debido a los crecimientos naturales de la población y al saldo migratorio positivo. Pese a ello, la demografía tiende a su estabilización general.  
- Empleo  
Es un municipio tradicionalmente dedicado a la agricultura (principal actividad), aunque desde la década de los 80 sufre grandes reducciones. El sector industrial, en crecimiento, está basado principalmente en el grupo de explotación de minerales no metálicos; se trata de factorías de pulido de mármol y de fabricación de objetos de hormigón.   
b) Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación.   
Así pues, durante las obras, cabe destacar:   
- Existirá un pequeño impacto a nivel microclimático.   
- Compactación y destrucción de los suelos sobre los que se construyen los tramos nuevos y de los suelos externos a la obra, sobre los que pase maquinaria pesada o los empleados se acumulen.   
- Está previsto una diferencia de volumen de 155.000 m³ entre el terraplén y el desmonte. Estas tierras serán destinadas a otras obras o al vertedero de inertes de la pedrera de la Baldona; se trata del vertedero controlado más cercano a la zona de las obras.   
- La construcción de la vía implica la destrucción de especies vegetales.   
- Respecto del patrimonio, el Estudio de Impacto Ambiental concluye que no se producen impactos. No obstante, si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación.  
- Respecto de las vías pecuarias, el estudio indica que se mantendrán libres en todo momento, sin modificar su trazado o accesibilidad, por lo que no se afectan.   
- En cuanto a la calidad del aire, no se prevén impactos ambientales importantes, ni en la fase de obra ni en la fase de uso.   
- El impacto paisajístico de la construcción de la autovía supone la introducción de una línea que romperá las características visuales básicas de la zona, durante la fase de ejecución y de explotación.   
Durante la fase de explotación, cabe destacar:   
- Los impactos ambientales sobre la hidrología se desprecian porque no se prevé la afección de barrancos y cauces de agua y porque se definen una serie de medidas correctoras que impiden el vertido que afecte a los acuíferos.   
- El equipo redactor sólo considera que pueda existir impacto por la fauna en los tramos nuevos (ronda Novelda y ronda de la Romana), pues en los tramos que se pretenden mejorar (La Romana-Novelda y Novelda-Monòver) los impactos ya se dan y la fauna ya se ha desplazado.   
- Del mismo modo, el mayor impacto paisajístico se producirá en los tramos de nueva planta.   
- El impacto sobre la población es favorable, pues en el caso de las rondas se aumentará la calidad de vida del municipio al eliminar el tráfico de su interior y, en general, se aumentará la seguridad vial. En cualquier caso, cabe considerar el impacto positivo sobre el sector industrial al mejorar las infraestructuras.   
- Respecto del impacto acústico, el estudio afirma que el nivel de ruidos actual es mayor de los niveles legalmente establecidos, 55 dB diurnos y 45 dB nocturnos. Por ello, se empleará asfalto tipo M-10 de granulometría discontinua. Se ha realizado una modelización matemática para obtener los valores previstos en 2011 y 2023. Para aquellas zonas donde los valores previstos son mayores de los límites legales previstos para áreas residenciales, se ha previsto la instalación de barreras antiruido.  
Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental. El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales, como es el caso. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción de este tipo de infraestructuras viarias. Se ha procedido igualmente con los impactos propios de la fase de explotación.   
Las medidas correctoras propuestas son:  
- Tratamiento de taludes mediante instalación de cunetas de guarda, hidrosiembra de especies herbáceas y plantación en glorietas y zonas verdes llanas. Para ello, durante las operaciones de movimientos de tierra, se decapará la tierra vegetal para su almacenamiento en montículos menores de 1,5 m de altura, con el fin de reutilizarla.   
- Se proponen 1.259 m de barreras antiruido, distribuidos linealmente en aquellos puntos en los que el modelo matemático ha previsto un nivel de ruido mayor de los niveles legalmente establecidos, esto es, 55 dB en horario diurno y 45 dB en horario nocturno.   
- Las especies vegetales afectadas por la trama se incluirán en los futuros jardines, zonas verdes o viales.   
- Se controlará el suministro de aceites y combustibles, de modo que su provisión se hará desde las estaciones de servicio situadas cerca del área. El almacenamiento se producirá en depósitos de estanqueidad del 100%. Los cambios de aceite y mantenimiento de maquinaria se realizarán en talleres autorizados, aunque se prevé un área habilitada en las obras en caso que fuera necesario. Además, se deberá disponer de una cantidad de materiales absorbente en concordancia a la cantidad de aceites que permanezcan en la obra.   
- Los residuos sólidos urbanos, de obra, etc., producidos durante la fase de obras serán recogidos en contenedores y transportados en vehículos adecuados a vertederos controlados o instalaciones autorizadas.   
- Las aguas residuales se conducirán a una balsa de decantación.   
- No se afectará u ocupará por tránsito de personal o maquinaria suelo alguno que no haya sido destinado a ello. Las áreas afectadas por maquinaria, personal y almacenamiento de tierras, se dejarán al acabar la obra en condiciones de ser utilizadas para otros usos sin necesidad de llevar a cabo la limpieza o el transporte de materiales.   
- Se limitará el horario de trabajos a la franja de horario laboral, no pudiéndose llevar a cabo los trabajos en fase nocturna ni días festivos.  
- Se dotarán de silenciadores a los tubos de escape para reducir el nivel de ruido producido por la maquinaria.   
- Se aplicarán riegos periódicos de las zonas donde se produzcan movimientos de tierra y operaciones con maquinaria. Asimismo, los acopios de materiales se depositarán a resguardo de los vientos dominantes y operaciones con maquinaria.  
- Se revisarán los motores de combustión interna con el fin de evitar la contaminación atmosférica. Los combustibles empleados se ajustarán a las características previstas en la normativa que establece las características, calidades y condiciones de empleo del coque de petróleo.  
Se recogen los costes de las medidas protectoras y correctoras, adoptando las partidas presupuestarias necesarias de acuerdo a las previsiones del estudio de impacto ambiental.  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de todas las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:  
- Se realizará un muestreo para conocer la cantidad de polvo depositado sobre la vegetación.  
- Se tomarán medidas puntuales de ruido en horario de trabajo desde las zonas residenciales cercanas.   
- La tierra vegetal se mantendrá con labrado y abonado.   
- Se realizará la prospección de patrimonio.  
- Se instalarán barreras antiruido en función de los niveles medidos a la puesta en funcionamiento de la carretera.   
- Se revisará el estado de la vegetación de las áreas donde no está previsto intervenir en la fase de ejecución y en la de uso.   
El Programa de Vigilancia Ambiental establece el indicador empleado, la periodicidad, el valor umbral y las medidas a tomar.   
Por último, para comprobar la correcta aplicación del Programa de Vigilancia Ambiental se redactarán informes técnicos medioambientales, de periodicidad anual, que serán remitidos a esta dirección general.   
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-a) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 16.2 m), del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «ronda suroeste de Novelda, conexión de las carreteras CV-835, CV-840 y N-325», siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Se redactará el Estudio de Integración Paisajística del proyecto de la ronda suroeste de Novelda, conexión de las carreteras CV-835, CV-840 y N-325, conforme a lo dispuesto en el Decreto 120/2006, de 11 de agosto, por el que se aprueba el Reglamento de Paisaje de la Comunidad Valenciana.   
2. La evaluación ambiental se completará con un estudio de permeabilidad faunística, en el que, por una parte, se adecuen las obras de drenaje como pasos para anfibios, reptiles y pequeños mamíferos y, por otra parte, se diseñen pasos específicos para aumentar la densidad mínima de paso a un paso por cada kilómetro. Se colocará una valla o cerca que permita disminuir los atropellos. El Programa de Vigilancia Ambiental, para la fase de explotación, incorporará las campañas de muestreo necesarias para verificar la eficacia de las medidas aplicadas.  
3. Se debe ampliar la documentación referente a la descripción y características principales de las vías pecuarias y obtener la autorización de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda conforme a la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, de modificación o reposición de paso de vías pecuarias.   
4. Se obtendrá informe del Servicio de Planificación Territorial y Litoral respecto de la compatibilidad o no de la actuación propuesta con la zona de reserva del Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial de Corredores de Infraestructuras de la Comunidad Valenciana.  
5. La aprobación definitiva del proyecto constructivo y el inicio de las obras quedarán supeditadas al informe favorable del servicio competente en evaluación ambiental, mediante la formulación de resolución complementaria, de los condicionantes que preceden a este epígrafe: condicionante 1, 2, 3 y 4.   
6. En caso de que el proyecto constructivo disponga de instalación lumínica, en el cálculo se considerarán las lámparas de mayor eficiencia energética y de mínima emisión de flujo luminoso.  
7. En las actuaciones de la ronda de la Romana y la ronda de Novelda, las instalaciones auxiliares se ubicarán lo más alejado posible del núcleo urbano y de acuerdo con los vientos dominantes. Se estudiará la conveniencia del asfaltado de los viales de obra.  
8. El agua almacenada en las balsas de decantación recibirá el tratamiento adecuado, previo a su eliminación definitiva.  
9. Se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán a lo largo de la traza en montones de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales. En ningún caso estos acopios temporales se realizarán cortando la red de drenaje superficial o los sistemas de riego existentes. De igual forma, al finalizar los trabajos, se procederá a la descompactación por subsolado de cuantos terrenos se hubiesen visto afectados por las obras y la maquinaria empleada en las mismas.  
10. El Programa de Vigilancia Ambiental se completará con indicadores que permitan evaluar todas las medidas propuestas. El Programa de Vigilancia Ambiental se incluirá en el plan de obra, adecuándose y reestructurándose con el desarrollo de la misma. El director de las obras deberá estar informado de la ejecución de las unidades de obra que puedan tener repercusiones ambientales.   
11. Si durante la fase de ejecución de las obras apareciesen cuevas, simas u otras cavidades subterráneas, éstas se paralizarán en el entorno de las mismas, informando de ello y de manera inmediata a la Dirección Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda en Alicante, y encargando, por parte del promotor, a personal especializado, la realización de un estudio geológico y biológico de la cavidad para determinar su interés y evaluar las medidas necesarias para evitar su afección.  
12. A la puesta en uso de la carretera, durante los seis primeros meses, se comprobará el nivel sonoro transmitido en el entorno. En caso de que se superen los niveles fijados en la tabla 1 del anexo II de la Ley 7/2003, de 3 de diciembre, de la Generalitat, de Protección contra la Contaminación Acústica, la Conselleria de Infraestructuras y Transporte comunicará este hecho al órgano ambiental. Si se superan en 10 dB o más dicha administración elaborará un Plan de Mejora de la Calidad Acústica, que contenga las medidas correctoras a adoptar para la reducción de los niveles sonoros por debajo de dichos niveles. Del mismo modo, las mediciones de las vibraciones en fase de funcionamiento serán remitidas al órgano ambiental.  
13. La dirección de obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental, así como de los condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2.006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 7 de abril de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 11/08-AIA.  
Título: Explotación porcina de transición de lechones y cebo.  
Promotor: Víctor Blasco Portolés.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Objeto del proyecto: Obtener la autorización ambiental integrada para una explotación porcina.  
Localización: Partida «Molló», polígono 20, parcela 442, del término municipal de Sant Mateu (Castellón).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la autorización ambiental integrada para una actividad porcina, cuyas características, según la documentación aportada son:  
La parcela está constituida por una superficie de 125.644 m², con una superficie construida de 5.346 m², de los que 4.364 m² están ocupados por cinco naves rectangulares.  
La explotación dispone de una capacidad para 2.000 lechones en transición que se alojan en una nave de (70 x 14) m, y 4.000 cerdos de cebo distribuidos en cuatro naves de (70 x 12) m.  
Se calcula que el purín generado, en base al Real Decreto 324/2000 de ordenación de las explotaciones porcinas, asciende a un volumen anual de 8.880 m³, que queda retenido en fosas de purines impermeabilizadas de 2.240 m³ y en balsa exterior de 1.800 m³, capacidad que supone una autonomía de almacenamiento de purín superior a tres meses. El purín se somete a separación de fases mediante la utilización de tamiz rotativo, la fase líquida queda retenida en balsa exterior, y la fracción sólida se almacena temporalmente en solera de hormigón impermeabilizada, construida con ligera pendiente de manera que los escasos lixiviados que se generan desembocan en poceta de lixiviados. La fracción líquida resultante de la separación de fases, se destina en un 28% a la planta de tratamiento de purín de Sant Mateu y en un 72% a la aplicación en campos de cultivo, mientras que la fracción sólida se utiliza como abono en campos de cultivo.  
Se describe pretratamiento del purín para evitar malos olores, aunque se indica que no favorece la disminución de la carga contaminante.  
El nitrógeno generado anualmente calculado conforme al Real Decreto 324/2000 asciende a 31.380 kg N. Se dispone de 84,61 ha de superficie agrícola donde aplicar el purín, distribuida entre los términos de Sant Mateu y Xert. Se aporta contrato de aceptación suscrito por los propietarios de dichas parcelas.   
La retirada de residuos sanitarios y especiales ganaderos se realiza a través de la empresa Veeterpack, autorizada a tal efecto. Los residuos industriales (aceite usado, baterías de plomo, tubos fluorescentes y otros residuos que contienen mercurio, envases de metal y plástico contaminados) son tramitados a través de empresa gestora autorizada a tal efecto.  
Los cadáveres se destinan a caseta municipal de recogida de cadáveres de donde son retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
Entre las medidas higiénico-sanitarias, se incluye disponer de vallado perimetral de la explotación, vado sanitario a la entrada para la desinfección de las ruedas de los vehículos que acceden a la misma, lazareto para animales enfermos y tela pajarera para evitar la entrada de vectores en las naves.  
El suministro de agua potable procede de pozo propio.  
La explotación se localiza a 2,4 km del núcleo de población más próximo.  
En fecha 25 de marzo de 2008 se realiza visita de campo, comprobando:  
- La actividad se encuentra en pleno funcionamiento.  
- No se somete al purín a tratamiento desodorizante alguno.  
- Los purines son sometidos a separación de fases, quedando retenida la fase líquida resultante en balsa exterior construida con materiales impermeables y la fase sólida queda depositada en solera de hormigón impermeabilizada con ligera pendiente para facilitar la canalización de posibles lixiviados a fosa de recogida de lixiviados.  
- La gestión de purines en la explotación es correcta, aunque tras la separación de fases no se realiza ningún tratamiento adicional, por lo que no queda justificando la finalidad de la separación de fases.  
- No se controla la fracción de la fase líquida destinada a la planta de tratamiento de purines de Sant Mateu ni la aplicada en campos de cultivo como abono orgánico.  
En relación con la aplicación de purines como abono orgánico en campos de cultivo, si se considera no sobrepasar los 170 kg de N/ha y año, según lo establecido en el Real Decreto 261/1996, de 16 de febrero, sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por los nitratos procedentes de fuentes agrarias, a pesar de no corresponder el municipio a una zona vulnerable a la contaminación por nitratos procedentes de fuentes agrícolas, pero teniendo en cuenta las numerosas captaciones de agua presentes en el municipio de Sant Mateu y la inexistencia de un programa de abonado coherente con la zona donde se declara aplicar el purín, se considera más adecuado adoptar la postura más restrictiva, por lo que necesitaría 184,6 ha de superficie agrícola, superficie que dista considerablemente de la superficie disponible justificada, de 84,61 ha. Se rechaza la superficie de 67,94 ha de superficie agrícola en el término municipal de Vinarós (Castellón), ya que la distancia a la explotación es superior a los 15 km, considerándose una gestión inviable ya que el transporte es el factor limitante a dicha gestión del purín.  
Tramitación Administrativa.  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente se inició el 3 de enero de 2008, con la remisión por parte del Área de Calidad Ambiental del expediente relativo a la actividad.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el DOGV núm. 5.575, de 10 de agosto de 2007, así como a los vecinos colindantes a la actividad y en el tablón de edictos municipal, sin que se haya presentado alegaciones.  
Informes sectoriales.  
El expediente municipal recoge los siguientes informes:  
- Informe de la Sección de Medio Ambiente de la Diputación de Castellón de fecha 20 de julio de 2005, en el que se indica que «vista la solicitud del Ayuntamiento de Sant Mateu por el que se solicita la inscripción de Víctor Blasco Portolés para el tratamiento de 6.0000 m³/año de purines en el registro de usuarios, (....) y al no estar incluido en la actual lista de usuarios aprobada, deberá obtener una autorización provisional y que es posible el tratamiento de dicho excedente de purines en las distintas plantas de forma provisional, mientras no se haga uso de las cuotas asignadas por parte de los usuarios autorizados.»  
- Informe del arquitecto municipal en el que se indica que el azagador de Madrid en su paso por la parcela tiene una anchura de 16,30 m. Por lo que no afecta a la explotación ganadera allí instalada.  
- Contrato de recogida y transporte de residuos sanitarios y especiales ganaderos con la empresa gestora Veterpack.  
- Informe de compatibilidad urbanística municipal de fecha 1 de diciembre de 2003. Información pública sin la presentación de alegaciones.  
- Inscripción de la Confederación Hidrográfica del Júcar, como aguas privadas, de aprovechamiento de aguas subterráneas, con fecha 17 de julio de 1.987, de un aprovechamiento con referencia 1841/1987 de un volumen máximo anual de 63.072 m³/año, autorizado para utilizar 5.110 m³ para abastecimiento de granja porcina y 57.962 m³ para riego.  
No se ha incluido el informe de carácter territorial y urbanístico de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, tal y como establece la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del suelo no urbanizable y el artículo 3.d. de la Orden de 17 de octubre de 2005, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y alimentación ni el informe de la Conselleria de Cultura y Deporte, regulado en la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrollará la actividad se califica como suelo no urbanizable común, según normativa urbanística municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha realizado una somera descripción de los elementos del medio susceptibles de ser afectados por la actuación, incluyéndose: suelo, clima, hidrología, vegetación, fauna, paisaje y medio socio-económico.  
No se ha realizado descripción de impactos ni se ha utilizado de manera complementaria ningún método que los valore, pasando a establecer una serie de medidas protectoras y correctoras que no aluden a ningún proceso de valoración previo, sin que se facilite las pautas para su establecimiento. Cementos la Unión SA. La zona donde se desarrolla la actividad corresponde a una zona agrícola de secano y con presencia de explotaciones ganaderas dispersas. La explotación limita por el norte con el Azagador de Madrid, aunque no existe afección a la vía pecuaria.  
Los impactos más relevantes que la actividad puede causar sobre el medio, de carácter difuso son:  
- Sobre el suelo, por contaminación asociada a una incorrecta impermeabilización de fosas y balsa o por una gestión inadecuada en su aplicación como abono orgánico.  
- Sobre el agua, por contaminación de acuíferos superficiales o subterráneos, asociada a una incorrecta impermeabilización de fosas y balsa o por una gestión inadecuada en su aplicación como abono orgánico.  
- Sobre el aire, por emisión de olores, condicionada a la distancia respecto al núcleo de población y la dirección y velocidad de los vientos dominantes. La emisión de ruidos no se considera significativa, según estudio y análisis de mediciones acústicas en el exterior de la explotación, cumpliendo en todo caso con lo establecido en el Decreto 266/2004 de 3 de diciembre de la Generalitat Valenciana.  
- Sobre el Paisaje: no se prevé afección, ya que se considera una zona de baja fragilidad paisajística integrándose la explotación ganadera en el entorno rural.  
Entre las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental se incluye:  
- Se dispone de vallado perimetral de la explotación para evitar entrada de animales o cualquier otro vehículo vector de enfermedades.  
- Para minimizar la emisión de olores, se somete a tratamiento biológico al purín en fosa.  
- Se dispone de vado sanitario a la entrada de la explotación.  
- Se asegura la impermeabilidad de fosas de purines, de manera que se evite la contaminación y agua por fugas.  
A pesar de las deficiencias detectadas en la documentación técnica, tras realizar visita de campo y valorar tanto la actividad real como la zona donde se ubica, se considera viable medioambientalmente siempre que se adopten los condicionantes establecidos en la presente declaración de impacto ambiental.  
El establecimiento del Programa de Vigilancia Ambiental se basa en las siguientes consideraciones:  
- Se deberá vigilar los cultivos sobre los que se aplica los purines para detectar posibles síntomas de exceso de sales y analizar el suelo para saber el nivel de N en el mismo.  
- Se deberá vigilar en las naves la acumulación de partículas de polvo y malos olores, porque en caso de aumentar de forma alarmante se deberá colocar soplantes para forzar la salida e incluso colocar aparatos productores de ozono.  
- Se realizará análisis periódicos del purín para comprobar que el tratamiento a que se somete es efectivo.   
No se ha detallado las bases para la aplicación del Programa de Vigilancia Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la explotación de porcino, situada en el polígono 20, parcela 442, del término municipal de Sant Mateu (Castellón) promovida por Víctor Blasco Portolés, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Deberá disponerse de informe definitivo favorable, a los efectos patrimoniales, de la Conselleria de Cultura y Deporte.  
- Deberá respetarse la anchura máxima legal de la vía pecuaria azagador de Madrid, que limita al norte con la explotación.  
- Para justificar el volumen de purín destinado a planta de tratamiento de purines, deberá estar incluido en el registro de usuarios de la planta de tratamiento de Sant Mateu, debiendo remitir copia de dicho registro, así como copia de los justificantes de aceptación de purines en la planta, en los que quede reflejado la fecha, y volumen aportado, con una periodicidad anual.  
- Para justificar el volumen de purín destinado como abono orgánico a campos de cultivo, deberá justificarse la localización catastral de las parcelas donde se destina y el volumen a aplicar, justificando no sobrepasar la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.  
- En base al Real Decreto 324/2000 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas, deberá respetarse como distancia mínima, en la distribución de estiércol sobre el terreno, la de 100 m, respecto a otras explotaciones del grupo primero, y 200 m, respecto a las explotaciones incluidas en el resto de los grupos definidos en el artículo 3.B) del Real Decreto 324/00 y a los núcleos urbanos. En relación con los cursos de agua, se respetará lo establecido en el Reglamento de dominio público hidráulico, que desarrolla los títulos preliminar, I, IV, y VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, aprobado por el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, y lo dispuesto en los diferentes planes hidrológicos de cuenca.  
- Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que se produzcan en la explotación, deben ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado.  
- Se comunicará a esta dirección general cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 8 de abril de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 30/2008-AIA.  
Título: Fábrica de Productos Cerámicos.   
Promotor: Cerámica Bechinense, SA.  
Autoridad sustantiva: Área de Calidad Ambiental.  
Localización: Camino de las Minas, s/n en Betxí (Castellón).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
Cerámica Bechinense, SA, es una empresa del sector cerámico, ubicada en el municipio de Betxí (Castellón), que se dedica a la fabricación de pavimento y revestimiento cerámicos por monococción y pretende, de acuerdo con la normativa legal vigente, solicitar la autorización ambiental integrada.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
De acuerdo con el proyecto presentado la actividad, ya en funcionamiento, se ubica en el Camino de las Minas, s/n en Bechí, provincia de Castellón, en una zona que según el PGOU está calificada como enclave industrial. Según el informe de compatibilidad urbanística emitido por el ayuntamiento, la industria es compatible con el planeamiento. Ocupa una superficie total de 32.500 m², de los cuales, 8.957,5 m² están ocupados por las edificaciones.  
El lugar donde se emplaza la industria, está urbanizado, por lo que existe suministro municipal de agua, de energía eléctrica (centros de entrega y líneas de media tensión), de gas natural, de alcantarillado municipal, y de red de aguas pluviales.  
El consumo de agua para el proceso industrial es de 4.751,50 m³/año, dicha agua procede de un pozo propio que cuenta con el permiso de la Confederación Hidrográfica del Júcar para la extracción de aguas subterráneas, además del aporte en forma de humedad a través de la tierra atomizada. El agua utilizada para uso sanitario procede de la red pública, de la que se estima un consumo de 1.105 m³/año.  
La capacidad de producción anual actual de la industria es de 1.782.000 m², siendo 1.393.809 m² de pavimento de gres esmaltado y 388.191 m² de azulejos y pavimentos esmaltados de soporte poroso. De forma esquemática, el proceso productivo consta de las siguientes fases: recepción y almacenamiento de las materias primas (las arcillas atomizadas en silos y los esmaltes y fritas en big-bags); dosificación y prensado en seco; conformación de la pieza, secado, esmaltado y serigrafiado; cocción mediante hornos monoestrato de rodillos; clasificación, embalado y almacenaje para su distribución y venta.  
La empresa se alimentará a base de energía eléctrica y gas natural, además de gasóleo para el funcionamiento de las carretillas elevadoras, según el siguiente reparto: transformadores 800 kVA, potencia instalada BT 1.104,94 kW, gas natural 4.110.000 kcla/h, gasóleo 22.000 litros/año.  
Alternativas:  
En el estudio de impacto ambiental no se contemplan alternativas tecnológicas al proceso existente.  
Afecciones legales  
La actividad proyectada constituye uno de los supuestos recogidos en el anexo I, subapartado 3.5 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado..., con una capacidad de producción de 75 Tm/día...), de la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de prevención de la contaminación y calidad ambiental, resultando preceptiva la obtención de la correspondiente Autorización Ambiental Integrada. Las competencias en materia de control integrado de la contaminación, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Cambio Climático.  
Otras afecciones consideradas son:  
- La fabricación de azulejos y baldosas de cerámica está incluida como actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del RD 9/2005, de 14 de enero.  
- La fabricación de productos de arcilla para la construcción está catalogada como actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera, grupo B, en la Ley 34/2007, de 15 de noviembre.  
- La actividad está sometida a la legislación en materia de residuos, en particular, en lo referente a producción de residuos y residuos de envases.  
- Queda sometida asimismo a la legislación en materia de contaminación acústica y en particular, al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
La planta se ubica en un entorno industrial, en el que destaca el sector cerámico. Con carácter general, la fabricación de productos cerámicos lleva asociados elevados consumos de agua y energía y genera emisiones a la atmósfera, ruido, vertidos y residuos. No obstante, el sector goza de un alto desarrollo tecnológico que le permite reducir su incidencia ambiental. En este sentido, la metodología de producción está altamente desarrollada y estandarizada, proporcionando todos los fabricantes maquinaria similar y empleando las mejores tecnologías disponibles.  
El Estudio de Impacto Ambiental presentado, básicamente reproduce el contenido del proyecto de solicitud de autorización ambiental integrada. El mismo incluye un estudio acústico en que se estima el cumplimiento de los límites sonoros establecidos pero carece de mediciones en el área de uso residencial próxima a la instalación, con las que se compruebe que se cumplen los límites para uso residencial establecidos por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Comunidad Valenciana, de Protección Contra la Contaminación Acústica. El expediente incluye, alegaciones en materia de contaminación acústica. Asimismo, no se aporta la preceptiva Auditoría Acústica.  
Respecto a las emisiones de contaminantes a la atmósfera, se indica que van asociadas a las aspiraciones y limpieza del ambiente polvoriento de la sección de recepción y prensas para las que se utilizan filtros de mangas; humos de combustión a la boca de salida de los humos de combustión de los secaderos dotados de chimenea al exterior y ventilador; a las aspiraciones del ambiente con partículas sólidas en suspensión existentes en las líneas de esmaltado y en la molturación de esmaltes que cuentan como medida correctora con un filtro de vía húmeda y a la evacuación de los humos de combustión generados en la zona de cocción a la entrada de los hornos que están dotados cada uno de chimenea al exterior y ventilador. Además se adoptan otras medidas correctoras como son la utilización de sistemas de depuración, el cubrimiento de las partes donde se produzcan movimientos de tierras, control de los contaminantes emitidos según el programa de vigilancia, colocación de filtros en los hornos en caso de que se superen los límites de contaminación autorizados y mantenimiento periódico de los sistemas de depuración.  
En cuanto a los ruidos y vibraciones, se toman como medidas correctoras la colocación de la cantidad de silenciadores que sea necesario en las chimeneas de gases, los molinos que se instalen contarán con un recubrimiento de placas de aislamiento acústico, los ventiladores y motores estarán dotados de un encapsulado de material acústico para reducir el nivel sonoro, se realizará un equilibrado dinámico y estático de las máquinas rotativas, se utilizarán soportes flexibles, tipo goma, corcho o similar.  
Las aguas residuales industriales producidas en las esmaltadoras y la zona de preparación de esmaltes son conducidas a través de canales hasta balsas impermeables aéreas donde son recogidas por camiones cuba con destino a atomizador. Las aguas negras se llevan por tuberías específicas, separadas de cualquier otro tipo de aguas, hasta la red general de saneamiento del polígono. Para las aguas pluviales, la empresa cuenta con una red específica para la recogida y posterior vertido a cauce público.  
Los residuos peligrosos se recogen y almacenan de forma provisional en puntos próximos a los lugares de generación, hasta su traslado al almacén de residuos (solera impermeable, techado completo y arqueta ciega para recogida de posibles lixiviados) para su retirada por gestor autorizado. Los residuos asimilables a urbanos, son depositados y transportados en contenedores específicos para su posterior traslado a contenedores de RAU externos, desde donde serán retirados por los servicios municipales de limpieza. Los residuos no peligrosos se almacenan y recogen en contenedores específicos u señalizados apropiadamente.  
El Programa de Vigilancia Ambiental, consiste en vigilar lo estipulado en el estudio de impacto ambiental mediante las siguientes medidas:  
Diariamente  
- inspección visual de los residuos almacenados, y de los contenedores de cada uno de ellos.  
- Llevar un registro de la entrada y salida de cada uno de los productos almacenados.  
- Limpieza de posibles o eventuales emisiones de efluentes de los contenedores.  
- Limpieza de los locales de almacenamiento de los distintos productos.  
- Inspección visual de los filtros de mangas y de la posible rotura de las mangas.  
Semanalmente  
- Inspección semanal de los camiones (neumáticos, nivel de aceite y agua, etc.), para evitar posibles accidentes que pudieran producir derrames de productos.  
- Inspección semanal exhaustiva de los residuos contenidos en la planta, comprobando el estado de los productos almacenados así como de los recipientes que los contienen para evitar fugas.  
- Inspección visual de las chimeneas de los hornos.  
- Inspección visual de las balsas.  
Mensualmente  
- Reporte de actividades y registros a la Conselleria de Medio Ambiente.  
- Revisión y mantenimiento de cada una de las máquinas y medidas correctoras.  
- Efectuar una limpieza completa de las máquinas.  
- Verificar la eficacia de los dispositivos de seguridad.  
Anualmente  
- Controlar el tarado de los diferentes dispositivos de seguridad de máquinas.  
- Informe técnico a la Conselleria de Medio Ambiente de las actividades desarrolladas en la medida en que estas sean requeridas.  
Cada 2 años  
- Medición de las emisiones procedentes de focos de hornos de cocción y aquellos cuyo caudal se encuentre entre 10.000 y 30.000 Nm³/h.  
Cada 3 años  
- Medición del resto de focos canalizados  
Tramitación administrativa.  
Con fecha 15 de febrero de 2007, el Área de Calidad Ambiental solicitó informe sobre la idoneidad de la documentación para someterla a evaluación de impacto ambiental, emitiendo, por parte de esta área, el informe solicitado con fecha 22 de febrero de 2007.  
Posteriormente, con fecha 04 de febrero de 2008, se recibió nota interna del Área de Calidad Ambiental de la Dirección General para el Cambio Climático solicitando la evaluación de impacto ambiental del proyecto, a instancias de Cerámica Bechinense, SA, y se remitía el correspondiente expediente, incluyendo:  
- Proyecto técnico  
- Estudio de impacto ambiental  
- Documentación de síntesis  
El propio escrito de remisión certifica que el proyecto básico de autorización ambiental integrada y el estudio de impacto ambiental han sido sometidos a información pública habiéndose recibido alegaciones en materia de contaminación acústica en el Ayuntamiento de Betxí.  
Consideraciones jurídicas.  
La actividad debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el apartado l) del grupo 4 del anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación deIimpacto Ambiental (fabricación de productos cerámicos mediante horneado).  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 16.2 m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Fabrica de Productos Cerámicos promovido por Cerámica Bechinense, SA, a ubicar en Camino de las Minas, s/n del término municipal de Betxí, provincia de Castellón, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, y demás documentación que constituye el expediente evaluado.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Dado que se aportan, en el expediente, alegaciones respecto a la contaminación acústica, deberán realizarse mediciones en el área residencial próxima a la instalación, de manera que se compruebe que se cumplen los límites para uso residencial establecidos por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Comunitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica. En caso de incumplirse los límites deberán adoptarse medidas correctoras, y una vez adoptadas deberá comprobarse la efectividad de las mismas mediante la realización de una auditoría acústica.  
2. Deberá llevarse un registro documentado del programa de vigilancia ambiental incluido en el estudio de impacto ambiental a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
3. Se presentará ante la Dirección General para el Cambio Climático el informe preliminar de situación del suelo por tratarse de una actividad considerada potencialmente contaminante del suelo, en cumplimiento con el artículo 3 del RD 9/2005, de 14 de enero, sobre actividades potencialmente contaminantes del suelo.  
4. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 7 de abril de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 88/07-AIA.  
Título: Explotación porcina de cebo.  
Promotor: José Luis Moreno León  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Sinarcas.  
Objeto del proyecto: Construcción de explotación porcina de cebo.  
Localización: polígono 12, parcelas 244 y 206(parte), del término municipal de Sinarcas (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
La granja se ubicará en la parcela 244 y en parte de la parcela 206 con una superficie total de 10.197,73 m². La explotación de porcina constará de dos naves para cebo de 489,88 m² cada una y de un local técnico de 20 m². La ventilación será natural y se contempla la posibilidad de emplear calefactores móviles de gas butano durante las primeras semanas del cebo. El suelo de las naves estará formado por un emparrillado compuesto por piezas prefabricadas de hormigón armado y pretensado. Para la recogida y el almacenamiento de purín se construirán fosas interiores que ocuparán el total de la superficie destinada a los animales, incluyendo los pasillos. La capacidad total de las fosas de las dos naves será de 692,15 m³. Los muros de éstas serán de hormigón y estarán impermeabilizados con enlucido de mortero fratasado. Cada nave contará con un silo para el almacenamiento del pienso.   
  
La capacidad total máxima será de 1.114 animales por ciclo de engorde, 155.96 UGM, cerdos de cebo de 20 a 100 kg. Por lo que se estima que se podrán realizar 2,4 ciclos de engorde al año.   
Se ha estimado que se generarán anualmente 2.395,10 m³ de purín. Se hace referencia a la aplicación de un activador biológico en las fosas de la nave como tratamiento previo a su aplicación en el campo. Se empleará como abono orgánico sobre superficies agrícolas de diferentes parcelas; adjuntándose el contrato de aceptación, cédula de propiedad y planos catastrales de cada uno de los propietarios. Se ha justificado la disponibilidad de terreno agrícola de 60,6448 ha dedicada al cultivo de vid, cereal y almendro mayoritariamente. La dosis de aplicación media se ha calculado para un máximo de 170 kg N/ ha año.  
Entre las medidas higiénico-sanitarias proyectadas, se incluye la colocación de malla metálica en las ventanas para evitar la entrada de animales al interior de la nave, instalación de un vallado perimetral y de pediluvios a la entrada de cada una de las naves. La explotación está diseñada de tal manera que los vehículos no tengan que entrar en la misma. Se dispondrá de equipos de presión para la desinfección de los vehículos en caso de que se deba entrar en la misma.  
El abastecimiento de agua se realizará a través de la red municipal. Se ha estimado un consumo anual para la alimentación y limpieza de los locales de 3.473,19 m³/año.  
El aseo contará con una conexión con la fosa de una de las naves por lo que la gestión de las aguas sanitarias se realizará de forma conjunta con los purínes. Para la recogida de cadáveres se dispondrá de un contenedor homologado que se ubicará fuera del recinto de la explotación.   
La explotación se sitúa a una distancia del núcleo urbano de Sinarcas de 2.600 metros.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente se inició el 23 de abril de 2007, con la remisión por parte de la Dirección Territorial de la CTH del proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental y expediente administrativo.   
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP núm. 252, de 23 de octubre de 2006, la comunicación a los vecinos de las parcelas colindantes y mediante un bando municipal expuesto en el tablón de anuncios del ayuntamiento por un plazo de 30 días hábiles. Se ha presentado una alegación al proyecto.  
Alegaciones presentadas  
Se ha presentado una alegación al proyecto de uno de los vecinos. Éste considera que el desarrollo de la actividad ganadera resultará perjudicial por la proliferación de insectos que pueden dañar las cosechas de olivo y por los olores que se producirán por el desarrollo de la actividad ganadera.  
Tal y como indica el informe del inspector veterinario del área, se deberán extremar las precauciones a la hora de la retirada de los purines y se deberá contratar con una empresa autorizada el servicio de retirada de cadáveres.   
Las medidas protectoras y correctoras propuestas, en cuanto a condiciones higiénicas de las naves y gestión de purines, se consideran adecuadas para evitar problemas graves por la proliferación de insectos y la generación de olores. En el caso de que lleguen a aparecer estos problemas se deberán adoptar medidas correctoras adicionales.   
2. Documentación complementaria.  
El expediente consta de los siguientes documentos:  
Con fecha de registro 1 de agosto de 2006, copia de la solicitud del informe del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos.  
Con fecha de registro 1 de agosto de 2006, copia de la solicitud del informe de patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998 del 11 de junio.  
En el expediente municipal:   
- Informe favorable del Ingeniero municipal.   
- Informe favorable del arquitecto técnico municipal.   
- Informe favorable del inspector veterinario del área.   
3. Solicitud de informes sectoriales  
En fecha 16 de octubre de 2007, se realiza consulta al Servicio de Conservación de la Biodiversidad.  
En fecha 17 de diciembre de 2007, se recibe la respuesta a la misma. Dicho informe indica:  
«Visitada la zona el divendres passat, 14 de desembre, no s`ha detectat cap espècie vegetal rara o amenaçada en el territori valencià, ni protegida per legislació nacional o europea.  
Pel que fa als hàbitats de l`annex I de la Directiva 92/43/CEE (...) Tota la superfície de la parcel·la del projecte (10.197,73 m²) correspon a terrenys forestals assignables a un carrascar degradat de l`hàbitat 9340 Junipero thuriferae-Quercetum rotundifoliae. Es tracta d`una pineda oberta de pi blanc (Pinus halepensis) amb alguns exemplars de carrasca (Quercus rotundifoliae) i una important vegetació arbustiva de coscoll (Quercus coccifera), càdec (Juniperus oxycedrus) i savina mora (Juniperus phoenicea). A les zones més obertes apareixen argelagues (Ulex parviflorus i Genista scorpius) i altres espècies del matollar, com romer (Rosmarinus offinalis), espígol (Lavandula latifolia), rabets de gat (Sideritis tragorigarum i S. Incana), saboritja (Satureja intricata subsp. Gracilis). La vegetació exstent està lluny de la clímax de Junipero thuriferae-Quercetum rotundifoliae».  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación se califica como Suelo No Urbanizable Aptitud Agrícola Ganadera según las normas urbanísticas de Sinarcas. La construcción proyectada cumple los parámetros urbanísticos que establece el artículo 37.2 de dichas normas.  
De acuerdo con la Ley 10/2004 del suelo no urbanizable y la Orden de 17 de octubre de 2005 por la que se regula la emisión de informes de carácter territorial y urbanístico se deberá disponer del informe favorable de la Dirección Territorial de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
Las parcelas donde se pretende ubicar la explotación se encuentran incluidas dentro del inventario forestal de la Comunitat Valenciana como suelo forestal.   
El municipio de Sinarcas no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
En el estudio de impacto ambiental se ha desarrollado una descripción del medio natural y el medio socioeconómico. En la documentación se indica que para la elección del emplazamiento se ha tenido en cuenta, entre otros aspectos, el tipo de suelo que permite esta actividad, las distancias a respetar con respecto a otras explotaciones y la existencia de vías de comunicación.   
En el entorno de la zona de actuación existen zonas de cultivo combinadas con zonas forestales. Los terrenos de cultivo están dedicados principalmente a la vid y cereal en las zonas más llanas mientras que en las pendientes existen cultivos de olivo y almendro. Además existen en la zona otras explotaciones ganaderas.   
Las parcelas concretas donde se localizará la explotación pertenecen a de suelo forestal. Dicha vegetación será eliminada para la construcción de las naves, el local técnico y los caminos interiores. Visto el informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad, en la visita de campo, no se localizó ninguna especie vegetal rara o amenazada en el territorio valenciano ni protegida por la legislación nacional o europea. El riesgo de erosión potencial está valorado como muy bajo en toda la zona de actuación. La vulnerabilidad de acuíferos es baja en la zona donde se ubicará la explotación y media o baja en todo el término municipal donde se localizan las parcelas receptoras del purín.   
Entre los factores ambientales que pueden verse afectados por el proyecto se ha incluido el aire, el suelo, el agua, la vegetación, la fauna, el paisaje y el medio socioeconómico. Para la valoración de los efectos de las actuaciones previstas se han empleado matrices causa efecto, distinguiéndose entre las fases de elaboración del proyecto, construcción y funcionamiento de la explotación.   
Los impactos más relevantes que puede generar el desarrollo de la actividad; identificados en el estudio de impacto ambiental son:  
- Sobre el aire, por contaminación física asociada a la emisión de gases, emisión de partículas sólidas en suspensión, o por contaminación química, asociada a la emisión de compuestos contaminantes relacionados con la combustión en vehículos en la fase de construcción, o por fermentación del purín.  
- Sobre el agua, por modificación de sus características físicas, químicas y biológicas del agua superficial y subterránea, como consecuencia de una gestión incorrecta del purín.  
- Sobre la flora, por eliminación de vegetación existente.   
- Sobre el paisaje, por la realización de las obras y la presencia de las edificaciones.  
- Sobre el medio socioeconómico.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas correctoras propuestas son las siguientes:  
Fase de construcción  
- Los materiales empleados armonizarán con las construcciones tradicionales de la zona.  
- La vegetación forestal eliminada se limitará a la superficie ocupada por la explotación.  
- Los escombros generados se llevarán a un vertedero autorizado.  
- Los materiales de construcción de las fosas garantizarán la estanqueidad de las mismas.  
Fase de funcionamiento:  
- Todas las naves mantendrán una ventilación constante.  
- En las fosas de purines se aplicará un activador biológico degradador y desodorante.   
- Se instalarán telas metálicas tipo pajarera en las ventanas.  
- Todas las operaciones de aprovisionamiento y transporte se realizarán fuera de la instalación.   
- Se contará con pediluvios en los accesos a las naves y un equipo de presión para la desinfección de vehículos en el caso en que deban entrar en el recinto.  
- A la hora de su aplicación del purín en el terreno se tendrá en cuenta lo establecido en el Real Decreto 261/1996 de 16 de febrero sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias, y su aplicación será según la Orden de 29 de marzo de 2000, por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias.   
- Para la recogida de cadáveres se dispondrá de contenedores homologados situados fuera del recinto de la actividad ganadera. Una vez que la explotación disponga de la licencia de actividad y de la cartilla ganadera, suscribirá un seguro de recogida y destrucción de cadáveres.  
Por lo que respecta al programa de vigilancia ambiental:  
- Se controlarán las medidas correctoras propuestas: estado del vallado perimetral, telas pajareras, estanqueidad de fosas, limpieza y ventilación de las naves entre otros.  
- Se comprobará la estanqueidad de los canales.  
- La aparición de restos arqueológicos o paleontológicos en el curso de las obras determinaría la obligación de suspender la actuación, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
- Se realizará un seguimiento de las parcelas donde se aplica el purín, no permitiéndose su aplicación en los recintos improductivos.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 1 h del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 16271990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Se estima aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la explotación porcina, situada en el Polígono 12, parcela 244 y 206 en el término municipal Sinarcas, Valencia, promovida por José Luis Moreno León siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
1. Deberá disponerse del informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural. Se deberá presentar ante el órgano sustantivo.  
2. Previamente a la ejecución de la obra se obtendrá de la Dirección Territorial de Valencia la autorización de tala y desenraizamiento de las especies a afectar incluidas en el anexo III de la Orden de 20 de diciembre de 1985 de la Conselleria de Agricultura y Pesca.   
3. El replanteo del proyecto en campo se realizará bajo la supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de esta Conselleria para reducir el movimiento de tierras y el impacto sobre la vegetación, pudiendo introducir pequeñas modificaciones en este sentido, así como medidas preventivas respecto a la vegetación.  
Deberá aprovecharse el camino existente en la parcela como camino de acceso al recinto de la explotación.  
4. En la realización de cualquier tipo de trabajo tanto en la fase de construcción como en la fase de funcionamiento se cumplirá el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
5. La distribución de purín sólo se podrá realizar sobre terrenos agrícolas sobre los que actualmente se esté realizando algún aprovechamiento.   
6. En su distribución se respetarán las distancias con respecto a otras explotaciones ganaderas, núcleos de población y cursos de agua establecidas legalmente.  
7. Al inicio de la actividad se deberá suscribir un seguro de retirada de cadáveres para la totalidad de animales, de forma que esté asegurada su retirada por empresa autorizada a tal efecto. Los cadáveres que se generen en la explotación deberán ser retirados y almacenados en el contenedor estanco.   
8. Los residuos generados durante el desarrollo de la actividad deberán ser gestionados de forma adecuada. Dentro de la explotación deberán ser almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados.  
9. Se comunicará cualquier variación que se produzca en el destino y tratamiento de los residuos.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 16 de enero de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 156/2007-AIA.  
Promotor: In Situ Testing, SL.  
Autoridad sustantiva: Sección Forestal de la Dirección Territorial de Alicante. Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Objeto del proyecto: Apertura de accesos para la realización de sondeos -prospecciones geotécnicas para la línea de alta velocidad de Levante. Tramo Aspe - Elche.   
Localización: Sierra de los Algezares. Aspe (Alicante).  
Antecedentes  
Con fecha 28 de febrero de 2003 (BOE de 19 de marzo de 2003) se formula declaración de impacto ambiental favorable sobre el documento complementario del estudio informativo del proyecto líneas de alta velocidad Madrid-Castilla La Mancha-Comunitat Valenciana - región de Murcia. Acceso a Alicante/Elche.  
El 28 de abril de 2003, la secretaría de Estado de Infraestructuras aprueba el expediente de información pública y definitivamente el documento complementario del estudio informativo del proyecto línea de alta velocidad Madrid-Castilla La Mancha-Comunitat Valenciana - Región de Murcia. Acceso a Alicante/Elche, publicándose en el BOE núm. 112 de 10 de mayo de 2003.  
Para la redacción del proyecto de construcción de la plataforma del AVE, tramos Aspe - Elche, es imprescindible realizar un estudio geotécnico que permita obtener las características del terreno atravesado. Para llevar a cabo dicho estudio es necesario la apertura de varios caminos que permitan el acceso a los puntos de muestreo.  
Por todo lo anterior y dado que, los terrenos donde van a abrirse los caminos de acceso y realizar los ensayos pertenecen al monte de utilidad pública Los Algezares se tramita el presente proyecto solicitando la declaración de impacto ambiental de acuerdo a la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.  
Descripción del proyecto  
El objeto del presente proyecto es la apertura de cinco caminos o pistas que permitan el acceso de la maquinaria a varios puntos de estudio para llevar a cabo los estudios geotécnicos necesarios para analizar el terreno y calcular las estructuras previstas para la construcción del proyecto de plataforma ferroviaria. Los reconocimientos o ensayos geotécnicos son de tres tipos: sondeos, calicatas y penetraciones dinámicas.  
Los sondeos mecánicos se realizan mediante maquinaria montada en camión. Para la toma de muestras, se perfora el terreno mediante un taladro de 10 cm de diámetro y profundidad variable. Después de la realización del sondeo en el terreno únicamente queda un tubo protegido con una pequeña tapa metálica para la medida de los niveles de agua.  
La superficie de ocupación del equipo de perforación es la correspondiente a la que ocupa un camión u oruga (10 x 3m) sobre el que va montado.  
Las calicatas mecánicas consisten en la realización mediante retroexcavadora de una pequeña zanja de 3 m de profundidad para observación de la estratigrafía y toma de muestras del terreno, tras lo cual queda totalmente tapada y con la capa vegetal en la parte superior. Cada calicata se realiza en aproximadamente media hora de trabajo.  
Las penetraciones dinámicas consisten en la hinca de una varilla a golpeo hasta alcanzar la roca o el nivel competente. El equipo se traslada en vehículo todoterreno o furgoneta y no genera ningún tipo de alteración al terreno.  
Para el acondicionamiento de los caminos se utiliza una retroexcavadora mixta que con el cazo delantero va allanando, desbrozando y limpiando la zona. En alguno de ellos, como es el caso del camino 5 será necesario desmontar y/o terraplenar el terreno ligeramente al ir el camino en paralelo a las curvas de nivel. En ningún caso se superarán los 0,5 m de altura en desmontes y terraplenes.  
El tiempo de utilización de los accesos dependerá de los metros de perforación de los sondeos, oscilando entre 10-15 días, dos días aproximadamente por sondeo.   
La longitud de los caminos oscila entre los 40 m y los 225 m. Los últimos 100 m del camino 2 y los caminos 3 y 4 quedan dentro del trazado de la línea del AVE por lo que en un futuro inmediato se verán afectados por las obras.  
El camino 1 coincide con el lecho de la rambla de Angosto.  
Tras la finalización de cada sondeo se cerrarán los caminos obstaculizando el acceso mediante zanja y montones de tierra, se labrará el camino y se retirarán los montones laterales de tierra que hubieran podido quedar e igualar un poco toda la superficie.  
Tramitación administrativa  
En fecha 14 de noviembre de 2007, la sección forestal de la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda remite el proyecto técnico, estudio de impacto ambiental y certificado del resultado de la información pública del expediente de ocupación de monte de utilidad pública FOCUPAM 4/2007 para la apertura de 5 caminos en el monte público sierra de los Algezares.  
El certificado del resultado de la información pública emitido por el Secretario de la Dirección Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda indica que el proyecto y estudio de impacto ambiental del expediente de ocupación de monte de utilidad pública FOCUPAM 4/2007 han sido sometidos a información pública mediante su publicación en el DOCV núm. 5612 de 03 de octubre de 2007 durante el plazo de 30 días, sin que conste que durante este plazo de exposición al público se hayan presentado alegaciones al mismo en el Registro de esa Dirección Territorial.   
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados por el proyecto.  
El paisaje semiárido del área de estudio viene determinado por las características del clima mediterráneo, el dominio de una vegetación herbácea y arbustiva poco desarrollada y la presencia de materiales deleznables con fuertes pendientes.  
Dada la naturaleza margosa y arcillosa de los materiales presentes en la zona, el principal agente modelador del terreno es la escorrentía superficial dando lugar a un paraje donde abundan los sistemas de barrancos y ramblas, así como los acarcavamientos. Otros procesos que acontecen en mayor o menor medida son la erosión diferencial, el relieve en cuesta, los procesos kársticos y los glacis-terraza de carácter aluvial.  
Los barrancos y ramblas presentes en el ámbito de estudio son afluentes del río Vinalopó, destacando en la zona la rambla de Angosto a la cual van a desaguar las vaguadas del entorno. El régimen de dichos barrancos es intermitente circulando agua únicamente después de fuertes lluvias.  
De acuerdo con el estudio de impacto ambiental, la serie climática de vegetación presente en el ámbito del proyecto, según el Mapa de Serie de Vegetación de España es la 31ª. Serie termomediterránea murciano - semiárida del lentisco, Pistacia lentiscus, Chamaeropo-Rhamneto lycioidis sigmetum.  
El crecimiento de las especies arbóreas se enfrenta a serios problemas de humedad, por tanto, la vegetación potencial, es un matorral de aspecto desértico llamado espinar, Chamaeropo humilis - Rhamnetum lycioidis, que aparece en las partes media y alta de las laderas de los cauces y ramblas de la zona. Este matorral está formado por lentisco, palmito, espino negro y trompetera entre otros. La degradación del espinar ha dejado paso a otras formaciones vegetales aún más ralas y más resistentes a la sequedad como son el esparto y el albardín. También se encuentran presentes en la zona especies arbustivas como el tomillo, el romero, el rabogato...etc.  
Sobre los suelos con alto contenido en yesos, los tomillares que se desarrollan adquieren un carácter especial puesto que son muy escasos en España e inexistentes en el resto de Europa lo que ha provocado que sean catalogados por la Unión Europea como, prioritarios para su conservación, dentro de la Directiva 92/43/CEE. Esta vegetación se corresponde con el hábitat 1.520 vegetación gipsícola Ibérica.  
En cuanto a la vegetación arbórea, se observan en la zona ejemplares de pino carrasco de repoblación con escaso desarrollo debido a las condiciones climatológicas y litológicas del terreno.  
En cuanto a la fauna, son abundantes las aves que utilizan las sierras circundantes y el área del pantano de Elche situado en las proximidades del área de estudio para nidificar, hibernar o como zona de descanso y alimentación durante las migraciones. Ni el embalse ni su perímetro de protección se ven afectados por ninguno de los caminos previstos.  
En la zona de actuación no se encuentra ningún LIC ni ZEPA incluido en la Red Natura 2000. No obstante, la zona forma parte del Hábitat prioritario núm. 1.520 vegetación gipsícola Ibérica.  
Según el Plan General de Ordenación Urbana de Aspe, la actuación proyectada se enmarca en suelo no urbanizable de especial protección por encontrarse situado sobre el monte de utilidad pública, Los Algezares.  
Existen dos vías pecuarias denominadas Colada de los Barrancos y Colada del Hondón a Tabaya que coinciden en algún tramo con el trazado del camino por lo que se considera la vía pecuaria como un itinerario.  
En cuanto al patrimonio cultural valenciano, el estudio de impacto ambiental, indica que no se tiene constancia de ningún BIC o elemento del patrimonio que pueda verse afectado por la apertura de los caminos. No obstante, no se dispone del informe vinculante favorable que debe emitir la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, previo al inicio de los trabajos.  
Impactos derivados de la actuación  
Los principales impactos derivados de la actuación son aquellos generados por los movimientos de tierras, la creación de desmontes y terraplenes, la circulación de maquinaria sobre el lecho de la Rambla (camino 1), el desbroce de la vegetación herbácea y arbustiva y en algunos casos la tala de ejemplares arbóreos de pino, desplazamiento temporal de la fauna, cambios cromáticos, visibilidad de los trabajos de apertura de caminos y tránsito de maquinaria, ocupación del monte de utilidad pública Los Algezares, tránsito de vehículos por vía pecuaria, afección de hábitat prioritario y generación de residuos inertes e industriales.  
No obstante lo anterior, y de acuerdo con el proyecto, los últimos 100 metros del camino 2 y los caminos 3 y 4 quedan dentro de la franja de afección directa o de la zona de expropiación previstas para la línea de Alta Velocidad. Esto significa que las afecciones que originen estos caminos se verán superpuestos por las que ocasionen las obras de la línea férrea, proyecto que ya cuenta con declaración de impacto ambiental favorable.  
Medidas correctoras.  
Para minimizar los impactos derivados de la apertura del resto de caminos se prevé realizar el mínimo movimiento de tierras, siendo el camino 5 el que tendría mayor significación por realizar desmontes y terraplenes para su apertura. En cualquier caso los taludes y terraplenes creados no superarán los 0,5 m de altura.  
Además, el desbroce de la vegetación así como la tala de ejemplares arbóreos, camino 3, se ajustará a lo estrictamente necesario para la circulación de vehículos.  
Una vez terminados los sondeos y según se vayan realizando, se llevarán a cabo las labores de sellado de los caminos y acondicionamiento del terreno. Tras la finalización de cada sondeo se cerrará cada camino obstaculizando el acceso mediante zanja y montones de tierra para que no se pueda acceder. Además se labrará con tractor toda la zona afectada por los accesos retirando los montones laterales de tierra que pudieran quedar, igualando así toda la superficie.  
La actuación planteada se estima aceptable desde un punto de vista ambiental. No obstante, se considera necesario establecer medidas preventivas y correctoras adicionales y modificar las propuestas para reducir el impacto sobre el medio, así como para conseguir una adecuada restauración de la zona y acelerar su recuperación.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 1. Agricultura y zoología punto i) del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de apertura de cinco caminos sobre terreno forestal, Monte de Utilidad Pública Los Algezares, que permitan el acceso a varias áreas determinadas donde realizar las prospecciones geotécnicas necesarias para la construcción de la Línea de Alta Velocidad de Levante, en el término municipal de Aspe (Alicante), cuyo promotor es In Situ Testing, SL., sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, así como del cumplimento de lo establecido en la documentación aportada y en el apartado segundo de la presente declaración.  
  
Segundo  
Condicionantes para la ejecución de las obras y el funcionamiento de la actividad:  
1. Previamente a la ejecución de los caminos, en caso de ser necesario, se obtendrá de la Dirección Territorial de Alicante la autorización de tala y desenraizamiento de las especies a afectar.   
2. La anchura de los caminos no será superior en ningún caso a 3 m  
3. Aquellos caminos que no vayan a ser afectados por el trazado de la línea férrea, se restaurarán de inmediato una vez finalizados los ensayos geotécnicos. Se procederá a la plantación de especies autóctonas presentes en la zona para recuperar en lo posible la vegetación y reducir la afección al paisaje. Los trabajos de restauración se llevarán a cabo con el asesoramiento y supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria, que introducirán los cambios en la misma que estimen pertinentes. Las especies a introducir, procedencia, densidades, métodos de plantación y aportación de tierra vegetal serán las que determinen los servicios técnicos antes citados. Se efectuarán riegos de plantación y mantenimiento suficientes para asegurar su arraigo.  
4. La restauración comportará la recuperación morfológica de la ladera del camino núm. 5, de manera que el camino y los taludes generados desaparezcan en la medida de lo posible.  
5. El seguimiento y vigilancia de las obras de restauración se llevará acabo durante un periodo de al menos dos años después de finalizada la restauración.  
6. En el caso de descubrirse restos arqueológicos, paleontológicos, etnológicos o arquitectónicos durante la ejecución de las obras se comunicará inmediatamente a la Conselleria de Cultura y se cumplirá con lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.  
7. La actividad tramitada deberá ser compatible con el PGOU de Aspe.  
  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 7 de febrero de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 195/2007-AIA.  
Título: Fábrica de pavimento y revestimientos cerámicos.  
Promotor: Cristal Cerámicas, SA.  
Localización: Carretera de Viver al puerto de Burriana, km 55,5 polígono Miralcamp (UE UI-6), del término municipal de Onda (Castellón).  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental.  
Descripción del proyecto  
Cristal Cerámicas, SA, es una empresa del sector cerámico que desarrolla su actividad desde 1995 en el municipio de Onda. Se ubica en la carretera de Viver al puerto de Burriana, km 55,5, polígono Miralcamp. Según proyecto, las parcelas ocupadas son tres (la 5, la 7 y la 31) aunque según consta en catastro, se ocupan siete parcelas, referencias catastrales 7374901YK3277S, 7374902YK3277S, 7374903YK3277S, 7173103YK3277S, 7173108YK3277S, 7173109YK3277S, 7173110YK3277S. La industria está tramitando la autorización ambiental integrada de la planta.   
Según el informe de compatibilidad urbanística emitido por el ayuntamiento, la industria es compatible con el planeamiento. La planta reparte sus instalaciones entre dos agrupaciones de parcelas de 28.235 m² y 23.633 m² de superficie, según proyecto, separadas por una calle. Las edificaciones, 3 naves industriales, ocupan una superficie de 20.475 m².  
La zona dispone de suministro de energía eléctrica y gas natural. El abastecimiento de agua se realiza desde pozo propio y pozo mancomunado Pou Sant Francesc. El acceso a la parcela se realiza desde el vial de servicio de la carretera de Viver al puerto de Burriana. Se encuentra a unos 3 km del núcleo urbano y 2 km de una zona residencial dispersa.  
En particular, en la planta se producirá gres esmaltado, gres porcelánico esmaltado y monoporosa de pasta roja. La producción diaria global se cifra en 333,5 toneladas, sin especificarse la capacidad total de la planta. De forma esquemática, el proceso productivo consta de las siguientes fases: recepción y almacenamiento de las materias primas, las arcillas atomizadas en silos y los esmaltes y fritas en big-bags, dosificación y prensado en seco; conformación de la pieza, esmaltado, coloreado y serigrafiado; cocción mediante hornos monoestrato, previo paso por los secaderos; selección y almacenaje para su distribución y venta.  
Las materias primas empleadas en el proceso productivo son principalmente agua,el consumo total de agua, incluyendo la de proceso, la destinada a limpieza y la consumida en aseos es de 5.600 m³/año del pozo propio y 8.500 m³/año del pozo mancomunado, y arcillas atomizadas. Como materias primas secundarias se emplean aditivos, colores, engobes, esmaltes, granillas, serigrafías y tintas. Las fuentes de energía empleadas son electricidad, 4.320,32 MWh/año, y gas natural, 75.585,28 MWh/año.   
Consideraciones ambientales  
La planta se ubica en un entorno industrial, en el que destaca el sector cerámico. La zona está urbanizada. Con carácter general, la fabricación de productos cerámicos lleva asociados elevados consumos de agua y energía y genera emisiones a la atmósfera, ruido, vertidos y residuos. No obstante, el sector goza de un alto desarrollo tecnológico que le permite reducir su incidencia ambiental. En este sentido, la metodología de producción está altamente desarrollada y estandarizada, proporcionando todos los fabricantes maquinaria similar y empleando las mejores tecnologías disponibles.  
El estudio de impacto ambiental presentado, básicamente reproduce el contenido del proyecto de solicitud de autorización ambiental integrada. El mismo trata de forma genérica los impactos producidos por la actividad cerámica y sin considerar los mismos sobre su ubicación concreta. Por ejemplo, no se tiene en consideración que se sitúa en la zona de influencia antrópica del Parque Natural de la Sierra de Espadán, la alta vulnerabilidad de acuíferos que caracteriza la zona o la elevada concentración de industrias del sector cerámico. No se considera como un factor susceptible de generar impactos el hecho de que la zona de almacenamiento de producto acabado esté ubicada en una parcela diferente a la de producción, estando separadas por una calle. Todo ello incide en la baja calidad del citado estudio de impacto ambiental.  
Respecto a las emisiones de contaminantes a la atmósfera, se indica que van asociadas a los cuatro secaderos, los dos hornos y la aspiración de las zonas de recepción de arcillas y alimentación a prensas, de esmaltado y el desmenuzador de cascotes. Asimismo, se indica la existencia de un equipo de cogeneración que fue dado de baja en 2004 pero se podría emplear en casos de emergencia. Las aspiraciones llevan asociados filtros de mangas para reducir la concentración de partículas. El resto de focos emiten a través de chimeneas cuya altura se ha calculado para asegurar la suficiente dispersión. Se indica que se comprobará el cumplimiento de los límites establecidos mediante la medición periódica por organismo de control.   
El ruido generado por la actividad se relaciona con el trasiego de camiones, de materias primas, las prensas, los ventiladores, hornos, secaderos, y los equipos de aire acondicionado. Se consideran como medidas correctoras el limitar la velocidad de circulación de los camiones, los cerramientos de las naves, el aislamiento del cual están dotados los equipos externos de aire acondicionado y la correcta instalación y equilibrado de la maquinaria. Se estima el cumplimiento de los límites sonoros establecidos, sin embargo no se aporta la preceptiva auditoría acústica, tan sólo se indica que se realizará, al menos, una cada 5 años.  
Respecto a las aguas generadas en el proceso industrial, junto con las resultantes del a limpieza de la fábrica y las procedentes del laboratorio, son dirigidas mediante canaletas a una balsa de acumulación desde donde son entregadas a través de un colector a la empresa vecina Onda Cogeneración, SL, para su gestión en atomizador. Las aguas pluviales son vertidas a la red de aguas pluviales y las aguas sanitarias se vierten a la red de alcantarillado municipal. Sólo se aporta autorización de vertido de las aguas sanitarias. Al efecto de reducir la posibilidad de vertidos accidentales al suelo, el interior de las naves y la restante superficie de parcela están pavimentadas e son impermeables.  
Los residuos peligrosos generados se almacenan en zonas techadas y se dispone de absorbente para recoger vertidos accidentales. En particular, el aceite industrial usado se almacena en bidones. El polvo recogido en los filtros se almacena en una tolva de rechazos. Todos los residuos se entregan a gestor autorizado o al proveedor, en caso de envases acogidos a sistemas SDDR.  
Tal y como se ha citado, el abastecimiento de agua se realiza desde pozo propio ubicado en la parcela de almacén de producto acabado y desde pozo mancomunado de riego. Se considera, por tanto, que deben regularizarse las concesiones ante el órgano de cuenca correspondiente.  
El Programa de Vigilancia Ambiental consiste en vigilar lo estipulado en el estudio de impacto ambiental mediante las siguientes medidas:  
1. Vigilar que la instalación y mantenimiento se realizan según proyecto y condiciones de autorización. Comprobar que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado.  
2. Determinar la eficacia de las medidas de protección y corrección y en caso de deficiencias, se procederá a la subsanación de las mismas.  
3. Verificar la exactitud de las medidas correctoras.  
4. Controles periódicos:   
- Mediciones periódicas por organismo de control, tanto de las emisiones a la atmósfera como del ruido generado.  
- Mantenimiento y limpieza de los filtros.  
- Inspección anual de las arquetas de aguas residuales, conducciones y balsa de acumulación e inspección trianual por OCA.  
- Análisis anual del agua de pozo.  
- Seguimiento de los residuos generados.  
-Vigilancia de las instalaciones.  
- Existencia de planes de emergencias.  
Afecciones legales  
El proyecto está sometido a la Ley 16/2002 de 1 de julio de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, según el subapartado 3.5, instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado..., con una capacidad de producción superior a 75 Tm/día, del anejo I. La industria tramita la autorización ambiental integrada que otorga la Dirección General para el Cambio Climático, la cual tiene atribuidas las competencias en materia de prevención y control integrados de la contaminación.   
Otras afecciones consideradas son:  
- La producción de energía está incluida como actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del RD 9/2005, de 14 de enero.   
- La fabricación de productos de arcilla para la construcción está catalogada como actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera, grupo B, del Decreto 833/1975.  
-La actividad está sometida a la legislación en materia de residuos, en particular, en lo referente a producción de residuos y residuos de envases.  
- Queda sometida asimismo a la legislación en materia de contaminación acústica y en particular, al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 2 de octubre de 2007, se recibió escrito del Área de Calidad Ambiental de la Dirección General de Calidad Ambiental, solicitando la evaluación ambiental del proyecto, a instancias de Cristal Cerámicas, SA. A tal efecto, se comunicaba la finalización del trámite de información pública del expediente, sin que se hayan recibido alegaciones al mismo.   
Con anterioridad, en fecha 2 de febrero de 2007 y a efectos de consultar acerca de la suficiencia e idoneidad de la documentación, expediente 31-2007/CON, el Área de Calidad Ambiental había remitido:  
-Proyecto básico de autorización ambiental integrada y anexos.  
-Estudio de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el apartado l) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, fabricación de productos cerámicos mediante horneado.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 16 del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, modificado por el Decreto 217/2007, de 26 de octubre, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de industria de fabricación de pavimento y revestimiento cerámico, promovido por Cristal Cerámicas SA, ubicada en el polígono Miralcamp, unidad de ejecución UI-6, de Onda, Castellón, en los términos que establece el Proyecto, el estudio de impacto ambiental y demás documentación que consta en el expediente.  
Adicionalmente, se cumplirán las condiciones siguientes:   
1. Debe regularizarse ante el organismo de cuenca correspondiente, las concesiones relativas al uso de agua de pozo propio y de pozo mancomunado.  
2. Se deberá disponer de la correspondiente autorización de vertido de aguas pluviales a la red separativa del polígono.  
3. Visto que según los planos, la zona de almacenamiento de residuos peligrosos está abierta al exterior por uno de sus lados, debe disponerse de medios de retención que impidan el arrastre o el vertido de residuos hacia la zona exterior.   
4. Debe incluirse en el programa de vigilancia ambiental el control periódico de la ausencia total de vertidos al suelo, por la alta vulnerabilidad de acuíferos y su ubicación en el área de influencia antrópica del PORN de la Sierra de Espadán.  
5. Las acciones incluidas en el Programa de Vigilancia Ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 14 de enero de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML