Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9263, del 25-01-2022 (2022/50)

RESOLUCIÓ de 10 de setembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'augment del volum de producció d'instal·lació aqüícola en gàbies flotants, en el terme municipal de Pilar de la Horadada - Punta de la Horadada. Expedient 117/2019/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9263

Data del DOGV
:   25-01-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/50

CVE


Data del document
:   10-09-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Pilar de la Horadada](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 10 de setembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'augment del volum de producció d'instal·lació aqüícola en gàbies flotants, en el terme municipal de Pilar de la Horadada - Punta de la Horadada. Expedient 117/2019/AIA. [2022/50]  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 117-2019-AIA.  
Títol: Augment del volum de producció d'instal·lació aqüícola en gàbies flotants.  
Promotor: Piscifactorías Albadalejo (Piscialba).  
Òrgan substantiu: Secció de Pesca de la Direcció Territorial d'Alacant / Direcció General de Pesca.  
Referència òrgan substantiu: ANIA 03.0023.  
Localització: enfront de les costes de Pilar de la Horadada- Punta de la Horadada (Alacant).  
  
Antecedents i descripció del projecte.  
El 3 de juliol de 2013 la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial emet declaració d'impacte ambiental favorable al projecte de granja marina d'orada i llobarro per a una producció de 1000 t (expedient 13-2011-AIA) promogut per Piscifactorías Albadalejo.  
  
Per resolució de 20 d'abril de 2015 la Direcció General d'Empreses Agroalimentàries i Pesca va autoritzar Piscifactorías Albadalejo l'establiment de granja marina en terrenys de domini públic maritimterrestre enfront del terme municipal de Pilar de la Horadada.  
Actualment l'empresa desitja ampliar l'activitat fins a aconseguir una producció de 3.000 t anuals si bé, a causa de l'encavalcament dels cicles de producció, aquesta pot arribar a 4.000 t/any. El promotor està tramitant un augment dels límits de la concessió en domini públic maritimterrestre (DPMT). Una vegada obtinguda la concessió es procedirà a augmentar el nombre de flotilles instal·lades.  
Les instal·lacions existents estan emplaçades en l'extrem sud de la costa d'Alacant, en un tram de costa obert i situada a 7,7 km de Cap Roig en direcció NW, a 8,14 km del Port de la Torre de la Horadada i a 9,2 km del Port de San Pedro del Pinatar (Múrcia). La distància d'aquestes instal·lacions al límit inferior de la prada de Posidònia oceànica és de 5 km.  
La superfície de l'actual concessió és de 300.000 m². En aquesta es troben fondejades 20 gàbies de 25 m de diàmetre disposades en dues flotilles de 10 gàbies cadascuna. Per a realitzar l'ampliació pretesa serà necessari augmentar la concessió a 900.000 m² amb la finalitat de fondejar 4 flotilles més, cadascuna amb deu gàbies. Es modificarà la ubicació de les flotilles situades al nord-est amb la finalitat d'augmentar la seguretat de les instal·lacions enfront de temporals. Per tant, l'explotació es compondrà de 6 flotilles amb un total de 60 gàbies de 25 m de diàmetre.  
En el disseny del projecte s'han contemplat les següents alternatives:  
Alternativa 0: No actuació, alternativa que no es contempla a causa de la necessitat d'augmentar la rendibilitat.  
Alternativa 1: Ampliació de la superfície de la concessió cap al nord-est amb producció de 100 t/gàbia (3.000 t/any). Instal·lació de 30 gàbies d'adults i 30 de juvenils.  
Alternativa 2: Ampliació de la superfície de concessió cap al sud-oest i producció de 100 t/gàbia (3.000 t/any). Instal·lació de 30 gàbies d'adults i 30 de juvenils.  
Alternativa 3: Ampliació de la concessió cap al sud-oest i producció de 80 t/gàbia (3.000 t/any). Instal·lació de 38 gàbies d'adults i 38 juvenils.  
Alternativa 4: Ampliació de la concessió cap al sud-oest i producció de 70 t/gàbia (3.000 t/any). Instal·lació de 42 gàbies d'adults i 18 juvenils.  
L'ampliació de la concessió cap al nord-est es va descartar pel fet que els fons presenten una biocenosi de detrític costaner amb presència de gorgònies i lloses, amb valor ambiental, mentre que al sud-oest el grau d'enfangament és major, i presenta un menor valor ecològic.  
  
L'alternativa 2 presenta un impacte sever sobre les comunitats bentòniques pel que es descarta. Les alternatives 3 i 4 són similars quant al seu impacte, i és la taxa de sedimentació dels abocaments, lleugerament menor per a l'alternativa 4, alternativa finalment triada i descrita en la present resolució.  
Les coordenades dels límits de la nova concessió seran les següents:  
  
A:703986/4193313  
B:704986/4193313  
C:704986/4192413  
D:703986/4192413  
Les espècies cultivades continuaran sent orada i llobarro encara que no es descarta el cultiu d'altres espècies com la corbina, serviola, besuc, pagre, sard, dentut, tonyina roja, llenguado, totes elles espècies autòctones. La producció prevista continuarà sent el 50 % de cadascuna de les espècies. La duració de cada cicle de producció serà de 16 mesos per a l'orada i de 18 mesos per al llobarro.  
El cicle de producció s'inicia amb la sembra de manera escalonada dels alevins en les gàbies a raó d'uns 280.000 alevins/gàbia fins a aconseguir una densitat de 15 kg/m³. Aquesta densitat no se superarà a fi de millorar el benestar animal i evitar la incidència de malalties. La càrrega màxima esperada és d'unes 3.900 t.  
Una vegada que els peixos aconsegueixen la seua grandària comercial els exemplars són extrets progressivament fins al buidatge de les gàbies i l'inici d'un nou cicle.  
El control sobre l'explotació es basa fonamentalment en una correcta administració de l'aliment, extracció de baixes el més regularment possible, revisió de xarxes per al seu recanvi i revisió de les estructures de fondeig (boies, estatges, cadenes, ancores?).  
El principal input de l'explotació serà el pinso. Per a una producció de 3.000 t, es consumiran 7.000 t de pinso. La base dels pinsos són peixos amb poc valor comercial per al consum humà. Es calcula que per a la producció prevista es consumiran 1.500 t. Altres inputs que poden ser afegits als pinsos són: antibiòtics, antioxidants per a evitar la degradació dels àcids grassos, minerals (com Zn, Na, Mg, Cu, etc.). Aquests elements seran per tant abocaments al mitjà a través dels pinsos.  
  
A més dels pinsos, en la granja es consumiran productes biocides per a evitar l'acumulació de microorganismes en les estructures marines submergides i combustible en l'ús de les embarcacions per al transport d'aliment. Es preveu que l'augment de consum de combustible serà de 200.000 litres anuals.  
El principal abocament que es produeix al medi marí procedeix del pinso subministrat (excrements dels peixos, substàncies de la metabolització dels pinsos, restes de pinsos) i associat a aquests abocaments, coliformes fecals i altres paràsits.  
L'abocament generat varia segons la grandària de l'animal i l'època de l'any (a l'hivern menor abocament que a l'estiu) i disminueix al final del període productiu com a conseqüència directa de l'extracció dels peixos en les gàbies.  
Els principals residus produïts seran les restes de peixos, considerats com a subproducte animal no destinat a consum humà (SANDACH), material divers procedent de l'ús de maquinària i mitjans de locomoció com els filtres d'olis i gasoil usats (LER: 160107), bateries usades (LER: 160601), aerosols (LER: 160504), material/draps absorbents (codi LER: 150202), envasos buits contaminats (LER: 150110), plàstics: procedents de l'embalatge dels sacs de l'aliment així com el mateix sac d'aliment una vegada que haja sigut consumit pels peixos (LER 200139), palets de fusta (LER 200138).  
  
Les emissions atmosfèriques procediran del consum de combustibles de les embarcacions (òxid de nitrogen, òxids de sofre, monòxid i diòxid de carboni, etc.).  
  
Tramitació administrativa.  
En data de 26 de gener de 2021 el Servei Territorial de Pesca d'Alacant va traslladar a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte d?«Augment del volum de producció d'instal·lació aqüícola en gàbies flotants», adjuntant la documentació tècnica i ambiental del projecte, la justificació del resultat del tràmit d'informació pública així com el resultat al tràmit de consultes efectuat.  
La informació pública es va realitzar mitjançant inserció d'anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 27 de febrer de 2020 així com en el tauler d'anuncis de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, tauler d'anuncis municipal i seu electrònica de l'Ajuntament de Pilar de la Horadada. Durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
Els informes emesos amb caràcter ambiental van ser els següents:  
- Informe de 7 de setembre de 2020, de la Direcció General de la Costa i la Mar sobre els següents aspectes:  
a) Aspectes generals: les instal·lacions se situaran en DPMT, en aigües interiors. La seua autorització haurà de tindre en compte el títol III de la Llei de costes i no es podran modificar les instal·lacions fins que no s'obtinga la modificació de la concessió.  
L'estudi econòmic del projecte haurà d'incloure els costos derivats del programa de vigilància ambiental i del programa de mostreig.  
L'emplaçament triat per a la instal·lació es troba en les zones d'interés per a dragatges d'arena, per la qual cosa les instal·lacions projectades hauran de retirar-se prou de totes les zones d'extracció d'arena perquè durant el possible dragatge d'aquestes les instal·lacions no es vegen afectades. Aquesta distància haurà de ser proposada i assumida pel promotor.  
b) Xarxa Natura 2000: El projecte està situat dins dels límits de la zona d'especial protecció per als ocells (ZEPA) ES0000508 «Espai marí de Tabarca-Cap de Pals» l'òrgan gestor dels quals és la DG de Biodiversitat, Boscos i Desertificació del Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic.  
«Aquest espai marí que comprén les aigües de la plataforma continental, entre el Cap de Pals i la Badia d'Alacant, fins a poc més enllà de la isòbata de 50 m; inclou les aigües circumdants a diverses illes de xicoteta grandària, entre les quals destaquen la Isla Grosa (Múrcia), Islas Hormigas (Múrcia) i l'illa de Tabarca (Alacant)».  
Es tracta d'una zona marina de gran importància com a àrea d'alimentació per a sis espècies d'ocells marins, cinc d'aquestes amb poblacions nidificants en diverses (ZEPA) del litoral i illots de Múrcia i Alacant».  
El promotor considera que la ubicació triada no tindrà impacte sobre la ZEPA perquè el projecte està allunyat de les zones de nidificació.  
c) Compatibilitat amb les estratègies marines: L'Estratègia marina llevantinobalear es va aprovar pel Reial decret 1365/2018. Els objectius ambientals queden recollits en l'annex II del Reial decret 79/2019 per a les actuacions de l'epígraf Q de l'annex I.  
L'informe conclou que l'actuació és compatible amb els objectius marins de l'Estratègia llevantinobalear i no són previsibles repercussions negatives.  
Perquè no existisquen repercussions significatives sobre la ZEPA i sense perjudici del que sobre aquest tema indique l'òrgan competent hauran de respectar-se diverses condicions que seran incloses en els condicionants ambientals d'aquesta valoració ambiental.  
- Informe de 30 de juny de 2020, de la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina en matèria de Xarxa Natura 2000:  
«El projecte està situat dins dels límits de la zona d'especial protecció per a les a veus (ZEPA) ES0000508 «Espai marí de Tabarca-Cap de Pals» de competència estatal, en concret l'òrgan gestor és la Direcció General de la Biodiversitat, Boscos i Desertificació d'aquest Ministeri».  
  
«La ZEPA ha sigut declarada per l'Ordre AAA/1260/2014, de 9 de juliol per la qual es declaren zones d'especial protecció per als ocells en aigües marines espanyoles».  
L'informe realitza una descripció de les característiques de l'àmbit de la ZEPA destacant la presència de diverses illes de xicoteta grandària amb zones de nidificació i la importància de les aigües marines com a zones d'alimentació en les quals destaca la presència d'espècies com la gavina corsa (Larus audouinii), ocell de tempesta europeu (Hydrobates pelagicus) en el context ibericomediterrani, baldriga balear (Puffinus mauretanicus), i baldriga cendrosa (Calonectris diomedea), entre altres.  
«Així mateix, la localització de les instal·lacions es troba a una distància de 8 km del parc regional «Salinas i Arenales de San Pedro del Pinatar« l'àrea dels quals és també ZEPA i a més de 7 km de l'espai marí protegit de LIC/ZEPA Cap Roig. Tots dos espais són utilitzats per les diferents espècies d'ocells marins com a zona d'alimentació».  
  
Respecte a la valoració dels fons, l'informe indica que l'alternativa (zona sud-oest de l'actual explotació) triada «es caracteritzen per presentar una biocenosi de detrític costaner amb zones més enfangades i que per tant té menor impacte en les espècies de gorgoniàcies i algues de port erecte».  
Respecte a la presència de cetacis i rèptils, segons el promotor, no s'ha constatat la presència d'exemplars de dofí mular o tortuga babaua dins de l'àrea d'estudi ni en les seues proximitats. No obstant això l'informe assenyala la interacció amb l'aqüicultura com un impacte identificat en poblacions de dofí mular a causa del clar aprofitament de manera permanent i/o ocasional de les instal·lacions d'aqüicultura per a obtenir aliment, la qual cosa genera canvis en les pautes de comportament dels individus estudiats.  
Respecte a la valoració general del projecte considera que la instal·lació no constitueix una alteració física permanent, ja que és retirada al final de la seua explotació, es durà a terme un pla de vigilància ambiental on s'estudiarà l'evolució dels hàbitats protegits que pogueren ser afectats, especialment les prades de posidònia més pròximes a la instal·lació i situades a l'oest d'aquesta mitjançant el punt de mostreig LTP1 i la «selecció de la millor alternativa d'ubicació de la concessió, tenint en compte el valor de les comunitats dels fons sobre els quals es localitzen les diferents alternatives, alguns dels quals presenten algunes espècies de cnidaris gorgoniacis i fons amb presència de roques».  
  
D'altra banda dins de les mesures correctores i compensatòries s'inclou el seguiment de la «Guia de bones pràctiques per a reduir l'impacte de les activitats aqüícoles sobre el medi ambient i dur a terme una gestió sostenible de les espècies cultivades» promogut per l'associació APROMAR i la inclusió, dins de les tasques de supervisió i manteniment de les instal·lacions, una inspecció del fons i retirada dels possibles materials que es depositen en aquest i la realització de la neteja periòdica i manual del fouling de les estructures submergides, a fi evitar el seu depòsit en el fons.  
Per això l'informe conclou favorable establint uns certs condicionants que s'inclouran en la part resolutiva d'aquesta valoració ambiental.  
- Informe favorable del 30 d'octubre de 2020 del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge en consideració de la falta de percepció de les instal·lacions sobre la costa segons estudi d'integració paisatgística i no és necessari aplicar mesures correctores addicionals a l'ús de materials amb colors que s'integren en el paisatge (blaus, grisos, negre).  
  
- Informe del Servei de Planificació i Recursos Hidràulics i Qualitat d'Aigües de 16 de març de 2020:  
Després de descriure el projecte, l'informe destaca que el promotor, amb la finalitat d'evitar efectes sinèrgics amb una altra instal·lació d'aqüicultura que pretén implantar-se en la zona, la instal·lació se situarà a 1,9 km de l'existent.  
Les instal·lacions se situaran en la massa d'aigua C19 que pertany a l'àmbit territorial de la Demarcació Hidrogràfica del Segura, i està classificada com a massa d'aigua costanera natural, que és del tipus AC-T06 (aigües costaneres mediterrànies no influenciades per aportacions fluvials, succintes, mixtes). L'estat dels diferents paràmetres indiquen que l'estat de la massa d'aigua és bo o molt bo.  
L'informe finalitza amb els aspectes que ha de recollir el PVA, aspectes que s'inclouran en els condicionants ambientals d'aquesta resolució.  
- Informe de l'Ajuntament de Pilar de la Horadada de 8 de juliol de 2020 indicant que no s'observa cap impediment per a dur a terme l'actuació sense perjudici de l'obtenció dels informes favorables que siguen aplicables.  
- Informe favorable de 29 de maig de 2020, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni a l'efecte de l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià una vegada realitzada la prospecció geofísica i arqueològica subaquàtica i redactat informe tècnic sobre la base del qual es determina que no existeix afecció al patrimoni cultural subaquàtic perquè no s'han trobat restes d'aquesta índole.  
  
  
Consideracions ambientals.  
L'ampliació de la granja es realitzarà en zona en la qual predominen els vents de component NE i ENA amb vents de major intensitat en direcció NE i SW. Les campanyes de mostreig realitzades mostren la presència d'arenes i llims-argiles en els fons marins. La hidrodinàmica de la zona mostra un onatge que prové de l'est en major mesura. Quant als corrents marins, el transport net de la columna d'aigua es realitza en direcció SSO.  
Les anàlisis realitzades per a la caracterització de la columna d'aigua (amoni, nitrogen total, fòsfor total, nitrats, nitrits i fosfats, sòlids en suspensió, valors de clorofil·la) mostren un òptim estat de les aigües.  
  
La zona d'estudi es caracteritza per presentar una biocenosi de detrític costaner amb un major grau d'enfangament en els punts situats en la zona oest i nord. En els fons estudiats, es troba una comunitat característica del pis circalitoral destacant la presència de poliquets i equinoderms. En un dels punts mostrejats s'ha observat un aflorament de reduïdes dimensions d'unes xicotetes lloses, que ha permés la fixació d'algunes espècies de cnidaris, s'ha observat la presència d'exemplars del cuc marí Bonellia viridis, diversos tubs de poliquets sabèl·lids i uns pocs exemplars de xicotetes gorgònies del gènere Eunicella i Lophogorgia. Quant al component algal, tan sols en aquest punt s'ha pogut observar algunes xicotetes concrecions d'algues calcàries dels gèneres Lithothamnion i Phymatolithon, que es troba recobrint xicotets trossos de pedres.  
  
Les comunitats amb gorgònies han sigut determinants per a rebutjar l'alternativa 1 si bé la densitat d'individus no és alta. En general, l'estat de les biocenosis, es valora com a bo, cosa que determinarà l'aplicació de mesures de protecció ambiental.  
En l'àrea d'estudi les prades de fanerògames marines es troben representades per Posidònia oceànica que s'estén des del cap de Pals a Guardamar. Es destaca així mateix la presència de Cymodocea ramosa. Les prades de Posidònia es troben a més de 4 km de l'àrea de concessió pel que, encara que se subjectaran a estudi ambiental, no es considera que haja d'existir en principi afecció.  
Respecte a la presència de tortugues i dofins, no s'ha detectat la presència de dofí mular o tortuga babaua.  
Referent als espais naturals protegits Xarxa Natura 2000, l'ampliació prevista, igual que l'explotació actual, afecta la ZEPA ES000508 «Entorn marí de Tabarca-Cap de Pals» que està situada en la demarcació llevantinobalear.  
La ZEPA constitueix una important àrea d'alimentació per a diverses espècies d'ocells i al seu torn bufona amb altres espais d'interés com ara espaci marí de Cap Roig (LIC/ZEC/ZEPA), Salinas i Arenales de San Pedro del Pinatar (ZEPA), franja submergida litoral de la Regió de Múrcia (LIC).  
Els valors naturals objecte de conservació són els ocells nidificants així com diverses espècies de cetacis entre les quals destaca el dofí mular (Tursiops truncatus), la tortuga babaua (Caretta caretta), les prades de posidònia i la nacra (Pinna nobilis) inclosa en el Catàleg Espanyol d'Espècies de Fauna Amenaçades.  
La localització de les instal·lacions es troba a una distància de 8 km del parc regional Salinas i Arenals de San Pedro del Pinatar «l'àrea dels quals a més és zona especial de protecció per als ocells (ZEPA) i a més de 7 km de l'espai marí protegit de Cap Roig amb ZEPA ESZZ16009.  
  
Tots dos espais són utilitzats per les diferents espècies d'ocells marins com a zona d'alimentació, per la qual cosa el possible impacte pot donar-se quan aquestes s'acosten a alimentar-se en la instal·lació i queden atrapades. Pel fet que aquestes morts tenen un caràcter puntual i que la zona no és utilitzada per l'avifauna per a la reproducció, es considera que l'impacte no és rellevant.  
Respecte de la població de mamífers marins i de la tortuga babaua, la presència de la qual és significativa en l'espai marí protegit ES6200029, i catalogada per la UICN en perill i pel Catàleg Espanyol d'Espècies Amenaçades com a vulnerable, no es preveu impacte en relació amb cap de les fases del projecte.  
Respecte de la possible afectació a les prades de Posidònia, a causa de la llunyania de les instal·lacions amb la prada i als corrents de la zona, no es consideren rellevants l'afectació a causa dels abocaments, ja que no arribaran a les comunitats de fanerògames marines.  
Referent al paisatge, atés que les instal·lacions no sobrepassen el metre d'altura SNM, les instal·lacions no seran visibles des de la costa.  
Quant al patrimoni cultural, després de realitzada prospecció bibliogràfica i in situ no s'han detectat elements del patrimoni cultural que puguen ser afectats per l'activitat.  
Respecte a les accions del projecte susceptibles de generar impactes en la fase de construcció s'ha identificat el trànsit de les embarcacions (risc d'abocaments, emissió de sorolls i gasos contaminants), instal·lació de morts i amarraments. A causa de la curta duració dels treballs l'impacte no es considera rellevant.  
En la fase de funcionament s'identifiquen els següents impactes:  
- Sobre la dinàmica litoral: les infraestructures no suposaran una important barrera física per als corrents marins o l'onatge. L'impacte serà permanent, puntual i reversible a curt termini.  
- Qualitat del sediment: pot disminuir-se la qualitat del sediment a causa de l'acumulació de restes de peixos, femta, pinso no consumit i organismes que colonitzen les xarxes (fouling) i es produeix un augment de la matèria orgànica que en entrar en descomposició pot donar lloc a episodis d'anòxia i predomini del metabolisme anaerobi. També pot produir-se afectació a la qualitat del sediment a causa de l'ús de medicaments i productes químics; si bé, en el cas dels primers, les concentracions seran molt baixes.  
Després de la modelització dels abocaments realitzats segons les alternatives estudiades, es considera alternativa més favorable l'alternativa 4 (la descrita en aquesta resolució) on l'impacte es redueix a l'entorn immediat de les gàbies i en un espai no superior a 70 m de ràdio.  
Circumstàncies com ara l'alternança de períodes de criança d'alevins amb adults que done lloc a períodes de descans que permet la recuperació del sediment, l'assimilació de part del fouling per altres organismes i l'augment d'algunes espècies íctiques salvatges atretes per l'aliment sobrant les quals poden consumir una part important de l'excedent de l'alimentació, disminueixen l'impacte global dels abocaments realitzats que, no obstant això, seran objecte de vigilància i seguiment.  
  
- Deterioració de la comunitat del detrític costaner: Els abocaments de matèria orgànica al medi poden produir fenòmens d'hipòxia i anòxia, ascens de la discontinuïtat del potencial redox dins del perfil del sediment marí i producció de sulfurs causats per l'abocament de matèria orgànica al medi que causa empobriment de la macrofauna bentònica.  
  
No obstant això, la vigilància ambiental duta a terme en les instal·lacions existents no confirma les previsions teòriques i es troben valors de diversitat en fons superiors als esperats.  
La valoració de l'impacte realitzada considera l'efecte amb afecció limitada (màxim 100 m al voltant de les gàbies) i reversible a mitjà termini no considerant-se l'afecció com a important.  
- Impacte sobre les poblacions íctiques: Les restes d'aliments provoquen la proliferació d'espècies oportunistes ocasionant-se un efecte «escull» i una possible atracció de depredadors. Les possibles fuites de peixos a causa de trencament de xarxes poden produir una pressió sobre els recursos alimentosos. El possible impacte no es valora, ja que no es tenen dades sobre aquest tema.  
En el cas de fuites poden donar-se alteracions genètiques per mescles amb les poblacions locals. Aquest impacte pot produir la pèrdua de fenotips locals, ja que els alevins s'obtenen de les poblacions silvestres les línies reproductives de les quals es mantenen en captivitat. L'abundància d'exemplars masculins respecte als femenins i les inadequades condicions de reproducció de les espècies en les zones on es realitza l'activitat aqüícola fa improbable l'alteració genètica de les poblacions.  
  
La presència de les granges marines els hostes de les quals poden contraure malalties són un risc per a la sanitat de les espècies salvatges.  
  
- Qualitat de l'aire i canvi climàtic: Els impactes es relacionen directament amb el trànsit de les 4 embarcacions que intervindran en les tasques d'alimentació que contribuirien a l'augment de les emissions de CO2, però es considera que no afectaran significativament la qualitat de l'aire.  
- Activitat econòmica: L'ampliació a realitzar produirà una millora competitiva de l'empresa que augmentarà la seua rendibilitat i produirà un augment de la mà d'obra que s'utilitze. L'impacte es valora com a positiu, si bé la seua influència seria parcial.  
Programa de vigilància ambiental (PVA).  
L'activitat en funcionament realitza un PVA en el qual es prenen dades de 3 punts de mostreig i es realitza un estudi sobre la possible influència de la instal·lació en Posidònia oceànica. Es proposa l'augment del nombre d'estacions de mostreig conservant el nombre i la periodicitat dels indicadors a mostrejar. Es proposa mostrejar el sediment davall de cada tren de gàbies amb una periodicitat mensual.  
Respecte a les prades de fanerògames marines, a causa del seu important paper ecològic, es considera necessari incloure estacions de mostreig de la prada de Cymodocea nodosa i ampliar el nombre d'estacions de Posidònia oceànica.  
Respecte dels controls realitzats en el PVA de l'actual explotació, no s'ha detectat fins al moment efectes rellevants sobre el medi marí si bé en períodes puntuals s'ha detectat la presència d'un antibiòtic sota les gàbies, fet que determina la necessitat d'establir mesures per a evitar que aquests antibiòtics passen a la cadena tròfica.  
  
D'altra banda, aquest òrgan ambiental assenyala que al NE de la proposta realitzada i a uns 1,5 km se situarà una altra explotació d'aqüicultura. En sentit sud, i a uns 3 km se situa el polígon aqüícola de San Pedro del Pinatar. En principi i atesa la distància aconseguida per la ploma d'abocament que no sobrepassarà els límits de la concessió, no és previsible que es generen efectes sinèrgics. No obstant això, i atesa l'actual situació de la zona, han d'establir-se mesures preventives de caràcter general perquè aquest possible efecte siga adequadament valorat en cas de futures ampliacions.  
Finalment i respecte de la necessitat de modificar la ubicació de l'explotació a sol·licitud de la Direcció General de la Costa i la Mar per situar-se en zona de dragatge d'arenes, ha d'indicar-se que aquesta no és una qüestió directament ambiental, per la qual cosa serà el promotor el que aclarisca directament amb el mencionat òrgan les qüestions relatives a la ubicació de les instal·lacions, i es comunicarà a aquest òrgan ambiental el que corresponga a l'efecte de determinar si ha de realitzar-se una nova valoració ambiental.  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'annex I.1.g del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
En l'expedient s'han observat els tràmits establits en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot això, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicable, el projecte d?«Augment del volum de producció d'instal·lació aqüícola en gàbies flotants», enfront de les costes de Pilar de la Horadada (Alacant) sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les determinacions de l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació que aparega en l'expedient i de conformitat amb els següents condicionants:  
1. L'estudi econòmic del projecte haurà d'incloure els costos derivats de les mesures correctores a imposar, així com les despeses derivades del pla de seguiment i vigilància ambiental per a la comprovació de l'efectivitat d'aquestes mesures.  
2. Respecte de la necessitat de modificar la ubicació de l'explotació a sol·licitud de la Direcció General de la Costa i la Mar per situar-se en zona de dragatge d'arenes, ha d'indicar-se que aquesta no és una qüestió directament ambiental, per la qual cosa serà el promotor el que aclarisca directament amb aquest òrgan les qüestions relatives a la ubicació de les instal·lacions, i es comunicarà a aquest òrgan ambiental qualsevol modificació significativa a l'efecte de determinar si ha de realitzar-se una nova valoració ambiental.  
3. Condicionants en matèria d'espais naturals protegits Xarxa Natura 2000 i biodiversitat:  
a) Les operacions per a instal·lar la granja marina es realitzaran fora del període de reproducció dels ocells. S'evitarà el pas prop de les zones de nidificació dels ocells reproductors. El trànsit de les embarcacions respectarà les «basses» d'ocells marins evitant passar prop d'aquestes evitant episodis que puguen posar en perill el seu estat de conservació.  
  
b) Els morts i elements de fondeig hauran de situar-se en fons arenosos sense vegetació.  
c) Amb la finalitat de no afectar espècies protegides segons llistat LESPRE (Reial decret 139/2011), es realitzarà un manteniment periòdic dels caps vigilant que romanguen tibants en tot moment, no sols després dels temporals. Qualsevol captura accidental en els caps de qualsevol d'aquestes espècies haurà de ser comunicada a l'òrgan competent en biodiversitat del ministeri competent en medi ambient.  
  
d) Es realitzarà un programa de gestió de residus amb la finalitat d'evitar la seua arribada al fons marí, que hauran de ser recollits pel titular i portats a port per a la seua gestió per gestor autoritzat.  
e) Les instal·lacions hauran de tindre en compte els riscos climàtics existents (temporals) a fi d'evitar abocaments.  
f) Amb la finalitat d'evitar que els elements de la instal·lació es perden en la mar, tots els elements de la instal·lació hauran de ser dimensionats per a resistir els esforços que puguen patir al llarg de la seua vida útil.  
g) Sempre que siga possible des del punt de vista tècnic, el nombre de morts i ancores es dimensionaran de manera que s'instal·le el mínim nombre possible, i és preferible l'ús d'un menor nombre de pes suficient, adequat tant als esforços de flotabilitat de les boies i pes dels elements d'ancoratge com als esforços derivats de l'hidrodinamisme, en lloc de l'ús de múltiples elements enllaçats per cadenes o altres elements sobre els fons.  
h) Amb la finalitat d'evitar l'afecció directa a espècies protegides de tipus sèssil, biodiversitat en general i hàbitats protegits o d'interés:  
- En cap cas se situaran gàbies sobre hàbitats sensibles com ara prades de fanerògames marines, fons coral·lígens i fons de Mäerl, ni es cultivaran espècies exòtiques o localment absents de manera natural sense comptar amb l'autorització escaient prèvia de l'òrgan gestor en espais naturals protegits Xarxa Natura 2000 i biodiversitat.  
  
- Es realitzarà una supervisió directa del muntatge dels elements que componen la instal·lació. Per a això s'evitarà que els diferents elements caiguen de manera descontrolada des de les embarcacions que s'efectuarà amb el control i la supervisió de treballadors subaquàtics. En aquests treballs i per a evitar caigudes s'empraran eines apropiades com a grues en les embarcacions o globus elevadors. Es registraran de manera precisa les coordenades d'ubicació de cada punt de fondeig, es comprovarà l'estat dels fons sobre els quals s'asseguen i es realitzaran fotografies de cadascun d'aquests, tant a l'inici del període d'autorització com a la seua finalització.  
- La informació obtinguda servirà per a fer un seguiment de la instal·lació i poder monitorar la seua afectació a les comunitats biològiques.  
Haurà de realitzar-se un informe després de la finalització de les obres d'instal·lació que haurà de traslladar-se a la Direcció General de la Costa i la Mar igual que els informes periòdics de seguiment dels fons de l'emplaçament al llarg de la vida útil de la instal·lació.  
i) Tots els elements instal·lats hauran de ser objecte d'adequat manteniment i vigilància per a assegurar que cadascuna de les seues parts conserva les característiques adequades per a la seua funció. El control ha de realitzar-se tant sobre l'element de fondeig com sobre cadascuna de les parts del tren de fondeig, comprovant que es troben adequadament fixats i sense desenterrar, sense indicis de desgast o corrosió, amb flotabilitat adequada.  
Es realitzarà un seguiment visual de les instal·lacions a fi de comprovar que cap element pot provocar l'enganxament dels ocells.  
j) L'abalisament haurà de ser instal·lat i mantingut pel responsable de la instal·lació, i estarà, igualment, obligat a comunicar les incidències als organismes i administracions que puguen tindre competències en la matèria, així mateix haurà d'informar el Servei Provincial de Costes d'Alacant en relació a les dates en què es facen els treballs de muntatge de la instal·lació referenciada.  
k) Se seguiran les recomanacions del document tècnic sobre impactes i mitigació de la contaminació acústica marina (MAGRAMA 2012) i els manuals del curs d'observador de mamífers marins i tècnics d'acústica passiva per a operar en aigües espanyoles (MAGRAMA 2014).  
  
l) L'ús per les instal·lacions aqüícoles de pingers o altres dispositius acústics de dissuasió només es realitzarà amb l'autorització administrativa prèvia de l'òrgan gestor de l'espai, després d'adequada justificació de la necessitat i avaluació posterior de l'efectivitat.  
ll) Amb la finalitat de minimitzar les interaccions que el desenvolupament d'aquesta activitat poguera ocasionar sobre els ramats costaners de dofí mular (Tursiops truncatus) i altres espècies de cetacis, s'evitarà la interacció en l'aigua entre els bussos de les granges i els cetacis, així com l'alimentació intencionada dels animals que puguen aproximar-se a aquestes. La presència d'un o diversos exemplars de l'espècie Tursiops truncatus de manera permanent en instal·lacions d'aqüicultura interactuant amb els bussos o embarcacions haurà de ser comunicada a l'òrgan gestor de l'espai protegit.  
Els gestors de les instal·lacions d'aqüicultura col·laboraran amb els programes de seguiment de les poblacions de cetacis, almenys, autoritzant i facilitant la col·locació de sistemes de seguiment passiu per a la detecció de la presència d'individus de l'espècie Tursiops truncatus.  
  
m) Es realitzarà un pla de contingència i es dissenyaran plans d'actuació per a minimitzar els danys i perjudicis derivats de l'arribada a la costa d'animals morts i altres estructures després dels temporals.  
4. Se seleccionaran els materials de manera que no es produïsca contaminació del medi marí ni s'afavorisquen processos de corrosió que puguen restar eficàcia a la instal·lació.  
5. S'amplia i modifica el programa de vigilància ambiental (PVA) en els següents aspectes:  
a) Condicions generals: en el moment en què comence la modificació del projecte, quedarà anul·lat el PVA de l'expedient 13-2011-AIA pel que la vigilància es referirà exclusivament al projecte actual.  
b) Un desviament en les previsions realitzades en matèria d'abocaments de qualsevol tipus que tinga com a conseqüència augmente d'anòxia significativa o presència d'antibiòtics obliga el promotor a establir mesures correctores addicionals, al control d'aquestes mesures i a la verificació de la seua idoneïtat. Es comunicarà qualsevol incident, així com la solució, a aquest òrgan ambiental.  
En el cas que les mesures correctores no donen els resultats esperats el promotor haurà de reduir la càrrega de l'explotació i en el cas que persistisca l'efecte negatiu, cessar la producció en una o diverses flotilles.  
c) S'inclourà un apartat específic de vigilància de dispensació de productes veterinaris. Es realitzarà un control rigorós de la dispensació d'aquests. En el cas que els controls detecten un augment de les patologies i augment de la freqüència dels tractaments hauran d'establir-se mesures correctores addicionals en el funcionament de l'activitat, com ara disminució de la densitat dels peixos o l'aplicació de buits sanitaris.  
  
d) Els controls del PVA hauran de realitzar-se segons el següent disseny establit per la Secció d'Aigües del Servei de Planificació i Recursos Hidràulics i Qualitat d'Aigües:  
Haurà de facilitar-se les coordenades en ETRS89 Fus 30, per a la seua aprovació, de les estacions que es proposen per al PVA.  
Es controlaran els següents paràmetres i amb la freqüència indicada:  
  
1.1.1. Aigua:  
El mostreig es realitzarà a 2 nivells batimètrics.  
Freqüència mensual.  
Paràmetres: Clorofil·la a (g/L), amoni (mol NH4/l), nitrits (mol NO2/l), nitrats (mol NO3/l), fosfats (mol PO4/l), índex FAN, sòlids en suspensió (mg/L), oxigen dissolt (% saturació O2), Índex de Margalef, pH, transparència i terbolesa (UNF).  
Estructura fitoplanctònica.  
Microbiologia: Escherichia coli i Salmonel·la  
1.1.2. Sediment:  
Els punts de control seran els mateixos que per a la columna d'aigua.  
Freqüència mensual.  
Paràmetres: granulometria, COT (%) Nitrogen kjeldah (mg/Kg), fòsfor total (mg/kg), pH, potencial redox, metalls, Clostridium sulfit reductors i presència de mantell de Beggiatoa.  
1.1.3. Posidònia oceànica i Cymodocea nodosa:  
Freqüència anual.  
Metodologia POMI o CARLIT  
1.1.4. Biocenosi de fons detrítics costaners  
Els punts de control seran els mateixos que per al sediment.  
Freqüència anual. Metodologia MEDDOC o BOPA.  
1.1.5. Poblacions de cetacis i rèptils  
Descripció qualitativa.  
1.2. Es remetran al Servei de Planificació, Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües, en format digital i amb periodicitat semestral còpia dels resultats obtinguts en el PVA. La valoració dels resultats es realitzarà tal com s'estableix en el Reial decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les aigües superficials i les normes de qualitat ambiental.  
  
També es comunicarà immediatament qualsevol anomalia detectada.  
1.3. Respecte dels productes per als tractaments sanitaris s'indiquen que s'aportaran amb l'alimentació. La informació d'aquests s'aportarà en els informes semestrals.  
1.4. En la documentació s'indica tan sols que la neteja de les xarxes es durà a terme mitjançant sistemes mecànics i que no porten productes antifouling. Haurà de facilitar-se la informació del lloc on es realitza i els productes utilitzats.  
Els resultats del PVA es remetran a la Secció d'Aigües del Servei de Planificació i Recursos Hidràulics i Qualitat d'Aigües segons el que es disposa en el PVA i a la Direcció General de la Costa i la Mar.  
No es remetran a aquest òrgan ambiental els informes semestrals i trimestrals. No obstant això, anualment haurà de remetre's a aquest òrgan ambiental un resum del resultat anual de la vigilància efectuada analitzant si existeixen diferències significatives respecte a la situació preoperacional en tots els aspectes contemplats en el PVA.  
La verificació de l'existència de diferències significatives haurà de realitzar-se mitjançant anàlisi estadística o qualsevol altre mètode que permeta obtenir adequades conclusions.  
6. La possible transmissió de malalties als animals salvatges s'evitarà mitjançant un estricte control de l'estat sanitari dels cultius de l'explotació i actuant, en cas de successos sanitaris repetits, mitjançant disminució de càrregues i buits sanitaris.  
7. No es requerirà nou pronunciament ambiental quan existisca modificació de les espècies a cultivar sempre que aquestes siguen autòctones, la modificació no supose un augment quantitatiu de la producció i no supose el nou cultiu un increment de pinso o femta en el medi marí.  
  
8. Impactes acumulatius i sinèrgics: En el cas que el promotor decidisca ampliar novament l'activitat haurà de realitzar un estudi d'efectes acumulatius i sinèrgics tenint en compte les instal·lacions autoritzades. Per tant, haurà d'efectuar consulta prèvia a l?«ACUIVISOR» o cartografia de substitució així com tindre en compte les dades de què puga disposar l'òrgan competent en pesca de la Generalitat Valenciana.  
  
9. En els termes establits en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que hi són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Segons disposa l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
  
a. Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs, sense perjudici dels que siguen procedents en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre ben en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
L'òrgan substantiu haurà de tindre en compte les successives ocupacions del domini públic en la sol·licitud d'informes d'ampliacions o noves instal·lacions amb la finalitat que els organismes consultats es pronuncien, en el tràmit d'informació pública i consultes, sobre aquest aspecte i tinguen en compte els possibles efectes acumulatius i sinèrgics, consultes en les quals haurà de donar-se participació a altres comunitats autònomes quan les instal·lacions se situen pròximes al límit en els quals aquestes exerceixen les seues competències.  
  
València, 10 de setembre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9263, del 25-01-2022 (2022/50)

RESOLUCIÓN de 10 de septiembre de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de aumento del volumen de producción de instalación acuícola en jaulas flotantes, en el término municipal de Pilar de la Horadada - Punta de la Horadada. Expediente número 117/2019/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9263

Fecha DOGV
:   25-01-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/50

CVE


Fecha del documento
:   10-09-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Pilar de la Horadada](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 10 de septiembre de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de aumento del volumen de producción de instalación acuícola en jaulas flotantes, en el término municipal de Pilar de la Horadada - Punta de la Horadada. Expediente número 117/2019/AIA. [2022/50]  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 117-2019-AIA.  
Título: Aumento del volumen de producción de instalación acuícola en jaulas flotantes.  
Promotor: Piscifactorías Albadalejo (Piscialba).  
Órgano sustantivo: Sección de Pesca de la Dirección Territorial de Alicante / Dirección General de Pesca.  
Referencia órgano sustantivo: ANIA 03.0023.  
Localización: frente a las costas de Pilar de la Horadada - Punta de la Horadada (Alicante).  
  
Antecedentes y descripción del proyecto  
El 3 de julio de 2013 la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial emite declaración de impacto ambiental favorable al proyecto de granja marina de dorada y lubina para una producción de 1000 t (expediente 13-2011-AIA) promovido por Piscifactorías Albadalejo.  
Por Resolución de 20 de abril de 2015 la Dirección General de Empresas Agroalimentarias y Pesca autorizó a Piscifactorías Albadalejo el establecimiento de granja marina en terrenos de dominio público marítimo terrestre frente al término municipal de Pilar de la Horadada.  
Actualmente la empresa desea ampliar la actividad hasta alcanzar una producción de 3.000 t anuales si bien, debido al solapamiento de los ciclos de producción, esta puede llegar a 4.000 t/año. El promotor está tramitando un aumento de los límites de la concesión en dominio público marítimo terrestre (DPMT). Una vez obtenida la concesión se procederá a aumentar el número de flotillas instaladas.  
Las instalaciones existentes se encuentran emplazadas en el extremo sur de la costa de Alicante, en un tramo de costa abierto y situada a 7,7 km de Cabo Roig en dirección NW, a 8,14 km del Puerto de la Torre de la Horadada y a 9,2 km del Puerto de San Pedro del Pinatar (Murcia). La distancia de estas instalaciones al límite inferior de la pradera de «Posidonia oceánica» es de 5 km.  
La superficie de la actual concesión es de 300.000 m². En ella se encuentran fondeadas 20 jaulas de 25 m de diámetro dispuestas en dos flotillas de 10 jaulas cada una. Para realizar la ampliación pretendida será necesario aumentar la concesión a 900.000 m² con el fin de fondear 4 flotillas más, cada una con diez jaulas. Se modificará la ubicación de las flotillas situadas al noreste con el fin de aumentar la seguridad de las instalaciones frente a temporales. Por lo tanto, la explotación se compondrá de 6 flotillas con un total de 60 jaulas de 25 m de diámetro.  
  
En el diseño del proyecto se han contemplado las siguientes alternativas:  
Alternativa 0: no actuación, alternativa que no se contempla debido a la necesidad de aumentar la rentabilidad.  
Alternativa 1: ampliación de la superficie de la concesión hacia el noreste con producción de 100 t/jaula (3.000 t/año). Instalación de 30 jaulas de adultos y 30 de juveniles.  
Alternativa 2: ampliación de la superficie de concesión hacia el suroeste y producción de 100 t/jaula (3.000 t/año). Instalación de 30 jaulas de adultos y 30 de juveniles.  
Alternativa 3: ampliación de la concesión hacia el suroeste y producción de 80 t/jaula (3.000 t/año). Instalación de 38 jaulas de adultos y 38 juveniles.  
Alternativa 4: ampliación de la concesión hacia el suroeste y producción de 70 t/jaula (3.000 t/año). Instalación de 42 jaulas de adultos y 18 juveniles.  
La ampliación de la concesión hacia el noreste se descartó debido a que los fondos presentan una biocenosis de detrítico costero con presencia de gorgonias y lajas, con valor ambiental, mientras que al suroeste el grado de enfangamiento es mayor, presentando un menor valor ecológico.  
La alternativa 2 presenta un impacto severo sobre las comunidades bentónicas por lo que se descarta. Las alternativas 3 y 4 son similares en cuanto a su impacto siendo la tasa de sedimentación de los vertidos, ligeramente menor para la alternativa 4, alternativa finalmente elegida y descrita en la presente resolución.  
Las coordenadas de los límites de la nueva concesión serán las siguientes:  
A:703986/4193313  
B:704986/4193313  
C:704986/4192413  
D:703986/4192413  
Las especies cultivadas seguirán siendo dorada y lubina aunque no se descarta el cultivo de otras especies como la corvina, seriola, besugo, pargo, sargo, dentón, atún rojo, lenguado, todas ellas especies autóctonas. La producción prevista seguirá siendo el 50 % de cada una de las especies. La duración de cada ciclo de producción será de 16 meses para la dorada y de 18 meses para la lubina.  
El ciclo de producción se inicia con la siembra de forma escalonada de los alevines en las jaulas a razón de unos 280.000 alevines/jaula hasta alcanzar una densidad de 15 kg/m³. Esta densidad no se superará al objeto de mejorar el bienestar animal y evitar la incidencia de enfermedades. La carga máxima esperada es de unas 3.900 t.  
Una vez que los peces alcanzan su tamaño comercial los ejemplares son extraídos progresivamente hasta el vaciado de las jaulas y el inicio de un nuevo ciclo.  
El control sobre la explotación se basa fundamentalmente en una correcta administración del alimento, extracción de bajas lo más regularmente posible, revisión de redes para su recambio y revisión de las estructuras de fondeo (boyas, estachas, cadenas, anclas?).  
El principal insumo de la explotación será el pienso. Para una producción de 3.000 t, se consumirán 7.000 t de pienso. La base de los piensos son peces con poco valor comercial para el consumo humano. Se calcula que para la producción prevista se consumirán, 1.500 t. Otros insumos que pueden ser añadidos a los piensos son: antibióticos, antioxidantes para evitar la degradación de los ácidos grasos, minerales (como Zn, Na, Mg, Cu, etc). Estos elementos serán por lo tanto vertidos al medio a través de los piensos.  
Además de los piensos, en la granja se consumirán productos biocidas para evitar la acumulación de microorganismos en las estructuras marinas sumergidas y combustible en el uso de las embarcaciones para el transporte de alimento. Se prevé que el aumento de consumo de combustible será de 200.000 litros anuales.  
El principal vertido que se produce al medio marino procede del pienso suministrado (excrementos de los peces, sustancias de la metabolización de los piensos, restos de piensos) y asociado a estos vertidos, coliformes fecales y otros parásitos.  
El vertido generado varía según el tamaño del animal y la época del año (invierno menor vertido que en verano) y disminuye al final del periodo productivo como consecuencia directa de la extracción de los peces en las jaulas.  
Los principales residuos producidos serán los restos de peces, considerados como subproducto animal no destinado a consumo humano (SANDACH), material diverso procedente del uso de maquinaria y medios de locomoción como los filtros de aceites y gasoil usados (LER: 160107), baterías usadas (LER: 160601), aerosoles (LER: 160504), material/trapos absorbentes (código LER: 150202), envases vacíos contaminados (LER: 150110), plásticos: procedentes del embalaje de los sacos del alimento así como el propio saco de alimento una vez que haya sido consumido por los peces (LER 200139), palets de madera (LER 200138).  
Las emisiones atmosféricas procederán del consumo de combustibles de las embarcaciones (óxido de nitrógeno, óxidos de azufre, monóxido y dióxido de carbono,etc).  
  
Tramitación administrativa  
En fecha de 26 de enero de 2021 el Servicio Territorial de Pesca de Alicante dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto de «Aumento del volumen de producción de instalación acuícola en jaulas flotantes» adjuntando la documentación técnica y ambiental del proyecto, la justificación del resultado del trámite de información pública así como el resultado al trámite de consultas efectuado.  
La información pública se realizó mediante inserción de anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 27 de febrero de 2020 así como en el tablón de anuncios de la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, tablón de anuncios municipal y sede electrónica del Ayuntamiento de Pilar de la Horadada. Durante el periodo de información pública no se produjeron alegaciones.  
Los informes emitidos con carácter ambiental fueron los siguientes:  
- Informe de 7 de septiembre de 2020, de la Dirección General de la Costa y el Mar sobre los siguientes aspectos:  
a) Aspectos generales: las instalaciones se ubicarán en DPMT, en aguas interiores. Su autorización deberá tener en cuenta el título III de la Ley de costas y no se podrán modificar las instalaciones hasta que no se obtenga la modificación de la concesión.  
El estudio económico del proyecto deberá incluir los costes derivados del programa de vigilancia ambiental y del programa de muestreo.  
El emplazamiento elegido para la instalación se encuentra en las zonas de interés para dragados de arena por lo que las instalaciones proyectadas deberán retirarse lo suficiente de todas las zonas de extracción de arena para que durante el posible dragado de estas las instalaciones no se vean afectadas. Dicha distancia deberá ser propuesta y asumida por el promotor.  
b) Red Natura 2000: el proyecto está ubicado dentro de los límites de la zona de especial protección para las aves (ZEPA) ES0000508 «Espacio marino de Tabarca-Cabo de Palos» cuyo órgano gestor es la DG de Biodiversidad, Bosques y Desertificación del Ministerio para la Transición Ecológica y el Reto Demográfico.  
«Este espacio marino que comprende las aguas de la plataforma continental, entre el Cabo de Palos y la Bahía de Alicante, hasta poco más allá de la isóbata de 50 m.; incluye las aguas circundantes a varias islas de pequeño tamaño, entre las que destacan la Isla Grosa (Murcia), Islas Hormigas (Murcia) y la isla de Tabarca (Alicante)».  
Se trata de una zona marina de gran importancia como área de alimentación para seis especies de aves marinas, cinco de ellas con poblaciones nidificantes en diversas (ZEPA) del litoral e islotes de Murcia y Alicante».  
El promotor considera que la ubicación elegida no tendrá impacto sobre la ZEPA al estar alejado el proyecto de las zonas de nidificación.  
c) Compatibilidad con las estrategias marinas: la Estrategia marina levantino-balear se aprobó por Real decreto 1365/2018. Los objetivos ambientales quedan recogidos en el anexo II del Real decreto 79/2019 para las actuaciones del epígrafe Q del anexo I.  
El informe concluye que la actuación es compatible con los objetivos marinos de la Estrategia levantino balear y no son previsibles repercusiones negativas.  
Para que no existan repercusiones significativas sobre la ZEPA y sin perjuicio de lo que al respecto indique el órgano competente deberán respetarse diversas condiciones que serán incluidas en los condicionantes ambientales de esta valoración ambiental.  
- Informe de 30 de junio de 2020, de la Subdirección General de Biodiversidad Terrestre y Marina en materia de Red Natura 2000:  
«El proyecto está ubicado dentro de los límites de la zona de especial protección para las aves (ZEPA) ES0000508 «Espacio marino de Tabarca-Cabo de Palos» de competencia estatal, en concreto el órgano gestor es la Dirección General de la Biodiversidad, Bosques y Desertificación de este Ministerio».  
«La ZEPA ha sido declarada por la Orden AAA/1260/2014, de 9 de julio por la que se declaran zonas de especial protección para las aves en aguas marinas españolas».  
El informe realiza una descripción de las características del ámbito de la ZEPA destacando la presencia de varias islas de pequeño tamaño con zonas de nidificación y la importancia de las aguas marinas como zonas de alimentación en las que destaca la presencia de especies como la gaviota de Audouin (Larus audouinii), paíño europeo (Hydrobates pelagicus) en el contexto ibéricomediterráneo, pardela balear (Puffinus mauretanicus), y pardela cenicienta (Calonectris diomedea), entre otros.  
«Asimismo, la localización de las instalaciones se encuentra a una distancia de 8 km del parque regional «Salinas y Arenales de San Pedro del Pinatar« cuya área es también ZEPA y a más de 7 km del espacio marino protegido de LIC/ZEPA Cabo Roig. Ambos espacios son utilizados por las distintas especies de aves marinas como zona de alimentación».  
Respecto a la valoración de los fondos, el informe indica que la alternativa (zona suroeste de la actual explotación) elegida «se caracterizan por presentar una biocenosis de detrítico costero con zonas más enfangadas y que por tanto tiene menor impacto en las especies de gorgoniaceos y algas de porte erecto».  
Respecto a la presencia de cetáceos y reptiles, según el promotor, no se ha constatado la presencia de ejemplares de delfín mular o tortuga boba dentro del área de estudio ni en sus proximidades. No obstante el informe señala la interacción con la acuicultura como un impacto identificado en poblaciones de delfín mular debido al claro aprovechamiento de manera permanente y/u ocasional de las instalaciones de acuicultura para obtener alimento, lo cual genera cambios en las pautas de comportamiento de los individuos estudiados.  
Respecto a la valoración general del proyecto considera que la instalación no constituye una alteración física permanente ya que es retirada al término de su explotación, se llevará a cabo un plan de vigilancia ambiental donde se estudiará la evolución de los hábitats protegidos que pudieran ser afectados, en especial las praderas de posidonia más cercanas a la instalación y situadas al oeste de la misma mediante el punto de muestreo LTP1 y la «selección de la mejor alternativa de ubicación de la concesión- teniendo en cuenta el valor de las comunidades de los fondos sobre los que se localizan las diferentes alternativas, algunos de los cuales presentan algunas especies de cnidarios gorgoniáceos y fondos con presencia de rocas».  
Por otro lado dentro de las medidas correctoras y compensatorias se incluye el seguimiento de la «Guía de buenas prácticas para reducir el impacto de las actividades acuícolas sobre el medio ambiente y llevar a cabo una gestión sostenible de las especies cultivadas» promovido por la asociación APROMAR y la inclusión, dentro de las tareas de supervisión y mantenimiento de las instalaciones, una inspección del fondo y retirada de los posibles materiales que se depositen en este y la realización de la limpieza periódica y manual del fouling de las estructuras sumergidas, evitando su depósito en el fondo.  
Por ello el informe concluye favorable estableciendo ciertos condicionantes que se incluirán en la parte resolutiva de esta valoración ambiental.  
- Informe favorable del 30 de octubre de 2020 del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje en consideración de la falta de percepción de las instalaciones sobre la costa según estudio de integración paisajística no siendo necesario aplicar medidas correctoras adicionales al empleo de materiales con colores que se integren en el paisaje (azules, grises, negro).  
- Informe del Servicio de Planificación y Recursos Hidráulicos y Calidad de Aguas de 16 de marzo de 2020:  
Después de describir el proyecto, el informe destaca que el promotor, con el fin de evitar efectos sinérgicos con otra instalación de acuicultura que pretende implantarse en la zona, la instalación se ubicará a 1,9 km de la existente.  
Las instalaciones se ubicarán en la masa de agua C19 que pertenece al ámbito territorial de la Demarcación Hidrográfica del Segura, y está clasificada como masa de agua costera natural, siendo del tipo AC-T06 (aguas costeras mediterráneas no influenciadas por aportes fluviales, someras, mixtas).El estado de los diferentes parámetros indican que el estado de la masa de agua es bueno o muy bueno.  
El informe finaliza con los aspectos que debe recoger el PVA, aspectos que se incluirán en los condicionantes ambientales de esta resolución.  
- Informe del Ayuntamiento de Pilar de la Horada de 8 de julio de 2020 indicando que no se observa ningún impedimento para llevar a cabo la actuación sin perjuicio de la obtención de los informes favorables que sean de aplicación.  
- Informe favorable de 29 de mayo de 2020, de la Dirección General de Cultura y Patrimonio a los efectos del artículo 11 de la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano una vez realizada la prospección geofísica y arqueológica subacuática y redactado informe técnico en base al cual se determina que no existe afección al patrimonio cultural subacuático al no haberse hallado restos de esta índole.  
  
  
Consideraciones ambientales.  
La ampliación de la granja se realizará en zona en la que predominan los vientos de componente NE y ENE con vientos de mayor intensidad en dirección NE y SW. Las campañas de muestreo realizadas muestran la presencia de arenas y limos-arcillas en los fondos marinos. La hidrodinámica de la zona muestra un oleaje que proviene del este en mayor medida. En cuanto a las corrientes marinas, el transporte neto de la columna de agua se realiza en dirección SSO.  
Los análisis realizados para la caracterización de la columna de agua (amonio, nitrógeno total, fósforo total, nitratos, nitritos y fosfatos, sólidos en suspensión, valores de clorofila) muestran un óptimo estado de las aguas.  
La zona de estudio se caracteriza por presentar una biocenosis de detritico costero con un mayor grado de enfangamiento en los puntos situados en la zona oeste y norte. En los fondos estudiados, se encuentra una comunidad característica del piso circalitoral destacando la presencia de poliquetos y equinodermos. En uno de los puntos muestreados se ha observado un afloramiento de reducidas dimensiones de unas pequeñas lajas, que ha permitido la fijación de algunas especies de cnidarios, se ha observado la presencia de ejemplares del gusano marino Bonellia viridis, varios tubos de poliquetos sabélidos y unos pocos ejemplares de pequeñas gorgonias del género Eunicella y Lophogorgia. En cuanto al componente algal, tan solo en este punto se ha podido observar algunas pequeñas concreciones de algas calcáreas de los géneros Lithothamnion y Phymatolithon, que se encuentra recubriendo pequeños trozos de piedras.  
Las comunidades con gorgonias han sido determinantes para rechazar la alternativa 1 si bien la densidad de individuos no es alta. En general, el estado de las biocenosis, se valora como bueno lo que determinará la aplicación de medidas de protección ambiental.  
En el área de estudio las praderas de fanerógamas marinas se encuentran representadas por Posidonia oceánica que se extiende desde el cabo de Palos a Guardamar. Se destaca asimismo la presencia de Cymodocea ramosa. Las praderas de Posidonia se encuentran a más de 4 km del área de concesión por lo que, aunque se sujetarán a estudio ambiental, no se considera que vaya a existir en principio afección.  
Respecto a la presencia de tortugas y delfines, no se ha detectado la presencia de delfín mular o tortuga boba.  
Referente a los espacios naturales protegidos Red Natura 2000, la ampliación prevista, al igual que la explotación actual, afecta a la ZEPA ES000508 «Entorno marino de Tabarca-Cabo de Palos» que se encuentra ubicada en la demarcación Levantino-balear.  
La ZEPA constituye una importante área de alimentación para diversas especies de aves y a su vez linda con otros espacios de interés tales como espacio marino de Cabo Roig (LIC/ZEC/ZEPA), Salinas y Arenales de San Pedro del Pinatar (ZEPA), franja sumergida litoral de la Región de Murcia (LIC).  
Los valores naturales objeto de conservación son las aves nidificantes así como diversas especies de cetáceos entre las que destaca el delfín mular (Tursiops truncatus), la tortuga boba (Caretta caretta), las praderas de posidonia y la nacra (Pinna nobilis) incluida en el Catálogo Español de Especies de Fauna Amenazadas.  
La localización de las instalaciones se encuentra a una distancia de 8 km del parque regional Salinas y Arenales de San Pedro del Pinatar «cuya área además es zona especial de protección para las aves (ZEPA) y a más de 7 km del espacio marino protegido de Cabo Roig con ZEPA ESZZ16009.  
Ambos espacios son utilizados por las distintas especies de aves marinas como zona de alimentación por lo que el posible impacto puede darse cuando estas se acercan a alimentarse en la instalación y quedan atrapadas. Debido a que estas muertes tienen un carácter puntual y que la zona no es utilizada por la avifauna para la reproducción, se considera que el impacto no es relevante.  
Respecto a la población de mamíferos marinos y a la tortuga boba, cuya presencia es significativa en el espacio marino protegido ES6200029, y Catalogada por la UICN en peligro y por el Catálogo Español de Especies Amenazadas como vulnerable, no se prevé impacto en relación con ninguna de las fases del proyecto.  
Respecto a la posible afección a las praderas de Posidonia, debido a la lejanía de las instalaciones con la pradera y a las corrientes de la zona, no se consideran relevantes la afección debido a los vertidos ya que no alcanzarán las comunidades de fanerógamas marinas.  
Referente al paisaje, dado que las instalaciones no sobrepasan el metro de altura SNM, las instalaciones no serán visibles desde la costa.  
En cuanto al patrimonio cultural, después de realizada prospección bibliográfica e in situ no se han detectado elementos del patrimonio cultural que puedan ser afectados por la actividad.  
Respecto a las acciones del proyecto susceptibles de generar impactos en la fase de construcción se ha identificado el tráfico de las embarcaciones (riesgo de vertidos, emisión de ruidos y gases contaminantes), instalación de muertos y amarres. Debido a la corta duración de los trabajos el impacto no se considera relevante.  
En la fase de funcionamiento se identifican los siguientes impactos:  
- Sobre la dinámica litoral: Las infraestructuras no supondrán una importante barrera física para las corrientes marinas o el oleaje. El impacto será permanente, puntual y reversible a corto plazo.  
- Calidad del sedimento: Puede disminuirse la calidad del sedimento a causa de la acumulación de restos de peces, heces, pienso no consumido y organismos que colonizan las redes (fouling) produciéndose un aumento de la materia orgánica que al entrar en descomposición puede dar lugar a episodios de anoxia y predominio del metabolismo anaerobio. También puede producirse afección a la calidad del sedimento debido al uso de medicamentos y productos químicos si bien en el caso de los primeros, las concentraciones serán muy bajas.  
Tras la modelización de los vertidos realizados según las alternativas estudiadas, se considera como alternativa más favorable la alternativa 4 (la descrita en esta resolución) donde el impacto se reduce al entorno inmediato de las jaulas y en un espacio no superior a 70 m de radio.  
Circunstancias tales como la alternancia de periodos de crianza de alevines con adultos dando lugar a periodos de descanso que permite la recuperación del sedimento, la asimilación de parte del fouling por otros organismos y el aumento de algunas especies ícticas salvajes atraídas por el alimento sobrante las cuales pueden consumir una parte importante del excedente de la alimentación, disminuyen el impacto global de los vertidos realizados que, no obstante, serán objeto de vigilancia y seguimiento.  
- Deterioro de la comunidad del detrítico costero: Los vertidos de materia orgánica al medio pueden producir fenómenos de hipoxia y anoxia, ascenso de la discontinuidad del potencial redox dentro del perfil del sedimento marino y producción de sulfuros causados por el vertido de materia orgánica al medio causando empobrecimiento de la macrofauna bentónica.  
No obstante, la vigilancia ambiental llevada a cabo en las instalaciones existentes no confirma las previsiones teóricas encontrándose valores de diversidad en fondos superiores a los esperados.  
La valoración del impacto realizada considera el efecto con afección limitada (máximo 100 m alrededor de las jaulas) y reversible a medio plazo no considerándose la afección como importante.  
- Impacto sobre las poblaciones ícticas: Los restos de alimentos provocan la proliferación de especies oportunistas ocasionándose un efecto «arrecife» y una posible atracción de depredadores. Los posibles escapes de peces debido a rotura de redes pueden producir una presión sobre los recursos alimenticios. El posible impacto no se valora ya que no se tienen datos al respecto.  
En el caso de escapes pueden darse alteraciones genéticas por mezclas con las poblaciones locales. Este impacto puede producir la pérdida de fenotipos locales ya que los alevines se obtienen de las poblaciones silvestres cuyas líneas reproductivas se mantienen en cautividad. La abundancia de ejemplares masculinos respecto a los femeninos y las inadecuadas condiciones de reproducción de las especies en las zonas donde se realiza la actividad acuícola hace improbable la alteración genética de las poblaciones.  
La presencia de las granjas marinas cuyos huéspedes pueden contraer enfermedades son un riesgo para la sanidad de las especies salvajes.  
- Calidad del aire y cambio climático: los impactos se relacionan directamente con el tránsito de las 4 embarcaciones que intervendrán en las tareas de alimentación contribuyendo al aumento de las emisiones de CO2 considerándose que no afectarán significativamente a la calidad del aire.  
- Actividad económica: la ampliación a realizar producirá una mejora competitiva de la empresa aumentando su rentabilidad y produciendo un aumento de la mano de obra empleada. El impacto se valora como positivo si bien su influencia sería parcial.  
Programa de vigilancia ambiental (PVA).  
La actividad en funcionamiento realiza un PVA en el que se toman datos de 3 puntos de muestreo y se realiza un estudio sobre la posible influencia de la instalación en Posidonia oceánica. Se propone el aumento del número de estaciones de muestreo conservando el número y periodicidad de los indicadores a muestrear. Se propone muestrear el sedimento debajo de cada tren de jaulas con una periodicidad mensual.  
Respecto a las praderas de fanerógamas marinas, debido a su importante papel ecológico, se considera necesario incluir estaciones de muestreo de la pradera de Cymodocea nodosa y ampliar el número de estaciones de Posidonia oceánica.  
Respecto a los controles realizados en el PVA de la actual explotación, no se ha detectado hasta el momento efectos relevantes sobre el medio marino si bien en periodos puntuales se ha detectado la presencia de un antibiótico bajo las jaulas, hecho que determina la necesidad de establecer medidas para evitar que estos antibióticos pasen a la cadena trófica.  
Por otro lado, este órgano ambiental señala que al NE de la propuesta realizada y a unos 1,5 km se situará otra explotación de acuicultura. En sentido sur, y a unos 3 km se ubica el polígono acuícola de San Pedro del Pinatar. En principio y atendiendo a la distancia alcanzada por la pluma de vertido que no sobrepasará los límites de la concesión, no es previsible que se generen efectos sinérgicos. No obstante, y atendiendo a la actual situación de la zona, deben establecerse medidas preventivas de carácter general para que este posible efecto sea adecuadamente valorado en caso de futuras ampliaciones.  
Por último y respecto a la necesidad de modificar la ubicación de la explotación a solicitud de la Dirección General de la Costa y el Mar por ubicarse en zona de dragado de arenas, debe indicarse que esta no es una cuestión directamente ambiental por lo que será el promotor el que aclare directamente con el citado órgano las cuestiones relativas a la ubicación de las instalaciones, comunicándose a este órgano ambiental lo que corresponda a efectos de determinar si debe realizarse una nueva valoración ambiental.  
  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto está sujeto a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, en concordancia con el anexo I.1.g del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 1a, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «Aumento del volumen de producción de instalación acuícola en jaulas flotantes» frente a las costas de Pilar de la Horadada (Alicante) siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con los siguientes condicionantes:  
1. El estudio económico del proyecto deberá incluir los costes derivados de las medidas correctoras a imponer, así como los gastos derivados del plan de seguimiento y vigilancia ambiental para la comprobación de la efectividad de dichas medidas.  
2. Respecto a la necesidad de modificar la ubicación de la explotación a solicitud de la Dirección General de la Costa y el Mar por ubicarse en zona de dragado de arenas, debe indicarse que esta no es una cuestión directamente ambiental por lo que será el promotor el que aclare directamente con el citado órgano las cuestiones relativas a la ubicación de las instalaciones, comunicándose a este órgano ambiental cualquier modificación significativa a efectos de determinar si debe realizarse una nueva valoración ambiental.  
3. Condicionantes en materia de espacios naturales protegidos Red Natura 2000 y biodiversidad:  
a) Las operaciones para instalar la granja marina se realizarán fuera del periodo de reproducción de las aves. Se evitará el paso cerca de las zonas de nidificación de las aves reproductoras. El tránsito de las embarcaciones respetará las «balsas» de aves marinas evitando pasar cerca de estas evitando episodios que puedan poner en peligro su estado de conservación.  
b) Los muertos y elementos de fondeo deberán situarse en fondos arenosos sin vegetación.  
c) Con el fin de no afectar a especies protegidas según listado LESPRE (Real decreto 139/2011), se realizará un mantenimiento periódico de los cabos vigilando que permanezcan tensos en todo momento, no solo después de los temporales. Cualquier captura accidental en los cabos de cualquiera de estas especies deberá ser comunicada al órgano competente en biodiversidad del Ministerio competente en Medio Ambiente.  
d) Se realizará un programa de gestión de residuos con el fin de evitar su llegada al fondo marino debiendo ser recogidos por el titular y llevados a puerto para su gestión por gestor autorizado.  
e) Las instalaciones deberán tener en cuenta los riesgos climáticos existentes (temporales) al objeto de evitar vertidos.  
f) Con el fin de evitar que los elementos de la instalación se pierdan en el mar, todos los elementos de la instalación deberán ser dimensionados para resistir los esfuerzos que puedan sufrir a lo largo de su vida útil.  
g) Siempre que sea posible desde el punto de vista técnico, el número de muertos y anclas se dimensionarán de manera que se instale el mínimo número posible siendo preferible el uso de un menor número de peso suficiente, adecuado tanto a los esfuerzos de flotabilidad de las boyas y peso de los elementos de anclaje como a los esfuerzos derivados del hidrodinamismo, en lugar del empleo de múltiples elementos enlazados por cadenas u otros elementos sobre los fondos.  
h) Con el fin de evitar la afección directa a especies protegidas de tipo sésil, biodiversidad en general y hábitats protegidos o de interés:  
- En ningún caso se ubicarán jaulas sobre hábitats sensibles como praderas de fanerógamas marinas, fondos coralígenos y fondos de Mäerl, ni se cultivarán especies exóticas o localmente ausentes de manera natural sin contar con la debida autorización previa del órgano gestor en espacios naturales protegidos Red Natura 2000 y biodiversidad.  
- Se realizará una supervisión directa del montaje de los elementos que componen la instalación. Para ello se evitará que los distintos elementos caigan de manera descontrolada desde las embarcaciones efectuándose con el control y supervisión de trabajadores subacuáticos. En estos trabajos y para evitar caídas se emplearán herramientas apropiadas como grúas en las embarcaciones o globos elevadores. Se registrarán de manera precisa las coordenadas de ubicación de cada punto de fondeo, se comprobará el estado de los fondos sobre los que se asientan y se realizarán fotografías de cada uno de ellos, tanto al inicio del periodo de autorización como a su finalización.  
- La información obtenida servirá para hacer un seguimiento de la instalación y poder monitorizar su afección a las comunidades biológicas.  
Deberá realizarse un informe tras la finalización de las obras de instalación que deberá trasladarse a la Dirección General de la Costa y el Mar al igual que los informes periódicos de seguimiento de los fondos del emplazamiento a lo largo de la vida útil de la instalación.  
i) Todos los elementos instalados deberán ser objeto de adecuado mantenimiento y vigilancia para asegurar que cada una de sus partes conserva las características adecuadas para su función. El control debe realizarse tanto sobre el elemento de fondeo como sobre cada una de las partes del tren de fondeo, comprobando que se encuentran adecuadamente fijados y sin desenterrar, sin indicios de desgaste o corrosión, con flotabilidad adecuada.  
Se realizará un seguimiento visual de las instalaciones al objeto de comprobar que ningún elemento puede provocar el enganche de las aves.  
j) El balizamiento deberá ser instalado y mantenido por el responsable de la instalación, estando, igualmente, obligado a comunicar las incidencias a los organismos y administraciones que puedan tener competencias en la materia, asimismo deberá informar al Servicio Provincial de Costas de Alicante en relación a las fechas en que se realicen los trabajos de montaje de la instalación referenciada.  
k) Se seguirán las recomendaciones del documento técnico sobre impactos y mitigación de la contaminación acústica marina (MAGRAMA 2012) y los manuales del curso de observador de mamíferos marinos y técnicos de acústica pasiva para operar en aguas españolas (MAGRAMA 2014).  
l) El uso por las instalaciones acuícolas de pingers u otros dispositivos acústicos de disuasión solo se realizará previa autorización administrativa del órgano gestor del espacio, tras adecuada justificación de su necesidad y evaluación posterior de su efectividad.  
ll) Con el fin de minimizar las interacciones que el desarrollo de esta actividad pudiera ocasionar sobre las manadas costeras de delfín mular (Tursiops truncatus) y otras especies de cetáceos, se evitará la interacción en el agua entre los buzos de las granjas y los cetáceos, así como la alimentación intencionada de los animales que puedan aproximarse a las mismas. La presencia de uno o varios ejemplares de la especie Tursiops truncatus de manera permanente en instalaciones de acuicultura interactuando con los buzos o embarcaciones, deberá ser comunicada al órgano gestor del espacio protegido.  
Los gestores de las instalaciones de acuicultura colaborarán con los programas de seguimiento de las poblaciones de cetáceos, al menos, autorizando y facilitando la colocación de sistemas de seguimiento pasivo para la detección de la presencia de individuos de la especie Tursiops truncatus.  
m) Se realizará un plan de contingencia y se diseñarán planes de actuación para minimizar los daños y perjuicios derivados de la llegada a la costa de animales muertos y otras estructuras tras los temporales.  
4. Se seleccionarán los materiales de manera que no se produzca contaminación del medio marino ni se favorezcan procesos de corrosión que puedan restar eficacia a la instalación.  
5. Se amplía y modifica el programa de vigilancia ambiental (PVA) en los siguientes aspectos:  
a) Condiciones generales: En el momento que empiece la modificación del proyecto quedará anulado el PVA del expediente 13-2011-AIA por lo que la vigilancia se referirá exclusivamente al actual proyecto.  
b) Un desvío en las previsiones realizadas en materia de vertidos de cualquier tipo que tenga como consecuencia aumento de anoxia significativa o presencia de antibióticos obliga al promotor a establecer medidas correctoras adicionales, al control de estas medidas y a la verificación de su idoneidad. Se comunicará cualquier incidente, así como su solución, a este órgano ambiental.  
En el caso que las medidas correctoras no den los resultados esperados el promotor deberá reducir la carga de la explotación y en el caso que persista el efecto negativo, cesar la producción en una o varias flotillas.  
c) Se incluirá un apartado específico de vigilancia de dispensación de productos veterinarios. Se realizará un control riguroso de la dispensación de estos. En el caso que los controles detecten un aumento de las patologías y aumento de la frecuencia de los tratamientos deberán establecerse medidas correctoras adicionales en el funcionamiento de la actividad, tales como disminución de la densidad de los peces o la aplicación de vacíos sanitarios.  
d) Los controles del PVA deberán realizarse según el siguiente diseño establecido por la Sección de Aguas del Servicio de Planificación y Recursos Hidráulicos y Calidad de Aguas:  
Deberá facilitarse las coordenadas en ETRS89 Huso 30, para su aprobación, de las estaciones que se propongan para el PVA.  
Se controlarán los siguientes parámetros y con la frecuencia indicada:  
1.1.1. Agua:  
El muestreo se realizará a 2 niveles batimétricos.  
Frecuencia mensual.  
Parámetros: Clorofila a (g/L), amonio (mol NH4/l), nitritos (mol NO2/l), nitratos (mol NO3/l), fosfatos (mol PO4/l), índice FAN, sólidos en suspensión (mg/L), oxígeno disuelto (% saturación O2), Índice de Margalef, pH, transparencia y turbidez (UNF).  
Estructura fitoplactónica.  
Microbiología: Escherichia coli y Salmonella  
1.1.2. Sedimento:  
Los puntos de control serán los mismos que para la columna de agua.  
Frecuencia mensual.  
Parámetros: granulometría, COT (%) Nitrógeno kjeldah (mg/Kg), fósforo total (mg/kg), pH, potencial rédox, metales, Clostridium sulfito reductores y presencia de manto de Beggiatoa.  
1.1.3. Posidonia oceánica y Cymodocea nodosa:  
Frecuencia anual.  
Metodología POMI o CARLIT  
1.1.4. Biocenosis de fondos detríticos costeros  
Los puntos de control serán los mismos que para el sedimento.  
Frecuencia anual. Metodología MEDDOC o BOPA.  
1.1.5. Poblaciones de cetáceos y réptiles  
Descripción cualitativa.  
1.2. Se remitirán al Servicio de Planificación, Recursos Hidráulicos y Calidad de las Aguas, en formato digital y con periodicidad semestral copia de los resultados obtenidos en el PVA. La valoración de los resultados se realizará tal y como se establece en el Real decreto 817/2015, de 11 de septiembre, por el que se establecen los criterios de seguimiento y evaluación del estado de las aguas superficiales y las normas de calidad ambiental.  
También se comunicará inmediatamente cualquier anomalía detectada.  
1.3. Respecto a los productos para los tratamientos sanitarios se indican que se aportarán con la alimentación. La información de los mismos se aportará en los informes semestrales.  
1.4. En la documentación se indica tan solo que la limpieza de las redes se llevará a cabo mediante sistemas mecánicos y que no llevaran productos antifouling. Deberá facilitarse la información del lugar donde se realiza y los productos utilizados.  
Los resultados del PVA se remitirán a la Sección de Aguas del Servicio de Planificación y Recursos Hidráulicos y Calidad de Aguas según lo dispuesto en el PVA y a la Dirección General de la Costa y el Mar.  
No se remitirán a este órgano ambiental los informes semestrales y trimestrales. No obstante, anualmente deberá remitirse a este órgano ambiental un resumen del resultado anual de la vigilancia efectuada analizando si existen diferencias significativas con respecto a la situación preoperacional en todos los aspectos contemplados en el PVA.  
La verificación de la existencia de diferencias significativas deberá realizarse mediante análisis estadístico o cualquier otro método que permita obtener adecuadas conclusiones.  
6. La posible transmisión de enfermedades a los animales salvajes se evitará mediante un estricto control del estado sanitario de los cultivos de la explotación y actuando, en caso de sucesos sanitarios repetidos, mediante disminución de cargas y vacíos sanitarios.  
7. No se requerirá nuevo pronunciamiento ambiental cuando exista modificación de las especies a cultivar siempre que estas sean autóctonas, la modificación no suponga un aumento cuantitativo de la producción y no suponga el nuevo cultivo un incremento de pienso o heces en el medio marino.  
8. Impactos acumulativos y sinérgicos: En el caso de que el promotor decida ampliar nuevamente la actividad deberá realizar un estudio de efectos acumulativos y sinérgicos teniendo en cuenta las instalaciones autorizadas. Deberá por lo tanto efectuar consulta previa al «ACUIVISOR» o cartografía de sustitución así como tener en cuenta los datos de que pueda disponer el órgano competente en pesca de la Generalitat Valenciana.  
9. En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
El órgano sustantivo deberá tener en cuenta las sucesivas ocupaciones del dominio público en la solicitud de informes de ampliaciones o nuevas instalaciones con el fin de que los organismos consultados se pronuncien, en el trámite de información pública y consultas, sobre este aspecto y tengan en cuenta los posibles efectos acumulativos y sinérgicos, consultas en las que deberá darse participación a otras comunidades autónomas cuando las instalaciones se sitúen cercanas al límite en los que estas ejercen sus competencias.  
  
València, 10 de septiembre de 2021.- El director general de Calidad y Educación ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML