Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4907, del 21-12-2004 (2004/12884)

ORDRE de 2 de desembre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla Zonal de residus de les Zones II, IV y V.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4907

Data del DOGV
:   21-12-2004

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2004/12884

CVE


Data del document
:   02-12-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Ordre

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * [Castelló de la Plana](javascript:void(0))
    * [residu](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [gestió de residus](javascript:void(0))

ORDRE de 2 de desembre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla Zonal de residus de les Zones II, IV y V. [2004/12884]
  
El Títol II de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana regula la planificació, competència de la Generalitat, l'objectiu de la qual és coordinar l'actuació de les diferents administracions públiques en nom a una adequada gestió dels residus.
  
En l'àmbit autonòmic es preveuen dos tipus de plans, el Pla Integral de Residus i els plans zonals, aquestos dos d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars, mitjançant els quals es distribueixen en el territori de la Comunitat Autònoma el conjunt d'instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els plans zonals es constitueixen com a instruments de desenvolupament i millora del Pla Integral de Residus, són documents detallats que adaptaran les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, podent modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del Pla Integral que no tinguen caràcter vinculant o normatiu.
  
Mitjançant aquestos dos plans autonòmics la Generalitat garanteix una adequada direcció de la gestió de residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
La documentació del Pla Zonal està constituïda per un document d'informació que inclou una memòria informativa, una anàlisi i un diagnòstic, i un document d'ordenació constituït per la memòria justificativa, les prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus i els plànols d'ordenació.
  
Havent elaborat per la Conselleria de Territori i Habitatge el Pla de les Zones II, IV y V, de conformitat amb el procediment d'aprovació previst en l'article 31 de la Llei de Residus de la Comunitat Valenciana, ha estat sotmés a informació pública per termini d'un mes, i, simultàniament, s'han sol·licitat els informes dels ajuntaments dels municipis inclosos en la zona i d'aquelles administracions sectorials que pogueren resultar afectades pel pla.
  
Així mateix, el pla ha estat sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental regulat per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental de la Comunitat Valenciana, sent objecte de declaració d'impacte ambiental favorable per resolució de la Direcció General de Gestió del Medi Natural de data 9 de novembre de 2004.
  
Vist el resultat de la informació pública i les al·legacions presentades, així com els informes emesos pels ajuntaments dels municipis inclosos en la corresponent zona i pels òrgans de l'administració sectorial interessada, s'han introduït en el Pla totes les millores que resulten del mencionat tràmit, dels informes presentats i de la declaració d'impacte ambiental.
  
D'acord amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, correspon al conseller competent en Medi ambient l'aprovació del pla zonal mitjançant ordre. Es publica íntegrament, pel seu caràcter vinculant, el Document d'Ordenació del Pla.
  
Les competències en la matèria s'assignen a la Conselleria de Territori i Habitatge pel Decret 8/2004, de 3 de setembre, del president de la Generalitat Valenciana. El Decret 133/2004, de 3 de setembre, del Govern Valencià, configura a aquesta com el màxim òrgan encarregat de la direcció i execució de la política del Govern Valencià en matèria de medi ambient, corresponent a la Direcció General de Qualitat Ambiental exercir les funcións en matèria de residus.
  
En virtut de quant antecedeix, a proposta de la Direcció General de Qualitat Ambiental, de conformitat amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
ORDENE
  
Aprovar el Pla Zonal de residus de les Zones II, IV y V, que s'incorpora com a annex I de la present ordre.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
El Pla Zonal de residus de les Zones II, IV y V entrarà en vigor l'endemà al de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 2 de desembre de 2004
  
El conseller de Territori i Habitatge
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANNEX I
  
PLA ZONAL DE RESIDUS DE LES ZONES II,IV Y V
  
DOCUMENT D'ORDENACIÓ
  
Pla zonal de residus de les zones II, IV i V del PIR
  
Novembre 2004
  
ÍNDEX DE CONTINGUTS
  
1. MEMÒRIA JUSTIFICATIVA
  
1.1. INTRODUCCIÓ
  
1.1.1. Antecedents
  
1.1.2. Àmbit territorial
  
1.1.3. Tipologia dels residus
  
1.1.4. Abast i objectius
  
1.1.5. Principis pels quals es regirà el pla zonal
  
1.2. ANÀLISI TERRITORIAL PER A LA SELECCIÓ DE ZONES APTES PER A LA IMPLANTACIÓ D'INFRAESTRUCTURES DE VALORITZACIÓ I ELIMINACIÓ
  
1.2.1. Sòls geològicament aptes
  
1.2.2. Condicionants del transport
  
1.2.3. Zones protegides
  
1.2.4. Metodologia per a la localització de zones aptes per a la ubicació de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus
  
1.2.5. Zones aptes per a la ubicació de les instal·lacions d'eliminació de residus
  
1.3. ANÀLISI I DIAGNÒSTIC DE LA SITUACIÓ ACTUAL
  
1.3.1. Residus urbans
  
1.3.2. Residus d'obra menor de construcció i reparació domiciliària (RCD domiciliaris)
  
1.3.3. Residus de zones verdes i àrees recreatives públiques
  
1.3.4. Residus perillosos domèstics
  
1.3.5. Residus voluminosos
  
2. PRESCRIPCIONS NECESSÀRIES PER A LES OPERACIONS DE GESTIÓ DE RESIDUS
  
PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS URBANS
  
2.1.1. Característiques de la recollida
  
2.1.2. Infraestructures
  
2.2. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS VOLUMINOSOS
  
2.2.1. Infraestructures
  
2.3. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS PERILLOSOS D'ORIGEN DOMÈSTIC
  
2.3.1. Característiques de la recollida
  
2.3.2. Infraestructures
  
2.4. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS DE CONSTRUCCIÓ D'OBRA MENOR I REPARACIÓ DOMICILIÀRIA (RCD DOMICILIARIS)
  
2.4.1. Característiques de la recollida
  
2.4.2. Proposta de tractament
  
2.5. MODEL ECONÒMIC
  
2.6. CONDICIONS QUE HAN DE COMPLIR LES ENTITATS SUPRAMUNICIPALS PER A GARANTIR L'EFICÀCIA DE LA SEUA ACTUACIÓ EN L'EXECUCIÓ DEL PLA ZONAL
  
2.7. TERMINI D'EXECUCIÓ DEL PLA
  
2.8. MESURES DE COMPENSACIÓ
  
2.9. MESURES D'ÀMBIT MUNICIPAL
  
2.9.1. Ordenances municipals
  
2.9.2. Promoció i educació ambiental
  
2.10. CRITERIS PER AL DESENVOLUPAMENT DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
3. BASES TÈCNIQUES PER A L'ELABORACIÓ DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
3.1. INSTAL·LACIONS QUE S'HAN D'INCLOURE EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
3.2. TERMINIS DE CONSTRUCCIÓ, EXPLOTACIÓ I MANTENIMENT POSTCLAUSURA DE LES INSTAL·LACIONS
  
3.3. DOCUMENTACIÓ QUE S'HA DE PRESENTAR EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
3.3.1. Memòria del projecte de gestió
  
3.3.2. Avantprojecte d'instal·lacions
  
3.3.3. Pla de gestió
  
3.3.4. Estudi economicofinancer
  
3.3.5. Document de síntesi
  
3.4. CRITERIS D'ADJUDICACIÓ DEL CONCURS
  
3.4.1. Taxes econòmiques que repercutan
  
1. MEMÒRIA JUSTIFICATIVA
  
1.1. INTRODUCCIÓ
  
1.1.1. Antecedents
  
La Llei 10/1998, de 21 d'abril de residus, adequa al dret intern la Directiva 91/156/CEE on s'abandona la classificació clàssica dels residus en dues úniques modalitats (general i perillós) i estableix una norma única per a tots aquests. L'objectiu és incentivar la reducció en origen i donar prioritat a la reutilització, el reciclatge i la valorització dels residus sobre altres tècniques de gestió. La nova llei és aplicable a tot tipus de residus. En matèria de competències, es manté el repartiment constitucional entre Estat, comunitats autònomes i entitats locals.
  
Correspon a les comunitats autònomes l'elaboració de plans autonòmics de residus. Aquests plans s'integraran en un pla nacional de residus. La Llei 10/1998 estableix el contingut mínim dels plans autonòmics i els seus objectius.
  
La Generalitat Valenciana, s'avança a la Llei 10/1998 i aprova per mitjà del Decret 317/1997, de 24 de desembre, modificat pel Decret 32/1999, de 2 de març, el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana. Aquest pla, que inclou la totalitat de tots els residus, és l'instrument director i coordinador de totes les actuacions que es realitzen a la Comunitat Valenciana en matèria de gestió de residus.
  
D'altra banda, la necessitat de plasmar la política de residus de la Generalitat Valenciana en una llei de residus queda emmarcada en l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana en el qual s'estableixen competències per a dictar normes addicionals de protecció del medi ambient. La Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, publicada en el DOGV del 15 de desembre de 2000, estableix el règim jurídic de la producció i la gestió dels residus. Entre els seus objectius es troba el fet de desenvolupar instruments de planificació, inspecció i control que afavorisquen la suficiència, la seguretat i l'eficiència de les activitats de gestió de residus.
  
En el títol II de la Llei de residus de la Comunitat Valenciana es regula la planificació dels residus. Es preveuen en l'àmbit autonòmic dos tipus de plans, el Pla integral de residus i els plans zonals. Ambdós d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars. Per mitjà d'aquests plans es distribueixen en el territori el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els plans zonals es constitueixen com a instrument de desenvolupament i millora del pla integral de residus. Són documents detallats que adaptaran les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, poden modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del pla integral que no tinguen caràcter vinculant. Per mitjà d'aquests plans zonals es garanteix una adequada direcció de la gestió dels residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
Els plans zonals estan constituïts per tres tipus de documents: el document d'informació, el document d'ordenació i un estudi d'impacte ambiental. El present document constitueix el document d'ordenació, vinculant per la Llei 10/2000, del Pla zonal de residus de les zones II, IV i V del PIR de la Comunitat Valenciana i inclou una memòria justificativa i unes prescripcions.
  
1.1.2. Àmbit territorial
  
L'àmbit d'aplicació del Pla zonal comprén el sector central del territori de la província de Castelló de la Comunitat Valenciana. El Pla zonal abraça un total de 44 municipis, dels quals 21 pertanyen a la zona II (s'exclou Alquerías del Niño Perdido, Cabanes i Orpesa), 10 a la zona IV (s'exclou Villanueva de Viver) i 13 de la zona V.
  
La superfície de l'àmbit d'aplicació del Pla és de 1994 km² dels quals 1.70 km² pertanyen a la zona II, 588 km² a la zona IV i 236 km² a la zona V.
  
Es defineix la població equivalent com la suma de la població fixa de dret més l'estacional promediada al llarg de tot l'any. La població total equivalent de la zona II s'estima en 381.788, la de la zona IV en 8.860 i finalment la de la zona V s'estima en 5.134 habitants equivalents. El total de la població de l'àmbit d'estudi s'estima en 395.782 habitants equivalents, dels quals habitants fixos són 313.635, mentre que la poblacional estacional és de 328.588 habitants.
  
A continuació s'adjunta l'àmbit territorial del Pla zonal.
  
1.1.3. Tipologia dels residus
  
El present Pla zonal de residus afectarà els residus urbans o municipals definits per la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana. S'entén per residus urbans els següents:
  
a) Els generats en els domicilis particulars, comerços, oficines i serveis
  
b) Tots aquells que no tinguen la qualificació de perillosos i que per la seua naturalesa o composició puguen assimilar-se als produïts en els anteriors llocs o activitats. Tindran aquesta consideració els següents residus:
  
- Els residus sanitaris dels grups I i II generats en les activitats sanitàries i hospitalàries, segons el Decret 240/1994 del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la gestió de residus sanitaris.
  
- Els residus procedents de la neteja de vies públiques, zones verdes, àrees recreatives i platges.
  
Animals domèstics morts
  
Vehicles abandonats, es regulen per la seua normativa específica.
  
Mobles i efectes.
  
- Residus d'obres menors de construcció i reparació domiciliària.
  
S'exclouen de l'àmbit d'aplicació del present pla els següents residus:
  
- Residus perillosos de qualsevol tipologia excepte els domèstics.
  
- Residus d'activitats agrícoles i ramaderes.
  
- Residus industrials de qualsevol naturalesa i procedència.
  
Així mateix queden exclosos del present pla:
  
- Les emissions a l'atmosfera, regulades en la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció del medi ambient atmosfèric.
  
- Els residus radioactius, regulats per la Llei 25/1964, de 29 d'abril, d'energia nuclear.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a les aigües continentals al mar, regulats per la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües i la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a la xarxa integral de sanejament regulats per la Llei 2/1992, de 26 de març, de sanejament de les aigües residuals de la Comunitat Valenciana.
  
1.1.4. Abast i objectius
  
Com a objectiu general del Pla zonal, es pretén dotar la Generalitat Valenciana d'un instrument actualitzat per al desenvolupament de les estratègies i prescripcions de la Unió Europea i de l'Estat espanyol en matèria de residus, com també per a la posada en pràctica i millora de les previsions del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
El Pla zonal de les zones II, IV i V persegueix els següents objectius específics.
  
Reducció de la generació de residus urbans.
  
Potenciació de la recollida selectiva d'alguns materials
  
Valorització màxima dels residus
  
Eliminació segura dels residus no valoritzables
  
Determinació de les infraestructures necessàries per a la gestió dels residus urbans objecte del Pla zonal, com també les seues característiques generals i el seu termini d'execució.
  
Identificació de zones aptes per a la implantació de les distintes infraestructures segons criteris d'aptitud geològica, espais protegits, infraestructures viàries i planejament urbanístic.
  
Establiment de criteris de compensació a favor dels municipis en què s'implanten infraestructures de valorització o eliminació de residus urbans.
  
Establiment de condicions que garantisquen l'eficàcia d'actuació de les mancomunitats, consorcis i altres formes d'agrupació per al desenvolupament de les operacions de la gestió dels residus.
  
Definició de criteris per al desenvolupament de projectes de gestió, en el relatiu tant a la documentació que s'ha de presentar com a la posterior valorització d'aquests.
  
1.1.5. Principis pels quals es regirà el pla zonal
  
El Pla zonal assumeix els principis en què es fonamenta l'estratègia de la Unió Europea en matèria de residus en base a la qual s'ha desenvolupat la legislació nacional i autonòmica vigent.
  
A més s'assumeixen en aquest Pla zonal els fonaments que han regit el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, com també els del Pla nacional de residus urbans que continuen plenament vigents.
  
Els principis i fonaments del pla són els següents:
  
Principi de prevenció.
  
Principi de responsabilitat del productor.
  
Principi de proximitat.
  
Principi d'autosuficiència.
  
Principi de subsidiarietat.
  
Principi de responsabilitat compartida.
  
Principis de prevenció.
  
La producció de residus ha de reduir-se, i quan siga possible, evitar-se, a través del desenvolupament i posada en funcionament de tecnologies netes, per mitjà de la implantació de processos productius no contaminants com també la utilització de matèries primeres alternatives que produïsquen menor quantitat de residus o de menor perillositat.
  
Principi de la responsabilitat del productor.
  
Totes aquelles activitats que impacten en el medi ambient, en general, i els productors de residus, en particular, han de pagar tots els costos derivats de les seues accions, màximament quan aquestes deriven de la posada en el mercat de productes en el procés d'elaboració i de la distribució dels quals es generen residus.
  
Els agents econòmics són considerats com els primers responsables de la producció de residus i de la seua repercussió en el medi ambient, i per a aconseguir la internalització dels costos ambientals per la seua banda, s'ha d'aplicar el principi que ?qui contamina, paga?.
  
Principi de proximitat
  
Els residus han de gestionar-se el més prop possible del seu origen.
  
S'aplicarà el principi de proximitat, es promocionarà la ubicació de les instal·lacions en el lloc més pròxim i adequat possible al punt de generació dels residus, sempre que les instal·lacions disposen de massa crítica de residus a tractar, minimitzant en la mesura que es puga el trasllat d'aquests.
  
S'ha d'intentar que el problema de gestió de cada residu es resolga en el lloc on es genera, aspecte en ocasions inviable per la xicoteta quantitat produïda en ubicacions disperses, per la qual cosa s'ha de buscar amb caràcter general el centre de gravetat de la producció dels residus que s'han de tractar.
  
Principi d'autosuficiència
  
Quant a la creació d'una xarxa integrada d'instal·lacions de valorització i eliminació de residus que permeta a les zones objecte del Pla zonal ser autosuficients en matèria de tractament d'aquells residus per als que hi ha massa crítica que ho justifique.
  
Principi de subsidiarietat
  
Pel qual la Generalitat Valenciana intervindrà només en la mesura en què els objectius de l'acció pretesa no puga ser aconseguida pels agents involucrats, i, per consegüent, puga aconseguir-se millor, a causa dels efectes de l'acció contemplada, a nivell autonòmic.
  
Principi de responsabilitat compartida
  
Que consisteix que tots els agents, administració autonòmica, corporacions locals, empreses públiques i privades i ciutadans, treballen d'una forma concertada i en col·laboració, ja que podran solucionar-se els problemes plantejats en la producció i gestió dels residus.
  
Principis jeràrquics
  
A més dels principis marcats en l'apartat anterior, el Pla zonal assumeix l'estratègia comunitària en matèria de residus:
  
a) S'estableix la següent jerarquia d'operacions de gestió de residus:
  
Prevenció
  
Reutilització
  
3) Reciclatge
  
4) Valorització
  
5) Eliminació final de les fraccions no valoritzables
  
b) Es procurarà reduir els trasllats de residus
  
S'establiran nous i millors instruments de gestió de residus, com instruments reglamentaris i econòmics, estadístiques fidedignes i comparables sobre residus, etc.
  
1.2. ANÀLISI TERRITORIAL PER A LA SELECCIÓ DE ZONES APTES PER A LA IMPLANTACIÓ D'INFRAESTRUCTURES DE VALORITZACIÓ I ELIMINACIÓ
  
1.2.1. Sòls geològicament aptes
  
Des d'un punt de vista exclusivament tècnic per a la implantació d'instal·lacions d'eliminació de residus urbans, la selecció de l'emplaçament ha d'incloure aspectes relacionats amb les condicions geològiques i hidrogeològiques de l'entorn.
  
Les condicions naturals de l'emplaçament s'han de valorar des del punt de vista de la seguretat, donant suport o reforçant les mesures de disseny i enginyeria de la instal·lació sempre amb l'objectiu de la protecció de la salut pública i del medi ambient d'una manera integrada.
  
Des d'un punt de vista de la geologia de l'emplaçament, es prioritzaran aquells amb substrats impermeables de potència suficient (almenys equivalents a una permeabilitat estimada (K) inferior o igual a 1,0 x 10-9 m/s en un gruix major o igual a 1 metre), sense fissuració o carstificació del terreny.
  
Les condicions hidrogeològiques de l'emplaçament són un altre factor fonamental. Han de ser preferibles zones sense aqüífers o, d'haver-hi, que siguen d'escassa importància. La presència de barreres impermeables com formacions argiloses i la presència d'aqüitards o aqüicludes sota l'emplaçament aporten majors garanties.
  
Les consideracions hidrològiques són les que poden suposar un major desafiament des del punt de vista del disseny. S'han d'evitar terrenys potencialment inundables o aquells situats en rambles o subjectes a elevat risc d'erosió. Ha de considerar-se la sensibilitat de les aigües receptores a aquesta escorrentia.
  
No pot ubicar-se un abocador en terrenys de domini públic hidràulic, incloent els llits de corrents naturals continus, brolladors, llacs, llacunes, tolles, embassaments, canals, i espais ocupats per extensions permanents amb presència de làmina lliure públics o privats, com també les riberes, marges, les seues zones de servitud i policia d'acord a el que ha establit el títol primer del Reial decret legislatiu 1/2001 que aprova el Text refós de la llei d'aigües.
  
1.2.2. Condicionants del transport
  
Les comunicacions per carretera és un dels factors que més influeixen en la selecció d'emplaçaments per a ubicar instal·lacions de tractament i eliminació de residus urbans. En la zona d'estudi hi ha diverses vies de comunicació entre les comarques objecte d'aquest Pla zonal. A continuació s'analitzen quines són les més adequades per al transport de residus urbans.
  
N-340. Funciona com a eix vertebrador de la regió litoral de la zona II. Per mitjà d'aquesta via es comuniquen poblacions importants com Vila-real, Castelló de la Plana i Benicàssim.
  
AP-7. Autopista de peatge que vertebra la regió litoral de la zona II, permetent una comunicació ràpida entre les principals poblacions d'aquesta zona, i d'aquestes amb la província de València.
  
CV-20. Serveix d'enllaç entre les poblacions de Vila-real i Onda, connecta la regió litoral de la zona II amb l'interior d'aquesta. Des del municipi d'Onda s'estableix la connexió amb la zona V, de forma que les connexions entre els distints municipis de la zona V s'han de realitzar per mitjà de carreteres autonòmiques secundàries.
  
CV-21. serveix d'enllaç entre els municipis d'Onda i l'Alcora, i d'aquests amb les poblacions de la zona V.
  
CV-16. Serveix d'enllaç entre les poblacions de Castelló de la Plana i l'Alcora. Des del municipi de l'Alcora es pot establir comunicació per mitjà d'aquesta carretera amb la zona IV, la resta de les comunicacions entre els municipis de la zona IV es realitzen per carreteres secundàries.
  
CV-10.
  
Des del municipi de l'Alcora es pot accedir per mitjà de carreteres autonòmiques secundàries a les poblacions localitzades al nord de la zona II.
  
Cal assenyalar que les connexions entre les poblacions de la zona II es realitzen de forma més ràpida, que configura la zona en qüestió com un atapeïda xarxa de carreteres. No obstant això, no s'observa la mateixa situació a les zones IV i V, on les comunicacions es realitzen a través d'una xarxa de carreteres secundàries, que es traduïxen en un augment dels temps de transport entre els diferents municipis.
  
A continuació es mostra un gràfic amb les vies de comunicació principals:
  
Esquema de les principals vies de comunicació
  
1.2.3. Zones protegides
  
S'han delimitat com a àrees no aptes per a implantació d'infraestructures de gestió de residus totes aquelles incloses en:
  
Xarxa Natura 2000 (LIC, ZEPA, etc.)
  
Parcs naturals
  
Inventari de zones humides
  
La delimitació d'aquests està indicada en els plànols elaborats, la zona d'influència dels quals apareix com desfavorable per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus.
  
1.2.4. Metodologia per a la localització de zones aptes per a la ubicació de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus.
  
La metodologia utilitzada per a la selecció de possibles àrees d'abocament de residus s'ha fonamentat en tres cartografies de base:
  
Cartografia de litologies aptes per a l'abocament.
  
Cartografia amb la classificació urbanística del sòl.
  
Cartografia d'espais naturals: parcs naturals, LIC i microreserves, etc.
  
La superposició de totes aquestes ha donat com a resultat una nova cartografia d'espais potencialment aptes, i fora de les zones d'exclusió per motius de classificació urbanística o per espais naturals protegits.
  
Per a cada una de les cartografies de base s'han utilitzat els següents criteris:
  
Cartografia de litologies aptes per a l'abocament.
  
Es partix del Mapa litològic de la Comunitat Valenciana a escala 1:50.000, elaborat per la COPUT, en el qual cada litologia s'ajusta a la naturalesa de cada roca.
  
En un primer pas es relacionen aquestes litologies amb els mapes geològics 1:50.000 de la sèrie MAGNA de l'Instituto Geológico y Minero de España, amb la finalitat de tindre criteris litològics, genètics i estructurals d'aquests.
  
D'aquesta manera s'identifiquen un ampli conjunt de litologies diferents a l'àrea d'estudi. D'aquestes litologies se seleccionen aquelles que per les seues característiques genètiques, litològiques i texturals poden ser considerades inicialment com de molt baixa permeabilitat, com per exemple argiles, margues i combinacions d'aquestes.
  
A més s'han tingut en compte altres criteris per a la selecció de zones aptes d'ubicació de les instal·lacions, com:
  
- Caràcter impermeable de les litologies associades.
  
- Superfície major a 5 hectàrees.
  
- Pendents mitjans no superiors al 30%.
  
- Configuració natural del terreny
  
- Proximitat a àrees sensibles.
  
Com a resultat de tots els criteris anteriors s'obté una cartografia de litologies per a ser integrada amb la informació dels plànols de classificació urbanística i d'espais naturals.
  
Cartografia amb la classificació urbanística del sòl.
  
Aquesta cartografia mostra la figura urbanística del sòl segons la següent classificació:
  
- Sòl urbà
  
- Sòl urbanitzable programat
  
- Sòl urbanitzable no programat
  
De la combinació d'aquest criteri i de la classificació urbanística s'obté una cartografia per a ser integrada amb la resta de cartografies bàsiques.
  
A aquesta classificació s'afig la limitació del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana que indica que no s'ubicarà un nou abocador ?amb caràcter general, a una distància inferior a 2000 m de sòl classificat com a urbà, i en cap cas a menys de 500 m d'aquest.
  
Cartografia d'espais naturals
  
Es basa en la representació dels espais naturals i punts d'interés següents:
  
Xàrxa Natura 2000 (LIC, ZEPA, etc)
  
Parcs naturals
  
Inventari de zones humides
  
S'obté així una cartografia d'espais potencials per a ser creuada amb la resta de cartografies.
  
Una vegada obtingudes aquestes tres capes cartogràfiques se superposen, i s'obté una cartografia única d'emplaçaments aptes per a la ubicació d'instal·lacions d'eliminació de residus urbans.
  
1.2.5. Zones aptes per a la ubicació de les instal·lacions d'eliminació de residus.
  
Els emplaçaments identificats i seleccionats es relacionen en els plànols annexats en el document d'informació.
  
La llegenda d'aquests plànols diferència amb color verd aquelles zones aptes, que per estar constituïdes per materials de molt baixa permeabilitat només requereixen d'estudis geotècnics i geològics que confirmen la seua idoneïtat.
  
En color roig es representen aquells emplaçaments que per les seues característiques litològiques i d'impermeabilitat (anisotropia, canvis laterals de fàcies, etc.) requereixen estudis més detallats que garantisquen la seua idoneïtat, per la necessitat d'unes condicions d'impermeabilitat del substrat geològic a l'hora d'implantar una infraestructura d'eliminació de residus.
  
Aquesta cartografia és de caràcter orientatiu i exigeix la realització, en qualsevol cas, d'estudis geològics, geotècnics i hidrogeològics que permeten verificar la idoneïtat de l'emplaçament, com també visites de camp que confirmen el seu interés.
  
Es podran ubicar les infraestructures d'eliminació de residus urbans tant en les àrees grafiades com aptes en els plànols de la memòria informativa com en altres àrees dins de l'àmbit del Pla zonal. En el cas d'aquestes últimes s'haurà de demostrar per mitjà dels estudis tècnics adequats el compliment dels condicionants establits en el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador, per a obtindre la corresponent autorització administrativa per a l'eliminació de residus no perillosos i així mateix obtindre la preceptiva declaració d'impacte ambiental de la infraestructura que garantisca l'admissibilitat d'aquesta des del punt de vista ambiental.
  
1.3. ANÀLISI I DIAGNÒSTIC DE LA SITUACIÓ ACTUAL
  
1.3.1. Residus urbans
  
Per al càlcul de la producció de residus urbans s'ha partit de les següents bases de càlcul:
  
Població fixa: padró de l'any 2002 de l'IVE
  
Població equivalent = Població fixa + 0,25 x Població estacional màxima
  
Taxa anual de creixement de la població 1%
  
Ratio de producció de residus: 1,2 Kg/hab/dia
  
Segons aquestes bases de càlcul, la previsió de producció de residus a les zones II, IV i V es mostra en la taula adjunta:
  
Estimació de l'evolució de la producció de residus urbans
  
Les fraccions components dels residus urbans es mostren a continuació per a la situació actual:
  
Component % Total (t/any)
  
Matèria orgànica 40,9 70.901
  
Paper i cartó 19,5 33.804
  
Plàstic 14,1 24.443
  
Vidre 5,3 9.188
  
Metalls ferris 4,9 8.494
  
Metalls no ferris 1 1.734
  
Fusta 1,3 2.254
  
Tèxtil 4 6.934
  
Terres i cendres 3,4 5.894
  
Bric 1,3 2.254
  
Diversos 4,3 7.454
  
Total 100 173.353
  
Estimació de la producció per cada fracció del residu. Situació actual
  
Font: Inventari i catàleg de residus de la Comunitat Valenciana
  
1.3.2. Residus d'obra menor de construcció i reparació domiciliara (RCD domiciliaris) .
  
Per al càlcul de la producció de residus d'obra menor i reparació domiciliara (RCD domiciliaris) s'ha utilitzat de base informació del Pla zonal de RCD de la Comunitat Valenciana, on es determinen les ratios de producció de RCD expressades en tones per habitant equivalent i any. En la taula adjunta es presenten les ratios calculades per a les zones objecte del present pla:
  
Zona Àrea Ratio (t/hab any)
  
II 4 0,8
  
 6 1,2
  
IV 8 0,5
  
V 9 0,5
  
Ratios de producció de RCD
  
Per al càlcul dels residus d'obra menor de construcció i reparació domiciliara (RCD domiciliaris) que corresponen als residus urbans, es considera un 8% del total dels RCD, per la qual cosa l'estimació de la producció seria la següent:
  
Estimació de l'evolució de producció de residus d'obra menor de construcció i reparació domiciliària
  
1.3.3. Residus de zones verdes i àrees recreatives públiques
  
La producció de residus de zones verdes i àrees recreatives públiques s'ha calculat a partir de la ratio de 7 kg per habitant i any. L'evolució dels residus es presenta a continuació:
  
Estimació de l'evolució de la producció de residus de zones verdes i àrees recreatives públiques
  
1.3.4. Residus perillosos domèstics
  
Les ratios utilitzades per al càlcul de la producció, a partir de diferents estadístiques, es mostren en la taula adjunta:
  
Tipus de residu Ratio (kg/hab/any)
  
Piles 0,3
  
Piles botó 0,0009
  
Fluorescents 0,25
  
Perillosos tipus general 0,45
  
Aquestes ratios mostren que la producció de piles i fluorescents és la següent:
  
Zona Piles normals Piles botó ) Fluorescents
  
 (kg/any) (kg/any (kg/any)
  
Zona II 114.536 344 95.447
  
Zona IV 2.658 8 2.215
  
Zona V 1.540 5 1.284
  
Total 118.735 356 98.946
  
Producció de residus de piles i fluorescents. Situació actual
  
La previsió d'evolució dels residus perillosos domiciliaris de tipus general (envasos de neteja, pintura, dissolvents, etc.), és la següent:
  
Evolució de la producció de residus perillosos domiciliaris de tipus general
  
1.3.5. Residus voluminosos
  
Residus d'ordinadors
  
Les ratios utilitzades (Font: SIDEDISA) per al càlcul de la producció de residus d'ordinador, són els següents:
  
 Ud. Kg. kg. residus
  
 ordinador/hab ordinador/hab ordinador/hab any
  
Castelló 0,06 1,06 0,15
  
Evolució de la producció de residus d'ordinador
  
Línia marró
  
La producció de residus d'equips de línia marró s'ha calculat a partir dels habitatges de les zones objecte del pla i aplicant els percentatges de saturació actuals dels equips.
  
Prod. residus = Núm. habitatges\* percentatge de penetració\* pes/ vida mitjana.
  
 Ratios Vida Pes
  
 penetració mitjana mitjà kg
  
 llars equips
  
1 Televisor 0,9970 15 32
  
2 Televisors 0,5000 15 32
  
1 Ràdio 0,9730 20 0,8
  
2 Ràdios 0,6500 20 0,8
  
Vídeo 0,8050 12 2
  
HIFI 0,6760 12 4
  
Font: Estudi general de mitjans 1999
  
La producció de residus línia marró (kg/any.) en la situació actual es mostra a continuació:
  
Zona Televisors Ràdio Vídeo HIFI Total
  
 línia marró
  
Zona II 341.345 6.939 14.340 21.074 383.698
  
Zona IV 5.442 111 229 336 6.118
  
Zona V 3.497 71 147 216 3.931
  
Total 350.284 7.121 14.716 21.626 393.747
  
Producció de residus de línia marró. Situació actual
  
Línia blanca
  
El càlcul de la producció de residus de la línia blanca s'ha realitzat amb les ratios calculats a partir de l'estudi del sector ANFEL. L'estimació d'unitats de residus ja inclou el criteri de vendes i interval de vida mitjana.
  
La producció de residus de línia blanca (kg/any) per a la situació actual és la següent:
  
Zona Total línia
  
 blanca Grup I Grup II Grup III
  
 kg/any kg/any kg/any kg/any
  
Zona II 1.920.879 672.792 977.342 270.745
  
Zona IV 44.577 15.613 22.681 6.283
  
Zona V 25.832 9.048 13.143 3.641
  
Total 1.991.288 697.453 1.013.166 280.669
  
Producció de residus de línia blanca. Situació actual
  
Matalàs
  
El càlcul dels residus de matalàs produïts s'efectua a partir del nombre d'habitatges tenint en compte les següents dades:
  
Núm. llits/habitatge Freqüència renovació anys Pes kg
  
 5 25 15
  
L'evolució de la producció de matalassos (kg/any) es mostra a continuació:
  
Evolució de la producció de residus de matalassos
  
Mobles
  
Per al càlcul d'altres mobles i efectes voluminosos s'ha pres la ratio de 2 kg/hab i any utilitzat en altres zones de semblants característiques. Es mostra l'evolució de la producció de residus (kg/any) és la següent:
  
Evolució de la producció de residus de mobles
  
En conclusió, l'estimació actual de producció de residus voluminosos i equips elèctrics i electrònics en les comarques compreses en el Pla zonal és la següent:
  
Producció de residus voluminosos. Situació actual
  
2. PRESCRIPCIONS NECESSÀRIES PER A LES OPERACIONS DE GESTIÓ DE RESIDUS
  
La planificació de la gestió dels residus de les zones II, IV i V es guia per la següent jerarquia de principis:
  
Prevenció i reducció de la generació.
  
Valorització dels materials continguts en els residus, inclosa la reutilització.
  
Eliminació controlada dels rebutjos no valoritzables.
  
2.1. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS URBANS
  
2.1.1. Característiques de la recollida
  
Per al compliment dels objectius marcats i descrits en el document d'informació, s'ha plantejat un sistema de recollida mixt:
  
En vorera, on es recullen en contenidors els residus en massa, la fracció orgànica a partir de l'any 2010 i la fracció restant.
  
En àrea d'aportació, on es recullen vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
Per tant es proposa el següent calendari per a la implantació de la recollida selectiva per a les zones II, IV i V;
  
S'implantarà un sistema gradual de recollida selectiva de matèria orgànica que permeta aconseguir els objectius de recollida selectiva previstos en el document d'informació.
  
La implantació de la recollida de matèria orgànica s'ha previst realitzar en dues fases:
  
A partir de l'any 2007 es recollirà selectivament el 30% de la matèria orgànica dels grans productors (mercats, hipermercats, edificis institucionals, hotels, grans restaurants) en els municipis de més de 10.000 habitants, la qual cosa suposa un 20% del total.
  
A partir de l'any 2010 es recollirà selectivament la matèria orgànica en tots els municipis de més de 2.000 habitants.
  
El contenidor de la fracció restant es recollirà a la vorera i anirà a la instal·lació de valorització, de forma que possibilite la recuperació de les fraccions que no han sigut separades en origen.
  
2.1.2. Infraestructures
  
D'acord amb l'anàlisi realitzada en els apartats anteriors, les infraestructures que es proposaran per a la gestió de residus urbans permetran disposar de la capacitat mínima necessària per a la valorització i eliminació dels residus generats en les zones II, IV i V, complint amb els objectius marcats.
  
Per a això, les instal·lacions i sistemes de tractament que es proposen segueixen els criteris que estableix el PIR i analitzats en l'apartat anterior i pel Pla nacional de residus urbans:
  
Recollida selectiva de matèria orgànica en productors singulars l'any 2007 i establiment de sistemes de recollida selectiva per als municipis especificats (més de 2.000 habitants) en el document d'informació, l'any 2010.
  
Recollida selectiva d'envasos lleugers, vidre i paper-cartó en àrees d'aportació.
  
Recollida selectiva dels altres tipus de residus urbans en diferents tipus d'ecoparc.
  
Instal·lacions de valorització de la matèria orgànica i altres materials dels RU amb la incorporació d'una línia d'incineració d'animals domèstics morts.
  
Instal·lacions d'eliminació de les fraccions no valoritzables dels residus urbans.
  
Tenint en compte aquestes premisses es proposen com a mínim les següents infraestructures:
  
Estacions de transferència
  
Es proposa la construcció d'estacions de transferència, a raó d'una per a la zona IV, àrea 8 i una altra per a la zona II, àrea 4, amb l'única excepció dels municipis confrontants que es troben a una distància en temps inferior a 30 minuts en trajecte d'anada a la planta de valorització situat a Onda.
  
Per a la selecció dels emplaçaments de les estacions de transferència, s'estendrà a fer-los coincidir, en la mesura que es puga, amb el centre de gravetat de la producció.
  
La capacitat de les estacions de transferència serà l'equivalent a la producció de residus dels municipis que s'han de transferir. La transferència es planteja per a residus urbans en massa, encara que es podrà adaptar per a la matèria orgànica i la resta, quan s'implante la recollida selectiva.
  
L'actual estació de transferència d'Almassora s'haurà d'adaptar per a acollir els municipis de la zona II que actualment no s'inclouen i que es troben a una distància en temps superior a 30 minuts en trajecte d'anada a la planta de valorització situat a Onda. A més s'adaptarà a la recollida selectiva de matèria orgànica.
  
Instal·lacions de valorització
  
Per l'existència en l'àmbit del Pla zonal, de la Planta de compostatge situada a Onda, actualment en funcionament amb un rendiment raonable i un impacte ambiental reduït, es proposa l'adaptació de la citada planta a la quantitat de residus que s'han de rebre per tots els municipis que abraça l'àmbit del Pla zonal i a la implantació de la recollida selectiva de matèria orgànica. A més, s'adequarà la zona de maduració i emmagatzemament del compost, actualment a l'aire lliure, per mitjà d'almenys, construcció d'una coberta i adequació dels drenatges, tot això per a evitar els efectes de possibles episodis de precipitació.
  
La planta haurà de comptar, independentment de les tecnologies actuals en funcionament, amb les següents línies:
  
Recuperació de materials. El rendiment global de recuperació de materials no serà inferior al 9% de les entrades dels residus. La generació de residus no valoritzables es limitarà al 44% sobre les entrades de residus.
  
Línia de tractament exclusiva de la matèria orgànica recollida selectivament independent de la línia de tractament de matèria orgànica procedent de la recollida en massa.
  
Línia de tractament de fracció restant i residu en massa.
  
Línia de condicionament i trituració de residus de poda i jardineria, i si és el cas, d'altres materials estructurants, additius i coadjuvants.
  
Línia d'incineració d'animals domèstics morts.
  
Instal·lacions d'eliminació
  
Atés que l'actual abocador de residus annex a la Planta de compostatge d'Onda no disposa de capacitat suficient per als 20 anys de vigència del Pla zonal, haurà d'ampliar-se aquest o alternativament construir una nova instal·lació en un altre emplaçament amb capacitat suficient per a abocar els rebutjos de la instal·lació de valorització i altres residus no valoritzables, com els de neteja de vies públiques, residus sanitaris dels grups I i II, com també les fraccions no valoritzables procedents del Centre de classificació i tractament de residus voluminosos i que no tinguen la naturalesa inerta.
  
2.2. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS VOLUMINOSOS
  
2.2.1. Infraestructures
  
Es proposa la construcció d'un Centre de classificació i tractament de residus voluminosos, de vida útil 20 anys. Aquest centre tindrà una capacitat suficient per a cobrir el tractament dels residus voluminosos segons les quantitats mostrades en el document d'informació.
  
El centre haurà de disposar com a mínim de:
  
Transferència de línia blanca amb CFC a gestor autoritzat.
  
Tractament de la línia blanca sense CFC: desballestament d'elements que dificulten el tractament posterior.
  
Tractament de la línia marró: desballestament i separació de pantalles i parts electròniques i entrega a gestor autoritzat, o bé entrega completa a gestor autoritzat.
  
Tractament de mobles i efectes: trituració i valorització dels diferents elements.
  
2.3. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS PERILLOSOS D'ORIGEN DOMÈSTIC
  
2.3.1. Característiques de la recollida
  
La recollida dels residus perillosos d'origen domiciliari es realitzarà a través dels ecoparcs instal·lats seguint criteris de localització amb màximes distàncies. Els distints tipus d'ecoparc amb les característiques definides són els següents:
  
Els tipus de residus que s'han de recollir en cadascun dels tipus d'ecoparcs són els següents:
  
Ecoparc Tipus de residus principals
  
Tipus A Voluminosos (mobles i matalassos), RAEE, RCD domiciliaris, jardineria, residus mercurials + àrea d'aportació de paper/cartó, vidre i envasos lleugers
  
Tipus B Voluminosos (mobles i matalassos), RAEE, RCD domiciliaris,jardineria, ferralla, residus mercurials + àrea d'aportació de paper/cartó, vidre i envasos lleugers
  
Tipus C Voluminosos (mobles i matalassos), RAEE, residus perillosos domèstics, RCD domiciliaris, ferralla, jardineria, vidre, plàstic, paper, olis, residus mercurials + àrea d'aportació de paper/cartó, vidre i envasos lleugers
  
Tipus D Voluminosos (mobles i matalassos), RAEE, residus perillosos domèstics, RCD domiciliaris, ferralla, jardineria, vidre, plàstic, paper, olis, residus mercurials + àrea d'aportació de paper/cartó, vidre i envasos lleugers
  
2.3.2. Infraestructures
  
Els ecoparcs existents actualment són els següents:
  
Zona II:
  
Castelló
  
Onda
  
Vila-real
  
Tenint en compte els ecoparcs existents i com a criteri de localització no superar els 5 km des del centre de producció fins a l'ecoparc més pròxim, els ecoparcs necessaris en les zones objecte del Pla Zonal, són els següents:
  
Municipi Tipus d'ecoparc
  
Zona II:
  
Atzeneta B
  
Benafigos A
  
Benicàssim D
  
Costur A
  
Xodos A
  
Figueroles A
  
les Useres B
  
Vall d'Alba B
  
Vilafamés B
  
Vistabella del Maestrat B
  
l'Alcora D
  
Betxí C
  
Borriol C
  
Burriana D
  
la Pobla Tornesa D
  
Sant Joan de Moró B
  
Zona IV:
  
Cirat A
  
Cortes de Arenoso A
  
Lucena del Cid B
  
Ludiente A
  
Montanejos B
  
Puebla de Arenoso A
  
Villahermosa del Río A
  
Zucaina A
  
Zona V:
  
Alcudia de Veo A
  
Espadilla A
  
Ayódar A
  
Fanzara A
  
Fuentes de Ayódar A
  
Suera A
  
Toga A
  
Torralba del Pinar A
  
Torrechiva A
  
Villamalur A
  
Complementàriament a la xarxa d'ecoparcs descrita, els projectes de gestió podran plantejar ecoparcs addicionals per a nuclis de població de suficient entitat, amb els mateixos criteris anteriors, sempre que la distància a l'ecoparc més pròxim supere el valor de referència dels 5 km.
  
2.4. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS DE CONSTRUCCIÓ D'OBRA MENOR I REPARACIÓ DOMICILIÀRIA (RCD DOMICILIARIS)
  
2.4.1. Característiques de la recollida
  
La recollida de les residus de construcció d'obra menor i reparació domiciliària (RCD domiciliaris) es realitzarà en els distints tipus d'ecoparc plantejats.
  
2.4.2. Proposta de tractament
  
Com a tractament per als RCD domiciliaris a partir de la disposició en ecoparc, es proposen tres alternatives:
  
Gestió a través de gestor autoritzat.
  
Abocament en cel·la apropiada en la instal·lació d'eliminació proposada en el present Pla zonal.
  
Tractament en la línia de residus de construcció d'obra menor i reparació domiciliària en el Centre de classificació i tractament de residus voluminosos.
  
Siga quina siga l'alternativa elegida, els RCD domiciliaris han de ser sotmesos a classificació prèvia i trituració abans de l'abocament de la fracció no valoritzable.
  
2.5. MODEL ECONÒMIC
  
Els projectes de gestió de residus hauran d'incloure els estudis i compromisos economicofinancers relatius a les inversions i al finançament de les actuacions que s'han de realitzar.
  
En la memòria econòmica es distingiran clarament dos apartats:
  
Les inversions per a la construcció de les instal·lacions noves previstes en el pla zonal i la modificació de les ja existents, en el cas que siga necessari.
  
Els costos d'explotació dels serveis de valorització i eliminació dels residus.
  
En l'apartat relatiu a les inversions, la memòria econòmica especificarà les amortitzacions de les inversions amb inclusió de tots els costos, que serà a vint anys per a l'obra civil, obres d'urbanització i edificacions i de deu anys per a la maquinària fixa i mòbil.
  
En el cas que el projecte de gestió comprenga altres inversions es justificaran degudament els terminis d'amortització que s'apliquen a les inversions proposades.
  
En aquests supòsits es proposarà el termini, forma i condicions en què revertiran les instal·lacions a l'administració.
  
En el projecte de gestió es fixaran els cànons per tona que s'han de cobrar per la gestió de cadascun dels residus. En el càlcul d'aquests cànons es tindrà en compte a més de les amortitzacions de les inversions, les despeses de manteniment, despeses d'explotació, fiances, assegurances i per al cas d'abocadors, el manteniment de les mesures de control i vigilància per un període de trenta anys a partir de la seua clausura. Es tindrà en compte també, la variabilitat dels cànons enfront de variacions del tonatge de residus que s'han de gestionar.
  
Així mateix, es presentaran variants de càlcul de tots aquests cànons, en els supòsits que les inversions es financen amb fons públics, diferenciant segons que l'aportació siga del 25, el 50, el 70 o el 85% del total.
  
2.6. CONDICIONS QUE HAN DE COMPLIR LES ENTITATS SUPRAMUNICIPALS PER A GARANTIR L'EFICÀCIA DE LA SEUA ACTUACIÓ EN L'EXECUCIÓ DEL PLA ZONAL.
  
Els municipis que es troben integrats en el Pla zonal de les zones II, IV i V podran agrupar-se en consorcis o mancomunitats per a l'execució del Pla zonal de conformitat amb el que estableix la Llei 10/2000 de residus de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que establix la legislació de règim local.
  
L'entitat supramunicipal que es constituïsca actuarà com a administració competent per a la tramitació i adjudicació dels projectes de gestió, de conformitat amb el que disposen els articles 36 i 37 de la Llei 10/2000 de residus de la Comunitat Valenciana.
  
El consorci o mancomunitat que es constituïsca haurà d'estar integrada per municipis inclosos dins de l'àmbit territorial del Pla zonal, que representen almenys a més del 50 per cent de la població total de la zona, d'acord amb el nombre d'habitants de dret de l'última rectificació patronal vàlidament aprovada abans de la data de la seua constitució.
  
En tot cas haurà de quedar oberta la incorporació de qualsevol dels municipis inclosos en l'àmbit territorial del Pla zonal.
  
El consorci o mancomunitat que es constituïsca haurà de disposar de plena capacitat i recursos tècnics i econòmics suficients per a garantir la correcta execució i desenvolupament de les previsions contingudes en el Pla zonal i haurà d'estar constituït abans que transcórrega el termini de tres mesos des de l'aprovació definitiva del Pla zonal.
  
Des del mateix moment en què es constituïsca el consorci o mancomunitat assumirà la responsabilitat de la valorització i eliminació de tots els residus urbans o municipals aportats pels municipis integrants, amb total independència de la tramitació en paral·lel del corresponent projecte de gestió, i sense que els possibles retards en aquest procediment, fins i tot per causa aliena al consorci o mancomunitat, l'eximisca de la dita obligació.
  
El consorci o mancomunitat tindrà com a finalitat principal l'execució de les previsions contingudes en aquest Pla zonal i aquelles altres que assumisca en aplicació de la Llei 10/2000 de residus de la Comunitat Valenciana.
  
Si es constitueix un consorci, pot estar integrat, a més de pels municipis inclosos en l'àmbit territorial del Pla zonal, per la Generalitat Valenciana i per la Diputació Provincial de Castelló.
  
La mancomunitat que es constituïsca únicament podrà estar integrada pels municipis compresos en l'àmbit territorial del Pla zonal.
  
Els seus estatuts establiran els seus fins, de conformitat amb el que estableix aquest Pla zonal, com també el seu règim orgànic, funcional i economicofinancer.
  
2.7. TERMINI D'EXECUCIÓ DEL PLA
  
En la taula adjunta es mostren els terminis d'execució per a implantar cada una de les infraestructures plantejades en el present Pla zonal.
  
El pla tindrà una vigència de 20 anys, transcorreguts els quals haurà de revisar-se integrament. No obstant això si es produeixen canvis tecnològics o legislatius que ho aconsellen, pot revisar-se abans del terme de la seua vigència.
  
2.8. MESURES DE COMPENSACIÓ
  
A continuació s'exposen les opcions que s'han de triar, que podran presentar-se en el projecte de gestió quant a les mesures de compensació, a favor d'aquells municipis en el terme municipal dels quals s'ubiquen les instal·lacions d'eliminació i valorització dels residus.
  
Mesures econòmiques:
  
Reducció de la càrrega econòmica que comporta la prestació del servei mancomunat de gestió dels residus (reducció de la taxa de gestió de residus).
  
Compensacions directes en la gestió de residus:
  
0,6 € o més per tona de residus tractats en la planta de valorització.
  
1,2 € o més per tona de residus eliminats en la instal·lació d'eliminació.
  
30.000 € o més anuals destinats a realitzar un control ambiental de les instal·lacions per un agent extern independent.
  
Mesures de caràcter ambiental:
  
Finançament per a la creació de zones verdes dins del municipi afectat.
  
Finançament per a la reforestació d'àrees de bosc del terme municipal
  
Ajudes per a realitzar auditories ambientals o implantar l'Agenda 21 local.
  
Mesures de promoció i educació ambiental:
  
Creació d'una oficina d'informació ambiental o aula mediambiental, que coordine i planifique tots els programes informatius i educatius que tinguen per objectiu la divulgació del Pla zonal i l'educació dels ciutadans en la gestió dels residus.
  
Jornades de portes obertes de les instal·lacions de gestió dels residus.
  
Col·loquis i debats amb la participació de les associacions ciutadanes per a explicar en què consisteix el nou model de gestió dels residus.
  
Participar en el programa de conscienciació social de l'ens supramunicipal.
  
2.9. MESURES D'ÀMBIT MUNICIPAL
  
2.9.1. Ordenances municipals
  
Les ordenances municipals hauran d'adaptar-se a les prescripcions i objectius del Pla zonal per a afavorir la seua implantació i garantir els següents objectius de gestió:
  
La necessitat i la conveniència de separació de les fraccions de residus.
  
La recollida selectiva de matèria orgànica, vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
La recollida selectiva d'altres categories de residus urbans en ecoparcs.
  
L'adequada recollida de la resta de fraccions dels residus urbans.
  
2.9.2. Promoció i educació ambiental
  
Per a la consecució dels objectius d'un programa integrat de gestió municipal de residus, és imprescindible la participació dels ciutadans i dels agents socials implicats. Per a això, l'administració competent, amb la col·laboració dels municipis, ha d'impulsar la realització d'una campanya de conscienciació social destinada no solament a donar informació sinó també a promoure l'educació mediambiental en els municipis.
  
Objectius de la campanya de conscienciació social
  
Els objectius de la campanya de conscienciació social seran els següents:
  
Aconseguir que els ciutadans entenguen la problemàtica dels residus i coneguen els diferents factors implicats (aspecte cognoscitiu)
  
Crear consciència en els ciutadans sobre l'impacte ambiental d'una gestió inadequada dels residus i de la necessitat d'aplicar un model més correcte, encara que aquest exigisca un major esforç (aspecte emocional)
  
Conscienciar sobre les implicacions ambientals de la compra i l'ús de qualsevol producte o servei.
  
Donar a conéixer el model de gestió de residus i el paper dels diversos agents socials en la cadena de consum: productors, distribuïdors, venedors i consumidors (què deuen i poden fer)
  
Aconseguir que els ciutadans deprenguen a distingir les diferents fraccions dels residus que han de separar en origen, principalment la matèria orgànica i els residus perillosos, i la manera en què han d'entregar-la als sistemes de recollida selectiva
  
Canviar els hàbits quotidians dels ciutadans, pel que fa a la reducció (evitar els embalatges superflus, envasos no retornables, productes d'un sol ús, etc...), la recollida selectiva de les fraccions valoritzables i la recollida selectiva dels residus especials
  
Incentivar l'ús i consum de productes de menor impacte ambiental o provinents del reciclatge
  
Aconseguir que els distribuïdors i venedors tinguen l'incentiu i la sensibilitat per a participar activament en el model de gestió, estudiar oferir als seus clients la possibilitat de generar menys residus (productes sense embalatges superflus, productes que no generen residus especials...), col·laborar en la seua valorització (envasos i embalatges retornables o reciclables...) i afavorir la compra de productes reciclatges i d'eco balanç positiu.
  
Proporcionar als diversos agents socials un sistema d'informació àgil i fonamentat sobre els diversos condicions que afecten el Pla zonal de residus, que els done suport i evite la circulació d'idees tòpiques i inexactes.
  
Coordinar la participació en la recollida selectiva segons les característiques locals de cada municipi.
  
Aquests objectius generals de la campanya de conscienciació hauran d'ajudar a aconseguir els objectius quantitatius del Pla zonal.
  
Planificació cronològica de la campanya
  
Segons la seua distribució en el temps, han de desenvolupar-se dos tipus d'elements de comunicació:
  
Comuns i simultanis, per a tot el territori en què s'aplicarà el Pla de gestió de residus. Aquests elements corresponen bàsicament a la fase inicial de la campanya i al seguiment i són principalment les actuacions en els mitjans de comunicació (TV, premsa i ràdio), la visita de les instal·lacions de tractament, la presentació i exposició del projecte de gestió, etc.
  
Específics per als municipis, de manera que cada municipi els distribuïsca segons la seua planificació cronològica. Corresponen a la fase de posada en marxa del programa en el municipi. Aquests elements són principalment: la distribució de correu personalitzat als habitants del municipi, la distribució de material (tríptic de sensibilització, guia de segregació, mitjans de segregació interna), les visites porta a porta, etc.
  
La campanya tindrà tres fases ben diferenciades: inicial, de posada en marxa, i de seguiment; (cada una amb uns elements de comunicació concrets i diferents).
  
Fase inicial:
  
És una fase fonamentalment descriptiva. Per la importància que els ciutadans coneguen la gestió dels residus urbans i la recollida selectiva, es realitzaran una sèrie d'actuacions de comunicació general perquè termes com residus, recollida selectiva, reciclatge, etc., siguen coneguts per la major part de la població. Al mateix temps, aquestes actuacions contribuirà a crear una certa expectativa per a la posada en marxa del nou sistema de recollida i gestió.
  
Realització d'enquestes per a conéixer l'opinió dels ciutadans en condicions com la consciència mediambiental, el nivell de coneixement de la recollida selectiva, la imatge de l'actual del sistema de recollida, el grau de predisposició a participar en la recollida selectiva i les motivacions més importants.
  
Aquestes enquestes, a més de permetre conéixer el nivell de sensibilització dels ciutadans i les seues preocupacions en aquest àmbit, faran una important funció com a element de comunicació i educació, perquè moltes vegades desperten la consciència dels ciutadans enquestats.
  
Per a aquesta campanya, es podran utilitzar els següents elements de comunicació:
  
Articles de premsa
  
Realització d'un vídeo sobre el projecte de gestió en general
  
Preparació d'una exposició itinerant de caràcter general sobre residus oberta al públic
  
Exposicions en les instal·lacions de gestió i jornades de portes obertes
  
Sessions informatives per a associacions i col·lectius específics; particularment per a aquells que hauran de col·laborar en la separació de residus en origen.
  
Preparació de material didàctic per als escolars
  
Edició i distribució d'un tríptic de sensibilització
  
La campanya de comunicació es dirigirà a tots els ciutadans, però hi haurà elements concrets per a determinats grups o col·lectius que, per les seues característiques, es faran per mitjà de canals de comunicació específics. Per exemple, es preveu la preparació de material adequat per a la premsa, els escolars, les associacions de veïns, els comerços, les oficines i els mercats, entre altres.
  
Posada en marxa de la campanya
  
La posada en marxa de la campanya requereix unes actuacions de comunicació amb un contingut molt concret que ha de coordinar-se amb la posada en marxa del sistema de recollida de residus. Per aquest motiu, els elements de comunicació que es dissenyen es distribuiran als ajuntaments, de forma que cadascun els distribuïsca a la població amb suficient antelació a la posada en marxa de la recollida.
  
Entre els diferents elements de comunicació que es poden realitzar per a aquesta etapa es troben:
  
Enviament d'una carta de les autoritats locals que demane la participació ciutadana i informe del dia en què començarà a funcionar el nou sistema de recollida.
  
Visites porta a porta per a la conscienciació ciutadana.
  
Col·locació de cartells informatius en els portals sobre la ubicació dels contenidors de recollida selectiva.
  
Reunions o visites informatives a comerços, mercats, escoles, bars i restaurants.
  
Distribució adhesiu entre els comerços, escoles i altres agents col·laboradors, amb la figura i el color del contenidor previst per a la recollida de cada fracció.
  
També és important, com un element més de comunicació, la publicació o la difusió a través de la premsa local dels primers resultats del programa.
  
Seguiment
  
Aquesta és, sens dubte, la fase més llarga de la campanya. El seu objectiu és consolidar la segregació en origen i la participació per part dels ciutadans i col·lectius. Els propòsits que persegueix aquesta fase s'indiquen a continuació:
  
Les enquestes als ciutadans per a conéixer el grau de participació i el grau de satisfacció amb el servei
  
Els contactes directes amb els mitjans de comunicació
  
Augmentar la participació
  
Millorar la qualitat dels residus segregats
  
Evitar la desmotivació dels ciutadans, passada la primera fase de la campanya.
  
Durant aquesta fase, a més de la informació als ciutadans, s'hauran de continuar:
  
Les accions recordatòries dels materials sol·licitats als punts d'entrega
  
Els programes d'educació a les escoles amb l'organització de tallers de separació de residus en origen i reciclatge de diversos materials, etc.
  
2.10. CRITERIS PER AL DESENVOLUPAMENT DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
En desenvolupament d'aquest Pla zonal es poden presentar els següents projectes de gestió de residus:
  
Residus urbans, de jardineria, voluminosos i perillosos domiciliaris:
  
Projecte de gestió de l'adequació i l'explotació de la planta de valorització actual situat a Onda i l'ampliació de la instal·lació actual d'eliminació de residus urbans plantejats en el present Pla zonal.
  
Aquest projecte inclou la construcció i l'explotació de la xarxa d'ecoparcs, estacions de transferència i el centre de classificació i tractament de residus voluminosos.
  
El projecte de gestió es regirà per les bases tècniques incloses en l'apartat 3 del present document.
  
Altres projectes de gestió que les administracions competents consideren necessaris, que es regiran per les seues bases específiques.
  
3. BASES TÈCNIQUES PER A L'ELABORACIÓ DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
En el cas d'optar per la prestació indirecta de la gestió de residus, les mancomunitats, consorcis, o agrupacions que puguen constituir-se, que no hagen aprovat unes bases tècniques reguladores dels concursos per a l'adjudicació dels projectes de gestió corresponents, podran, voluntàriament, acordar l'aplicació de les bases tècniques que a continuació s'indiquen, amb l'abast, l'estructura i el contingut que s'hi estableixen.
  
L'objecte d'aquest apartat és concretar l'abast, l'estructura i el contingut de la documentació que s'ha de presentar per a prendre part en el concurs de projectes de gestió de residus urbans després de l'aprovació del present Pla zonal de les zones II, IV i V de la Comunitat Valenciana.
  
3.1. Instal·lacions que s'han d'incloure en el projecte de gestió
  
El projecte de gestió de les zones II, IV i V de la Comunitat Valenciana ha d'incloure les següents infraestructures i activitats:
  
Construcció i explotació dels ecoparcs relacionats en l'apartat 2.3, comptant amb els existents que figuren en el mateix apartat, com també altres existents o en procés d'autorització a la data del concurs. S'inclouran els costos de gestió dels diferents tipus de residus depositats, en particular, els residus perillosos domiciliaris a través de gestor autoritzat, com també el transport dels residus inerts i voluminosos fins a les instal·lacions de classificació plantejades en el present Pla zonal o a gestor autoritzat.
  
Construcció i explotació de les estacions de transferència de residus urbans recollits en massa proposades per l'adjudicatari en base als criteris marcats pel present Pla zonal, comptant amb les existents i la seua modificació, en cas necessari, com també les que es puguen trobar en procés d'autorització. Es podrà presentar així mateix, la transferència de la fracció orgànica de la recollida selectiva i la resta, segons els sistemes de transferència seleccionats. S'inclouran els costos de transport des d'aquestes fins a la instal·lació de valorització situada a Onda.
  
Adequació de la instal·lació de valorització de residus urbans actual situada a Onda, que haurà de disposar d'una línia per a tractar la matèria orgànica recollida selectivament, separada de la línia de matèria orgànica procedent de la recollida en massa, i on tindran cabuda els residus de poda de jardins i zones verdes, degudament triturats. També s'adequarà la zona de maduració i emmagatzemament del compost per mitjà d'almenys, construcció d'una coberta i adequació dels drenatges. Així mateix, ha de disposar d'una línia d'incineració d'animals domèstics morts.
  
Ampliació de la instal·lació d'eliminació per als rebutjos de valorització actualment situada a Onda per a 20 anys de vida útil o construcció d'un nou abocador en un altre emplaçament, inclòs el transport d'aquests, com també per a altres residus no valoritzables, com els de neteja de vies públiques, residus sanitaris dels grups I i II, com també les fraccions no valoritzables procedents del centre de classificació i tractament de residus voluminosos.
  
Construcció i explotació d'un centre de classificació i tractament de residus voluminosos, que constarà d'una unitat de tractament de residus voluminosos, les respectives fraccions valoritzables resulta que es destinaran a un nou ús en la construcció o al reciclatge per gestors autoritzats (voluminosos). Per la seua banda, les fraccions no valoritzables (inerts i no inerts), separats els possibles residus perillosos que s'entregaran a gestors autoritzats, es destinaran a l'eliminació. Aquesta planta pot disposar de forma optativa d'una línia de classificació de RCD domiciliaris.
  
Transport fins a la instal·lació d'eliminació de rebutjos de valorització de les fraccions no valoritzables dels RCD domiciliaris i residus voluminosos que no tinguen naturalesa inerta.
  
No s'inclouran entre les activitats del projecte de gestió de residus urbans la recollida de residus en massa, ni tampoc la recollida selectiva de matèria orgànica, però si la transferència, si és procedent, i valorització d'aquesta última fracció. Per la seua banda, en relació als envasos lleugers, paper/cartó i vidre, no es considerarà la seua recollida, ni el posterior emmagatzemament, transferència, classificació, recuperació i valorització de qualsevol d'aquestes fraccions o materials recollides selectivament.
  
3.2. Terminis de construcció, explotació i manteniment postclausura de les instal·lacions
  
Els terminis màxims de redacció del projecte, obtenció de llicències i la resta d'autoritzacions necessàries per a l'exercici de l'activitat, com també la construcció de les instal·lacions, seran aquests, distingint entre les de valorització i eliminació:
  
Adequació de la instal·lació de valorització: 1 any
  
Ecoparcs: 3 anys
  
Estacions de transferència: 1,5 anys
  
Ampliació o nova construcció d'instal·lació d'eliminació: 1 any
  
Els períodes màxims de prova de les instal·lacions, una vegada finalitzada la seua construcció i fins a la seua posada en servei efectiu, distingint entre valorització i eliminació:
  
Instal·lació de valorització: 6 mesos
  
Instal·lació d'eliminació: 3 mesos
  
Per la seua banda, la vida útil de les instal·lacions, o període d'explotació d'aquestes, es limita a 20 anys, comptats des de la seua data d'entrada en servei efectiu.
  
Finalment, l'adjudicatari haurà de fer-se càrrec pel seu compte del desmantellament final de la instal·lacions de valorització al final de la seua vida útil, com també del manteniment postclausura dels abocadors, durant un període mínim de 30 anys, de conformitat amb el que estableix el Reial decret 1481/2001.
  
3.3. Documentació que s'ha de presentar en el projecte de gestió
  
Els projectes de gestió presentats hauran de contindre la documentació que seguidament es relaciona:
  
Memòria del projecte de gestió
  
Avantprojecte d'instal·lacions
  
Pla de gestió
  
Estudi economicofinancer
  
Document de síntesi
  
Es presentarà una única oferta base i totes aquelles variants sobre aquesta que s'estimen convenients. Cada una de les variants haurà de presentar la mateixa estructura de documents, es remetrà expressament, per a aquells apartats el contingut dels quals siga idèntic al de l'oferta base, a aquesta última. Si no es procedix d'aquesta forma, les variants no seran valorades en aquests apartats.
  
Seguidament es concreta el contingut de cadascun dels documents:
  
3.3.1. Memòria del projecte de gestió
  
Inclourà com a mínim els següents aspectes:
  
Àmbit territorial i categories o tipus de residus que s'han de gestionar.
  
Localització de les infraestructures projectades sobre els terrenys previstos, indicant qualificació del sòl, superfície utilitzada i, si és el cas, disponibilitat d'aquests.
  
Calendari d'execució de les instal·lacions, com també terminis de final d'obres i entrada en servei d'aquestes. En el cas de la instal·lació de valorització, en tractar-se de l'adequació de la ja existent, es planificarà l'execució tenint en compte que la instal·lació ha de seguir donant servei durant aqueix període de temps.
  
Termini total de duració de la gestió del servei.
  
3.3.2. Avantprojecte d'instal·lacions
  
Definirà amb grau de detall d'avantprojecte les infraestructures previstes per a les operacions de valorització i eliminació de residus urbans.
  
El dimensionament de les capacitats de les instal·lacions de valorització i eliminació es realitzarà partint de les dades de generació de residus urbans que figuren en el Pla zonal, igual que el centre de classificació i tractament de residus voluminosos. No obstant això, considerant una estacionalitat anual en l'aportació de residus a la instal·lació de residus urbans, aquesta es dissenyarà de forma que siga capaç d'admetre fins a un 50% més de la seua capacitat nominal durant un període no inferior a 4 mesos.
  
Així mateix, en previsió de possibles increments de les taxes de generació de residus, com a conseqüència del creixement urbanístic de les zones que cobrix el Pla zonal i de l'augment de la població atesa, les instal·lacions de residus urbans hauran de ser capaces d'admetre fins a un 35% més de residus en règim continu sobre la seua capacitat nominal, al llarg de tot l'any, sense perjudici de les puntes estacionals abans indicades, i sense cap menyscabament de minves de rendiment dels processos de valorització i eliminació, com tampoc de la qualitat ambiental de les citades instal·lacions.
  
Les instal·lacions, excepte els ecoparcs, es grafiaran a escala 1:2.500. Per als ecoparcs, es presentaran plànols model per a cadascun dels tipus d'ecoparc a escala mínima 1:500.
  
Característiques de la instal·lació de valorització de residus urbans
  
La instal·lació de valorització, amb independència de la tecnologia ja en funcionament, inclourà en la seua adequació, la classificació de residus i el tractament biològic de la matèria orgànica, tant per a la recollida selectivament, com per a la procedent de la recollida de residus en massa.
  
El rendiment global de recuperació de materials no serà inferior al 9% de les entrades dels residus, mentre que la generació de rebutjos no valoritzables es limitarà al 44% també sobre l'entrada de residus.
  
La classificació prèvia dels residus en massa a l'entrada de les instal·lacions permetrà com a mínim recuperar les següents fraccions: vidre (blanc i color), paper/cartó, acer, alumini, envasos compostos (brics i altres), envasos de plàstics (tres fraccions més freqüents en els envasos domèstics), fusta i tèxtils.
  
Així mateix, s'inclourà una línia de condicionament i trituració de residus de poda i jardineria, i si és procedent, d'altres materials estructurants, additius i coadjuvants, que també hauran de ser sotmesos al tractament biològic abans citat.
  
A més, s'adequarà la zona de maduració i emmagatzemament del compost, actualment a l'aire lliure, per mitjà d'almenys, la construcció d'una coberta i adequació dels drenatges, tot això per a evitar els efectes de possibles episodis de precipitació
  
També inclourà una línia d'incineració de residus d'animals domèstics morts.
  
Per a la gestió dels residus voluminosos es construirà un centre de classificació i tractament de residus voluminosos, que podrà estar annex al conjunt d'instal·lacions i haurà de disposar com a mínim de:
  
Transferència de línia blanca amb CFC a gestor autoritzat.
  
Tractament de línia blanca sense CFC: desballestament d'elements que dificulten el tractament posterior.
  
Tractament de línia marró: desballestament i separació de pantalles i parts electròniques i entrega a gestor autoritzat, o bé entrega completa a gestor autoritzat.
  
Tractament de mobles i efectes: trituració i valorització dels diferents elements.
  
L'adequació es realitzarà davall la premissa primordial de no interrompre en el mateix moment la prestació de l'actual servei de tractament de residus urbans.
  
El rendiment global de recuperació de materials després de l'adequació de la instal·lació, no serà inferior al 9% de les entrades dels residus, mentre que la generació de rebutjos no valoritzables es limitarà al 44% també sobre entrada de residus.
  
La classificació prèvia dels residus en massa a l'entrada permetrà com a mínim recuperar les següents fraccions: vidre (blanc i color), paper/cartó, acer, alumini, envasos compostos (bric i altres), envasos de plàstics (tres fraccions més freqüents en els envasos domèstics), fusta i tèxtils.
  
La valorització de la matèria orgànica es basarà necessàriament en un procés de compostatge simple o combinat amb qualsevol altre procés, assegurant en qualsevol cas que el producte final compleix les especificacions de qualitat reglamentàries com compost, permetent així la seua comercialització.
  
D'una altra part, la valorització de la matèria orgànica proposta haurà de concretar com a mínim els següents aspectes:
  
Tecnologia que s'ha d'emprar, detallant etapes, rendiments, balanços de masses, hídric i d'energia, si és procedent, equips i instal·lacions necessaris i justificació del compliment dels paràmetres de qualitat del compost.
  
Capacitats nominals i temps de residència de la matèria orgànica, distingint si és el cas entre la procedent de la recollida selectiva de la de recollida en massa.
  
Paràmetres que s'han de controlar i sistema de control adoptat, no sols per a garantir la qualitat del procés, sinó també per a minimitzar olors i lixiviados.
  
Requeriments de materials estructurants, additius i coadjuvants, com també d'aigua i energia si és el cas, especificant quantitats i qualitats d'aquests.
  
Si es considera la valorització energètica dels residus, haurà de garantir-se que només es destinen a aquest procés les fraccions no compostables dels residus en massa, aconseguint al mateix temps incrementar els percentatges de reciclatge i la rendibilitat energètica de la instal·lació, tot això sense perjudici de complir amb els límits d'emissió vigents per a aquest tipus d'instal·lacions segons el RD 653/2003.
  
En el supòsit d'optar per la valorització energètica, es concretaran com a mínim els següents aspectes:
  
Característiques del residu que s'han de valorar (poder calorífic, humitat i contingut de fraccions combustibles i no combustibles).
  
Balanços tèrmic i energètic del procés de recuperació d'energia, dimensionant les capacitats dels equips segons els tonatges de residus que s'han de valorar i concretant la tecnologia que s'ha d'emprar.
  
Sistema de depuració de gasos que s'han d'emprar, detallant etapes, rendiments, balanços de masses, equips i instal·lacions necessaris, i justificació del compliment dels límits d'emissions atmosfèriques.
  
Producció bruta i neta d'electricitat o combustibles, considerant l'autoconsum, i, si és el cas, la cogeneració en aquest o un altre procés de tractament de residus.
  
L'avantprojecte de la instal·lació de valorització inclourà, a més de memòria, plànols, plec de condicions tècniques, pressupost i pla de control de qualitat de les obres, els següents continguts mínims:
  
Descripció dels tipus de residus urbans i fraccions recollides selectivament que seran objecte de valorització, utilitzant la codificació LER (Ordre MAM/304/2002).
  
Quantitat total prevista de residus que s'han de processar, diferenciant per codis LER i indicant les quantitats any a any durant la vigència del contracte.
  
Balanç de masses dels diferents fluxos de residus en les instal·lacions de valorització, especificant pèrdues per evaporació i lixiviació, i concretant l'evolució d'aquest balanç any a any durant la vigència del contracte.
  
Característiques constructives de l'adequació de les instal·lacions de valorització situades a Onda: superfície nova total que s'ha d'ocupar, superfície útil per a tractament, superfície de serveis comuns; adequació de les fosses d'emmagatzemament de residus; sistema d'alimentació a les línies de procés; maquinària, equips i llocs de treball de les línies de procés.
  
Mesures correctores per a la minimització d'impactes ambientals derivats del funcionament de les instal·lacions, fonamentalment quant a emissió d'olors (desodoració), generació de lixiviats (recollida i tractament d'aquests), i evacuació d'aigües pluvials (drenatges perimetrals).
  
Característiques de les instal·lacions d'eliminació de residus urbans
  
Les instal·lacions proposades per a l'eliminació de les fraccions no valoritzables es realitzarà de forma preferent sobre alguna de les zones seleccionades en el Pla zonal, sense prejudici dels possibles condicionants urbanístics i mediambientals d'aplicació, com també la idoneïtat dels terrenys que haurà de confirmar l'estudi geologicogeotècnic i hidrogeològic, que es descriu posteriorment. Es poden acceptar ubicacions a zones no seleccionades, sempre que es complisquen els condicionants abans mencionats.
  
Es consideraran així mateix les repercussions que sobre les instal·lacions d'eliminació té la limitació d'entrades de residus biodegradables en abocador, conforme al que estableix el Reial decret 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador.
  
Els avantprojectes dels abocadors s'ajustaran al que estableix el Reial decret 1481/2001, i inclourà, a més de memòria, plànols, plec de condicions tècniques, pressupost, i pla de control de qualitat de les obres, aquests continguts mínims:
  
Descripció dels tipus de residus urbans i fraccions no valoritzables que seran objecte d'abocament, utilitzant la codificació LER (Ordre MAM/3042002), i especificant els procediments d'admissió de residus aplicables (Decisió del Consell 2003/33/CE, annex II del Reial decret 1481/2001).
  
Quantitat total prevista de residus que s'han d'abocar, diferenciant codis LER i especificant les quantitats any a any durant la vigència del contracte.
  
Volum total previst dels residus, indicant volumetries any a any durant la vigència del contracte.
  
Característiques constructives dels abocadors: superfície total que s'ha d'ocupar, superfície útil d'abocament, superfície de serveis comuns; sistema d'impermeabilització del fons i les parets del vas; sistema de recollida i emmagatzemament de lixiviats; sistema de drenatge d'aigües pluvials; sistema d'extracció de gasos; camins d'accés perimetrals i d'accés al vas; edificis i zones de serveis comuns.
  
Mesures correctores per a la minimització d'impactes ambientals derivats de l'activitat de l'abocador, de conformitat amb els annexos I i III del Reial decret 1481/2001.
  
L'avantprojecte de les instal·lacions de valorització i eliminació contindrà els següents annexos:
  
Estudi geologicogeotècnic
  
L'emplaçament de les instal·lacions de valorització haurà de disposar d'un estudi geologicogeotècnic, en el cas que es realitzaran ampliacions o noves construccions a les ja existents, d'acord amb la normativa tècnica vigent sobre construcció industrial. S'inclourà a més el balanç de moviment de terres i la naturalesa i destinació d'aquestes.
  
L'emplaçament del nou vas de l'abocador per a les fraccions no valoritzables dels residus urbans, haurà de disposar d'estudi geologicogeotècnic i hidrogeològic, el contingut dels quals mínim serà:
  
Reconeixement de camp
  
Unitats geològiques de l'àrea de l'emplaçament
  
Sèrie geològica local
  
Estructura i fracturació dels materials de la ubicació
  
Paràmetres geotècnics de les principals unitats litològiques de l'emplaçament
  
Cartografia geològica a escala adequada (1:5.000, 1:1.000 o 1:500, segons les característiques i complexitats de l'emplaçament, acompanyada de talls geològics i columnes estratigràfiques representatives.
  
Reconeixements preliminars (cales, penetròmetres, sondejos elèctrics o geofísics)
  
Caracterització hidrològica regional i local que incloga un inventari de punts d'aigua.
  
Assajos in situ
  
2 cales per hectàrea per a la descripció del terreny des de superfície fins a la màxima profunditat que es puga aconseguir per mitjà de mitjans mecànics.
  
1 assajos d'infiltrometria per hectàrea, en el cas que el terreny siga representatiu del suport del vas.
  
1 sondeig amb recuperació de testimoni continu per hectàrea fins a aconseguir una profunditat no inferior, en cap d'ells, a la cota de suport de l'abocador més cinc vegades el gruix requerit a la barrera geològica. Com a mínim, la longitud dels sondejos serà de 15 metres en qualsevol cas. En tot cas el vas d'abocament projectat haurà d'albergar un mínim de 4 sondejos.
  
Per als emplaçaments que s'ubiquen sobre formacions geològiques que presenten una clara homogeneïtat litològica i estructural, es pot reduir el nombre d'assajos in situ a 1 cala per hectàrea i 1 sondeig per cada dues hectàrees.
  
En el cas que amb la dita profunditat d'investigació dels anteriors sondejos no s'haguera aconseguit la zona saturada regional, es realitzarà un sondeig fins a penetrar en el nivell freàtic regional en una longitud de 5 m o aconseguir la profunditat màxima de 50 m. Aquest sondeig es constituirà com a punt de control de les aigües subterrànies. En tot cas, pot substituir-se per algun pou o sondeig existent aigües avall de l'emplaçament, sempre que resulte representatiu de la hidrogeologia local.
  
Fins a profunditat equivalent de 5 m per davall de la cota de suport de l'abocador s'executaran per cada nivell litològic representatiu:
  
Presa de mostra inalterada o presa de mostra parafinada
  
Un assaig de permeabilitat en laboratori sobre mostra de terreny
  
Un assaig de permeabilitat in situ (Lefranc o Lugeon segons les condicions del terreny).
  
Per davall de la profunditat equivalent de 5 m per davall de la cota de suport del futur abocador s'executaran els següents assajos:
  
Cada 5 m presa de mostra inalterada o presa de mostra parafinada.
  
Cada 5 m assaig de permeabilitat en laboratori sobre mostra de terreny
  
Cada 5 m assaig de permeabilitat in situ.
  
Hidrogeologia
  
Per mitjà dels sondejos s'identificarà la presència o l'absència d'aigües subterrànies en l'emplaçament, com també el rang de gradient hidrogeològic local, si és el cas. S'efectuarà un inventari de punts d'aigua, i, en almenys tres punts, es prendran mostres per a obtindre analítiques completes de qualitat de l'aigua subterrània.
  
Estudi d'impacte ambiental
  
S'inclouran els estudis d'impacte ambiental corresponents a les obres i a les activitats de valorització, en el cas que siga necessari, i a l'eliminació de residus en els emplaçaments seleccionats, contemplant expressament els accessos a aquesta nova instal·lació d'eliminació.
  
Aquest estudi contindrà els continguts mínims establits en el Decret 162/1990, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
Avantprojecte d'accessos a les instal·lacions
  
S'inclourà un avantprojecte d'accessos a la nova instal·lació d'eliminació, grafiant els traçats proposats a escala 1:5.000.
  
Els accessos es dimensionaran funcionalment considerant el trànsit esperat de transport de rebutjos, si és procedent, cap a les instal·lacions i des de les instal·lacions, de forma que es permeta una circulació fluida que no ocasione problemes a usuaris aliens a aquestes. Com a mínim, els vials d'accés seran de 6 m d'amplària de plataforma i 5 m de calçada, disposant d'1 carril per cada sentit de 2,5 m cadascun d'ells.
  
D'altra banda, es dimensionaran estructuralment per a suportar totes les càrregues corresponents al trànsit pesat previst, determinant la combinació subbase, base i ferm més adequada. Es grafiarà amb suficient detall una secció tipus de la calçada.
  
Avantprojecte de subministraments d'aigua, electricitat, gas i telecomunicacions
  
Es justificarà la suficient disponibilitat de subministrament en els punts d'entroncament actuals amb l'aportació de certificats de les companyies subministradores de cadascun dels serveis per a les necessitats futures amb l'adequació de la instal·lació.
  
En el cas que es propose una exportació d'energia elèctrica a la xarxa, es tindrà especial atenció amb la magnitud de les línies d'exportació d'energia elèctrica a la xarxa.
  
3.3.3. Pla de gestió
  
S'estructura de la forma que seguidament s'indica:
  
Modelització del servei
  
Inclourà els següents continguts:
  
Logística del funcionament de les instal·lacions ofertes al costat de les actuals, concretant els fluxos de residus expressats en tones anuals entre les diferents instal·lacions, i els rendiments de cada una d'elles, al llarg de tota la vigència del contracte. Així mateix, s'indicaran els punts de descàrrega de residus procedents dels serveis de recollida municipals diferenciant segons el tipus de residu, i els dies i horaris d'obertura de les instal·lacions, a l'efecte de recepció de residus d'una banda, i a l'efectes de tractament d'aquest, per un altre. Aquest apartat es presentarà amb el suport gràfic necessari per a la seua fàcil comprensió, aportant un diagrama de flux de les instal·lacions per a cada any de servei.
  
Descripció succinta de les tècniques o tecnologies de valorització i eliminació que s'han emprar, sempre comptant amb les actuals instal·lacions, incloent la justificació numèrica del compliment dels objectius de valorització i de reducció de matèria orgànica en abocador anteriorment enunciats. Per a això s'adjuntaran balanços de massa i energia referits a les entrades de residus urbans en les instal·lacions de valorització, en els quals es concretaran:
  
Materials recuperats en la classificació prèvia.
  
Productes de la valorització de matèria orgànica (compost i biogàs).
  
Pèrdues de procés per evaporació i lixiviació.
  
Rebutjos de la valorització de matèria orgànica (primari i secundari).
  
Fraccions residuals de la valorització energètica.
  
Produccions bruta i neta d'energia tèrmica i elèctrica o combustibles.
  
Organigrama general del personal assignat al projecte de gestió, concretant la seua adscripció als diferents centres de treballs, com també la coordinació entre aquests i la supervisió per la direcció de l'empresa adjudicatària. S'indicarà el nombre de treballadors de cada categoria laboral, els diferents horaris i torns de treballs, com també el personal de reserva per a vacances, absentisme i puntes estacionals.
  
Projecte d'explotació de les instal·lacions, diferenciant entre les de valorització, les d'eliminació i els ecoparcs, en els quals s'inclourà el pla de manteniment de maquinària i equips de cada una d'elles. Contindrà així mateix una determinació dels consums d'aigua (potable, reg i altres usos), energia (electricitat, gas i fuel), com també la forma de subministrament, i la disponibilitat d'aquests serveis en les proximitats de les instal·lacions.
  
Pla de qualitat del compost, referenciat al compliment de la normativa vigent en matèria de fertilitzants i afins, com també els paràmetres de control i la freqüència d'anàlisi que s'ha de realitzar, a més de l'entitat externa a la qual es confiarà l'elaboració i el seguiment d'aquest pla.
  
Reglament de servei
  
El pla de gestió es completarà amb un reglament del servei, que regule tècnicament, administrativament i econòmicament les relacions entre l'adjudicatari i el consorci, com també amb els usuaris del servei, tant municipis integrants del consorci, com empreses externes al contracte en qüestió.
  
En particular, es consideraran aspectes tals com la proposta d'ordenances municipals per a residus urbans objecte del projecte de gestió, la classificació dels diferents residus admissibles i els cànons aplicables a cada categoria, la retribució del servei, la reversió de terrenys, instal·lacions i maquinària, etc.
  
Campanya de conscienciació social
  
Es realitzarà d'acord amb les directrius establides en l'apartat 2.9.2 del Pla zonal, i en qualsevol cas haurà de guiar-se pel compliment dels següents objectius generals:
  
Fomentar la minimització, a través del consum responsable o per mitjà d'accions concretes entre els sectors locals que poden afavorir la disminució en la producció de residus específics derivats de les seues activitats, que tinguen la consideració d'urbans, i per tant s'incloguen en el projecte de gestió.
  
Potenciar la recollida selectiva, fomentant la implantació de sistemes de separació de residus en origen, que afavorisquen actituds entre els col·lectius locals que permeten la posterior reutilització i reciclatge, a través de mesures de promoció i difusió dirigides a la ciutadania en general.
  
La campanya de comunicació ambiental haurà de contemplar els següents nivells d'implicació:
  
Informació ambiental, sobre l'actual problemàtica generada pels residus urbans, amb especial insistència en els domiciliaris.
  
Sensibilització pública, dirigida a la ciutadania en general, a fi de complir els objectius de conscienciació social indicats en l'apartat 2.9.2.1 del Pla zonal.
  
Formació a col·lectius concrets, en especial a aquells que puguen tindre una influència més directa amb les problemàtiques locals detectades i que puguen ajudar amb un canvi d'actitud a millorar o corregir la situació.
  
Actuacions concretes, que contribuïsquen a minimitzar la producció de residus urbans, millorar i estendre la recollida selectiva en origen.
  
Avaluació i seguiment, dels èxits obtinguts en relació als objectius proposats en la campanya.
  
Les actuacions concretes que s'han de proposar en la campanya de comunicació ambiental, d'acord amb els anteriors nivells d'implicació, hauran d'especificar:
  
Objectius
  
Destinataris
  
Línia d'actuació: informar, sensibilitzar, formar, actuar, avaluar
  
Temporització
  
Recursos humans
  
Altres recursos
  
Pressupost
  
3.3.4. Estudi Economicofinancer
  
Considerarà la totalitat dels costos d'inversió i amortització de les instal·lacions, com també els d'explotació d'aquestes durant tota la seua vida útil, que serà com a mínim de 20 anys.
  
S'inclouran a més els costos de desmantellament final de les instal·lacions de valorització, com també els de manteniment postclausura de les instal·lacions d'eliminació de residus, en el cas que s'opte per la tècnica d'abocament controlat, durant els 30 anys posteriors al tancament.
  
Les amortitzacions es calcularan pel mètode francés de quotes constants, es considera un tipus d'interés referenciat al deute de l'Estat espanyol en un termini de 10 a 20 anys. Les amortitzacions s'aplicaran linealment, amb un termini de 20 anys per a l'obra civil, i 10 anys per a la maquinària i equips. En qualsevol cas, les reinversions i costos de manteniment hauran d'assegurar almenys una reposició íntegra de la maquinària i equips durant el període de vigència del contracte.
  
Els pressupostos d'inversions de totes les instal·lacions inclouran totes les possibles fases de construcció, com també els costos de disponibilitat dels terrenys i l'execució de nous accessos o adequació dels existents, a més dels costos de redacció del projecte, control de qualitat i direcció facultativa de les obres, com també els d'obtenció de qualssevol llicències i autoritzacions necessàries per a l'exercici de l'activitat.
  
D'acord amb les xifres de producció de residus previstes en el Pla zonal, s'establiran de forma clara les anualitats d'inversió previstes indicant els costos d'amortització, personal, reposició de maquinària i equips, manteniment, explotació, comunicació ambiental, i la resta de costos, com també els possibles ingressos previstos per venda de subproductes, combustibles o energia.
  
L'estudi economicofinancer contindrà els següents annexos:
  
a) Proposta de cànons que s'han de repercutir.
  
Es presentaran els següents cànons diferenciats:
  
Cànon de valorització de residus urbans en massa, en euros per tona entrada en les instal·lacions de valorització.
  
Cànon de valorització de matèria orgànica selectiva, en euros per tona entrada en les instal·lacions de valorització.
  
Cànon de transport dels rebutjos de valorització, en euros per tona entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
Cànon d'eliminació de residus o fraccions no valoritzables, en euros per tona entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
Cànon de gestió d'ecoparcs, diferenciat per a cada tipus d'ecoparc A, B, C o D en euros per any d'explotació.
  
Cànon d'incineració d'animals domèstics morts, en euros per unitat de pes.
  
Cànon de gestió de residus voluminosos, en euros per tona d'entrada en el centre de classificació, fins i tot transport i gestió per gestor autoritzat extern o en instal·lació d'eliminació.
  
En els càlculs de tots aquests cànons es consideraran els costos financers de les inversions i les amortitzacions d'aquestes, com també els costos d'explotació, incloent personal, manteniment, consums d'energia, combustibles, aigua i la resta de serveis, assegurances de les instal·lacions i avals econòmics, com també els costos de desmantellament final de les instal·lacions, i en el cas de plantejar l'abocament com a sistema d'eliminació, els costos del manteniment postclausura durant un període de 30 anys des del tancament.
  
Així mateix es presentaran variants de càlcul de tots aquests cànons, en els supòsits que les inversions es financen amb fons públics, es diferenciarà segons l'aportació siga del 25, el 50, el 70 o el 85% del total.
  
Igualment, es podran proposar disminucions d'aquests cànons com a conseqüència de la recepció de residus assimilables a urbans que puguen ser tractats conjuntament amb aquests en les instal·lacions projectades, repercutint així els costos fixos d'aquestes en un tonatge major de residus, i produint per tant un abaratiment dels cànons que ha de satisfer l'adjudicatari. En aquest supòsit, hauran d'indicar-se les quantitats de residus externs que s'han de gestionar conjuntament amb els residus urbans, i la seua evolució prevista al llarg de la vigència del contracte.
  
En qualsevol cas, s'ha de reservar el dret d'admetre residus assimilables a urbans procedents de tercers, en la forma que reglamentàriament es determine.
  
D'altra banda, es proposaran taules o fórmules que expressen la variabilitat de tots aquests cànons enfront d'increments del tonatge de residus que s'han de gestionar, des d'un 80% fins a un 120% dels valors nominals que figuren en el Pla zonal o siguen així considerats, segons procedisca, amb intervals del 5% (80, 85, 90, 95, 100, 105, 110, 115 i 120%).
  
Finalment, s'indicaran expressament per a cadascun dels cànons els períodes d'aplicació d'aquests, que no podran ser superiors en cap cas a la vigència de la concessió, limitada a 20 anys, ni tampoc proposar cap tipus de cànon durant el període de proves de les instal·lacions, anterior a l'inici efectiu de l'explotació d'aquestes.
  
b) Fórmula de revisió de preus
  
Es proposarà una fórmula polinòmica de revisió de preus, com a màxim de 6 sumands, que es referirà a l'estructura de costos prevista per al projecte de gestió, i els índexs d'actualització de la qual hauran de ser inequívocs i de publicació oficial (INE, BOE, etc.) amb suficient periodicitat. Com a mínim hauran de considerar-se com a variables els costos de personal, els costos d'energia o combustibles, i el IPC.
  
Aquesta fórmula polinòmica podrà ser idèntica per a tots els cànons abans descrits, o diferenciada per a cadascun d'ells.
  
c) Compensacions econòmiques municipals
  
Es contemplaran com a mínim les següents compensacions econòmiques als municipis que alberguen les instal·lacions de valorització o eliminació de residus:
  
Compensacions directes:
  
0,6 € per tona de residus entrada en les instal·lacions de valorització.
  
1,2 € per tona de residus entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
30.000 € anuals destinades a realitzar un control ambiental de les instal·lacions per un agent extern i independent que designa el consorci.
  
Compensacions indirectes:
  
Finançament d'accions i mesures ambientals, centrades en la implantació de l'Agenda 21 local i altres directament relacionades amb la millora de la qualitat ambiental del municipi.
  
3.3.5. Document de síntesi
  
Es presentarà un document de síntesi de tots els documents anteriors, que, amb una extensió no superior a 50 pàgines, es redactarà en termes assequibles a la comprensió pel públic en general, i resumirà els aspectes tècnics, econòmics i ambientals més destacats del projecte de gestió de residus urbans.
  
Disposarà del suport gràfic adequat per a permetre la fàcil lectura, com també la identificació inequívoca dels tractaments aplicats als diferents fluxos de residus objecte del projecte de gestió.
  
3.4. CRITERIS D'ADJUDICACIÓ DEL CONCURS
  
Els criteris que, convenientment ponderats, serviran de base a l'adjudicació del concurs objecte d'aquestes bases tècniques seran els següents:
  
SOLVÈNCIA TECNICOTECNOLÒGICA
  
Es desestimaran les ofertes que no acrediten disposar de suficient solvència tecnicotecnològica, conforme als criteris descrits en un apartat anterior.
  
Per la seua banda, les ofertes que no siguen desestimades, seran valorades per la seua major experiència en el camp de la gestió de residus urbans, en general, i per la seua major experiència en construcció i explotació d'instal·lacions semblants a les ofertes, i per la major capacitació tècnica del personal operatiu a la Comunitat Valenciana, en particular.
  
SOLVÈNCIA ECONOMICOFINANCERA.
  
Es desestimaran les ofertes que no acrediten disposar de suficient solvència economicofinancera, conforme als criteris descrits en un apartat anterior.
  
Per la seua banda, les ofertes que no siguen desestimades, no rebran cap valoració per aquest concepte.
  
SOLUCIÓ TÈCNICA PROPOSADA.
  
En aquest apartat es consideraran els següents aspectes, sempre que es troben degudament justificats des del punt de vista tècnic i tecnològic en la documentació presentada:
  
Millor utilització de la instal·lació de valorització ja existent i solapament amb les obres d'adequació.
  
Major aprofitament dels recursos continguts en els residus.
  
Màxima recuperació de materials, a través d'obtenció de subproductes, o màxima producció d'energia, directament o indirectament a través de combustibles procedents de residus.
  
Nombre més gran de materials que s'han de recuperar, i majors rendiments unitaris de cada procés de recuperació.
  
Mínima generació de rebutjos finals de les instal·lacions destinats a eliminació.
  
Nombre més gran d'etapes de tractament, i majors rendiments unitaris de cada procés de tractament.
  
Menors consums de recursos externs als residus.
  
Menor consum d'aigua de procés.
  
Menor consum d'electricitat.
  
Menor consum, si és el cas, de gas o altres combustibles.
  
Menor afecció ambiental de les instal·lacions de tractament.
  
Menor generació de lixiviats i olors, segons la tecnologia de tractament proposada.
  
Menors emissions atmosfèriques resultants de la valorització de residus proposada.
  
Millor aspecte general de les instal·lacions, per introducció de barreres verdes i zones enjardinades.
  
Millor campanya de comunicació ambiental.
  
Majors amplitud, diversitat, intensitat i recursos econòmics, tant del pla com del programa.
  
Millors mesures per a aconseguir l'acceptació de les instal·lacions pel públic en general, a través de l'organització de fòrums cívics i jornades de portes obertes.
  
Millor programa de vigilància ambiental de les instal·lacions.
  
Nombre més gran i freqüència de paràmetres ambientals que s'han de controlar.
  
Major garantia d'imparcialitat, objectivitat i transparència, per la participació de laboratoris homologats o organismes acreditats.
  
Les ofertes que no acrediten suficientment el compliment dels rendiments mínims de valorització i límits màxims d'eliminació abans indicats, o el compliment de les normatives vigents d'aplicació a les operacions de valorització i eliminació, seran desestimades.
  
3.4.1. Taxes econòmiques que s'han de repercutir
  
En aquest apartat es consideraran els següents aspectes, sempre que es troben degudament justificats des del punt de vista econòmic i financer en la documentació presentada:
  
Menor cànon de valorització de residus urbans en massa, en euros per tona entrada en les instal·lacions de valorització.
  
Menor cànon de valorització de matèria orgànica selectiva, en euros per tona entrada en les instal·lacions de valorització.
  
Menor cànon de transport dels rebutjos de valorització, en euros per tona entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
Menor cànon d'eliminació de residus o fraccions no valoritzables, en euros per tona entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
Menor cànon de gestió d'ecoparcs, diferenciat per a cada tipus d'ecoparc A, B, C o D, en euros per any d'explotació.
  
Cànon d'incineració d'animals domèstics morts, en euros per unitat de pes.
  
Cànon de gestió de residus voluminosos, en euros per tona d'entrada en el centre de classificació, fins i tot transport i gestió per gestor autoritzat extern o en instal·lació d'eliminació.
  
Les ofertes que no presenten la totalitat dels cànons descrits, o encara havent-los presentat no es troben suficientment acreditats en base a les corresponents anàlisis de costos, tant fixos com variables, no seran valorades per aquest apartat.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4907, del 21-12-2004 (2004/12884)

ORDEN de 2 de diciembre de 2004, del conseller de Territorio y Vivienda, por la que se aprueba el Plan Zonal de residuos de las Zonas II, IV y V.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4907

Fecha DOGV
:   21-12-2004

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2004/12884

CVE


Fecha del documento
:   02-12-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Orden

Corrección de errores

 Descriptores 

:   * [Castellón de la Plana](javascript:void(0))
    * [residuo](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [gestión de residuos](javascript:void(0))

ORDEN de 2 de diciembre de 2004, del conseller de Territorio y Vivienda, por la que se aprueba el Plan Zonal de residuos de las Zonas II, IV y V. [2004/12884]
  
El Título II de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana regula la planificación, competencia de la Generalitat, cuyo objetivo es coordinar la actuación de las diferentes administraciones públicas en aras a una adecuada gestión de los residuos.
  
En el ámbito autonómico se prevén dos tipos de planes, el Plan Integral de Residuos y los planes Zonales, ambos de obligado cumplimiento para todas las administraciones públicas y particulares, mediante los cuales se distribuyen en el territorio de la Comunidad Autónoma el conjunto de instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad.
  
Los planes Zonales se constituyen como instrumentos de desarrollo y mejora del Plan Integral de Residuos, son documentos detallados que adaptarán las previsiones de éste a cada Zona que delimiten, pudiendo modificar, cuando sea conveniente, aquellas previsiones del Plan Integral que no tengan carácter vinculante o normativo.
  
Mediante ambos planes autonómicos, la Generalitat garantiza una adecuada dirección de la gestión de residuos en toda la Comunidad Valenciana.
  
La documentación del Plan Zonal está constituida por un documento de información que incluye una memoria informativa, un análisis y un diagnóstico, y un documento de ordenación constituido por la memoria justificativa, las prescripciones necesarias para las operaciones de gestión de residuos y los planos de ordenación.
  
Habiéndose elaborado por la Conselleria de Territorio y Vivienda el Plan de las Zonas II, IV y V, de conformidad con el procedimiento de aprobación previsto en el artículo 31 de la Ley de Residuos de la Comunidad Valenciana, ha sido sometido a información pública por plazo de un mes, y, simultáneamente, se han solicitado los informes de los ayuntamientos de los municipios incluidos en la Zona y de aquellas administraciones sectoriales que pudieran resultar afectadas por el plan.
  
Asimismo, el plan ha sido sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental regulado por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental de la Comunidad Valenciana, siendo objeto de declaración de impacto ambiental favorable por resolución de la Dirección de Gestión del Medio Natural de fecha 9 de noviembre de 2004.
  
Visto el resultado de la información pública y las alegaciones presentadas, así como los informes emitidos por los ayuntamientos de los municipios incluidos en la correspondiente Zona y por los órganos de la administración sectorial interesada, se han introducido en el Plan todas las mejoras que resultan del mencionado trámite, de los informes presentados y de la declaración de impacto ambiental.
  
De acuerdo con el artículo 31 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, corresponde al conseller competente en medio ambiente la aprobación del plan Zonal mediante orden. Se publica íntegramente, por su carácter vinculante, el Documento de Ordenación del Plan.
  
Las competencias en la materia se asignan a la Conselleria de Territorio y Vivienda por el Decreto 8/2004, de 3 de septiembre, del Presidente de la Generalitat Valenciana. El Decreto 133/2004, de 3 de septiembre, del Gobierno Valenciano, configura a ésta como el máximo órgano encargado de la dirección y ejecución de la política del Gobierno Valenciano en materia de medio ambiente, correspondiendo a la Dirección General de Calidad Ambiental ejercer las funciones en materia de residuos.
  
En virtud de cuanto antecede, a propuesta de la Dirección General de Calidad Ambiental, de conformidad con el artículo 31 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
ORDENO
  
Aprobar el Plan Zonal de residuos de las Zonas II, IV y V, cuyo Documento de Ordenación se incorpora como anexo I de la presente orden.
  
DISPOSICIÓN FINAL
  
El Plan Zonal de residuos de las Zonas II, IV y V entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 2 de diciembre de 2004
  
El conseller de Territorio y Vivienda
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANEXO I
  
PLAN ZONAL DE RESIDUOS DE LAS ZONAS II, IV Y V
  
DOCUMENTO DE ORDENACIÓN
  
Plan Zonal de residuos de las zonas II, IV y V del P.I.R.
  
Noviembre2004
  
INDICE DE CONTENIDOS
  
1. MEMORIA JUSTIFICATIVA
  
1.1. INTRODUCCIÓN
  
1.1.1. Antecedentes
  
1.1.2. Ámbito territorial
  
1.1.3. Tipología de los Residuos
  
1.1.4. Alcance y objetivos
  
1.1.5. Principios por los que se regirá el plan zonal
  
1.2. ANÁLISIS TERRITORIAL PARA LA SELECCIÓN DE ZONAS APTAS PARA LA IMPLANTACIÓN DE INFRAESTRUCTURAS DE VALORIZACIÓN Y ELIMINACIÓN
  
1.2.1. Suelos geológicamente aptos
  
1.2.2. Condicionantes del transporte
  
1.2.3. Zonas protegidas
  
1.2.4. Metodología para la localización de zonas aptas para la ubicación de las instalaciones de valorización y eliminación de Residuos
  
1.2.5. Zonas aptas para la ubicación de las instalaciones de eliminación de Residuos
  
1.3. ANÁLISIS Y DIAGNÓSTICO DE LA SITUACIÓN ACTUAL
  
1.3.1. Residuos urbanos
  
1.3.2. Residuos de obra menor de construcción y reparación domiciliaria (RCDs domiciliarios)
  
1.3.3. Residuos de zonas verdes y áreas recreativas públicas
  
1.3.4. Residuos peligrosos domésticos
  
1.3.5. Residuos voluminosos
  
2. PRESCRIPCIONES NECESARIAS PARA LAS OPERACIONES DE GESTIÓN DE RESIDUOS
  
PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS URBANOS
  
2.1.1. Características de la recogida
  
2.1.2. Infraestructuras
  
2.2. PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS VOLUMINOSOS
  
2.2.1. Infraestructuras
  
2.3. PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS PELIGROSOS DE ORIGEN DOMÉSTICO
  
2.3.1. Características de la recogida
  
2.3.2. Infraestructuras
  
2.4. PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS DE CONSTRUCCIÓN DE OBRA MENOR Y REPARACIÓN DOMICILIARIA (RCDs DOMICILIARIOS)
  
2.4.1. Características de la recogida
  
2.4.2. Propuesta de tratamiento
  
2.5. MODELO ECONÓMICO
  
2.6. CONDICIONES A CUMPLIR POR LAS ENTIDADES SUPRAMUNICIPALES PARA GARANTIZAR LA EFICACIA DE SU ACTUACIÓN EN LA EJECUCIÓN DEL PLAN ZONAL
  
2.7. PLAZO DE EJECUCIÓN DEL PLAN
  
2.8. MEDIDAS DE COMPENSACIÓN
  
2.9. MEDIDAS DE ÁMBITO MUNICIPAL
  
2.9.1. Ordenanzas municipales
  
2.9.2. Promoción y educación ambiental
  
2.10. CRITERIOS PARA EL DESARROLLO DE LOS PROYECTOS DE GESTIÓN
  
3. BASES TÉCNICAS PARA LA ELABORACIÓN DE LOS PROYECTOS DE GESTIÓN
  
3.1. INSTALACIONES A INCLUIR EN EL PROYECTO DE GESTIÓN
  
3.2. PLAZOS DE CONSTRUCCIÓN, EXPLOTACIÓN Y MANTENIMIENTO POSTCLAUSURA DE LAS INSTALACIONES
  
3.3. DOCUMENTACIÓN A PRESENTAR EN EL PROYECTO DE GESTIÓN
  
3.3.1. Memoria del proyecto de gestión
  
3.3.2. Anteproyecto de instalaciones
  
3.3.3. Plan de gestión
  
3.3.4. Estudio Económico-financiero
  
3.3.5. Documento de síntesis
  
3.4. CRITERIOS DE ADJUDICACIÓN DEL CONCURSO
  
3.4.1. Tasas económicas a repercutir
  
1. MEMORIA JUSTIFICATIVA
  
1.1. INTRODUCCIÓN
  
1.1.1. Antecedentes
  
La Ley 10/1998, de 21 de abril de residuos, adecua al derecho interno la Directiva 91/156/CEE donde se abandona la clasificación clásica de los residuos en dos únicas modalidades (general y peligroso) y establece una norma única para todos ellos. El objetivo es incentivar la reducción en origen y dar prioridad a la reutilización, reciclado y valorización de los residuos sobre otras técnicas de gestión. La nueva Ley es aplicable a todo tipo de residuos. En materia de competencias, se mantiene el reparto constitucional entre Estado, Comunidades Autónomas y Entidades Locales.
  
Corresponde a las Comunidades Autónomas la elaboración de Planes Autonómicos de residuos. Estos Planes se integrarán en un Plan Nacional de residuos. La Ley 10/1998 establece el contenido mínimo de los Planes Autonómicos y sus objetivos.
  
La Generalitat Valenciana, adelantándose a la Ley 10/1998, aprueba mediante el Decreto 317/1997, de 24 de Diciembre, modificado por el Decreto 32/1999, de 2 de marzo, el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana. Este Plan, que incluye la totalidad de todos los residuos, es el instrumento director y coordinador de todas las actuaciones que se realicen en la Comunidad Valenciana en materia de gestión de residuos.
  
Por otra parte, la necesidad de plasmar la política de residuos de la Generalitat Valenciana en una Ley de residuos queda enmarcada en el Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana en el que se establecen competencias para dictar normas adicionales de protección del medio ambiente. La Ley 10/2000, de residuos de la Comunidad Valenciana, publicada en el DOGV del 15 de diciembre de 2000, establece el régimen jurídico de la producción y gestión de los residuos. Entre sus objetivos se encuentra el desarrollar instrumentos de planificación, inspección y control que favorezcan la suficiencia, seguridad y eficiencia de las actividades de gestión de residuos.
  
En el Título II de la Ley de Residuos de la Comunidad Valenciana se regula la Planificación de los residuos. Se prevén en el ámbito autonómico dos tipos de Planes, el Plan Integral de residuos y los Planes Zonales. Ambos de obligado cumplimiento para todas las administraciones publicas y particulares. Mediante estos planes se distribuyen en el territorio el conjunto de las instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad.
  
Los Planes Zonales se constituyen como instrumento de desarrollo y mejora del Plan Integral de Residuos. Son documentos detallados que adaptarán las previsiones de este a cada zona que delimiten, pudiendo modificar, cuando sea conveniente, aquellas previsiones del Plan Integral que no tengan carácter vinculante. Mediante estos Planes Zonales se garantiza una adecuada dirección de la gestión de los residuos en toda la Comunidad Valenciana.
  
Los Planes Zonales están constituidos por tres tipos de documentos: el documento de información, el documento de ordenación y un estudio de impacto ambiental. El presente documento constituye el documento de ordenación, vinculante por la Ley 10/2000, del ?Plan Zonal de residuos de las zonas II, IV y V del PIR de la Comunidad Valenciana- e incluye una memoria justificativa y unas prescripciones.
  
1.1.2. Ámbito territorial
  
El ámbito de aplicación del Plan Zonal comprende el sector central del territorio de la provincia de Castellón de la Comunidad Valenciana. El Plan Zonal abarca un total de 44 municipios, de los que 21 pertenecen a la Zona II (excluyéndose Alquerías del Niño Perdido, Cabanes y Oropesa), 10 a la Zona IV (excluyéndose Villanueva de Viver) y 13 de la Zona V.
  
La superficie del ámbito de aplicación del Plan es de 1.994 Km². de los cuales, 1.170 Km² pertenecen a la Zona II, 588 Km² a la Zona IV y 236 Km² a la Zona V.
  
Se define la población equivalente como la suma de la población fija de derecho más la estacional promediada a lo largo de todo el año. La población total equivalente de la Zona II se estima en 381.788, la de la Zona IV en 8.860 y finalmente la de la Zona V se estima en 5.134 habitantes equivalentes. El total de la población del ámbito de estudio se estima en 395.782 habitantes equivalentes, de los cuales habitantes fijos son 313.635, mientras que la poblacional estacional es de 328.588 habitantes.
  
A continuación se adjunta figura con el ámbito territorial del Plan Zonal.
  
1.1.3. Tipología de los Residuos
  
El presente Plan Zonal de residuos afectará a los Residuos Urbanos o Municipales definidos por la Ley 10/2000, de residuos de la Comunidad Valenciana. Se entiende por residuos urbanos los siguientes:
  
a) Los generados en los domicilios particulares, comercios, oficinas y servicios
  
b) Todos aquellos que no tengan la calificación de peligrosos y que por su naturaleza o composición puedan asimilarse a los producidos en los anteriores lugares o actividades. Tendrán esta consideración los siguientes residuos:
  
- Los residuos sanitarios de los Grupos I y II generados en las actividades sanitarias y hospitalarias, según el Decreto 240/1994 del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento Regulador de la Gestión de Residuos Sanitarios.
  
- Los residuos procedentes de la limpieza de vías públicas, zonas verdes, áreas recreativas y playas.
  
Animales domésticos muertos
  
Vehículos abandonados, se regulan por su normativa específica.
  
Muebles y enseres.
  
- Residuos de obras menores de construcción y reparación domiciliaria.
  
Se excluyen del ámbito de aplicación del presente Plan los siguientes residuos:
  
- Residuos peligrosos de cualquier tipología excepto los domésticos.
  
- Residuos de actividades agrícolas y ganaderas.
  
- Residuos industriales de cualquier naturaleza y procedencia.
  
Así mismo quedan excluidos del presente Plan:
  
- Las emisiones a la atmósfera, reguladas en la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de protección del medio ambiente atmosférico.
  
- Los residuos radiactivos, regulados por la Ley 25/1964, de 29 de abril, de Energía Nuclear.
  
- Los vertidos de efluentes líquidos a las aguas continentales al mar, regulados por la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de aguas y la Ley 22/1988, de 28 de julio, de costas.
  
- Los vertidos de efluentes líquidos a la red integral de saneamiento regulados por la Ley 2/1992, de 26 de marzo, de saneamiento de las aguas residuales de la Comunidad Valenciana.
  
1.1.4. Alcance y objetivos
  
Como objetivo general del Plan Zonal, se pretende dotar a la Generalitat Valenciana de un instrumento actualizado para el desarrollo de las estrategias y prescripciones de la Unión Europea y del Estado Español en materia de residuos, así como para la puesta en práctica y mejora de las previsiones del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
El Plan Zonal de las zonas II, IV y V persigue los siguientes objetivos específicos.
  
Reducción de la generación de residuos urbanos.
  
Potenciación de la recogida selectiva de algunos materiales
  
Valorización máxima de los residuos
  
Eliminación segura de los residuos no valorizables
  
Determinación de las infraestructuras necesarias para la gestión de los residuos urbanos objeto del Plan Zonal, así como sus características generales y su plazo de ejecución.
  
Identificación de zonas aptas para la implantación de las distintas infraestructuras según criterios de aptitud geológica, espacios protegidos, infraestructuras viarias y planeamiento urbanístico.
  
Establecimiento de criterios de compensación a favor de los municipios en los que se implanten infraestructuras de valorización y/o eliminación de residuos urbanos.
  
Establecimiento de condiciones que garanticen la eficacia de actuación de las mancomunidades, consorcios y otras formas de agrupación para el desarrollo de las operaciones de la gestión de los residuos.
  
Definición de criterios para el desarrollo de proyectos de gestión, en lo relativo tanto a la documentación a presentar como a la posterior valoración de los mismos.
  
1.1.5. Principios por los que se regirá el plan zonal
  
El Plan Zonal asume los principios en los que se fundamenta la estrategia de la Unión Europea en materia de residuos en base a la cual se ha desarrollado la legislación nacional y autonómica vigente.
  
Además se asumen en este Plan Zonal los fundamentos que han regido el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana, así como los del Plan Nacional de Residuos Urbanos que continúan plenamente vigentes.
  
Los principios y fundamentos del Plan son los siguientes:
  
Principio de Prevención.
  
Principio de Responsabilidad del productor.
  
Principio de Proximidad.
  
Principio de Autosuficiencia.
  
Principio de Subsidiariedad.
  
Principio de Responsabilidad compartida.
  
Principios de Prevención
  
La producción de residuos tiene que reducirse, y cuando sea posible, evitarse, a través del desarrollo y puesta en funcionamiento de tecnologías limpias, mediante la implantación de procesos productivos no contaminantes así como la utilización de materias primas alternativas que produzcan menor cantidad de residuos o de menor peligrosidad.
  
Principio de la Responsabilidad del productor.
  
Todas aquellas actividades que impacten en el medio ambiente, en general, y los productores de residuos, en particular, deben pagar todos los costes derivados de sus acciones, máxime cuando éstas deriven de la puesta en el mercado de productos en cuyo proceso de elaboración y distribución se generen residuos.
  
Los agentes económicos son considerados como los primeros responsables de la producción de residuos y de su repercusión en el medio ambiente, y para conseguir la internalización de los costes ambientales por su parte, se debe aplicar el principio de que ?quien contamina, paga?.
  
Principio de Proximidad
  
Los residuos deben gestionarse lo más cerca posible de su origen.
  
Se aplicará el principio de proximidad, promocionando la ubicación de las instalaciones en el lugar más próximo y adecuado posible al punto de generación de los residuos, siempre y cuando las instalaciones dispongan de masa crítica de residuos a tratar, minimizando en la medida de lo posible el traslado de los mismos.
  
Se debe intentar que el problema de gestión de cada residuo se resuelva en el lugar en donde se genera, aspecto en ocasiones inviable dada la pequeña cantidad producida en ubicaciones dispersas, por lo que se debe buscar con carácter general el centro de gravedad de la producción de los residuos a tratar.
  
Principio de Autosuficiencia.
  
En cuanto a la creación de una red integrada de instalaciones de valorización y eliminación de residuos que permita a las zonas objeto del Plan Zonal ser autosuficientes en materia de tratamiento de aquellos residuos para los existe masa crítica que lo justifique.
  
Principio de Subsidiariedad
  
Por el cual la Generalitat Valenciana intervendrá sólo en la medida en que los objetivos de la acción pretendida no pueda ser alcanzada por los agentes involucrados, y, por consiguiente, pueda lograrse mejor, debido a los efectos de la acción contemplada, a nivel autonómico.
  
Principio de Responsabilidad compartida
  
Que consiste en que todos los agentes, Administración Autonómica, Corporaciones Locales, empresas públicas y privadas y ciudadanos, trabajen de una forma concertada y en colaboración, ya que podrán solucionarse los problemas planteados en la producción y gestión de los residuos.
  
Principios jerárquicos
  
Además de los principios marcados en el apartado anterior, el Plan Zonal asume la estrategia comunitaria en materia de residuos:
  
a) Se establece la siguiente jerarquía de operaciones de gestión de residuos:
  
Prevención.
  
Reutilización.
  
3) Reciclado.
  
4) Valorización.
  
5) Eliminación final de las fracciones no valorizables.
  
b) Se procurará reducir los traslados de residuos.
  
Se establecerán nuevos y mejores instrumentos de gestión de residuos, tales como instrumentos reglamentarios y económicos, estadísticas fidedignas y comparables sobre residuos, etc.
  
1.2. ANÁLISIS TERRITORIAL PARA LA SELECCIÓN DE ZONAS APTAS PARA LA IMPLANTACIÓN DE INFRAESTRUCTURAS DE VALORIZACIÓN Y ELIMINACIÓN
  
1.2.1. Suelos geológicamente aptos
  
Desde un punto de vista exclusivamente técnico para la implantación de instalaciones de eliminación de residuos urbanos, la selección del emplazamiento debe contemplar aspectos relacionados con las condiciones geológicas e hidrogeológicas del entorno.
  
Las condiciones naturales del emplazamiento se deben valorar desde el punto de vista de la seguridad, dando respaldo o reforzando las medidas de diseño e ingeniería de la instalación siempre con el objetivo de la protección de la salud pública y del medio ambiente de una manera integrada.
  
Desde un punto de vista de la geología del emplazamiento, se priorizarán aquellos con substratos impermeables de potencia suficiente (por lo menos equivalentes a una permeabilidad estimada (K) inferior o igual a 1,0 x 10-9 m/s en un espesor mayor o igual a 1 metro), sin fisuración o carstificación del terreno.
  
Las condiciones hidrogeológicas del emplazamiento son otro factor fundamental. Serán preferibles zonas sin acuíferos o, de haberlos, que sean de escasa importancia. La presencia de barreras impermeables como formaciones arcillosas y la presencia de acuitardos o acuicludos bajo el emplazamiento aportan mayores garantías.
  
Las consideraciones hidrológicas son las que pueden suponer un mayor desafío desde el punto de vista del diseño. Se deben evitar terrenos potencialmente inundables o aquellos situados en ramblas o sujetas a elevado riesgo de erosión. Debe considerarse la sensibilidad de las aguas receptoras a esta escorrentía.
  
No podrá ubicarse un vertedero en terrenos de Dominio Público Hidráulico, incluyendo los cauces de corrientes naturales continuas, manantiales, lagos, lagunas, charcas, embalses, canales, y espacios ocupados por extensiones permanentes con presencia de lámina libre públicos o privados, así como las riberas, márgenes, sus zonas de servidumbre y policía de acuerdo a lo establecido por el Titulo primero del Real Decreto Legislativo 1/2001 que aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.
  
1.2.2. Condicionantes del transporte
  
Las comunicaciones por carretera es uno de los factores que más influyen en la selección de emplazamientos para ubicar instalaciones de tratamiento y eliminación de residuos urbanos. En la zona de estudio existen varias vías de comunicación entre las comarcas objeto de este Plan Zonal. A continuación se analizan cuales son las más adecuadas para el transporte de residuos urbanos.
  
N-340. Funciona como eje vertebrador de la región litoral de la Zona II. Mediante esta vía se comunican poblaciones importantes como Villarreal, Castelló de la Plana y Benicássim.
  
AP- 7. Autopista de Peaje que vertebra la región litoral de la Zona II, permitiendo una comunicación rápida entre las principales poblaciones de esta zona, y de estas con la provincia de Valencia.
  
CV-20. Sirve de enlace entre las poblaciones de Villarreal y Onda, conectando la región litoral de la Zona II con el interior de la misma. Desde el municipio de Onda se establece la conexión con la Zona V, de zona que las conexiones entre los distintos municipios de la Zona V se han de realizar mediante carreteras autonómicas secundarias.
  
CV-21. sirve de enlace entre los municipios de Onda y L'Alcora, y de estos con las poblaciones de la Zona V.
  
CV-16. Sirve de enlace entre las poblaciones de Castelló de la Plana y L'Alcora. Desde el municipio de L'Alcora se puede establecer comunicación mediante esta carretera con la Zona IV, el resto de las comunicaciones entre los municipios de la Zona IV se realizan por carreteras secundarias.
  
CV-10.
  
Desde el municipio de L'Alcora se puede acceder mediante carreteras autonómicas secundarias a las poblaciones localizadas al norte de la Zona II.
  
Cabe señalar que las conexiones entre las poblaciones de la Zona II se realizan de forma más rápida, presentando una tupida red de carreteras la zona en cuestión. Sin embargo, no se observa la misma situación en las Zonas IV y V, donde las comunicaciones se realizan a través de una red de carreteras secundarias, traduciéndose en un aumento de los tiempos de transporte entre los diferentes municipios.
  
A continuación se muestra un gráfico con las vías de comunicación principales:
  
Esquema de las principales vías de comunicación
  
1.2.3. Zonas protegidas
  
Se han delimitado como áreas no aptas para implantación de Infraestructuras de Gestión de residuos todas aquellas incluidas en:
  
Red Natura 2000 (LICs, ZEPAS, etc)
  
Parques naturales
  
Inventario de zonas húmedas
  
La delimitación de estos viene indicada en los planos elaborados, cuya zona de influencia aparece como desfavorable para la implantación de infraestructuras de gestión de residuos.
  
1.2.4. Metodología para la localización de zonas aptas para la ubicación de las instalaciones de valorización y eliminación de Residuos.
  
La metodología utilizada para la selección de posibles áreas de vertido de residuos se ha fundamentado en tres cartografías de base:
  
Cartografía de litologías aptas para el vertido.
  
Cartografía con la clasificación urbanística del suelo.
  
Cartografía de espacios naturales: parques naturales, LICs y microrreservas, etc.
  
La superposición de todas ellas ha dado como resultado una nueva cartografía de espacios potencialmente aptos, y fuera de las zonas de exclusión por motivos de clasificación urbanística o por espacios naturales protegidos.
  
Para cada una de las cartografías de base se han utilizado los siguientes criterios:
  
Cartografía de litologías aptas para el vertido.
  
Se parte del mapa litológico de la Comunidad Valenciana a escala 1:50.000, elaborado por la COPUT, en el cual cada litología se ajusta a la naturaleza de cada roca.
  
En un primer paso se relacionan dichas litologías con los mapas geológicos 1:50.000 de la serie MAGNA del Instituto Geológico y Minero de España, con la finalidad de tener criterios litológicos, genéticos y estructurales de los mismos.
  
De esta manera se identifican un amplio conjunto de litologías diferentes en el área de estudio De estas litologías se seleccionan aquellas que por sus características genéticas, litológicas y texturales pueden ser consideradas inicialmente como de muy baja permeabilidad, como por ejemplo arcillas, margas y combinaciones de las mismas.
  
Además se han tenido en cuenta otros criterios para la selección de zonas aptas de ubicación de las instalaciones, como:
  
- Carácter impermeable de las litologías asociadas.
  
- Superficie mayor a 5 hectáreas.
  
- Pendientes medias no superiores al 30 %.
  
- Configuración natural del terreno
  
- Proximidad a áreas sensibles.
  
 Como resultado de todos los criterios anteriores se obtiene una cartografía de litologías para ser integrada con la información de los planos de clasificación urbanística y de espacios naturales.
  
Cartografía con la clasificación urbanística del suelo.
  
Esta cartografía refleja la figura urbanística del suelo según la siguiente clasificación:
  
- Suelo urbano
  
- Suelo urbanizable programado
  
- Suelo urbanizable no programado
  
De la combinación de este criterio y de la clasificación urbanística se obtiene una cartografía para ser integrada con el resto de cartografías básicas.
  
A esta clasificación se le añade la limitación del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana que indica que no se ubicará un nuevo vertedero ?con carácter general, a una distancia inferior a 2.000 m de suelo clasificado como urbano, y en ningún caso a menos de 500 m del mismo?.
  
Cartografía de espacios naturales
  
Se basa en la representación de los espacios naturales y puntos de interés siguientes:
  
Red Natura 2000 (LICs, ZEPAS, etc)
  
Parques naturales
  
Inventario de zonas húmedas
  
Se obtiene así una cartografía de espacios potenciales para ser cruzada con el resto de cartografías.
  
Una vez obtenidas estas tres capas cartográficas se superponen, obteniéndose una cartografía única de emplazamientos aptos para la ubicación de instalaciones de eliminación de residuos urbanos.
  
1.2.5. Zonas aptas para la ubicación de las instalaciones de eliminación de Residuos.
  
Los emplazamientos identificados y seleccionados se relacionan en los planos anexados en el documento de información.
  
La leyenda de estos planos diferencia con color verde aquellas zonas aptas, que por estar constituidos por materiales de muy baja permeabilidad solo requieren de estudios geotécnicos y geológicos que confirmen su idoneidad.
  
En color rojo se representan aquellos emplazamientos que por sus características litológicas y de impermeabilidad (anisotropía, cambios laterales de facies, etc.) requieren estudios más detallados que garanticen su idoneidad, dada la necesidad de unas condiciones de impermeabilidad del substrato geológico a la hora de implantar una infraestructura de eliminación de residuos.
  
Esta cartografía es de carácter orientativo y exige la realización, en cualquier caso, de estudios geológicos, geotécnicos e hidrogeológicos que permitan verificar la idoneidad del emplazamiento, así como visitas de campo que confirmen su interés.
  
Se podrán ubicar las infraestructuras de eliminación de residuos urbanos tanto en las áreas grafiadas como aptas en los planos de la memoria informativa como en otras áreas dentro del ámbito del Plan Zonal. En el caso de estas últimas se deberá demostrar mediante los estudios técnicos adecuados el cumplimiento de los condicionantes establecidos en el Real Decreto 1481/2001, de 27 de diciembre, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero, para obtener la correspondiente autorización administrativa para la eliminación de residuos no peligrosos y así mismo obtener la preceptiva declaración de impacto ambiental de la infraestructura que garantice la admisibilidad de la misma desde el punto de vista ambiental.
  
1.3. ANÁLISIS Y DIAGNÓSTICO DE LA SITUACIÓN ACTUAL
  
1.3.1. Residuos urbanos
  
Para el cálculo de la producción de residuos urbanos se ha partido de las siguientes bases de cálculo:
  
Población fija: padrón del año 2002 del IVE
  
Población equivalente = Población Fija + 0,25 x Población Estacional Máxima
  
Tasa anual de crecimiento de la población 1%
  
Ratio de producción de residuos: 1,2 Kg/hab/día
  
Según estas base de cálculo, la previsión de producción de residuos en las zonas II, IV y V se muestra en la tabla adjunta:
  
Estimación de la evolución de la producción de residuos urbanos
  
Las fracciones componentes de los residuos urbanos se muestran a continuación para la situación actual:
  
Componente % Total (t/año)
  
Materia orgánica 40,9 70.901
  
Papel y cartón 19,5 33.804
  
Plástico 14,1 24.443
  
Vidrio 5,3 9.188
  
Metales férreos 4,9 8.494
  
Metales no férreos 1 1.734
  
Madera 1,3 2.254
  
Textil 4 6.934
  
Tierras y cenizas 3,4 5.894
  
Brik 1,3 2.254
  
Varios 4,3 7.454
  
Total 100 173.353
  
Estimación de la producción por cada fracción del residuo. Situación actual
  
Fuente: Inventario y catálogo de Residuos de la Comunidad Valenciana
  
1.3.2. Residuos de obra menor de construcción y reparación domiciliara (RCDs domiciliarios) .
  
Para el cálculo de la producción de residuos de obra menor y reparación domiciliara (RCDs domiciliarios) se ha utilizado de base información del Plan Zonal de RCDs de la Comunidad Valenciana, donde se determinan las ratios de producción de RCDs expresadas en toneladas por habitante equivalente y año. En la tabla adjunta se presentan las ratios calculadas para las zonas objeto del presente Plan:
  
Zona Área Ratio (t/hab año)
  
II 4 0,8
  
 6 1,2
  
IV 8 0,5
  
V 9 0,5
  
Ratios de producción de RCDs
  
Para el cálculo de los residuos de obra menor de construcción y reparación domiciliara (RCDs domiciliarios) que corresponden a los residuos urbanos, se considera un 8% del total de los RCDs, por lo que la estimación de la producción sería la siguiente:
  
Estimación de la evolución de producción de residuos de obra menor de construcción y reparación domiciliaria
  
1.3.3. Residuos de zonas verdes y áreas recreativas públicas
  
La producción de residuos de zonas verdes y áreas recreativas públicas se ha calculado a partir de la ratio de 7 Kg por habitante y año. La evolución de los residuos se presenta a continuación:
  
Estimación de la evolución de la producción de residuos de zonas verdes y áreas recreativas públicas
  
1.3.4. Residuos peligrosos domésticos
  
Las ratios utilizadas para el cálculo de la producción, a partir de diferentes estadísticas, se muestran en la tabla adjunta:
  
Tipo de residuo Ratio (Kg/hab/año)
  
Pilas 0,3
  
Pilas botón 0,0009
  
Fluorescentes 0,25
  
Peligrosos tipo general 0,45
  
Con estas ratios, se tiene que la producción de pilas y fluorescentes es la siguiente:
  
Zona Pilas normales Pilas botón Fluorescentes
  
 (Kg/año) (Kg/año) (Kg/año)
  
Zona II 114.536 344 95.447
  
Zona IV 2.658 8 2.215
  
Zona V 1.540 5 1.284
  
Total 118.735 356 98.946
  
Producción de residuos de pilas y fluorescentes. Situación actual
  
La previsión de evolución de los residuos peligrosos domiciliarios de tipo general (envases de limpieza, pintura, disolventes, etc.), es la siguiente:
  
Evolución de la producción de residuos peligrosos domiciliarios de tipo general
  
1.3.5. Residuos voluminosos
  
Residuos de ordenadores
  
Las ratios utilizadas (Fuente: SIDEDISA) para el cálculo de la producción de residuos de ordenador, son los siguientes:
  
 Ud. Kg. Kg. residuos
  
 ordenador/hab ordenador/hab ordenador/hab año
  
Castellón 0,06 1,06 0,15
  
Evolución de la Producción de residuos de ordenador
  
Línea marrón
  
La producción de residuos de equipos de línea marrón se ha calculado a partir de las viviendas de las zonas objeto del Plan y aplicando los porcentajes de saturación actuales de los equipos.
  
Prod. Residuos = Nº Viviendas\* Porcentaje de penetración\* peso/ vida media.
  
 Ratios Vida Peso
  
 penetración media medio Kg
  
 hogares equipos
  
1 Televisor 0,9970 15 32
  
2 Televisores 0,5000 15 32
  
1 Radio 0,9730 20 0,8
  
2 Radios 0,6500 20 0,8
  
Vídeo 0,8050 12 2
  
HIFI 0,6760 12 4
  
Fuente: Estudio General de medios 1999
  
La producción de residuos línea marrón (kg/año.) en la situación actual se muestra a continuación:
  
Zona Televisores Radio Video Hifi Total
  
 línea marrón
  
Zona II 341.345 6.939 14.340 21.074 383.698
  
Zona IV 5.442 111 229 336 6.118
  
Zona V 3.497 71 147 216 3.931
  
Total 350.284 7.121 14.716 21.626 393.747
  
Producción de residuos de línea marrón. Situación actual
  
Línea blanca
  
El cálculo de la producción de residuos de la línea blanca se ha realizado con las ratios calculadoa a partir del estudio del sector ANFEL. La estimación de unidades de residuos ya incluye el criterio de ventas e intervalo de vida media.
  
La producción de residuos de línea blanca (Kg/año) para la situación actual es la siguiente:
  
Zona Total línea
  
 blanca Grupo I Grupo II Grupo III
  
 kg/año Kg/año Kg/año Kg/año
  
Zona II 1.920.879 672.792 977.342 270.745
  
Zona IV 44.577 15.613 22.681 6.283
  
Zona V 25.832 9.048 13.143 3.641
  
Total 1.991.288 697.453 1.013.166 280.669
  
Producción de residuos de línea blanca. Situación actual
  
Colchones
  
El calculo de los residuos de colchón producidos se efectúa a partir del número de viviendas teniendo en cuenta los siguientes datos:
  
Nº camas/vivienda Frecuencia renovación años Peso kg
  
 5 25 15
  
La evolución de la producción de colchones (Kg/año) se muestra a continuación:
  
Evolución de la Producción de residuos de colchones
  
Muebles
  
Para el cálculo de otros muebles y enseres voluminosos se ha tomado la ratio de 2 Kg/hab y año utilizado en otras zonas de similares características. Se tiene que la evolución de la producción de residuos (Kg/año) es la siguiente:
  
Evolución de la Producción de residuos de muebles
  
En conclusión, la estimación actual de producción de residuos voluminosos y equipos eléctricos y electrónicos en las comarcas comprendidas en el Plan Zonal es la siguiente:
  
Producción de residuos voluminosos. Situación actual
  
2. PRESCRIPCIONES NECESARIAS PARA LAS OPERACIONES DE GESTIÓN DE RESIDUOS
  
La Planificación de la gestión de los residuos de las zonas II, IV y V se guía por la siguiente jerarquía de principios:
  
Prevención y reducción de la generación.
  
Valorización de los materiales contenidos en los residuos, incluida la reutilización.
  
Eliminación controlada de los rechazos no valorizables.
  
2.1. PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS URBANOS
  
2.1.1. Características de la recogida
  
Para el cumplimiento de los objetivos marcados y descritos en el documento de información, se ha planteado un sistema de recogida mixto:
  
En acera, donde se recogen en contenedores los residuos en masa, la fracción orgánica a partir del año 2.010 y la fracción resto.
  
En área de aportación, donde se recogen vidrio, papel-cartón y envases ligeros.
  
Por lo tanto se propone el siguiente calendario para la implantación de la recogida selectiva para las zonas II, IV y V;
  
Se implantará un sistema gradual de recogida selectiva de materia orgánica que permita alcanzar los objetivos de recogida selectiva previstos en el documento de información.
  
La implantación de la recogida de materia orgánica se ha previsto realizar en dos fases:
  
A partir del año 2007 se recogerá selectivamente el 30% de la materia orgánica de los grandes productores (mercados, hipermercados, edificios institucionales, hoteles, grandes restaurantes) en los municipios de más de 10.000 habitantes, lo que supone un 20% del total.
  
A partir del año 2010 se recogerá selectivamente la materia orgánica en todos los municipios de más de 2.000 habitantes.
  
El contenedor del resto se recogerá en acera e irá a la instalación de valorización, de forma que posibilite la recuperación de las fracciones que no han sido separadas en origen.
  
2.1.2. Infraestructuras
  
De acuerdo con el análisis realizado en los apartados anteriores, las infraestructuras que se van a proponer para la gestión de residuos urbanos permitirán disponer de la capacidad mínima necesaria para la valorización y eliminación de los residuos generados en las zonas II, IV y V, cumpliendo con los objetivos marcados.
  
Para ello, las instalaciones y sistemas de tratamiento que se proponen siguen los criterios establecidos por el PIR y analizados en el apartado anterior y por el Plan Nacional de Residuos Urbanos:
  
Recogida selectiva de materia orgánica en productores singulares en el año 2007 y establecimiento de sistemas de recogida selectiva para los municipios especificados ( más de 2.000 habitantes) en el documento de información, en el año 2010.
  
Recogida selectiva de envases ligeros, vidrio y papel-cartón en áreas de aportación.
  
Recogida selectiva de los otros tipos de residuos urbanos en diferentes tipos de ecoparque.
  
Instalaciones de valorización de la materia orgánica y otros materiales de los RU con la incorporación de una línea de incineración de animales domésticos muertos.
  
Instalaciones de eliminación de las fracciones no valorizables de los residuos urbanos.
  
Teniendo en cuenta estas premisas se proponen como mínimo las siguientes infraestructuras:
  
Estaciones de transferencia
  
Se propone la construcción de estaciones de transferencia, a razón de una para la Zona IV, Área 8 y otra para la Zona II, Área 4, con la única salvedad de los municipios colindantes que se encuentren a una distancia en tiempo inferior a 30 minutos en trayecto de ida a la Planta de Valorización situado en Onda.
  
Para la selección de los emplazamientos de las estaciones de transferencia, se tenderá a hacerlos coincidir, en la medida de lo posible, con el centro de gravedad de la producción.
  
La capacidad de las estaciones de transferencia será la equivalente a la producción de residuos de los municipios a transferir. La transferencia se plantea para residuos urbanos en masa, aunque se podrá adaptar para la materia orgánica y el resto, cuando se implante la recogida selectiva.
  
La actual estación de transferencia de Almassora se deberá adaptar para acoger a los municipios de la Zona II que actualmente no se incluyen y que se encuentren a una distancia en tiempo superior a 30 minutos en trayecto de ida a la Planta de Valorización situado en Onda. Además se adaptará a la recogida selectiva de materia orgánica.
  
Instalaciones de Valorización
  
Dada la existencia en el ámbito del Plan Zonal, de la Planta de Compostaje o situada en Onda, actualmente en funcionamiento con un rendimiento razonable y un impacto ambiental reducido, se propone la adaptación de la citada planta a la cantidad de residuos a recibir por todos los municipios que abarca el ámbito del Plan Zonal y a la implantación de la recogida selectiva de materia orgánica. Además, se adecuará la zona de maduración y almacenamiento del compost, actualmente al aire libre, mediante al menos, construcción de una cubierta y adecuación de los drenajes, todo ello para evitar los efectos de posibles episodios de precipitación.
  
La Planta deberá contar, independientemente de las tecnologías actuales en funcionamiento, con las siguientes líneas:
  
Recuperación de materiales. El rendimiento global de recuperación de materiales no será inferior al 9% de las entradas de los residuos. La generación de residuos no valorizables se limitará al 44% sobre las entradas de residuos.
  
Línea de tratamiento exclusiva de la materia orgánica recogida selectivamente independiente de la línea de tratamiento de materia orgánica procedente de la recogida en masa.
  
Línea de tratamiento de fracción resto y residuo en masa.
  
Línea de acondicionamiento y trituración de residuos de poda y jardinería, y en su caso, de otros materiales estructurantes, aditivos y coadyuvantes.
  
Línea de incineración de animales domésticos muertos.
  
Instalaciones de eliminación
  
Dado que el actual Vertedero de residuos anexo a la Planta de Compostaje de Onda no dispone de capacidad suficiente para los 20 años de vigencia del Plan Zonal, deberá bien ampliarse el mismo o alternativamente construir una nueva instalación en otro emplazamiento con capacidad suficiente para verter los rechazos de la instalación de valorización y otros residuos no valorizables, como los de limpieza de vías públicas, residuos sanitarios de los grupos I y II, así como las fracciones no valorizables procedentes del Centro de Clasificación y Tratamiento de residuos voluminosos y que no tengan la naturaleza de inertes.
  
2.2. PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS VOLUMINOSOS
  
2.2.1. Infraestructuras
  
Se propone la construcción de un Centro de Clasificación y Tratamiento de residuos voluminosos, de vida útil 20 años. Dicho centro tendrá una capacidad suficiente para cubrir el tratamiento de los residuos voluminosos según las cantidades mostradas en el Documento de Información.
  
El Centro deberá disponer como mínimo de:
  
Transferencia de línea blanca con CFC a gestor autorizado.
  
Tratamiento de línea blanca sin CFC: desguace de elementos que dificulten el tratamiento posterior.
  
Tratamiento de línea marrón: desguace y separación de pantallas y partes electrónicas y entrega a gestor autorizado, o bien entrega completa a gestor autorizado.
  
Tratamiento de muebles y enseres: trituración y valorización de los diferentes elementos.
  
2.3. PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS PELIGROSOS DE ORIGEN DOMÉSTICO
  
2.3.1. Características de la recogida
  
La recogida de los residuos peligrosos de origen domiciliario se realizará a través de los ecoparques instalados siguiendo criterios de localización con máximas distancias. Los distintos tipos de ecoparque con las características definidas son los siguientes:
  
Los tipos de residuos a recoger en cada uno de los tipos de ecoparques son los siguientes:
  
Ecoparque Tipos de residuos principales
  
Tipo A Voluminosos (muebles y colchones), RAEE, RCDs domiciliarios, jardinería, residuos mercuriales + Área de aportación de papel/cartón, vidrio y envases ligeros
  
Tipo B Voluminosos (muebles y colchones), RAEE, RCDs domiciliarios ,jardinería, chatarra, residuos mercuriales + Área de aportación de papel/cartón, vidrio y envases ligeros
  
Tipo C Voluminosos (muebles y colchones), RAEE, residuos peligrosos domésticos, RCDs domiciliarios, chatarra, jardinería, vidrio, plástico, papel, aceites, residuos mercuriales + Área de aportación de papel/cartón, vidrio y envases ligeros
  
Tipo D Voluminosos (muebles y colchones), RAEE, residuos peligrosos domésticos, RCDs domiciliarios, chatarra, jardinería, vidrio, plástico, papel, aceites, residuos mercuriales + Área de aportación de papel/cartón, vidrio y envases ligeros
  
2.3.2. Infraestructuras
  
Los Ecoparques existentes actualmente son los siguientes:
  
Zona II:
  
Castellón
  
Onda
  
Villarreal
  
Teniendo en cuenta los ecoparques existentes y como criterio de localización no superar los 5 km desde el centro de producción hasta el ecoparque más cercano, los ecoparques necesarios en las zonas objeto del Plan Zonal, son los siguientes:
  
Municipio Tipo de ecoparque
  
Zona II:
  
Adzaneta B
  
Benafigos A
  
Benicássim D
  
Costur A
  
Chodos A
  
Figueroles A
  
Les useres B
  
Vall d'Alba B
  
Villafames B
  
Vistabella del Maestrat B
  
L'Alcora D
  
Betxi C
  
Borriol C
  
Burriana D
  
Pobla Tornesa D
  
Sant Joan de Moró B
  
Zona IV:
  
Cirat A
  
Cortes de Arenoso A
  
Lucena del Cid B
  
Ludiente A
  
Montanejos B
  
Puebla de Arenoso A
  
Villahermosa del Río A
  
Zucaina A
  
Zona V:
  
Alcudio de Veo A
  
Espadilla A
  
Ayodar A
  
Fanzara A
  
Fuentes de Ayodar A
  
Sueras A
  
Toga A
  
Torralba del Pinar A
  
Torrechiva A
  
Villamalur A
  
Complementariamente a la red de ecoparques descrita, los proyectos de gestión podrán plantear ecoparques adicionales para núcleos de población de suficiente entidad, con los mismos criterios anteriores, siempre y cuando la distancia al ecoparque más cercano supere el valor de referencia de los 5 Km.
  
2.4. PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS DE CONSTRUCCIÓN DE OBRA MENOR Y REPARACIÓN DOMICILIARIA (RCDs DOMICILIARIOS)
  
2.4.1. Características de la recogida
  
La recogida de las residuos de construcción de obra menor y reparación domiciliaria (RCDs domiciliarios) se realizará en los distintos tipos de ecoparque planteados.
  
2.4.2. Propuesta de tratamiento
  
Como tratamiento para los RCDs domiciliarios a partir de la disposición en ecoparque, se proponen tres alternativas:
  
Gestión a través de gestor autorizado.
  
Vertido en celda apropiada en la instalación de eliminación propuesta en el presente Plan Zonal.
  
Tratamiento en la línea de residuos de construcción de obra menor y reparación domiciliaria en el Centro de Clasificación y Tratamiento de residuos voluminosos
  
Sea cual sea la alternativa elegida, los RCDs domiciliarios deben ser sometidos a clasificación previa y trituración antes del vertido de la fracción no valorizable.
  
2.5. MODELO ECONÓMICO
  
Los Proyectos de Gestión de residuos deberán incluir los estudios y compromisos económico financieros relativos a las inversiones y a la financiación de las actuaciones a realizar.
  
En la memoria económica se distinguirá claramente dos apartados:
  
Las inversiones para la construcción de las instalaciones nuevas previstas en el plan zonal y la modificación de las ya existentes, en caso de que sea necesario.
  
Los costes de explotación de los servicios de valorización y eliminación de los residuos.
  
En el apartado relativo a las inversiones, la memoria económica especificará las amortizaciones de las inversiones con inclusión de todos los costes, que será a veinte años para la obra civil, obras de urbanización y edificaciones y de diez años para la maquinaria fija y móvil.
  
En el supuesto de que el proyecto de gestión comprenda otras inversiones se justificarán debidamente los plazos de amortización que se apliquen a las inversiones propuestas.
  
En estos supuestos se propondrá el plazo, forma y condiciones en que revertirán las instalaciones a la Administración.
  
En el proyecto de gestión se fijarán los cánones por tonelada a cobrar por la gestión de cada uno de los residuos. En el cálculo de dichos cánones se tendrá en cuenta además de las amortizaciones de las inversiones, los gastos de mantenimiento, gastos de explotación, fianzas, seguros y para el caso de vertederos, el mantenimiento de las medidas de control y vigilancia por un periodo de treinta años a partir de su clausura. Se tendrá en cuenta también, la variabilidad de los cánones frente a variaciones del tonelaje de residuos a gestionar.
  
Asimismo, se presentarán variantes de cálculo de todos estos cánones, en los supuestos de que las inversiones se financien con fondos públicos, diferenciando según que la aportación sea del 25, el 50, el 70 o el 85 % del total.
  
 2.6. CONDICIONES A CUMPLIR POR LAS ENTIDADES SUPRAMUNICIPALES PARA GARANTIZAR LA EFICACIA DE SU ACTUACIÓN EN LA EJECUCIÓN DEL PLAN ZONAL.
  
Los municipios que se encuentren integrados en el Plan Zonal de las Zonas II, IV y V podrán agruparse en Consorcios o Mancomunidades para la ejecución del Plan Zonal de conformidad con lo establecido en la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana, de acuerdo con lo establecido en la legislación de régimen local.
  
La entidad supramunicipal que se constituya actuará como administración competente para la tramitación y adjudicación de los proyectos de gestión, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 36 y 37 de la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
El Consorcio o Mancomunidad que se constituya deberá estar integrada por municipios incluidos dentro del ámbito territorial del Plan Zonal, que representen al menos a más del 50 por ciento de la población total de la zona, de acuerdo con el número de habitantes de derecho de la última rectificación patronal válidamente aprobada antes de la fecha de su constitución.
  
En todo caso deberá quedar abierta la incorporación de cualquiera de los municipios incluidos en el ámbito territorial del Plan Zonal.
  
El Consorcio o Mancomunidad que se constituya deberá disponer de plena capacidad y recursos técnicos y económicos suficientes para garantizar la correcta ejecución y desarrollo de las previsiones contenidas en el Plan Zonal y deberá estar constituido antes de que transcurra el plazo de tres meses desde la aprobación definitiva del Plan Zonal.
  
Desde el mismo momento en que se constituya el Consorcio o Mancomunidad asumirá la responsabilidad de la valorización y eliminación de todos los residuos urbanos o municipales aportados por los municipios integrantes, con total independencia de la tramitación en paralelo del correspondiente proyecto de gestión, y sin que los posibles retrasos en dicho procedimiento, aun por causa ajena al Consorcio o Mancomunidad, le exima de dicha obligación.
  
El Consorcio o Mancomunidad tendrá como finalidad principal la ejecución de las previsiones contenidas en este Plan Zonal y aquéllas otras que asuma en aplicación de la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
De constituirse un Consorcio, podrá estar integrado, además de por los municipios incluidos en el ámbito territorial del Plan Zonal, por la Generalitat Valenciana y por la Diputación Provincial de Castellón.
  
La Mancomunidad que se constituya únicamente podrá estar integrada por los municipios comprendidos en el ámbito territorial del Plan Zonal.
  
Sus Estatutos establecerán sus fines, de conformidad con lo establecido en este Plan Zonal, así como su régimen orgánico, funcional y económico financiero.
  
 2.7. PLAZO DE EJECUCIÓN DEL PLAN
  
En la tabla adjunta se muestran los plazos de ejecución para implantar cada una de las infraestructuras planteadas en el presente Plan Zonal.
  
El Plan tendrá una vigencia de 20 años, transcurridos los cuales deberá revisarse en su integridad. No obstante si se producen cambios tecnológicos o legislativos que lo aconsejen, podrá revisarse antes del término de su vigencia.
  
2.8. MEDIDAS DE COMPENSACIÓN
  
A continuación se exponen las opciones a escoger, que podrán presentarse en el proyecto de gestión en cuanto a las medidas de compensación, a favor de aquellos municipios en cuyo término municipal se ubiquen las instalaciones de eliminación y valorización de los residuos.
  
Medidas económicas:
  
Reducción de la carga económica que conlleva la prestación del servicio mancomunado de gestión de los residuos (reducción de la tasa de gestión de residuos).
  
Compensaciones directas en la gestión de residuos:
  
0,6 € o más por tonelada de residuos tratados en la Planta de Valorización.
  
1,2 € o más por tonelada de residuos eliminados en la Instalación de Eliminación.
  
30.000 € o más anuales destinadas a realizar un control ambiental de las instalaciones por un agente externo independiente.
  
Medidas de carácter ambiental:
  
Financiación para la creación de zonas verdes dentro del municipio afectado.
  
Financiación para la reforestación de áreas de bosque del término municipal
  
Ayudas para realizar auditorias ambientales o implantar la Agenda 21 Local.
  
Medidas de promoción y educación ambiental:
  
Creación de una oficina de información ambiental o aula medioambiental, que coordine y planifique todos los programas informativos y educativos que tengan por objetivo la divulgación del Plan Zonal y la educación de los ciudadanos en la gestión de los residuos.
  
Jornadas de puertas abiertas de las instalaciones de gestión de los residuos.
  
Coloquios y debates con la participación de las asociaciones ciudadanas para explicar en que consiste el nuevo modelo de gestión de los residuos.
  
Participar en el programa de concienciación social del ente supramunicipal.
  
2.9. MEDIDAS DE ÁMBITO MUNICIPAL
  
2.9.1. Ordenanzas municipales
  
Las ordenanzas municipales deberán adaptarse a las prescripciones y objetivos del Plan Zonal para favorecer su implantación y garantizar los siguientes objetivos de gestión:
  
La necesidad y conveniencia de separación de las fracciones de residuos.
  
La recogida selectiva de materia orgánica, vidrio, papel-cartón y envases ligeros.
  
La recogida selectiva de otras categorías de residuos urbanos en ecoparques.
  
La adecuada recogida del resto de fracciones de los residuos urbanos.
  
2.9.2. Promoción y educación ambiental
  
Para la consecución de los objetivos de un programa integrado de gestión municipal de residuos, es imprescindible la participación de los ciudadanos y de los agentes sociales implicados. Para ello, la Administración competente, con la colaboración de los municipios, debe impulsar la realización de una campaña de concienciación social destinada no sólo a dar información sino también a promover la educación medioambiental en los municipios.
  
Objetivos de la campaña de concienciación social
  
Los objetivos de la campaña de concienciación social serán los siguientes:
  
Conseguir que los ciudadanos entiendan la problemática de los residuos y conozcan los diferentes factores implicados (aspecto cognoscitivo)
  
Crear conciencia en los ciudadanos sobre el impacto ambiental de una gestión inadecuada de los residuos y de la necesidad de aplicar un modelo más correcto, aunque este exija un mayor esfuerzo (aspecto emocional)
  
Concienciar sobre las implicaciones ambientales de la compra y el uso de cualquier producto o servicio.
  
Dar a conocer el modelo de gestión de residuos y el papel de los diversos agentes sociales en la cadena de consumo: productores, distribuidores, vendedores y consumidores (qué deben y pueden hacer)
  
Conseguir que los ciudadanos aprendan a distinguir las diferentes fracciones de los residuos que han de separar en origen, principalmente la materia orgánica y los residuos peligrosos, y la manera en la que han de entregarla a los sistemas de recogida selectiva
  
Cambiar los hábitos cotidianos de los ciudadanos, por lo que respecta a la reducción (evitar los embalajes superfluos, envases no retornables, productos de un solo uso, etc...), la recogida selectiva de las fracciones valorizables y la recogida selectiva de los residuos especiales
  
Incentivar el uso y consumo de productos de menor impacto ambiental o provenientes del reciclado
  
Lograr que los distribuidores y vendedores tengan el incentivo y la sensibilidad para participar activamente en el modelo de gestión, estudiar ofrecer a sus clientes la posibilidad de generar menos residuos (productos sin embalajes superfluos, productos que no generen residuos especiales...), colaborar en su valorización (envases y embalajes retornables o reciclables...) y favorecer la compra de productos reciclados y de eco balance positivo
  
Proporcionar a los diversos agentes sociales un sistema de información ágil y fundamentado sobre los diversos condiciones que afectan al Plan Zonal de Residuos, que les dé apoyo y evite la circulación de ideas tópicas e inexactas.
  
Coordinar la participación en la recogida selectiva según las características locales de cada municipio.
  
Estos objetivos generales de la campaña de concienciación deberán ayudar a alcanzar los objetivos cuantitativos del Plan Zonal.
  
Planificación cronológica de la campaña
  
En función de su distribución en el tiempo, deben desarrollarse dos tipos de elementos de comunicación:
  
Comunes y simultáneos, para todo el territorio en que se aplicará el Plan de Gestión de residuos. Estos elementos corresponden básicamente a la fase inicial de la campaña y al seguimiento y son principalmente las actuaciones en los medios de comunicación (TV, prensa y radio), la visita de las instalaciones de tratamiento, la presentación y exposición del proyecto de gestión , etc.
  
Específicos para los municipios, de manera que cada municipio los distribuya en función de su planificación cronológica. Corresponden a la fase de puesta en marcha del programa en el municipio. Estos elementos son principalmente: la distribución de correo personalizado a los habitantes del municipio, la distribución de material (tríptico de sensibilización, guía de segregación, medios de segregación interna), las visitas puerta a puerta, etc.
  
La campaña tendrá tres fases bien diferenciadas: inicial, de puesta en marcha, y de seguimiento; (cada una con unos elementos de comunicación concretos y diferentes).
  
Fase Inicial:
  
Es una fase fundamentalmente descriptiva. Dada la importancia de que los ciudadanos conozcan la gestión de los residuos urbanos y la recogida selectiva, se realizarán una serie de actuaciones de comunicación general para que términos como «residuos», «recogida selectiva», «reciclaje», etc., sean conocidos por la mayor parte de la población. Al mismo tiempo, estas actuaciones contribuirá a crear una cierta expectativa para la puesta en marcha del nuevo sistema de recogida y gestión.
  
Realización de encuestas para conocer la opinión de los ciudadanos en condiciones como la conciencia medioambiental, el nivel de conocimiento de la recogida selectiva, la imagen del actual sistema de recogida, el grado de predisposición a participar en la recogida selectiva y las motivaciones más importantes.
  
Estas encuestas, además de permitir conocer el nivel de sensibilización de los ciudadanos y sus preocupaciones en este ámbito, harán una importante función como elemento de comunicación y educación, porque muchas veces despiertan la conciencia de los ciudadanos encuestados.
  
Para esta campaña, se podrán utilizar los siguientes elementos de comunicación:
  
Artículos de prensa
  
Realización de un vídeo sobre el proyecto de gestión en general
  
Preparación de una exposición itinerante de carácter general sobre residuos abierta al público
  
Exposiciones en las instalaciones de gestión y jornadas de puertas abiertas
  
Sesiones informativas para asociaciones y colectivos específicos; particularmente para aquellos que deberán colaborar en la separación de residuos en origen.
  
Preparación de material didáctico para los escolares
  
Edición y distribución de un tríptico de sensibilización
  
La campaña de comunicación se dirigirá a todos los ciudadanos, pero habrá elementos concretos para determinados grupos o colectivos que, dadas sus características, se harán mediante canales de comunicación específicos. Por ejemplo, se prevé la preparación de material adecuado para la prensa, los escolares, las asociaciones de vecinos, los comercios, las oficinas y los mercados, entre otros.
  
Puesta en marcha de la campaña
  
La puesta en marcha de la campaña requiere unas actuaciones de comunicación con un contenido muy concreto que debe coordinarse con la puesta en marcha del sistema de recogida de residuos. Por este motivo, los elementos de comunicación que se diseñen se distribuirán a los ayuntamientos, de forma que cada uno los distribuya a la población con suficiente antelación a la puesta en marcha de la recogida.
  
Entre los diferentes elementos de comunicación que se pueden realizar para esta etapa se encuentran:
  
Envío de una carta de las autoridades locales, pidiendo la participación ciudadana e informando del día en que empezará a funcionar el nuevo sistema de recogida.
  
Visitas puerta a puerta para concienciación ciudadana.
  
Colocación de carteles informativos en los portales sobre la ubicación de los contenedores de recogida selectiva.
  
Reuniones o visitas informativas a comercios, mercados, escuelas, bares y restaurantes.
  
Distribución de pegatinas entre los comercios, escuelas y otros agentes colaboradores, con la figura y el color del contenedor previsto para la recogida de cada fracción.
  
También es importante, como un elemento más de comunicación, la publicación o la difusión a través de la prensa local de los primeros resultados del programa.
  
Seguimiento
  
Esta es, sin duda, la fase más larga de la campaña. Su objetivo es consolidar la segregación en origen y la participación por parte de los ciudadanos y colectivos. Los propósitos que persigue esta fase se indican a continuación:
  
Las encuestas a los ciudadanos para conocer el grado de participación y el grado de satisfacción con el servicio
  
Los contactos directos con los medios de comunicación
  
Aumentar la participación
  
Mejorar la calidad de los residuos segregados
  
Evitar la desmotivación de los ciudadanos, pasada la primera fase de la campaña.
  
Durante esta fase, además de la información a los ciudadanos, se deberán continuar:
  
Las acciones recordatorias de los materiales solicitados a los puntos de entrega
  
Los programas de educación a las escuelas con la organización de talleres de separación de residuos en origen y reciclaje de diversos materiales, etc.
  
2.10. CRITERIOS PARA EL DESARROLLO DE LOS PROYECTOS DE GESTIÓN
  
En desarrollo de este Plan zonal se podrá presentar los siguientes Proyectos de Gestión de residuos:
  
Residuos urbanos, de jardinería, voluminosos y peligrosos domiciliarios:
  
Proyecto de gestión de la adecuación y explotación de la Planta de Valorización actual situado en Onda y ampliación de la Instalación actual de Eliminación de residuos urbanos planteados en el presente Plan Zonal.
  
Este proyecto incluye la construcción y explotación de la red de Ecoparques, Estaciones de Transferencia y el Centro de Clasificación y Tratamiento de Residuos Voluminosos.
  
El proyecto de gestión se regirá por las bases técnicas reflejadas en el apartado 3 del presente documento.
  
Otros proyectos de gestión que las Administraciones competentes consideren necesarios, que se regirán por sus bases específicas.
  
3. BASES TÉCNICAS PARA LA ELABORACIÓN DE LOS PROYECTOS DE GESTIÓN
  
En el caso de optar por la prestación indirecta de la gestión de residuos, las Mancomunidades, Consorcios, o agrupaciones que puedan constituirse, que no hayan aprobado unas bases técnicas reguladoras de los concursos para la adjudicación de los Proyectos de Gestión correspondientes, podrán, voluntariamente, acordar la aplicación de las Bases Técnicas que a continuación se indican, con el alcance, estructura y contenido que en las mismas se establecen.
  
El objeto de este apartado es concretar el alcance, la estructura y contenido de la documentación a presentar para tomar parte en el concurso de proyectos de gestión de residuos urbanos tras la aprobación del presente Plan Zonal de las zonas II, IV y V de la Comunidad Valenciana.
  
3.1. Instalaciones a incluir en el proyecto de gestión
  
El proyecto de gestión de las zonas II, IV y V de la Comunidad Valenciana debe incluir las siguientes infraestructuras y actividades:
  
Construcción y explotación de los ecoparques relacionados en el apartado 2.3, contando con los existentes que figuran en el mismo apartado, así como otros existentes o en proceso de autorización a la fecha del concurso. Se incluirán los costes de gestión de los diferentes tipos de residuos depositados, en particular, los residuos peligrosos domiciliarios a través de gestor autorizado, así como el transporte de los residuos inertes y voluminosos hasta las instalaciones de clasificación planteadas en el presente Plan Zonal o a gestor autorizado.
  
Construcción y explotación de las estaciones de transferencia de residuos urbanos recogidos en masa propuestas por el adjudicatario en base a los criterios marcados por el presente Plan Zonal, contando con las existentes y su modificación, en caso necesario, así como las que se puedan hallar en proceso de autorización. Se podrá presentar asimismo, la transferencia de la fracción orgánica de la recogida selectiva y el resto, en función de los sistemas de transferencia seleccionados. Se incluirán los costes de transporte desde las mismas hasta la Instalación de Valorización situada en Onda.
  
Adecuación de la instalación de valorización de residuos urbanos actual situada en Onda, que deberá disponer de una línea para tratar la materia orgánica recogida selectivamente, separada de la línea de materia orgánica procedente de la recogida en masa, y donde tendrán cabida los residuos de poda de jardines y zonas verdes, debidamente triturados. También se adecuará la zona de maduración y almacenamiento del compost mediante, al menos, construcción de una cubierta y adecuación de los drenajes. Así mismo, debe disponer de una línea de incineración de animales domésticos muertos.
  
Ampliación de la instalación de eliminación para los rechazos de valorización actualmente situada en Onda para 20 años de vida útil o construcción de un nuevo vertedero en otro emplazamiento, incluido el transporte de los mismos, así como para otros residuos no valorizables, como los de limpieza de vías públicas, residuos sanitarios de los grupos I y II, así como las fracciones no valorizables procedentes del centro de clasificación y tratamiento de residuos voluminosos.
  
Construcción y explotación de un centro de clasificación y tratamiento de residuos voluminosos, que constará de una unidad de tratamiento de residuos voluminosos, resultando las respectivas fracciones valorizables, que se destinarán a un nuevo uso en la construcción o a reciclado por gestores autorizados (voluminosos). Por su parte, las fracciones no valorizables (inertes y no inertes), separados los posibles residuos peligrosos que se entregarán a gestores autorizados, se destinarán a eliminación. Esta planta podrá disponer de forma optativa de una línea de clasificación de RCDs domiciliarios.
  
Transporte hasta la instalación de eliminación de rechazos de valorización de las fracciones no valorizables de los RCDs domiciliarios y residuos voluminosos que no tengan naturaleza de inerte.
  
No se incluirán entre las actividades del proyecto de gestión de residuos urbanos la recogida de residuos en masa, ni tampoco la recogida selectiva de materia orgánica, pero si la transferencia, en su caso, y valorización de esta última fracción. Por su parte, en relación a los envases ligeros, papel/cartón y vidrio, no se considerará su recogida, ni el posterior almacenamiento, transferencia, clasificación, recuperación y valorización de cualquiera de estas fracciones o materiales recogidas selectivamente.
  
3.2. Plazos de construcción, explotación y mantenimiento postclausura de las instalaciones
  
Los plazos máximos de redacción del proyecto, obtención de licencias y demás autorizaciones necesarias para el ejercicio de la actividad, así como la construcción de las instalaciones, serán estos, distinguiendo entre las de valorización y eliminación:
  
Adecuación de la instalación de valorización: 1 año
  
Ecoparques: 3 años
  
Estaciones de transferencia: 1,5 años
  
Ampliación o nueva construcción de instalación de eliminación: 1 año
  
Los períodos máximos de prueba de las instalaciones, una vez finalizada su construcción y hasta su puesta en servicio efectivo, distinguiendo entre valorización y eliminación:
  
Instalación de valorización: 6 meses
  
Instalación de eliminación: 3 meses
  
Por su parte, la vida útil de las instalaciones, o período de explotación de las mismas, se limita a 20 años, contados desde su fecha de entrada en servicio efectivo.
  
Finalmente, el adjudicatario deberá hacerse cargo a su cuenta del desmantelamiento final de la instalaciones de valorización al final de su vida útil, así como también del mantenimiento posclausura del o los vertederos, durante un período mínimo de 30 años, de conformidad con lo establecido en el Real Decreto 1481/2001.
  
3.3. Documentación a presentar en el proyecto de gestión
  
Los proyectos de gestión presentados deberán contener la documentación que seguidamente se relaciona:
  
Memoria del proyecto de gestión.
  
Anteproyecto de instalaciones
  
Plan de gestión.
  
Estudio económico-financiero.
  
Documento de síntesis.
  
Se presentará una única oferta base y todas aquellas variantes sobre la misma que se estimen convenientes. Cada una de las variantes deberá presentar la misma estructura de documentos, remitiéndose expresamente, para aquellos apartados cuyo contenido sea idéntico al de la oferta base, a esta última. De no procederse de esta forma, las variantes no serán valoradas en dichos apartados.
  
Seguidamente se concreta el contenido de cada uno de los documentos:
  
3.3.1. Memoria del proyecto de gestión
  
Contemplará como mínimo los siguientes aspectos:
  
Ámbito territorial y categorías o tipos de residuos a gestionar.
  
Localización de las infraestructuras proyectadas sobre los terrenos previstos, indicando calificación del suelo, superficie utilizada y, en su caso, disponibilidad de los mismos.
  
Calendario de ejecución de las instalaciones, así como plazos de final de obras y entrada en servicio de las mismas. En el caso de la instalación de valorización, al tratarse de la adecuación de la ya existente, se planificará la ejecución teniendo en cuenta que la instalación debe seguir dando servicio durante ese periodo de tiempo.
  
Plazo total de duración de la gestión del servicio.
  
3.3.2. Anteproyecto de instalaciones
  
Definirá con grado de detalle de anteproyecto las infraestructuras previstas para las operaciones de valorización y eliminación de residuos urbanos.
  
El dimensionamiento de las capacidades de las instalaciones de valorización y eliminación se realizará partiendo de los datos de generación de residuos urbanos que figuran en el Plan Zonal, al igual que el centro de clasificación y tratamiento de residuos voluminosos. No obstante, considerando una estacionalidad anual en el aporte de residuos a la instalación de residuos urbanos, esta se diseñará de forma que sea capaz de admitir hasta un 50% más de su capacidad nominal durante un período no inferior a 4 meses.
  
Así mismo, en previsión de posibles incrementos de las tasas de generación de residuos, como consecuencia del crecimiento urbanístico de las zonas cubiertas por el Plan Zonal y del aumento de la población atendida, las instalaciones de residuos urbanos deberán ser capaces de admitir hasta un 35% más de residuos en régimen continuo sobre su capacidad nominal, a lo largo de todo el año, sin perjuicio de las puntas estacionales antes indicadas, y sin menoscabo alguno de mermas de rendimiento de los procesos de valorización y eliminación, así como tampoco de la calidad ambiental de las citadas instalaciones.
  
Las instalaciones, excepto los ecoparques, se grafiarán a escala 1:2.500. Para los ecoparques, se presentarán planos modelo para cada uno de los tipos de ecoparque a escala mínima 1:500.
  
 Características de la instalación de valorización de residuos urbanos
  
La instalación de valorización, con independencia de la tecnología ya en funcionamiento, incluirá en su adecuación, la clasificación de residuos y el tratamiento biológico de la materia orgánica, tanto para la recogida selectivamente, como para la procedente de la recogida de residuos en masa.
  
El rendimiento global de recuperación de materiales no será inferior al 9% de las entradas de los residuos, mientras que la generación de rechazos no valorizables se limitará al 44% también sobre entrada de residuos.
  
La clasificación previa de los residuos en masa a la entrada de las instalaciones permitirá como mínimo recuperar las siguientes fracciones: vidrio (blanco y color), papel/cartón, acero, aluminio, envases compuestos (tetrabrik y otros), envases de plásticos (tres fracciones más frecuentes en los envases domésticos), madera y textiles.
  
Asimismo, se incluirá una línea de acondicionamiento y trituración de residuos de poda y jardinería, y en su caso, de otros materiales estructurantes, aditivos y coadyuvantes, que también deberán ser sometidos al tratamiento biológico antes citado.
  
Además, se adecuará la zona de maduración y almacenamiento del compost, actualmente al aire libre, mediante al menos, construcción de una cubierta y adecuación de los drenajes, todo ello para evitar los efectos de posibles episodios de precipitación
  
También incluirá una línea de incineración de residuos de animales domésticos muertos.
  
Para la gestión de los residuos voluminosos se construirá un centro de clasificación y tratamiento de residuos voluminosos, que podrá estar anexo al conjunto de instalaciones y deberá disponer como mínimo de:
  
Transferencia de línea blanca con CFC a gestor autorizado.
  
Tratamiento de línea blanca sin CFC: desguace de elementos que dificulten el tratamiento posterior.
  
Tratamiento de línea marrón: desguace y separación de pantallas y partes electrónicas y entrega a gestor autorizado, o bien entrega completa a gestor autorizado.
  
Tratamiento de muebles y enseres: trituración y valorización de los diferentes elementos.
  
La adecuación se realizará bajo la premisa primordial de no interrumpir en mismo momento la prestación del actual servicio de tratamiento de residuos urbanos.
  
El rendimiento global de recuperación de materiales tras la adecuación de la instalación, no será inferior al 9% de las entradas de los residuos, mientras que la generación de rechazos no valorizables se limitará al 44% también sobre entrada de residuos.
  
La clasificación previa de los residuos en masa a la entrada permitirá como mínimo recuperar las siguientes fracciones: vidrio (blanco y color), papel/cartón, acero, aluminio, envases compuestos (tetrabrik y otros), envases de plásticos (tres fracciones más frecuentes en los envases domésticos), madera y textiles.
  
La valorización de la materia orgánica se basará necesariamente en un proceso de compostaje simple o combinado con cualquier otro proceso, asegurando en cualquier caso que el producto final cumple las especificaciones de calidad reglamentarias como compost, permitiendo así su comercialización.
  
De otra parte, la valorización de la materia orgánica propuesta deberá concretar como mínimo los siguientes aspectos:
  
Tecnología a emplear, detallando etapas, rendimientos, balances de masas, hídrico y de energía, en su caso, equipos e instalaciones necesarios y justificación del cumplimiento de los parámetros de calidad del compost.
  
Capacidades nominales y tiempos de residencia de la materia orgánica, distinguiendo en su caso entre la procedente de recogida selectiva de la de recogida en masa.
  
Parámetros a controlar y sistema de control adoptado, no sólo para garantizar la calidad del proceso, sino también para minimizar olores y lixiviados.
  
Requerimientos de materiales estructurantes, aditivos y coadyuvantes, así como de agua y energía en su caso, especificando cantidades y calidades de los mismos.
  
Si se considera la valorización energética de los residuos, deberá garantizarse que solo se destinan a este proceso las fracciones no compostables de los residuos en masa, consiguiendo al tiempo incrementar los porcentajes de reciclado y la rentabilidad energética de la instalación, todo ello sin perjuicio de cumplir con los límites de emisión vigentes para este tipo de instalaciones según el RD 653/2003.
  
En el supuesto de optar por la valorización energética, se concretarán como mínimo los siguientes aspectos:
  
Características del residuo a valorizar (poder calorífico, humedad y contenido de fracciones combustibles y no combustibles).
  
Balances térmico y energético del proceso de recuperación de energía, dimensionando las capacidades de los equipos en función de los tonelajes de residuos a valorizar y concretando la tecnología a emplear.
  
Sistema de depuración de gases a emplear, detallando etapas, rendimientos, balances de masas, equipos e instalaciones necesarios, y justificación del cumplimiento de los límites de emisiones atmosféricas.
  
Producción bruta y neta de electricidad o combustibles, considerando el autoconsumo, y, en su caso, la cogeneración en el mismo u otro proceso de tratamiento de residuos.
  
El anteproyecto de la instalación de valorización incluirá, además de memoria, planos, pliego de condiciones técnicas, presupuesto y plan de control de calidad de las obras, los siguientes contenidos mínimos:
  
Descripción de los tipos de residuos urbanos y fracciones recogidas selectivamente que serán objeto de valorización, utilizando la codificación LER (Orden MAM/304/2002).
  
Cantidad total prevista de residuos a procesar, diferenciando por códigos LER e indicando las cantidades año a año durante la vigencia del contrato.
  
Balance de masas de los diferentes flujos de residuos en las instalaciones de valorización, especificando pérdidas por evaporación y lixiviación, y concretando la evolución de dicho balance año a año durante la vigencia del contrato.
  
Características constructivas de la adecuación de las instalaciones de valorización situadas en Onda: superficie nueva total a ocupar, superficie útil para tratamiento, superficie de servicios comunes; adecuación de los fosos de almacenamiento de residuos; sistema de alimentación a las líneas de proceso; maquinaria, equipos y puestos de trabajo de las líneas de proceso.
  
Medidas correctoras para la minimización de impactos ambientales derivados del funcionamiento de las instalaciones, fundamentalmente en lo relativo a emisión de olores (desodorización), generación de lixiviados (recogida y tratamiento de los mismos), y evacuación de aguas pluviales (drenajes perimetrales).
  
 Características de las instalaciones de eliminación de residuos urbanos
  
Las instalaciones propuestas para la eliminación de las fracciones no valorizables se realizará de forma preferente sobre alguna de las zonas seleccionadas en el Plan Zonal, sin prejuicio de los posibles condicionantes urbanísticos y medioambientales de aplicación, así como la idoneidad de los terrenos que deberá confirmar el estudio geológico-geotécnico e hidrogeológico, que se describe posteriormente. Se podrán aceptar ubicaciones en zonas no seleccionadas, siempre y cuando se cumplan los condicionantes antes mencionados.
  
Se considerarán asimismo las repercusiones que sobre las instalaciones de eliminación tiene la limitación de entradas de residuos biodegradables en vertedero, conforme a lo establecido en el Real Decreto 1481/2001, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero.
  
Los anteproyectos de los vertederos se ajustarán a lo establecido en el Real Decreto 1481/2001, e incluirá, además de memoria, planos, pliego de condiciones técnicas, presupuesto, y plan de control de calidad de las obras, estos contenidos mínimos:
  
Descripción de los tipos de residuos urbanos y fracciones no valorizables que serán objeto de vertido, utilizando la codificación LER (orden MAM/3042002), y especificando los procedimientos de admisión de residuos aplicables (Decisión del Consejo 2003/33/CE, Anexo II del Real Decreto 1481/2001).
  
Cantidad total prevista de residuos a verter, diferenciando códigos LER y especificando las cantidades año a año durante la vigencia del contrato.
  
Volumen total previsto de los residuos, indicando volumetrías año a año durante la vigencia del contrato.
  
Características constructivas de los vertederos: superficie total a ocupar, superficie útil de vertido, superficie de servicios comunes; sistema de impermeabilización del fondo y las paredes del vaso; sistema de recogida y almacenamiento de lixiviados; sistema drenaje e aguas pluviales; sistema de extracción de gases; caminos de acceso perimetrales y de acceso al vaso; edificios y zonas de servicios comunes.
  
Medidas correctoras para la minimización de impactos ambientales derivados de la actividad del vertedero, de conformidad con los anexos I y III del Real Decreto 1481/2001.
  
El anteproyecto de las instalaciones de valorización y eliminación contendrá los siguientes anejos:
  
Estudio geológico-geotécnico
  
El emplazamiento de las instalaciones de valorización deberá disponer de un estudio geológico-geotécnico, en el caso de que se vayan a realizar ampliaciones o nuevas construcciones a las ya existentes, de acuerdo con la normativa técnica vigente sobre construcción industrial. Se incluirá además el balance de movimiento de tierras y la naturaleza y destino de las mismas.
  
El emplazamiento del nuevo vaso del vertedero para las fracciones no valorizables de los residuos urbanos, deberá disponer de estudio geológico-geotécnico e hidrogeológico, cuyo contenido mínimo será:
  
Reconocimiento de campo
  
Unidades geológicas del área del emplazamiento
  
Serie geológica local
  
Estructura y fracturación de los materiales de la ubicación
  
Parámetros geotécnicos de las principales unidades litológicas del emplazamiento
  
Cartografía geológica a escala adecuada (1:5.000, 1:1.000 o 1:500, en función de las características y complejidad del emplazamiento, acompañada de cortes geológicos y columnas estratigráficas representativas.
  
Reconocimientos preliminares (calicatas, penetrómetros, sondeos eléctricos o geofísicos)
  
Caracterización hidrológica regional y local que incluya un inventario de puntos de agua.
  
Ensayos in situ
  
2 calicatas por hectárea para la descripción del terreno desde superficie hasta la máxima profundidad que se pueda alcanzar mediante medios mecánicos.
  
1 ensayos de infiltrometría por hectárea, en el caso que el terreno sea representativo del apoyo del vaso.
  
1 sondeo con recuperación de testigo continuo por hectárea hasta alcanzar una profundidad no inferior, en ninguno de ellos, a la cota de apoyo del vertedero más cinco veces el espesor requerido a la barrera geológica. Como mínimo, la longitud de los sondeos será de 15 metros en cualquier caso. En todo caso el vaso de vertido proyectado deberá albergar un mínimo de 4 sondeos.
  
Para los emplazamientos que se ubiquen sobre formaciones geológicas que presenten una clara homogeneidad litológica y estructural, se podrá reducir el número de ensayos in situ a 1 calicata por hectárea y 1 sondeo por cada dos hectáreas.
  
En caso de que con dicha profundidad de investigación de los anteriores sondeos no se hubiera alcanzado la zona saturada regional, se realizará un sondeo hasta penetrar en el nivel freático regional en una longitud de 5 m o alcanzar la profundidad máxima de 50 m. Este sondeo se constituirá como punto de control de las aguas subterráneas. En todo caso, podrá sustituirse por algún pozo o sondeo existente aguas abajo del emplazamiento, siempre que resulte representativo de la hidrogeología local.
  
Hasta profundidad equivalente de 5 m por debajo de la cota de apoyo del vertedero se ejecutarán por cada nivel litológico representativo:
  
Toma de muestra inalterada o toma de muestra parafinada
  
Un ensayo de permeabilidad en laboratorio sobre muestra de terreno
  
Un ensayo de permeabilidad in situ (Lefranc o Lugeon en función de las condiciones del terreno).
  
Por debajo de la profundidad equivalente de 5 m por debajo de la cota de apoyo del futuro vertedero se ejecutarán los siguientes ensayos:
  
Cada 5 m toma de muestra inalterada o toma de muestra parafinada.
  
Cada 5 m ensayo de permeabilidad en laboratorio sobre muestra de terreno
  
Cada 5 m ensayo de permeabilidad in situ.
  
Hidrogeología
  
Mediante los sondeos se identificará la presencia o ausencia de aguas subterráneas en el emplazamiento, así como el rango de gradiente hidrogeológico local, en su caso. Se efectuará un inventario de puntos de agua, y, en al menos tres puntos, se tomarán muestras para obtener analíticas completas de calidad del agua subterránea.
  
Estudio de impacto ambiental
  
Se incluirán los estudios de impacto ambiental correspondientes a las obras y a las actividades de valorización, en caso de que sea necesario, y a la eliminación de residuos en los emplazamientos seleccionados, contemplando expresamente los accesos a esta nueva instalación de eliminación.
  
Dicho estudio contendrá los contenidos mínimos establecidos en el Decreto 162/1990, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
  
Anteproyecto de accesos a las instalaciones.
  
Se incluirá un anteproyecto de accesos a la nueva instalación de eliminación, grafiando los trazados propuestos a escala 1:5.000.
  
Los accesos se dimensionarán funcionalmente considerando el tráfico esperado de transporte de rechazos, en su caso, hacia y desde las instalaciones, de forma que se permita una circulación fluida que no ocasiones problemas a usuarios ajenos a las mismas. Como mínimo, los viales de acceso serán de 6 m de anchura de plataforma y 5 m de calzada, disponiendo de 1 carril por cada sentido de 2,5 m cada uno de ellos.
  
Por otra parte, se dimensionarán estructuralmente para soportar todas las cargas correspondientes al tráfico pesado previsto, determinando la combinación subbase, base y firme más adecuada. Se grafiará con suficiente detalle una sección tipo de la calzada.
  
Anteproyecto de suministros de agua, electricidad, gas y telecomunicaciones
  
Se justificará la suficiente disponibilidad de suministro en los puntos de entronque actuales con la aportación de certificados de las compañías suministradoras de cada uno de los servicios para las necesidades futuras con la adecuación de la instalación.
  
En el caso de que se proponga una exportación de energía eléctrica a la red, se tendrá especial cuidado con la magnitud de las líneas de exportación de energía eléctrica a la red.
  
3.3.3. Plan de gestión
  
Se estructura de la forma que seguidamente se indica:
  
Modelización del servicio
  
Contemplara los siguientes contenidos:
  
Logística del funcionamiento de las instalaciones ofertadas junto con las actuales, concretando los flujos de residuos expresados en toneladas anuales entre las diferentes instalaciones, y los rendimientos de cada una de ellas, a lo largo de toda la vigencia del contrato. Asimismo, se indicarán los puntos de descarga de residuos procedentes de los servicios de recogida municipales diferenciando según el tipo de residuo, y los días y horarios de apertura de las instalaciones, a efectos de recepción de residuos por un lado, y a efectos de tratamiento de los mismos, por otro. Este apartado se presentará con el soporte gráfico necesario para su fácil comprensión, aportando un diagrama de flujo de las instalaciones para cada año de servicio.
  
Descripción somera de las técnicas y/o tecnologías de valorización y eliminación a emplear, siempre contando con las actuales instalaciones, incluyendo la justificación numérica del cumplimiento de los objetivos de valorización y de reducción de materia orgánica en vertedero anteriormente enunciados. Para ello se adjuntarán balances de masa y energía referidos a las entradas de residuos urbanos en las instalaciones de valorización, en los que se concretarán:
  
Materiales recuperados en la clasificación previa.
  
Productos de la valorización de materia orgánica (compost y biogás).
  
Pérdidas de proceso por evaporación y lixiviación.
  
Rechazos de la valorización de materia orgánica (primario y secundario).
  
Fracciones residuales de la valorización energética.
  
Producciones bruta y neta de energía térmica y eléctrica o combustibles.
  
Organigrama general del personal asignado al proyecto de gestión, concretando su adscripción a los diferentes centros de trabajos, así como la coordinación entre los mismos y la supervisión por la dirección de la empresa adjudicataria. Se indicará el número de trabajadores de cada categoría laboral, los diferentes horarios y turnos de trabajos, así como el personal de reserva para vacaciones, absentismo y puntas estacionales.
  
Proyecto de explotación de las instalaciones, diferenciando entre las de valorización, las de eliminación y los ecoparques, en los que se incluirá el plan de mantenimiento de maquinaria y equipos de cada una de ellas. Contendrá asimismo una determinación de los consumos de agua (potable, riego y otros usos), energía (electricidad, gas y fuel), así como la forma de suministro, y la disponibilidad de estos servicios en las cercanías de las instalaciones.
  
Plan de calidad del compost, referenciado al cumplimiento de la normativa vigente en materia de fertilizantes y afines, así como los parámetros de control y la frecuencia de análisis a realizar, además de la entidad externa a la que se le confiará la elaboración y seguimiento de dicho plan.
  
 Reglamento de servicio
  
El plan de gestión se completará con un reglamento del servicio, que regule técnica, administrativa y económicamente las relaciones entre el adjudicatario y el Consorcio, así como con los usuarios del servicio, tanto municipios integrantes del Consorcio, como empresas externas al contrato en cuestión.
  
En particular, se considerarán aspectos tales como la propuesta de ordenanzas municipales para residuos urbanos objeto del proyecto de gestión, la clasificación de los diferentes residuos admisibles y los cánones aplicables a cada categoría, la retribución del servicio, la reversión de terrenos, instalaciones y maquinaria, etc.
  
 Campaña de concienciación social
  
Se realizará de acuerdo con las directrices establecidas en el apartado 2.9.2 del Plan Zonal, y en cualquier caso deberá guiarse por el cumplimiento de los siguientes objetivos generales:
  
Fomentar la minimización, a través del consumo responsable o mediante acciones concretas entre los sectores locales que pueden favorecer la disminución en la producción de residuos específicos derivados de sus actividades, que tengan la consideración de urbanos, y por tanto se incluyan en el proyecto de gestión.
  
Potenciar la recogida selectiva, fomentando la implantación de sistemas de separación de residuos en origen, que favorezcan actitudes entre los colectivos locales que permitan la posterior reutilización y reciclaje, a través de medidas de promoción y difusión dirigidas a la ciudadanía en general.
  
La campaña de comunicación ambiental deberá contemplar los siguientes niveles de implicación:
  
Información ambiental, sobre la actual problemática generada por los residuos urbanos, con especial hincapié en los domiciliarios.
  
Sensibilización pública, dirigida a la ciudadanía en general, a fin de cumplir los objetivos de concienciación social indicados en el apartado 2.9.2.1 del Plan Zonal.
  
Formación a colectivos concretos, en especial a aquellos que puedan tener una influencia más directa con las problemáticas locales detectadas y que puedan ayudar con un cambio de actitud a mejorar o corregir la situación.
  
Actuaciones concretas, que contribuyan a minimizar la producción de residuos urbanos, mejorar y extender la recogida selectiva en origen.
  
Evaluación y seguimiento, de los logros obtenidos en relación a los objetivos propuestos en la campaña.
  
Las actuaciones concretas a proponer en la campaña de comunicación ambiental, de acuerdo con los anteriores niveles de implicación, deberán especificar:
  
Objetivos
  
Destinatarios
  
Línea de actuación: informar, sensibilizar, formar, actuar, evaluar
  
Temporización
  
Recursos humanos
  
Otros recursos
  
Presupuesto
  
3.3.4. Estudio Económico-financiero
  
Considerará la totalidad de los costes de inversión y amortización de las instalaciones, así como los de explotación de las mismas durante toda su vida útil, que será como mínimo de 20 años.
  
Se incluirán además los costes de desmantelamiento final de las instalaciones de valorización, así como los de mantenimiento postclausura de las instalaciones de eliminación de residuos, en caso de que optar por la técnica de vertido controlado, durante los 30 años posteriores al cierre.
  
Las amortizaciones se calcularán por el método francés de cuotas constantes, considerando un tipo de interés referenciado a la deuda del estado español en un plazo de 10 a 20 años. Las amortizaciones se aplicarán linealmente, con un plazo de 20 años para la obra civil, y 10 años para la maquinaria y equipos. En cualquier caso, las reinversiones y costes de mantenimiento deberán asegurar al menos una reposición íntegra de la maquinaria y equipos durante el período de vigencia del contrato.
  
Los presupuestos de inversiones de todas las instalaciones incluirán todas las posibles fases de construcción, así como los costes de disponibilidad de los terrenos y ejecución de nuevos accesos o adecuación de los existentes, además de los costes de redacción del proyecto, control de calidad y dirección facultativa de las obras, así como los de obtención de cualesquiera licencias y autorizaciones necesarias para el ejercicio de la actividad.
  
De acuerdo con las cifras de producción de residuos previstas en el Plan Zonal, se establecerán de forma clara las anualidades de inversión previstas indicando los costes de amortización, personal, reposición de maquinaria y equipos, mantenimiento, explotación, comunicación ambiental, y demás costes, así como los posibles ingresos previstos por venta de subproductos, combustibles o energía.
  
El estudio económico-financiero contendrá los siguientes anejos:
  
a) Propuesta de cánones a repercutir.
  
Se presentarán los siguientes cánones diferenciados:
  
Cánon de valorización de residuos urbanos en masa, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de valorización.
  
Cánon de valorización de materia orgánica selectiva, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de valorización.
  
Cánon de transporte de los rechazos de valorización, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de eliminación.
  
Cánon de eliminación de residuos o fracciones no valorizables, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de eliminación.
  
Cánon de gestión de ecoparques, diferenciado para cada tipo de ecoparque A, B, C o D en euros por año de explotación.
  
Cánon de incineración de animales domésticos muertos, en euros por unidad de peso.
  
Cánon de gestión de residuos voluminosos, en euros por tonelada de entrada en el centro de clasificación, incluso transporte y gestión por gestor autorizado externo o en instalación de eliminación.
  
En los cálculos de todos estos cánones se considerarán los costes financieros de las inversiones y las amortizaciones de las mismas, así como los costes de explotación, incluyendo personal, mantenimiento, consumos de energía, combustibles, agua y demás servicios, seguros de las instalaciones y avales económicos, así como los costes de desmantelamiento final de las instalaciones, y en el caso de plantear el vertido como sistema de eliminación, los costes del mantenimiento posclausura durante un período de 30 años desde el cierre.
  
Asimismo se presentarán variantes de cálculo de todos estos cánones, en los supuestos de que las inversiones se financien con fondos públicos, diferenciando según que la aportación sea del 25, el 50, el 70 o el 85 % del total.
  
Igualmente, se podrán proponer disminuciones de estos cánones como consecuencia de la recepción de residuos asimilables a urbanos que puedan ser tratados conjuntamente con éstos en las instalaciones proyectadas, repercutiendo así los costes fijos de las mismas en un tonelaje mayor de residuos, y produciendo por tanto un abaratamiento de los cánones a satisfacer al adjudicatario. En este supuesto, deberán indicarse las cantidades de residuos externos a gestionar conjuntamente con los residuos urbanos, y su evolución prevista a lo largo de la vigencia del contrato.
  
En cualquier caso, se debe reservar el derecho de admitir residuos asimilables a urbanos procedentes de terceros, en la forma que reglamentariamente se determine.
  
Por otra parte, se propondrán tablas o fórmulas que expresen la variabilidad de todos estos cánones frente a incrementos del tonelaje de residuos a gestionar, desde un 80 % hasta un 120 % de los valores nominales que figuran en el Plan Zonal o sean así considerados, según proceda, con intervalos del 5 % (80, 85, 90, 95, 100, 105, 110, 115 y 120 %).
  
Finalmente, se indicarán expresamente para cada uno de los cánones los períodos de aplicación de los mismos, que no podrán ser superiores en ningún a la vigencia de la concesión, limitada a 20 años, ni tampoco proponer ningún tipo de canon durante el período de pruebas de las instalaciones, anterior al inicio efectivo de la explotación de las mismas.
  
b) Fórmula de revisión de precios
  
Se propondrá una fórmula polinómica de revisión de precios, como máximo de 6 sumandos, que se referirá a la estructura de costes prevista para el proyecto de gestión, y cuyos índices de actualización deberán ser inequívocos y de publicación oficial (INE, BOE, etc.) con suficiente periodicidad. Como mínimo deberán considerarse como variables los costes de personal, los costes de energía o combustibles, y el IPC.
  
Dicha fórmula polinómica podrá ser idéntica para todos los cánones antes descritos, o diferenciada para cada uno de ellos.
  
c) Compensaciones económicas municipales.
  
Se contemplarán como mínimo las siguientes compensaciones económicas a los municipios que alberguen las instalaciones de valorización y/o eliminación de residuos:
  
Compensaciones directas:
  
0,6 € por tonelada de residuos entrada en las instalaciones de valorización.
  
1,2 € por tonelada de residuos entrada en las instalaciones de eliminación.
  
30.000 € anuales destinadas a realizar un control ambiental de las instalaciones por un agente externo e independiente designado por el Consorcio.
  
Compensaciones indirectas:
  
Financiación de acciones y medidas ambientales, centradas en la implantación de la Agenda 21 Local y otras directamente relacionadas con la mejora de la calidad ambiental del municipio.
  
3.3.5. Documento de síntesis
  
Se presentará un documento de síntesis de todos los documentos anteriores, que, con una extensión no superior a 50 páginas, se redactará en términos asequibles a la comprensión por el público en general, y resumirá los aspectos técnicos, económicos y ambientales más destacados del proyecto de gestión de residuos urbanos.
  
Dispondrá del soporte gráfico adecuado para permitir su fácil lectura, así como la identificación inequívoca de los tratamientos aplicados a los diferentes flujos de residuos objeto del proyecto de gestión.
  
3.4. CRITERIOS DE ADJUDICACION DEL CONCURSO.
  
Los criterios que, convenientemente ponderados, servirán de base a la adjudicación del concurso objeto de estas bases técnicas serán los siguientes:
  
SOLVENCIA TECNICO-TECNOLOGICA.
  
Se desestimarán las ofertas que no acrediten disponer de suficiente solvencia técnico-tecnológica, conforme a los criterios descritos en un apartado anterior.
  
Por su parte, las ofertas que no sean desestimadas, serán valoradas por su mayor experiencia en el campo de la gestión de residuos urbanos, en general, y por su mayor experiencia en construcción y explotación de instalaciones similares a las ofertadas, y por la mayor capacitación técnica del personal operativo en la Comunidad Valenciana, en particular.
  
SOLVENCIA ECONOMICO-FINANCIERA.
  
Se desestimarán las ofertas que no acrediten disponer de suficiente solvencia económico-financiera, conforme a los criterios descritos en un apartado anterior.
  
Por su parte, las ofertas que no sean desestimadas, no recibirán valoración alguna por este concepto.
  
SOLUCION TECNICA PROPUESTA.
  
En este apartado se considerarán los siguientes aspectos, siempre y cuando se encuentren debidamente justificados desde el punto de vista técnico y tecnológico en la documentación presentada:
  
Mejor utilización de la instalación de valorización ya existente y solapamiento con las obras de adecuación.
  
Mayor aprovechamiento de los recursos contenidos en los residuos.
  
Máxima recuperación de materiales, a través de obtención de subproductos, y/o máxima producción de energía, directa o indirectamente a través de combustibles procedentes de residuos.
  
Mayor número de materiales a recuperar, y mayores rendimientos unitarios de cada proceso de recuperación.
  
Mínima generación de rechazos finales de las instalaciones destinados a eliminación.
  
Mayor número de etapas de tratamiento, y mayores rendimientos unitarios de cada proceso de tratamiento.
  
Menores consumos de recursos externos a los residuos.
  
Menor consumo de agua de proceso.
  
Menor consumo de electricidad.
  
Menor consumo, en su caso, de gas u otros combustibles.
  
Menor afección ambiental de las instalaciones de tratamiento.
  
Menor generación de lixiviados y olores, en función de la tecnología de tratamiento propuesta.
  
Menores emisiones atmosféricas resultantes de la valorización de residuos propuesta.
  
Mejor aspecto general de las instalaciones, por introducción de barreras verdes y zonas ajardinadas.
  
Mejor campaña de comunicación ambiental.
  
Mayores amplitud, diversidad, intensidad y recursos económicos, tanto del plan como del programa.
  
Mejores medidas para lograr la aceptación de las instalaciones por el público en general, a través de la organización de foros cívicos y jornadas de puertas abiertas.
  
Mejor programa de vigilancia ambiental de las instalaciones.
  
Mayor número y frecuencia de parámetros ambientales a controlar.
  
Mayor garantía de imparcialidad, objetividad y transparencia, por la participación de laboratorios homologados u organismos acreditados.
  
Las ofertas que no acrediten suficientemente el cumplimiento de los rendimientos mínimos de valorización y límites máximos de eliminación antes indicados, o el cumplimiento de las normativas vigentes de aplicación a las operaciones de valorización y eliminación, serán desestimadas.
  
3.4.1. Tasas económicas a repercutir
  
En este apartado se considerarán los siguientes aspectos, siempre y cuando se encuentren debidamente justificados desde el punto de vista económico y financiero en la documentación presentada:
  
Menor cánon de valorización de residuos urbanos en masa, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de valorización.
  
Menor cánon de valorización de materia orgánica selectiva, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de valorización.
  
Menor cánon de transporte de los rechazos de valorización, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de eliminación.
  
Menor cánon de eliminación de residuos o fracciones no valorizables, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de eliminación.
  
Menor cánon de gestión de ecoparques, diferenciado para cada tipo de ecoparque A, B, C o D, en euros por año de explotación.
  
Cánon de incineración de animales domésticos muertos, en euros por unidad de peso.
  
Cánon de gestión de residuos voluminosos, en euros por tonelada de entrada en el centro de clasificación, incluso transporte y gestión por gestor autorizado externo o en instalación de eliminación.
  
Las ofertas que no presenten la totalidad de los cánones descritos, o aún habiéndolos presentado no se hallen suficientemente acreditados en base a los correspondientes análisis de costes, tanto fijos como variables, no serán valoradas por este apartado.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML