Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9797, del 27-02-2024 (2024/1553)

RESOLUCIÓ 24 de gener de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de Llíria, al terme municipal de Llíria. Expedient 64-2020-EAE.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9797

Data del DOGV
:   27-02-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/1553

CVE


Data del document
:   24-01-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ 24 de gener de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de Llíria, al terme municipal de Llíria. Expedient 64-2020-EAE. [2024/1553]  
D'acord amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 64-2020-EAE Llíria (València).  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Pla de mobilitat urbana sostenible de Llíria  
Promotor: Ajuntament de Llíria  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Localització: terme municipal de Llíria (València)  
Expedient: 64-2020-EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió del 30 de setembre de 2021, va adoptar el següent:  
  
Acord:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Llíria, en els termes següents:  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet el pla a avaluació ambiental estratègica  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic conforme al que s'establix en el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).  
  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, establix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'estos, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica d'acord amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Segons el que estipula l'article 46.3 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o un programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits que s'hi preveuen i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 50.  
En este context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
B. Document inicial estratègic  
B.1. Documentació aportada  
Amb data 21 de setembre de 2020 va tindre entrada en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica la sol·licitud de l'Ajuntament de Llíria per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica de l'esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS de Llíria) juntament amb el document inicial estratègic (DIE).  
La Subdirecció General d'Avaluació Ambiental comunica l'obertura de l'expedient (expedient 64/2020-EAE) en escrit amb data 21 d'octubre de 2020.  
La documentació aportada queda constituïda per:  
1. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible  
2. Document inicial estratègic (DIE)  
B.2. Informació territorial  
Llíria és la capital de la comarca Camp de Túria. El terme municipal ocupa una superfície de 227,98 km² i se situa a una altitud de 164 m. Segons les dades de l'Institut Nacional d'Estadística (2019), la seua població és de 23.253 habitants.  
Llíria limita amb els municipis d'Altura, Alcublas, Andilla, Benaguasil, Benissanó, Bugarra, Marines, Pedralba, Olocau, la Pobla de Vallbona i Villar del Arzobispo.  
Llíria està unida als municipis del seu entorn mitjançant carreteres que presenten una estructura radial distribuïdes en els següents corredors: corredor nord, compost per la CV-25 (arriba fins a Segorbe i connecta les urbanitzacions de l'àrea) i CV-339 (Altura); corredor sud, compost per la CV-385 i CV-50; corredor oest, compost per la CV-35 que arriba fins a Ademuz, la CV-3761 i la CV-3710, i el corredor est, que és el que major flux de vehicles alberga a causa de la CV-35 que arriba fins a la ciutat de València i la CV-3692 (Benissanó).  
També compta amb la línia 2 del metro, que pertany a l'àrea metropolitana de València, el final de línia de la qual és Llíria.  
El municipi compta amb elements patrimonials d'especial interés: béns d'interés cultural (BIC) com l'ajuntament, la casa o masia de Camps, l'església de la Sang, la masia la Molla, la masia del Jutge, els mausoleus romans, la muralla medieval de Llíria, el poblat emmurallat Cova Foradà, el poblat ibèric Tossal de Sant Miquel, el poblat ibèric Monravana, les restes de l'alcassaba, el santuari i les termes romanes de la partida de Mura. Entre els béns de rellevància local (BRL) es poden esmentar l'antic hospital, els banys àrabs, el castellet de Bernabé, l'ermita de Sant Vicent, l'ermita de Santa Bàrbara, el forn de Pancocer, l'església de la Mare de Déu del Remei (antic convent), l'església del Bon Pastor, l'església parroquial de Maria Mare de l'Església, l'església parroquial de Sant Francesc d'Assís o el reial monestir de Sant Miquel.  
  
El document inicial estratègic (DIE) esmenta com a valors naturals:  
- Les vies pecuàries que discorren pel terme municipal.  
- Terrenys classificats en el PATFOR com a sòl forestal estratègic (forest catalogada La Concòrdia, gestionada per la Generalitat)  
- Els arbres monumentals del municipi.  
- Part del municipi es troba en l'àmbit del paisatge de rellevància regional PRR 12, serra Calderona, i part en el PRR 14, Planes d'Alpuente i serra d'Andilla.  
- El municipi està travessat pels corredors fluvials del Túria, en l'àmbit territorial del PORN del Túria, i de la rambla Primera.  
  
B.3. Planejament vigent  
El model territorial de Llíria consta d'un nucli poblacional corresponent al nucli urbà (nucli de Llíria), delimitat pel cinturó que forma la CV-35, que concentra la major part de la població, els equipaments i l'activitat econòmica, i diversos assentaments en forma d'urbanitzacions repartides pel municipi que, pel seu caràcter perifèric, impliquen necessitats singulars de mobilitat. A més d'estes urbanitzacions, es localitzen també diversos nuclis poblacionals dispersos. El text refós de l'actual PGOU de Llíria va ser aprovat el 10 d'abril de 2006 i publicat en el Butlletí Oficial de la Província amb data 1 de juny de 2006.  
  
Segons l'actual model de planificació, l'estructura territorial a escala municipal està caracteritzada per l'existència d'un nucli urbà on residix el 80 % de la població i un conjunt d'urbanitzacions disperses que concentren el 20 % restant.  
B.4. Objecte de la proposta de PMUS  
Àmbit d'actuació  
Les actuacions proposades pel PMUS de Llíria se circumscriuen a la totalitat del terme municipal, la major part de les quals estan previstes en sòl urbà i urbanitzable ja consolidat de tipus residencial aïllat, amb l'única excepció de la proposta d'execució d'una nova infraestructura, la «Ronda circumval·lació a l'entorn de Sant Vicent», prevista en el vigent PGOU.  
Diagnòstic previ  
El municipi de Llíria basa la seua mobilitat en dos aspectes, la mobilitat a escala supramunicipal i la mobilitat a escala urbana.  
La mobilitat supramunicipal representa el 20 % del total i està condicionada per les relacions que oferix el municipi, com a capital de comarca, amb la resta de municipis i amb els de l'àrea metropolitana, destacant València amb un 33 % dels viatges. A escala supramunicipal destaquen les següents situacions:  
• Mobilitat amb vehicle privat superior al 80 %.  
• Transport públic amb una quota pròxima al 20 %.  
- Línia d'autobús interurbà. Es detecta que hi ha poca freqüència de pas i no cobrix les demandes per a l'accés al centre judicial o a centres sanitaris.  
- Metro. Utilitzat per molt pocs viatgers, ja que es limita als usuaris captius a causa del temps de desplaçament, que s'allarga a més de 60 minuts per a la connexió amb València, destinació del 60 % dels desplaçaments generats a Llíria.  
La mobilitat a escala municipal representa més del 80 % dels desplaçaments, basada tant en els desplaçaments al nucli urbà com les relacions entre este i les urbanitzacions que, malgrat la seua extensió, només representen el 13 % dels desplaçaments. Les situacions detectades a escala municipal són:  
• Alts fluxos de vehicle privat en els principals eixos viaris.  
• Nombre marginal de desplaçaments amb bicicleta, a causa de la falta d'infraestructura.  
• Alt nombre de desplaçaments a peu. En general, s'identifiquen molts vials amb amplària de vorera insuficient i discontinuïtats en temes d'accessibilitat.  
• Increment de l'ús del transport públic en més d'un 50 % una vegada reestructurades les línies, encara que queda molt de marge de millora.  
• La bicicleta i els vehicles de mobilitat personal són un altre dels punts per a millorar a causa de la falta de recorreguts específics i l'adaptació d'estos a este tipus de transport.  
• Estacionament regulat en la zona del nucli urbà, on s'observa una manca en els districtes històric i eixample.  
La implantació de les mesures proposades en el PMUS suposarà l'organització de la ciutat en superilles que potenciaran la utilització de mitjans actius, així com la creació d'itineraris per als vianants i ciclistes entre les àrees residencials i els equipaments generadors-atractors de desplaçaments, com la dotació d'una jerarquia viària adequada que ajudarà a pal·liar els efectes del trànsit a l'interior de les superilles.  
  
Objectius del PMUS  
El Pla de mobilitat urbana sostenible té com a objectiu proposar noves actuacions per a l'horitzó temporal 2020-2028. Pretén mostrar les directrius que s'han de seguir en els pròxims anys per a completar el desenvolupament de la mobilitat de la ciutat d'una manera que preserve l'accessibilitat i la sostenibilitat i augmente la seguretat viària. Entre els seus objectius està el gradual progrés cap a patrons més equilibrats de mobilitat, de manera que redunde en un descens dels consums energètics específics i supose un augment progressiu de la utilització de fonts renovables.  
Els principals objectius que es pretén aconseguir són:  
• Objectiu 1. Impuls de la mobilitat activa i millora de les condicions de mobilitat (vies per als vianants i ciclistes).  
• Objectiu 2. Augment de la participació del transport públic en la mobilitat motoritzada. Millora de la cobertura i de la qualitat del servici mitjançant l'augment de freqüències de pas per a aconseguir convertir-se en una alternativa real al vehicle privat en els desplaçaments de major distància.  
• Objectiu 3. Protecció i augment de la qualitat urbana, en particular les àrees més sensibles com el centre històric. Millora de l'accessibilitat, dotacions, etc. Recuperar l'espai de la via pública per a mitjans de transport actius.  
• Objectiu 4. Millorar la seguretat dels desplaçaments. Implantació de més zones 30 i carrers de convivència. Implantació d'un model d'ordenat de circulació mitjançant jerarquització viària.  
• Objectiu 5. Millorar l'accessibilitat mitjançant la implantació d'itineraris per als vianants en què se suprimisquen les barreres a les persones de mobilitat reduïda.  
• Objectiu 6. Reduir emissions contaminants, soroll i consum energètic mitjançant la potenciació de desplaçaments en mitjans actius.  
  
• Objectiu 7. Introduir de manera progressiva l'ús de les noves tecnologies a la mobilitat. Coordinació dels diferents sistemes de mobilitat.  
  
La temporalització de les propostes a curt (de 0 a 4 anys) i llarg termini (més de 4 anys) no tindrà una duració major de 8 anys.  
B.5. Estudi d'alternatives  
Alternativa 0. Absència de planificació. Es tracta del model actual de planificació en el qual l'estructura territorial està caracteritzada per l'existència d'un nucli urbà on residix el 80 % de la població i un conjunt d'urbanitzacions disperses que concentra el 20 % restant. Este model implica una elevada mobilitat en vehicle privat davant del model de ciutat compacta. L'absència d'una planificació de mobilitat a escala local repercutix en la utilització massiva del vehicle privat en trajectes urbans de curt recorregut, en gran part per motius laborals.  
  
Respecte a la mobilitat sostenible, s'ha produït una reestructuració del servici de transport públic urbà que ha passat de dos a cinc línies, la qual cosa ha permés un increment d'un 50 % de passatgers, la qual cosa fa necessari que es mantinga esta tendència per a aconseguir una mobilitat més sostenible. Quant a la mobilitat per als vianants, vora un 50 % de la mobilitat interna es produïx a peu, dades que són millorables perquè el municipi a penes compta amb itineraris per als vianants de qualitat i plenament accessibles. La mobilitat ciclista, per contra, és la que presenta pitjors condicions a causa de l'absència a escala local d'esta infraestructura. Finalment, l'estacionament al municipi compta amb importants mancances.  
Alternativa 1. El PMUS de Llíria concreta les necessitats per al desenvolupament sostenible de la mobilitat al municipi i promou altres maneres de moure's, especialment en l'àmbit intern. Davant les deficiències trobades en un model sense planificació, el PMUS proposa la creació d'una infraestructura ciclista al nucli urbà i que arribe fins a les urbanitzacions. Es proposa també la millora dels itineraris per als vianants existents per a fer-los plenament accessibles i amb una ampliació de la dotació perquè els ciutadans puguen caminar de manera lliure i segura per tot el nucli urbà, així com la creació d'una àrea exclusivament per als vianants on el vehicle privat no tinga cabuda. S'inclou també la contínua millora del servici de transport públic amb un augment de freqüències. El PMUS pretén desenvolupar un model de ciutat basat en la implantació de superilles, a l'interior de les quals es definiran zones 30. A escala municipal, es pretén crear una ronda d'urbanitzacions que millore la connectivitat entre estes i el nucli urbà.  
  
B.6. Propostes del PMUS  
En l'apartat 1 del document II de l'esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible de Llíria es definixen un total de 9 línies estratègiques, que al seu torn es desglossen en diferents línies d'actuació, per a completar el desenvolupament de la mobilitat de la ciutat d'una manera que preserve l'accessibilitat i la sostenibilitat i augmente la seguretat viària. El resum de les propostes és el següent:  
JRV. Pla de jerarquització i ordenació viària. Pla de circulació  
- JRV01. Jerarquització viària  
- JRV02. Ordenació de la xarxa viària basada en l'agrupació de superilles  
PE. Pla d'estacionament  
- PE01. Reestructuració de l'estacionament fora de la calçada. Actuacions de millora sobre aparcaments existents.  
- PE02. Potenciació  
DUM. Pla de distribució urbana de mercaderies i sistema logístic  
- DUM01. Mesures de millora de l'activitat logística  
- DUM02. Distribució urbana de mercaderies  
TP. Pla de potenciació del transport col·lectiu  
- TPU01. Transport públic urbà  
- TPI02. Transport públic interurbà per carretera  
- TPI03. Metro  
MA. Pla de foment de mitjans actius  
- MA01. Foment de la xarxa d'itineraris per als vianants  
- MA02. Foment de la xarxa d'itineraris ciclistes  
- MA03. Dotació d'infraestructura d'aparcament i de préstec de bicicletes  
Pla EE Eficiència energètica, mobilitat sostenible i qualitat ambiental  
- EE01. Pla d'implantació del vehicle elèctric (PIVE)  
- EE02. Creació d'una plataforma de promoció del vehicle elèctric  
  
- EE03. Avaluació ambiental i energètica del pla  
SV. Pla de seguretat viària  
- SV01. Intervenció sobre la infraestructura urbana per a l'accidentalitat en l'entramat urbà  
- SV02. Programes i plans de seguretat viària sobre col·lectius vulnerables  
- SV03. Campanyes de seguretat viària  
- SV04. Cens d'accidents de trànsit  
- SV05. Ordenança municipal de mobilitat  
Pla PAR Participació i coneixement en l'àmbit de la mobilitat  
- PAR01. Impulsar la formació en els valors de la mobilitat sostenible  
- PAR02. Complir amb els compromisos del «Pacte valencià per la mobilitat segura i sostenible»  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
Les actuacions que es recullen en el PMUS poden ajudar a reduir la demanda energètica del sistema a fi de reduir el consum d'energies fòssils en un 70 % en el conjunt de l'EU-28 per a l'any 2050. En este sentit, l'impacte ambiental derivat de l'aplicació del PMUS serà, per pròpia vocació, positiu.  
Els impactes positius que es preveuen són els següents:  
- Organització de la ciutat en superilles que potenciarà la utilització dels mitjans actius.  
- Creació d'itineraris per als vianants i ciclistes entre àrees residencials i equipaments generadors-atractors de desplaçaments que fomentarà una manera de moure's més sostenible.  
- Dotació d'una jerarquia viària adequada que ajudarà a pal·liar els efectes del trànsit a l'interior de les superilles.  
La conseqüència directa serà una reducció de la demanda energètica del sistema de transport en l'entorn urbà acompanyada de les corresponents reduccions de les emissions atmosfèriques i sonores.  
D. Consultes realitzades  
Per part de la direcció general amb competència en avaluació ambiental, d'acord amb l'article 53 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, d'aprovació del text refós d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP), la documentació aportada s'ha sotmés a consulta, en la seua condició d'administracions públiques afectades, a:  
  
Administració pública consultada Consulta Informe  
DG Obres Públiques, Transport i Mobilitat  
Servici de Mobilitat 21.10.2020 17.12.2020  
DG Obres Públiques, Transport i Mobilitat  
Servici de Planificació 28.09.2021  
DG Política Territorial i Paisatge  
PATRICOVA 13.09.2021  
DG Política Territorial i Paisatge  
Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge 12.11.2020  
  
  
Nota: Els informes rebuts es publicaran, juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic, en la pàgina web http://www.agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients  
(apartat «Consulta de plans d'avaluació ambiental», seleccionant provínciaValència, municipiLlíria i >064/2020/EAE-PMUS Llíria)  
  
E. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Segons el que estipula l'article 46.3 de la TRLOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, d'acord amb els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació d'efectes significatius sobre el medi ambient i amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es referixen els articles 48.d i 53 de la TRLOTUP.  
  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constituïxen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de les persones i les mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Esta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, als servicis i als llocs de treball.  
La consecució d'estos objectius generals es du a terme quan s'actua, fonamentalment, sobre dos àmbits:  
• Un nou equilibri dels mitjans de transport que aposte, fonamentalment, pels que presenten més eficàcia ambiental i social: transport públic davant del privat i formes de transport no motoritzat. Assolir este objectiu requerix tant mesures d'estímul cap a les noves formes de transport com mesures dissuasives. Per a fer-ho, s'ha d'actuar sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) i de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards dels aparcaments per als diferents mitjans de transport).  
  
• La planificació urbana i el model de ciutat, per a disminuir la necessitat de mobilitat urbana tant pel que fa a la necessitat com respecte a la longitud dels desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, al canvi modal i es prioritzen els modes més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se en bicicleta) que contribuïsca, alhora, a disminuir les emissions originades pel sector del transport, com ara les referides a emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres, el diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
  
En este sentit s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'ha d'acompanyar dels indicadors que es consideren pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el repartiment modal que tenen, així com dels nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, amb la particularització de les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'estos últims paràmetres tendirà a una reducció progressiva d'acord amb els ritmes i límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
Tenint en compte els anteriors criteris, es fa l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Llíria en funció de les propostes realitzades partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que les propostes es plantegen exclusivament en zones de sòl urbà, urbanitzable i no urbanitzable (que afecten camins ja existents) del municipi amb l'única excepció de la proposta d'execució nova de la ronda Urbanitzacions ja prevista en el PGOU vigent, i sense perjuí de la ulterior incardinació del PMUS amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal com puga ser el Pla de mobilitat metropolità (PMoMe) de València, les previsions i les actuacions del qual, no són objecte de la present avaluació.  
El PMUS atendrà les directrius, que en el seu moment s'aproven en l'àmbit del Pla de mobilitat metropolitana de València, en matèria de mobilitat supramunicipal, i les propostes concretes del PMUS estaran en la mateixa línia que els objectius supramunicipals del PMoMe.  
El PMUS de Llíria atén el que, quant a competències administratives, establix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica d'este es farà sobre les propostes que siguen de competència municipal.  
  
Dit això, en els informes rebuts s'observen les consideracions següents, tant de tipus legal com ambiental, que descrivim a continuació:  
Infraestructura verda i paisatge  
L'informe emés el 12 de novembre de 2020 pel Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge conclou que, segons s'observa, els objectius indicats en el document inicial estratègic i en l'esborrany del pla coincidixen plenament amb les funcions de la infraestructura verda. Les mesures que es pretén implementar han de ser compatibles amb la protecció del territori que des de la infraestructura verda es plantegen (article 4.5 del TRLOTUP).  
• El PMUS fa una anàlisi de la infraestructura verda i incorpora un capítol dedicat a esta, que inclou una proposta d'espais i recorreguts per a incorporar a la infraestructura verda municipal. Estos espais són:  
- Sendes de xicotet recorregut que han sigut incorporades a la Xarxa de Sendes de la Comunitat Valenciana: Senda de Las Bodegas (PRV-257), Senda del Cavalló de l'Olivera (PRV-258), Senda del Barranc de Gasque (PRV-259) i Senda dels Fornillers (PRV-260)  
- Sendes no recollides en esta xarxa: Ruta dels Tossals, Ruta de les Ermites, Ruta Ibèrica de Llíria  
- Les zones verdes de la trama urbana, destacant el parc de Sant Vicent  
Tots estos elements existixen actualment, i no es proposa cap recorregut de nova creació com a part de la infraestructura verda.  
• Altres consideracions:  
- En la versió definitiva del pla haurà d'incloure's, dins de les línies estratègiques JRV1, Jerarquització viària; MA01 i MA02, Foment de la xarxa d'itineraris per als vianants i ciclistes, com a condicionant per als projectes que desenvolupen les actuacions previstes en cada una d'estes, que estos projectes contindran determinacions que s'hauran d'adoptar per al control dels elements amb incidència en la qualitat del paisatge garantint, amb el disseny dels espais públics i el viari, la funcionalitat de la infraestructura verda i el manteniment de les principals vistes i perspectives que caracteritzen el paisatge.  
- El municipi està inclòs en l'àmbit del Pla d'acció territorial de l'àrea metropolitana de València, el qual està sotmés actualment a tramitació, i el present PMUS es podrà veure afectat per les seues determinacions en el moment de l'aprovació.  
Mobilitat  
L'informe emés el 17.12.2020 pel Servici de Mobilitat de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible establix que l'àmbit i contingut del PMUS s'estimen adequats en relació amb les determinacions de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana. No obstant això, es fan les observacions següents:  
  
- Ha d'incloure's un pla de zonificació amb cartografia de més resolució per a establir adequadament la divisió en zones per a posteriors estudis, en què s'han d'incloure les subdivisions del centre històric que es consideren en el document.  
- En relació amb les superilles, han d'aclarir-se els plans de propostes i els criteris de la seua definició i desenvolupament.  
- El concepte d'eix de pas per a les superilles hauria de ser reconduït a eix d'accés.  
- Han de revisar-se els condicionants de velocitat per a les zones per als vianants o de trànsit compartides. Sobre este tema, no pareix adequat el límit de velocitat màxima 20 km/h per a les zones per als vianants.  
- Quant al Pla d'estacionament, pareix convenient la limitació del nombre de places en els de superfície per a no originar implantacions incoherents amb la trama urbana.  
- El document ha d'incloure les determinacions del planejament general actualment vigents.  
- En relació amb les propostes d'aparcament en les zones nord, est i oest que es condicionen al desenvolupament de l'ordenació urbanística detallada, ha d'aclarir-se este significat respecte al planejament vigent.  
  
- S'han d'aclarir i concretar les propostes dels centres de distribució logística.  
- En relació amb les actuacions esmentades en els punts anteriors, aquelles que es proposen en sòls no urbanitzables no hauran de ser recollides en el document de propostes, sinó en el document d'anàlisi i diagnòstic.  
- Encara que es considera que la prioritat de cada actuació fixada en el document és adequada, la seua programació temporal haurà d'ajustar-se a les disponibilitats pressupostàries de l'administració a les quals s'imputa el seu finançament.  
El Pla de mobilitat, completat amb el desenvolupament del que s'indica més amunt, haurà de ser remés al Servici de Mobilitat de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat, per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació del pla per l'Ajuntament de Llíria, segons el que preveu l'article 10 de la Llei 6/2011 de mobilitat.  
Planificació  
L'informe emés el 28.09.2021 pel Servici de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible establix que, segons la documentació presentada, el PMUS de Llíria és compatible amb la legislació sectorial de carreteres vigent sempre que es facen els estudis i les modificacions que s'indiquen a continuació:  
- Quant a la jerarquització viària (JRV01.1 i JRV01.1-3), les actuacions proposades hauran de ser compatibles amb el planejament actual de Llíria, i s'hauran d'adequar els condicionants tècnics de les normes urbanístiques i els plans d'ordenació del pla general en vigor. Es considera necessari representar gràficament tant el traçat en planta com les característiques de la secció tipus de la ronda Ciutat i de la ronda Urbanitzacions.  
- Pel que fa a les actuacions en la xarxa viària de districte - xarxa col·lectora (JRV01.2) i xarxa local distribuïdora (JRV01.3), es considera que, com que són de competència municipal, hauran de dissenyar-se i executar-se segons les disposicions que sobre este tema estipulen els servicis tècnics municipals. En el cas de les connexions dels eixos viaris urbans amb vies de titularitat provincial o autonòmica, s'haurà de comptar amb l'autorització del titular de la via.  
- Respecte al transport públic, cal indicar que la línia VT-005 de metro és una infraestructura de caràcter supramunicipal i que Llíria es troba dins de l'àmbit d'actuacions del Pla de mobilitat metropolitana de València (PMoMe), que determinarà les actuacions necessàries en matèria de transport i mobilitat d'àmbit interurbà.  
  
- En relació amb la xarxa d'itineraris per als vianants, les actuacions proposades es consideren adequades. Per al compliment dels objectius d'accessibilitat per als vianants, s'hauran de complir les especificacions tant de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, com les del Decret 65/2019, de 26 d'abril, del Consell, de regulació de l'accessibilitat en l'edificació i en els espais públics.  
  
- Respecte a la xarxa d'itineraris ciclistes, les propostes del PMUS es consideren adequades. Per al disseny de la xarxa ciclista al costat de la ronda Ciutat, en el cas de variar la tipologia o les característiques geomètriques de la xarxa proposada, s'haurà de considerar el que determinen les normes urbanístiques i els plans d'ordenació del pla general en vigor sobre este tema. Per al cas de vies ciclistes interurbanes, s'hauran de considerar les recomanacions de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
Inundabilitat (PATRICOVA)  
L'informe emés el 13 de setembre de 2021 pel Servici de Gestió Territorial indica que el PMUS no fa referència al Pla d'acció territorial sobre prevenció de risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Atesos els nivells de perillositat d'inundació en gran part del terme municipal de Llíria, hauria de fer referència tant al PATRICOVA com a l'afecció de la Cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI), que s'hauria de tindre en consideració en les diferents actuacions que es vulga dur a terme. En particular, en aquelles que tinguen per objecte modificar la morfologia urbana.  
  
L'àmbit d'actuació del PMUS de Llíria es troba afectat per perillositat d'inundació i és compatible sempre que es complisquen les condicions exposades en l'informe, que es resumixen en:  
• El Pla de mobilitat urbana de Llíria està afectat per perillositat d'inundació, si bé les mesures hauran de ser concretades en els projectes que es desenvolupen des d'este, sobretot les actuacions que comporten alteració de rasants i les seues afeccions, així com les mesures previstes per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el Pla de mobilitat serà compatible amb el PATRICOVA sempre que, en les actuacions que es projecten, s'incorporen les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21 d'esta normativa.  
  
• Les actuacions previstes en el PMUS, si s'executen de manera que siguen compatibles amb la infraestructura verda i de reduït impacte, no és previsible que generen un increment significatiu del risc d'inundació.  
  
• El criteri que, en matèria de risc d'inundació, ha de ser considerat en el PMUS és que els projectes d'execució derivats d'este hauran de complir les condicions establides en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA i obtindre l'informe preceptiu del departament competent en matèria d'inundació.  
Vies pecuàries  
Les vies pecuàries constituïxen elements de connexió i formen part de la infraestructura verda. Venen regulades en la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries, i en la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, en la qual se'n regula l'ús característic i prioritari i altres usos comuns compatibles i comuns complementaris.  
Vista la referència que el PMUS fa a estes, així com les propostes i línies estratègiques plantejades (entre les quals es preveu crear un carril bici o transformar en ciclocarrer l'assagador Camí Vell de Llíria a València que actualment transcorre pels carrers l'Estació, Juan Izquierdo, Major, Sant Miquel i Puríssima), s'informa favorablement considerant que no comporta modificació o alteració d'estes i que la previsió d'usos en estes és coherent amb els usos compatibles i complementaris previstos en la legislació sectorial indicada.  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius  
Segons establix l'article 46 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la modificació d'este ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a les quals es referix l'article 53 del TRLOTUP.  
A la vista de la documentació presentada, conforme als criteris de l'annex VIII del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (TRLOTUP), considera que el Pla de mobilitat urbana sostenible de Llíria no afecta espais protegits ni forestals, les seues propostes se circumscriuen al sòl urbà, urbanitzable i, en cas d'afectar el sòl no urbanitzable, no suposen actuacions que determinen modificacions del planejament que precisen avaluació ambiental dins de l'abast del present PMUS.  
  
Tenint en compte tot l'anterior i analitzades les propostes del PMUS de Llíria, s'entén que en conjunt estes propostes:  
1. Col·laboren per a desenvolupar un ús més racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap als mitjans de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la reducció consegüent del consum energètic.  
3. Desincentiven l'ús del vehicle privat en favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavorixen, a llarg termini, la reducció dels impactes associats als transports motoritzats: emissions contaminants, gasos amb efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
5. Promouen la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
El document II de l'esborrany del PMUS proposa en el seu punt 4, Avaluació del pla, un sistema d'indicadors que s'establixen per a avaluar cada una de les mesures que revisaran el desplegament del pla. Els tipus d'indicadors s'agrupen en Demanda, Oferta detallada per línies d'actuació i Obtenció de dades.  
Associada a esta categorització, no es reflectix entre els indicadors cap indicador de tipus mediambiental, tal com expressa l'article 10.2 de la Llei de mobilitat, que indica que als plans s'incorporaren no sols els indicadors en relació amb el volum total de desplaçaments, el seu repartiment modal o l'ocupació de l'espai públic, sinó també els nivells associats a consums energètic, soroll i emissions atmosfèriques (particularitzant en les d'efecte d'hivernacle) amb els ritmes i límits que s'establisquen reglamentàriament en el desenvolupament de polítiques energètiques i ambientals.  
Per tant, atés que consta l'estudi d'alguns d'estos en el DIE, es concretaran com a indicadors per al seguiment, amb el seu valor inicial, el valor objectiu que es vol assolir, així com la metodologia de càlcul proposada, com a mínim per als indicadors mediambientals següents:  
- Ús de vehicles menys contaminants (avaluant les tm de GEI CO2/any).  
Emissions de GEI del sector transports (vinculat a l'anterior).  
- Consum total d'energia per part del sector transports (avalua les tones equivalents de petroli).  
- Estacionament de vehicles pesants als afores (s'avalua el nombre de vehicles pesants/any).  
- Disminució del nivell acústic assolit en dB (que avalue el nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en localitzacions municipals diferents que siguen representatives del model de mobilitat proposat).  
- Qualsevol altre indicador que, per a cada proposta, avalue un valor adequat per al compliment efectiu del fet que no se supera el llindar sobre la base de l'estalvi energètic, la disminució d'emissions de GEI, la disminució de contaminants o la disminució del soroll.  
En general, per a tots els indicadors, tant els ja definits com els de caràcter mediambiental, s'haurà de concretar (de manera quantitativa, no merament qualitativa) el valor inicial i quantificar l'objectiu que es vol aconseguir.  
Les propostes del Pla de mobilitat urbana sostenible de Llíria se circumscriuen al sòl urbà o urbanitzable amb l'única excepció de la proposta d'execució nova de la ronda Urbanitzacions, «Ronda Circumval·lació a l'entorn de Sant Vicent», ja prevista en el PGOU vigent.  
  
Així doncs, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'esta conselleria, es pot determinar, respecte del Pla de mobilitat urbana sostenible de Llíria, que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
G. Proposta d'acord  
Atenent el que s'establix en l'article 53.b de la TRLOTUP, d'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Llíria d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la TRLOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspondrà continuar la tramitació d'esta modificació seguint la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que es descriu en la documentació presentada, així com al que s'establiix en la legislació vigent i els informes emesos respecte als quals caldrà tindre en compte les següents consideracions:  
1. El PMUS s'haurà de completar amb les determinacions que indica l'informe del Servici de Mobilitat de 12 de desembre de 2020, i se sol·licitarà a este servici un informe abans de l'aprovació definitiva municipal, i s'hauran d'incorporar, si és el cas, les determinacions que s'hi indiquen.  
2. Així mateix, tal com indica l'informe del Servici de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible de 28 de setembre de 2021, el PMUS haurà de contindre les consideracions indicades en este. Les propostes definitives recollides en este PMUS hauran de ser compatibles amb la xarxa d'infraestructures autonòmiques i amb el pla general estructural en vigor. Qualsevol proposta que supose actuacions que incloguen un canvi en el planejament actual haurà de ser objecte d'una altra mena de tramitació.  
3. Tal com indica l'informe del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge de 12 de novembre de 2020, el PMUS haurà de contindre les consideracions indicades en este.  
4. El PMUS haurà d'incorporar les qüestions relatives al compliment del PATRICOVA tal com indica l'informe de 13 de setembre de 2021, del Servici de Gestió Territorial.  
5. La redacció definitiva del PMUS de Llíria haurà de concretar els següents aspectes:  
1. Incorporar indicadors per al seguiment mediambiental del PMUS. En particular, incorporar metodologia i càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que s'estimen adequats. En concret, emissions CO2 equivalent, emissions contaminants i consum d'energia (Tep).  
  
2. Incorporar el procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
3. Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius que cal aconseguir.  
Segons establix l'article 53.7 del TRLOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació del corresponent instrument de planejament en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En este cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del pla.  
Òrgan competent:  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es referix l'article 53.2.b del Decret legislatiu llei 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat anteriorment, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Llíria, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que en el seu dret es consideren pertinents.  
Vos ho notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
Açò se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a la reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 14 de octubre de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 24 de gener de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9797, del 27-02-2024 (2024/1553)

RESOLUCIÓN 24 de enero de 2024, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico del Plan de movilidad urbana sostenible de Llíria, en el término municipal de Llíria. Expediente 64-2020-EAE.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9797

Fecha DOGV
:   27-02-2024

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2024/1553

CVE


Fecha del documento
:   24-01-2024

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN 24 de enero de 2024, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico del Plan de movilidad urbana sostenible de Llíria, en el término municipal de Llíria. Expediente 64-2020-EAE. [2024/1553]  
De conformidad con el artículo 53.7 del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 64-2020-EAE Llíria (Valencia).  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: Plan de movilidad urbana sostenible de Llíria  
Promotor: Ayuntamiento de Llíria  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento  
Localización: término municipal de Llíria (Valencia)  
Expediente: 64-2020-EAE  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 30 de septiembre de 2021, adoptó el siguiente:  
  
Acuerdo:  
Vista la propuesta de informe ambiental y territorial estratégico del Plan de movilidad urbana sostenible (PMUS) de Llíria, en los siguientes términos:  
A. Fundamentos por los que se somete el plan a evaluación ambiental estratégica  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico conforme a lo establecido en el Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP).  
La Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, establece en el artículo 6 qué planes y programas, así como sus modificaciones, están sometidos a evaluación ambiental estratégica de conformidad con los procedimientos establecidos en la legislación de evaluación ambiental.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la TRLOTUP, el órgano ambiental determinará si un plan o programa debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada u ordinaria, en los supuestos allí previstos y teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII de la ley, todo ello previa consulta a las Administraciones públicas afectadas y de acuerdo con las fases de la tramitación expuestas en el artículo 50.  
En este contexto, la evaluación ambiental estratégica es de aplicación a los planes de movilidad.  
B. Documento inicial estratégico  
B.1. Documentación aportada  
Con fecha 21 de septiembre de 2020 tuvo entrada en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica la solicitud del Ayuntamiento de Llíria para iniciar el proceso de evaluación ambiental y territorial estratégica del borrador del Plan de movilidad urbana sostenible (PMUS de Llíria) junto con el documento inicial estratégico (DIE).  
La Subdirección General de Evaluación Ambiental comunica la apertura del expediente (Expediente 64/2020-EAE) en escrito con fecha 21 de octubre de 2020.  
La documentación aportada queda constituida por:  
1. Borrador del Plan de movilidad urbana sostenible  
2. Documento inicial estratégico (DIE)  
B.2. Información territorial  
Llíria es la capital de la comarca Camp de Túria. El término municipal ocupa una superficie de 227,98 km² y se sitúa a una altitud de 164 m. Según los datos del Instituto Nacional de Estadística (2019) su población es de 23.253 habitantes.  
Llíria linda con los municipios de Altura, Alcublas, Andilla, Benaguasil, Benissanó, Bugarra, Marines, Pedralba, Olocau, La Pobla de Vallbona y Villar del Arzobispo.  
Llíria está unida a los municipios de su entorno mediante carreteras que presentan una estructura radial distribuidas en los siguientes corredores: corredor norte, compuesto por la CV-25 (llega hasta Segorbe y conecta las urbanizaciones del área) y CV-339 (Altura); corredor sur, compuesto por la CV-385 y CV-50; corredor oeste, compuesto por la CV-35 que llega hasta Ademuz, la CV-3761 y la CV-3710 y el corredor este, que es el que mayor flujo de vehículos alberga debido a la CV-35 que llega hasta la ciudad de València y la CV-3692 (Benissanó).  
También cuenta con la línea 2 del metro, perteneciente al área metropolitana de València, cuyo final de línea es Llíria.  
El municipio cuenta con elementos patrimoniales de especial interés: bienes de interés cultural (BIC) como el ayuntamiento, la casa o masía de Camps, la iglesia de la Sangre, masía la Molla, masía del Juez, mausoleos romanos, muralla medieval de Llíria, poblado amurallado Cova Foradà, poblado ibérico Cerro de San Miguel, poblado ibérico Monravana, restos de la alcazaba, santuario y termas romanas de la partida de Mura. Entre los bienes de relevancia local (BRL) se pueden citar el antiguo hospital, los baños árabes, el Castellet de Bernabé, la ermita de San Vicente, la ermita de Santa Bárbara, el horno de Pancocer, la iglesia de Nuestra Señora del Remedio (antiguo convento), la iglesia del Buen Pastor, la iglesia parroquial de María Madre de la Iglesia, la iglesia parroquial de San Francisco de Asís o el real monasterio de San Miguel.  
El documento inicial estratégico (DIE) cita como valores naturales:  
- Las vías pecuarias que discurren por el término municipal.  
- Terrenos clasificados en el PATFOR como suelo forestal estratégico (monte catalogado La Concordia, gestionado por la Generalitat)  
- Los árboles monumentales del municipio.  
- Parte del municipio se encuentra en el ámbito del paisaje de relevancia regional PRR 12, Serra Calderona, y parte en el PRR 14, Llanos de Alpuente y Sierra Andilla.  
- El municipio esta atravesado por los corredores fluviales del Túria, en el ámbito territorial del PORN del Turia, y de la rambla Primera.  
B.3. Planeamiento vigente  
El modelo territorial de Llíria consta de un núcleo poblacional correspondiente al casco urbano (núcleo de Llíria), delimitado por el cinturón que forma la CV-35, que concentra la mayor parte de la población, equipamientos y actividad económica, y varios asentamientos en forma de urbanizaciones repartidas por el municipio que, por su carácter periférico, implican necesidades singulares de movilidad. Además de estas urbanizaciones, se localizan también varios núcleos poblacionales dispersos. El texto refundido del actual PGOU de Llíria fue aprobado el 10 de abril de 2006 y publicado en el Boletín Oficial de la Provincia con fecha 1 de junio de 2006.   
Según el actual modelo de planificación, la estructura territorial a nivel municipal está caracterizada por la existencia de un núcleo urbano donde reside el 80 % de la población y un conjunto de urbanizaciones dispersas que concentran el 20 % restante.  
B.4. Objeto de la propuesta de PMUS  
Ámbito de actuación  
Las actuaciones propuestas por el PMUS de Llíria se circunscriben a la totalidad del término municipal la mayor parte de las cuales están previstas en suelo urbano y urbanizable ya consolidado de tipo residencial aislado, con la única excepción de la propuesta de ejecución de una nueva infraestructura, la «Ronda circumval·lació a l'entorn de Sant Vicent», prevista en el vigente PGOU.  
Diagnóstico previo  
El municipio de Llíria basa su movilidad en dos aspectos, la movilidad a escala supramunicipal y la movilidad a escala urbana.  
La movilidad supramunicipal representa el 20 % del total y viene condicionada por las relaciones que ofrece el municipio, como capital de comarca, con el resto de municipios y con los del área metropolitana, destacando València con un 33 % de los viajes. A escala supramunicipal se destacan las siguientes situaciones:  
• Movilidad con vehículo privado superior al 80 %.  
• Transporte público con una cuota cercana al 20 %.  
- Línea de autobús interurbano. Se detecta que hay poca frecuencia de paso y no cubre las demandas para el acceso al centro judicial o a centros sanitarios.  
- Metro. Utilizado por muy pocos viajeros ya que se limita a los usuarios cautivos debido al tiempo de desplazamiento, que se alarga a más de 60 minutos para la conexión con València, destino del 60 % de los desplazamientos generados en Llíria.  
La movilidad a escala municipal representa más del 80 % de los desplazamientos, basada tanto en los desplazamientos en el casco urbano como las relaciones entre este y las urbanizaciones que, a pesar de su extensión, solo representan el 13 % de los desplazamientos. Las situaciones detectadas a escala municipal son:  
• Altos flujos de vehículo privado en los principales ejes viarios.  
• Número marginal de desplazamientos en bicicleta, debido a la falta de infraestructura.  
• Alto número de desplazamientos a pie. En general, se identifican muchos viales con anchura de acera insuficiente y discontinuidades en temas de accesibilidad.  
• Incremento del uso del transporte público en más de un 50 % una vez reestructuradas las líneas, aunque queda mucho margen de mejora.  
• La bicicleta y los vehículos de movilidad personal son otro de los puntos a mejorar debido a la falta de recorridos específicos y a la adaptación de estos a este tipo de transporte.  
• Estacionamiento regulado en la zona del casco urbano, donde se observa una carencia en los distritos histórico y ensanche.  
La implantación de las medidas propuestas en el PMUS supondrá la organización de la ciudad en supermanzanas que potenciarán la utilización de modos activos, así como la creación de itinerarios peatonales y ciclistas entre las áreas residenciales y los equipamientos generadores-atractores de desplazamientos, como la dotación de una jerarquía viaria adecuada que ayudará a paliar los efectos del tráfico en el interior de las supermanzanas.  
Objetivos del PMUS  
El Plan de movilidad urbana sostenible tiene como objetivo proponer nuevas actuaciones para el horizonte temporal 2020-2028. Pretende mostrar las directrices a seguir en los próximos años para completar el desarrollo de la movilidad de la ciudad en un modo que preserve la accesibilidad, la sostenibilidad y aumente la seguridad vial. Entre sus objetivos está el paulatino progreso hacia patrones más equilibrados de movilidad, de modo que redunde en un descenso de los consumos energéticos específicos y suponga un aumento progresivo de la utilización de fuentes renovables.  
Los principales objetivos que se pretenden alcanzar son:  
• Objetivo 1. Impulso de la movilidad activa y mejora de las condiciones de movilidad (vías peatonales y ciclistas).  
• Objetivo 2. Aumento de la participación del transporte público en la movilidad motorizada. Mejora de la cobertura y de la calidad del servicio mediante el aumento de frecuencias de paso para conseguir convertirse en una alternativa real al vehículo privado en los desplazamientos de mayor distancia.  
• Objetivo 3. Protección y aumento de la calidad urbana, en particular las áreas más sensibles como el centro histórico. Mejora de la accesibilidad, dotaciones, etc. Recuperar el espacio de la vía pública para modos activos de transporte.  
• Objetivo 4. Mejorar la seguridad de los desplazamientos. Implantación de más zonas 30 y calles de convivencia. Implantación de un modelo de ordenado de circulación mediante jerarquización viaria.  
• Objetivo 5. Mejorar la accesibilidad mediante la implantación de itinerarios peatonales donde se supriman las barreras a las personas de movilidad reducida.  
• Objetivo 6. Reducir emisiones contaminantes, ruido y consumo energético mediante la potenciación de desplazamientos en modos activos.  
• Objetivo 7. Introducir de forma progresiva el uso de las nuevas tecnologías a la movilidad. Coordinación de los diferentes sistemas de movilidad.  
La temporalización de las propuestas a corto (de 0 a 4 años) y largo plazo (más de 4 años) no tendrá una duración mayor de 8 años.  
B.5. Estudio de alternativas  
Alternativa 0. Ausencia de planificación. Se trata del modelo actual de planificación en el que la estructura territorial está caracterizada por la existencia de un núcleo urbano donde reside el 80 % de la población y un conjunto de urbanizaciones dispersas que concentra el 20 % restante. Este modelo implica una elevada movilidad en vehículo privado frente al modelo de ciudad compacta. La ausencia de una planificación de movilidad a escala local repercute en la utilización masiva del vehículo privado en trayectos urbanos de corto recorrido, en gran parte por motivos laborales.  
Respecto a la movilidad sostenible, se ha producido una reestructuración del servicio de transporte público urbano que ha pasado de dos a cinco líneas, lo que ha permitido un incremento de un 50 % de pasajeros siendo necesario que se mantenga esta tendencia para alcanzar una movilidad más sostenible. En cuanto a la movilidad peatonal, cerca de un 50 % de la movilidad interna se produce peatonalmente, datos que son mejorables puesto que el municipio apenas cuenta con itinerarios peatonales de calidad y plenamente accesibles. La movilidad ciclista, por el contrario, es la que presenta peores condiciones debido a la ausencia a nivel local de esta infraestructura. Por último, el estacionamiento en el municipio cuenta con importantes carencias.  
Alternativa 1. El PMUS de Llíria concreta las necesidades para el desarrollo sostenible de la movilidad en el municipio y promueve otras formas de moverse, especialmente a nivel interno. Ante las deficiencias encontradas en un modelo sin planificación, el PMUS propone la creación de una infraestructura ciclista tanto en el casco urbano como haciéndola llegar a pie de las urbanizaciones. Se propone también la mejora de los itinerarios peatonales existentes para hacerlos plenamente accesibles y con una ampliación de la dotación para que los ciudadanos puedan caminar de forma libre y segura por todo el núcleo urbano, así como la creación de un área exclusivamente peatonal donde el vehículo privado no tenga cabida. Se incluye también la continua mejora del servicio de transporte público con un aumento de frecuencias. El PMUS pretende desarrollar un modelo de ciudad basado en la implantación de supermanzanas, en cuyo interior se definirán Zonas 30. A nivel municipal se pretende crear una ronda de urbanizaciones que mejore la conectividad entre estas y el núcleo urbano.  
B.6. Propuestas del PMUS  
En el apartado 1 del documento II del borrador del Plan de movilidad urbana sostenible de Llíria se definen un total de 9 líneas estratégicas, que a su vez se desglosan en diferentes líneas de actuación, para completar el desarrollo de la movilidad de la ciudad de un modo que preserve la accesibilidad, la sostenibilidad y aumente la seguridad vial. El resumen de las propuestas es el siguiente:  
JRV. Plan de jerarquización y ordenación viaria. Plan de circulación  
- JRV01. Jerarquización viaria  
- JRV02. Ordenación de la red viaria basada en la agrupación de supermanzanas  
PE. Plan de estacionamiento  
- PE01. Reestructuración del estacionamiento fuera de la calzada. Actuaciones de mejora sobre aparcamientos existentes.  
- PE02. Potenciación  
DUM. Plan de distribución urbana de mercancías y sistema logístico  
- DUM01. Medidas de mejora de la actividad logística  
- DUM02. Distribución urbana de mercancías  
TP. Plan de potenciación del transporte colectivo  
- TPU01. Transporte público urbano  
- TPI02. Transporte público interurbano por carretera  
- TPI03. Metro  
MA. Plan de fomento de modos activos  
- MA01. Fomento de la red de itinerarios peatonales  
- MA02. Fomento de la red de itinerarios ciclistas  
- MA03. Dotación de infraestructura de aparcamiento y préstamo de bicicletas  
Plan EE. Eficiencia energética, movilidad sostenible y calidad ambiental  
- EE01. Plan de implantación del vehículo eléctrico (PIVE)  
- EE02. Creación de una plataforma de promoción del vehículo eléctrico  
- EE03. Evaluación ambiental y energética del Plan  
SV. Plan de seguridad vial  
- SV01. Intervención sobre la infraestructura urbana para la accidentabilidad en el entramado urbano  
- SV02. Programas y planes de seguridad viaria sobre colectivos vulnerables  
- SV03. Campañas de seguridad vial  
- SV04. Censo de accidentes de tráfico  
- SV05. Ordenanza municipal de movilidad  
Plan PAR. Participación y conocimiento en el ámbito de la movilidad  
- PAR01. Impulsar la formación en valores de movilidad sostenible  
- PAR02. Cumplir con los compromisos del «Pacte valencià per la mobilitat segura i sostenible»  
C. Posibles efectos sobre el medio ambiente  
Las actuaciones que se recogen en el PMUS pueden ayudar a reducir la demanda energética del sistema con el objeto de reducir el consumo de energías fósiles en un 70 % en el conjunto de la EU-28 para el año 2050. En este sentido, el impacto ambiental derivado de la aplicación del PMUS va a ser, por propia vocación, positivo.  
Los impactos positivos que se prevén son los siguientes:  
- Organización de la ciudad en supermanzanas que potenciará la utilización de los modos activos.  
- Creación de itinerarios peatonales y ciclistas entre áreas residenciales y equipamientos generadores-atractores de desplazamientos que fomentará una forma de moverse más sostenible.  
- Dotación de una jerarquía viaria adecuada que ayudará a paliar los efectos del tráfico en el interior de las supermanzanas.  
La consecuencia directa será una reducción de la demanda energética del sistema de transporte en el entorno urbano acompañada de las correspondientes reducciones de las emisiones atmosféricas y sonoras.  
D. Consultas realizadas  
Por parte de la Dirección General con competencia en evaluación ambiental, de acuerdo con el artículo 53 del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, de aprobación del texto refundido de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP), la documentación aportada se ha sometido a consulta, en su condición de administraciones públicas afectadas, a:  
  
Administración pública consultada Consulta Informe  
DG Obras Públicas, Transporte y Movilidad  
Servicio de Movilidad 21.10.2020 17.12.2020  
DG Obras Públicas, Transporte y Movilidad  
Servicio de Planificación 28.09.2021  
DG Política Territorial y Paisaje  
PATRICOVA 13.09.2021  
DG Política Territorial y Paisaje  
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje 12.11.2020  
  
  
Nota: los informes recibidos se publicarán, junto con el informe ambiental y territorial estratégico, en la página web http://www.agroambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients  
(apartado «Consulta de planes de evaluación ambiental», seleccionando provinciaValencia, municipioLlíria y >064/2020/EAE-PMUS Llíria)  
E. Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la TRLOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la certidumbre en la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las administraciones públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 53 de la TRLOTUP.  
Conceptualmente los planes de movilidad urbana sostenible constituyen el instrumento adecuado para conseguir dar respuesta a las necesidades de movilidad de personas y mercancías en el ámbito urbano y reducir las repercusiones negativas del sistema de transporte sobre la economía, la sociedad y el medio ambiente. Esta movilidad sostenible ha de perseguir, igualmente, la accesibilidad universal, es decir, facilitar el acceso de la población a los bienes, servicios y puestos de trabajo.  
La consecución de estos objetivos generales se lleva a cabo actuando, fundamentalmente, sobre dos ámbitos:  
• Un nuevo equilibrio de los modos de transporte, apostando, fundamentalmente, por aquellos de mayor eficacia ambiental y social: transporte público frente al privado y modos de transporte no motorizado. Alcanzar este objetivo requiere tanto de medidas de estímulo hacia los nuevos modos de transporte como medidas disuasorias. Para ello deberá actuarse sobre aspectos estructurales (infraestructuras necesarias) como de regulación urbanística (tipología edificatoria, relación espacios públicos/privados, estándares de aparcamientos para distintos modos de transporte).  
• La planificación urbana y modelo de ciudad, disminuyendo la necesidad de movilidad urbana tanto en necesidad como en longitud de desplazamientos.  
Desde el punto de vista ambiental, los PMUS han de contribuir a un uso racional del suelo para atender las demandas de movilidad, al cambio modal priorizando los modos más sostenibles, la reducción de la necesidad de desplazamientos tanto en número como en distancia que propicie la adquisición de hábitos saludables (caminar y desplazarse en bicicleta) que contribuya, a su vez, a la disminución de las emisiones originadas por el sector transporte como son las referidas a emisiones de gases de efecto invernadero (CO2), las emisiones de contaminantes que perjudican la calidad de vida de los ciudadanos (entre otras dióxido de nitrógeno NO2, compuestos orgánicos volátiles COV, monóxido de carbono CO, dióxido de azufre SO2, material particulado PM) y las emisiones acústicas originadas por el tráfico.  
En ese sentido se expresa el artículo 10.2 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de movilidad de la Comunitat Valenciana, cuando indica que «2. La definición de parámetros y objetivos señalados en el punto anterior se acompañará de los indicadores que se estimen pertinentes en relación con el volumen total de desplazamientos y su reparto modal, y los niveles asociados de consumos energéticos, ocupación del espacio público, ruido y emisiones atmosféricas, particularizando las de efecto invernadero. La evolución de estos últimos parámetros tenderá a su reducción progresiva de acuerdo con los ritmos y límites que reglamentariamente se establezcan en relación con el desarrollo de las políticas energéticas y ambientales».  
Atendiendo a los anteriores criterios se realiza la evaluación ambiental estratégica del PMUS de Llíria en función de las propuestas realizadas partiendo de la consideración, tal como recoge la documentación aportada, de que las propuestas se plantean exclusivamente en zonas de suelo urbano, urbanizable y no urbanizable (afectando a caminos ya existentes) del municipio con la única excepción de la propuesta de ejecución nueva de la ronda urbanizaciones ya prevista en el PGOU vigente, y sin perjuicio de la ulterior incardinación del PMUS con otros instrumentos de movilidad de carácter supramunicipal como pueda ser el Plan de movilidad metropolitano (PMoMe) de València, cuyas previsiones y actuaciones, no son objeto de la presente evaluación.  
El PMUS atenderá a las directrices, que en su momento se aprueben en el ámbito del Plan de movilidad metropolitana de València, en materia de movilidad supramunicipal, estando las propuestas concretas del PMUS en la misma línea que los objetivos supramunicipales del PMoMe.  
El PMUS de Llíria atiende a lo que al respecto de competencias administrativas establece el artículo 3.2 de la Ley 6/2011 de movilidad de la Comunitat Valenciana, por lo que la evaluación ambiental estratégica del mismo se llevará a cabo sobre aquellas propuestas que sean de competencia municipal.  
Dicho lo cual, de los informes recibidos se observan las siguientes consideraciones tanto de tipo legal como ambiental que pasamos a describir:  
Infraestructura verde y paisaje  
El informe emitido el 12 de noviembre de 2020 por del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje concluye que, según se observa, los objetivos indicados en el documento inicial estratégico y en el borrador del plan coinciden plenamente con las funciones de la Infraestructura Verde. Las medidas que se pretenden implementar deben ser compatibles con la protección del territorio que desde la infraestructura verde se plantean (artículo 4.5 de TRLOTUP).  
• El PMUS realiza un análisis de la infraestructura verde e incorpora un capítulo dedicado a la misma, que incluye una propuesta de espacios y recorridos a incorporar a la infraestructura verde municipal. Dichos espacios son:  
- Sendas de pequeño recorrido que han sido incorporadas a la Red de Senderos de la Comunitat Valenciana: Senda de las Bodegas (PRV-257), Senda del Cavalló de l'Olivera (PRV-258), Senda del Barranco de Gasque (PRV-259) y Senda dels Fornillers (PRV-260)  
- Sendas no recogidas en dicha Red: Ruta dels Tossals, Ruta de las Ermitas, Ruta Ibérica de Llíria  
- Las zonas verdes de la trama urbana, destacando el Parque de San Vicent  
Todos estos elementos existen actualmente, no proponiéndose ningún recorrido de nueva creación como parte de la infraestructura verde.  
• Otras consideraciones:  
- En la versión definitiva del Plan deberá incluirse, dentro de las líneas estratégicas JRV1, Jerarquización viaria; MA01 y MA02, Fomento de la red de itinerarios peatonales y ciclistas, como condicionante para los proyectos que desarrollen las actuaciones previstas en cada una de ellas, que dichos proyectos contendrán determinaciones a adoptar para el control de los elementos con incidencia en la calidad del paisaje garantizando, con el diseño de los espacios públicos y el viario, la funcionalidad de la infraestructura verde y el mantenimiento de las principales vistas y perspectivas que caracterizan el paisaje.  
- El municipio está incluido en el ámbito del Plan de acción territorial del área metropolitana de Valencia, el cual está sometido actualmente en tramitación, pudiendo verse el presente PMUS afectado por sus determinaciones en el momento de su aprobación.  
Movilidad  
El informe emitido el 17.12.2020 por el Servicio de Movilidad de la Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad Sostenible establece que el ámbito y contenido del PMUS se estiman adecuados en relación con las determinaciones de la Ley 6/2011 de movilidad de la Comunidad Valenciana. No obstante, se realizan las siguientes observaciones:  
- Debe incluirse un plano de zonificación con cartografía de mayor resolución para establecer adecuadamente la división en zonas para posteriores estudios, en el que se deben incluir las subdivisiones del centro histórico que se consideran en el documento.  
- En relación con las supermanzanas, deben clarificarse los planos de propuestas y los criterios de su definición y desarrollo.  
- El concepto de eje de paso para las supermanzanas debería ser reconducido a eje de acceso.  
- Deben revisarse los condicionantes de velocidad para las zonas peatonales o de tráfico compartidas. Al respecto, no parece adecuado el límite de velocidad máxima 20 km/h para las zonas peatonales.  
- En cuanto al Plan de estacionamiento, parece conveniente la limitación del número de plazas en los de superficie para no originar implantaciones incoherentes con la trama urbana.  
- El documento debe incluir las determinaciones del planeamiento general actualmente vigentes.  
- En relación con las propuestas de aparcamiento en las zonas norte, este y oeste que se condicionan al desarrollo de la ordenación urbanística pormenorizada, debe aclararse este significado respecto al planeamiento vigente.  
- Se debe clarificar y concretar las propuestas de los centros de distribución logística.  
- En relación con las actuaciones mencionadas en los puntos anteriores, aquellas que se propongan en suelos no urbanizables no deberán ser recogidas en el documento de propuestas, sino en el documento de análisis y diagnóstico.  
- Aunque se considera que la prioridad de cada actuación fijada en el documento es adecuada, su programación temporal deberá ajustarse a las disponibilidades presupuestarias de la administración a las que se imputa su financiación.  
El Plan de movilidad, completado con el desarrollo de lo arriba indicado, deberá ser remitido al Servicio de Movilidad de la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad, como órgano competente en materia de movilidad de la Generalitat, para la emisión del informe previo a la aprobación del Plan por el Ayuntamiento de Llíria, según lo contemplado en el artículo 10 de la Ley 6/2011 de movilidad.  
Planificación  
El informe emitido el 28.09.2021 por el Servicio de Planificación de la Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad Sostenible establece que, según la documentación presentada, el PMUS de Llíria es compatible con la legislación sectorial de carreteras vigente siempre que se realicen los estudios y modificaciones que se indican a continuación:  
- Respecto a la jerarquización viaria (JRV01.1 y JRV01.1-3), las actuaciones propuestas tendrán que ser compatibles con el planeamiento actual de Llíria, debiéndose adecuar los condicionantes técnicos de las normas urbanísticas y planos de ordenación del Plan general en vigor. Se considera necesario representar gráficamente tanto el trazado en planta como las características de la sección tipo de la ronda Ciudad y de la ronda Urbanizaciones.  
- Respecto a las actuaciones en la red viaria distrital - red colectora (JRV01.2) y red local distribuidora (JRV01.3), se considera que, al ser de competencia municipal, deberán ser diseñadas y ejecutadas según las disposiciones que al respecto estipulen los servicios técnicos municipales. En el caso de las conexiones de los ejes viarios urbanos con vías de titularidad provincial o autonómica se deberá contar con la autorización del titular de la vía.  
- Respecto al transporte público, hay que indicar que la línea VT-005 de metro es una infraestructura de carácter supramunicipal y que Llíria se encuentra dentro del ámbito de actuaciones del Plan de movilidad metropolitana de Valencia (PMoMe), que determinará las actuaciones necesarias en materia de transporte y movilidad de ámbito interurbano.  
- Con relación a la red de itinerarios peatonales, las actuaciones propuestas se consideran adecuadas. Para el cumplimiento de los objetivos de accesibilidad peatonal se deberán cumplir las especificaciones tanto de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de movilidad de la Comunitat Valenciana, como las del Decreto 65/2019, de 26 de abril, del Consell, de regulación de la accesibilidad en la edificación y en los espacios públicos.  
- Respecto a la red de itinerarios ciclistas, las propuestas del PMUS se consideran adecuadas. Para el diseño de la red ciclista junto a la ronda Ciudad, en el caso de variar la tipología o características geométricas de la red propuesta, se deberá considerar los que al respecto determinen las normas urbanísticas y planos de ordenación del Plan general en vigor. Para el caso de vías ciclistas interurbanas se habrán de considerar las recomendaciones de la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad.  
Inundabilidad (PATRICOVA)  
El informe emitido el 13 de septiembre de 2021 por el Servicio de Gestión Territorial indica que el PMUS no hace referencia al Plan de acción territorial sobre prevención de riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Dados los niveles de peligrosidad de inundación en gran parte del término municipal de Llíria, debería hacer referencia tanto al PATRICOVA como a la afección de la Cartografía del Sistema Nacional de Cartografía de Zonas Inundables (SNCZI), que se debería tener en consideración en las diferentes actuaciones que se pretendan realizar, en particular en aquellas que tengan por objeto modificar la morfología urbana.  
El ámbito de actuación del PMUS de Llíria se encuentra afectado por peligrosidad de inundación y es compatible siempre que se cumplan las condiciones expuestas en el informe que se resumen en:  
• El Plan de movilidad urbana de Llíria está afectado por peligrosidad de inundación, si bien las medidas deberán ser concretadas en los proyectos que desde el mismo se desarrollen, sobre todo las actuaciones que comporten alteración de rasantes y sus afecciones, así como las medidas previstas para reducir los efectos de la inundabilidad. Se considera que el Plan de movilidad será compatible con el PATRICOVA siempre que, en las actuaciones que se proyecten, se incorporen las condiciones de adecuación de las infraestructuras previstas en el artículo 21 de esta normativa.  
• Las actuaciones previstas en el PMUS, si se ejecutan de forma que sean compatibles con la Infraestructura Verde y de reducido impacto, no es previsible que generen un incremento significativo del riesgo de inundación.  
• El criterio que, en materia de riesgo de inundación ha de ser considerado en el PMUS, es que los proyectos de ejecución derivados de este deberán cumplir las condiciones establecidas en el artículo 21 de la normativa del PATRICOVA y obtener el informe preceptivo del departamento competente en materia de inundación.  
Vías pecuarias  
Las vías pecuarias constituyen elementos de conexión y forman parte de la infraestructura verde. Vienen reguladas en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias y en la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana, en la que se regula su uso característico y prioritario y otros usos, comunes compatibles y comunes complementarios.  
Vista la referencia que en el PMUS hace a las mismas, así como las propuestas y líneas estratégicas planteadas (entre las que se prevé crear un carril bici o transformar en ciclo calle la Colada Camino Viejo de Llíria a València que actualmente transcurre por las calles l'Estació, Juan Izquierdo, Mayor, Sant Miquel y Puríssima), se informa favorablemente considerando que no comporta modificación o alteración de las mismas y que la previsión de usos en ellas es coherente con los usos compatibles y complementarios previstos en la legislación sectorial indicada.  
F. Determinación de la existencia de efectos significativos  
Según establece el artículo 46 de la TRLOTUP, el órgano ambiental debe determinar si un plan o su modificación debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial si se determina la existencia de efectos significativos en el medio ambiente, teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII, en su caso, previa consulta a las administraciones públicas afectadas, y con las consideraciones a las que se refiere el artículo 53 de la TRLOTUP.  
A la vista de la documentación presentada, conforme a los criterios del anexo VIII del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, de aprobación del texto refundido dela Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (TRLOTUP) considera: que el Plan de movilidad urbana sostenible de Llíria no afecta a espacios protegidos ni forestales, sus propuestas se circunscriben al suelo urbano, urbanizable y, en caso de afectar al suelo no urbanizable, no suponen actuaciones que determinen modificaciones del planeamiento que precisen de evaluación ambiental dentro del alcance del presente PMUS.  
Teniendo en cuenta todo lo anterior y analizadas las propuestas del PMUS de Llíria, se entiende que en conjunto dichas propuestas:  
1. Colaboran a un mejor uso racional del espacio público y de las necesidades sociales y económicas del municipio.  
2. Propician el cambio modal hacia los modos de transporte más sostenible: el desplazamiento a pie y en bicicleta, con la consiguiente reducción de consumo energético.  
3. Desincentiva el uso del vehículo privado en favor del público y/o colectivo.  
4. Favorece, a largo plazo, la reducción de los impactos asociados a los modos motorizados: emisiones contaminantes, gases de efecto invernadero y emisiones acústicas.  
5. Promueve la descarbonización del sistema de transporte del municipio.  
El documento II del borrador del PMUS propone en su punto 4, Evaluación del plan, un sistema de indicadores que se establecen para evaluar cada una de las medidas que revisarán el desarrollo del plan. Los tipos de indicadores se agrupan en Demanda, Oferta pormenorizada por líneas de actuación y Obtención de datos.  
Asociada a dicha categorización no se refleja entre los indicadores ningún indicador de tipo medioambiental, tal y como expresa el artículo 10.2 de la Ley de movilidad, que indica que a los planes se incorporaran no solo los indicadores en relación con el volumen total de desplazamientos, su reparto modal u ocupación del espacio público, sino también los niveles asociados a consumos energético, ruido y emisiones atmosféricas (particularizando en las de efecto invernadero) con los ritmos y límites que se establezcan reglamentariamente en el desarrollo de políticas energéticas y ambientales.  
Por tanto, dado que consta el estudio de algunos de ellos en el DIE, se concretarán como indicadores para el seguimiento, con su valor inicial, el valor objetivo a alcanzar así como la metodología de cálculo propuesta, como mínimo para los siguientes indicadores medioambientales:  
- Uso de vehículos menos contaminantes (evaluando las tm de GEI CO2/año).  
- Emisiones de GEI del sector transporte (vinculado al anterior).  
- Consumo total de energía por parte del sector transportes (evalúa las toneladas equivalentes de petróleo).  
- Estacionamiento de pesados en las afueras (se evalúa al número de vehículos pesados/año).  
- Disminución del nivel acústico conseguido en dB (que evalúe el nivel sonoro de recepción externo (dB) producido por el tráfico en diferentes localizaciones municipales que sean representativas del modelo de movilidad propuesto.  
- Cualquier otro indicador que para cada propuesta evalúe un valor adecuado para el cumplimiento efectivo de que no se supera el umbral en base al ahorro energético, la disminución de emisiones de GEI, la disminución de contaminantes o la disminución del ruido.  
En general, para todos los indicadores, tanto los ya definidos como los de carácter medioambiental se deberá concretar (de forma cuantitativa, no meramente cualitativa) el valor inicial y cuantificar el objetivo a alcanzar.  
Las propuestas del Plan de movilidad urbana sostenible de Llíria se circunscriben al suelo urbano o urbanizable con la única excepción de la propuesta de ejecución nueva de la ronda Urbanizaciones, «Ronda Circumval·lació a l'entorn de Sant Vicent», ya prevista en el PGOU vigente.  
Así pues, analizada la documentación presentada y su objeto, los informes sectoriales emitidos, revisada la cartografía existente en el Sistema de Información Territorial de esta conselleria, se puede determinar, respecto de el Plan de movilidad urbana sostenible de Llíria que el procedimiento de evaluación simplificada es suficiente para determinar que la modificación no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente.  
G. Propuesta de acuerdo  
Atendiendo a lo establecido en el artículo 53.b de la TRLOTUP, de acuerdo con lo expuesto se resuelve:  
Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de movilidad urbana sostenible de Llíria de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la TRLOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de dicha modificación conforme a su normativa sectorial, siempre y cuando se ajuste a lo descrito en la documentación presentada así como a lo establecido en la legislación vigente y los informes emitidos respecto a los que se tendrá en cuenta las siguientes consideraciones:  
1. El PMUS deberá ser completado con las determinaciones que indica el informe del Servicio de Movilidad de 12 de diciembre de 2020, y se solicitará a dicho servicio informe previamente a la aprobación definitiva municipal, incorporando, en su caso, las determinaciones que en el mismo se indiquen.  
2. Así mismo, tal como indica el informe del Servicio de Planificación de la Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad Sostenible de 28 de septiembre de 2021, el PMUS deberá contener las consideraciones indicadas en el mismo. Las propuestas definitivas recogidas en dicho PMUS habrán de ser compatibles con la red de infraestructuras autonómicas y con el Plan general estructural en vigor. Cualquier propuesta que suponga actuaciones que incluyan un cambio en el planeamiento actual deberá ser objeto de otro tipo de tramitación.  
3. Tal como indica el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de 12 de noviembre de 2020, el PMUS deberá contener las consideraciones indicadas en el mismo.  
4. El PMUS incorporará las cuestiones relativas al cumplimiento del PATRICOVA tal como indica el informe de 13 de septiembre de 2021, del Servicio de Gestión Territorial.  
5. La redacción definitiva del PMUS de Llíria concretará los siguientes aspectos:  
1. Incorporar indicadores para el seguimiento medioambiental del PMUS. En particular, incorporar metodología y cálculo de la huella de carbono derivada del modelo de movilidad propuesto y los indicadores de seguimiento de carácter medioambiental que se estimen adecuados, en concreto, emisiones CO2 equivalente, emisiones contaminantes y consumo de energía (Tep).  
2. Incorporar procedimiento para el seguimiento de la contaminación acústica derivada del modelo de movilidad propuesto y el indicador correspondiente del nivel sonoro externo.  
3. Completar la propuesta de indicadores de seguimiento con los valores iniciales y los valores objetivos a alcanzar.  
Según establece el artículo 53.7 del TRLOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del correspondiente Instrumento de planeamiento en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada del plan.  
Órgano competente:  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 53.2.b del Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de movilidad urbana sostenible de Llíria, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
València, 14 de octubre de 2021.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 24 de enero de 2024.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML