Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8148, del 13-10-2017 (2017/8458)

RESOLUCIÓ de 30 d'agost de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 93/15-EAE Moixent i 12/17-EAE Alfarp.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8148

Data del DOGV
:   13-10-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/8458

CVE


Data del document
:   30-08-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 30 d'agost de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 93/15-EAE Moixent i 12/17-EAE Alfarp. [2017/8458]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 93/15-EAE Moixent i 12/17-EAE Alfarp.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de la modificació d'allotjament turístic rural en sòl no urbanitzable d'especial protecció per valors ecologicoforestal i paisatgístic.  
Promotor: Ajuntament de Moixent.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Localització: municipi de Moixent (València).  
Expedient: 93/15-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió realitzada el 27 de juliol de 2017, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació d'allotjament turístic rural en sòl no urbanitzable d'especial protecció per valors ecologicoforestal i paisatgístic, del Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU) de Moixent, en els termes següents:  
  
Amb data 6 de maig de 2015 es rep de l'Ajuntament de Moixent una sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació d'allotjament turístic rural en sòl no urbanitzable d'especial protecció per valors ecologicoforestal i paisatgístic, del PGOU de Moixent (València), acompanyada amb el document inicial i el document de planejament de la modificació.  
  
Documentació aportada  
El 6 de maig de 2015 es rep de l'Ajuntament de Moixent la documentació següent en format paper i digital: document inicial estratègic i document de planejament de la modificació.  
El 25 de maig de 2015 se sol·licita a l'ajuntament l'ampliació de la documentació facilitada. El 21 de juliol de 2015 es recorda a l'ajuntament la sol·licitud de documentació efectuada, i se li tramet còpia de l'informe del Servei Territorial de Cultura de València que indicava que havia de completar-se la informació, perquè es tinguera en compte.  
  
El 18 de gener de 2016, l'ajuntament tramet la documentació següent com a resposta als requeriments efectuats: informe dels tècnics redactors i exemplar de la modificació en suport paper i digital. En aquesta documentació no s'aporta la informació requerida pel Servei Territorial de Cultura de València.  
  
Planejament vigent  
El municipi de Moixent disposa, com a document de planejament urbanístic, de PGOU aprovada per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València el 27 de setembre de 1998.  
La Comissió Territorial d'Urbanisme de València va aprovar el 31 de maig de 2001 la modificació puntual núm. 2 del Pla General, sobre la qual es va emetre declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions, de data 10 d'abril de 2001.  
Tenint en compte la modificació núm. 2 aprovada, la redacció de l'article 169 objecte d'aquesta modificació és el següent:  
«Article 169. Sòl no urbanitzable d'especial protecció per valors ecologicoforestal i paisatgístic  
Atés el caràcter inseparable dels valors a protegir, s'indica d'especial protecció per valors ecologicoforestal i paisatgístic el sòcol de la serra de la Solana i també tota l'àrea dels plànols que inclouen l'Ombria.  
  
Es prohibeix també qualsevol utilització que implique transformació del seu ús i naturalesa, o lesione el valor específic. Com a norma general, es prohibeix tota intervenció excepte la repoblació forestal, amb les excepcions següents:  
- Instal·lacions de torres de vigilància d'incendis forestals.  
- Refugis dels vigilants forestals, amb la mateixa regulació que els albergs de l'article 159, però amb separació mínima de 300 m.  
- Reparació de camins, cunetes, desaigües, etc.  
- Tanca i protecció de jaciments arqueològics.  
- Actuacions pròpies i específiques de la protecció forestal contra incendis.  
- Estesa de canonades subterrànies, amb obligació de tornar el terreny a l'estat inicial.  
Es permet l'activitat terciària d'alberg rural en les masies o edificacions que hi ha, les quals es consideraran sotmeses a protecció general quant a les possibles intervencions; i això sense perjudici de les autoritzacions i procediments regulats per la Llei 4/1992 (LSNU).  
Atesa la identificació gràfica dels sòls d'especial protecció, que no destaquen el valor arqueològic, i a fi de protegir-lo, tota sol·licitud d'intervenció haurà d'identificar amb el major detall el seu emplaçament, de manera que es puga concedir o denegar raonadament, o sol·licitar informe a l'organisme competent en cas de dubte.  
En general, totes les àrees en què es pretenga desenvolupar l'activitat d'alberg han de complir les condicions següents:  
- Han de disposar d'una edificació que justifique valors arquitectònics i/o etnològics i que, amb la consideració de protecció indicada, permeta habilitar-la per a l'ús d'alberg.  
- La parcel·la mínima adscrita sense solució de continuïtat serà de 10.000 m².  
- Ha de tindre garantits els serveis d'infraestructura necessaris per a l'ús esmentat.»  
  
Imatge I - Delimitació del sòl no urbanitzable d'especial protecció per valors ecologicoforestal i paisatgístic en el vigent planejament urbanístic d'acord amb la documentació presentada. Plànol núm. I-2.  
  
Objecte de la modificació  
D'acord amb la documentació presentada, la modificació té per objecte permetre en el sòl no urbanitzable d'especial protecció pels seus valors ecologicoforestal i paisatgístic (SNU-PEF i P) totes les modalitats d'allotjament turístic rural previstes en la legislació de turisme, i no sols la d'alberg.  
Es pretén en una edificació rural existent, que tinga els valors d'arquitectura tradicional i que estiga en una parcel·la amb una superfície mínima, que puga desenvolupar-se l'activitat d'allotjament turístic rural, sempre que l'edificació ho permeta, amb una adequada rehabilitació si és procedent. Tot això amb la finalitat de recuperar l'arquitectura rural tradicional i l'impuls de l'economia de les zones rurals de l'interior de la Comunitat Valenciana.  
Per a aconseguir aquest objectiu, la redacció proposada de l'article 169 seria la següent (es mostra entre cometes el text que s'ha modificat):  
  
Article 169. Sòl no urbanitzable d'especial protecció per valors ecologicoforestal i paisatgístic  
Atés el caràcter inseparable dels valors a protegir, s'indica especial protecció per valor ecologicoforestal i paisatgístic el sòcol de la serra de la Solana, i també tota l'àrea dels plànols que inclouen l'Ombria.  
  
Es prohibeix també qualsevol utilització que implique transformació del seu ús i naturalesa, o lesione el valor específic. Com a norma general, es prohibeix tota intervenció excepte la repoblació forestal, amb les excepcions següents:  
- Instal·lacions de torres de vigilància d'incendis forestals.  
- Refugis dels vigilants forestals, amb la mateixa regulació que els albergs de l'article 159, però amb separació mínima de 300 m.  
- Reparació de camins, cunetes, desaigües, etc.  
- Tanca i protecció de jaciments arqueològics.  
- Actuacions pròpies i específiques de la protecció forestal contra incendis.  
- Estesa de canonades subterrànies, amb obligació de tornar el terreny a l'estat inicial.  
Es permet l'activitat terciària d?«allotjament turístic rural« en les masies o edificacions que hi ha, les quals es consideraran sotmeses a protecció general quant a les possibles intervencions; i això sense perjudici de les autoritzacions i procediments regulats per «la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.»  
Atesa la identificació gràfica dels sòls d'especial protecció, que no destaquen el valor arqueològic, i a fi de protegir aquest, tota sol·licitud d'intervenció haurà d'identificar amb el major detall el seu emplaçament, de manera que es puga concedir o denegar raonadament, o sol·licitar informe de l'organisme competent en cas de dubte.  
En general, totes les àrees en què es pretenga desenvolupar l'activitat d'allotjament turístic rural han de complir les condicions següents:  
  
Han de disposar d'una edificació que justifique valors arquitectònics i/o permeta la seua habilitació per a l'ús d'alberg.  
La parcel·la mínima adscrita sense solució de continuïtat serà de 10.000 m².  
Ha de tindre garantits els serveis d'infraestructura necessaris per a l'ús esmentat.  
«En relació amb l'article 197 de l'esmentada Llei 5/2014, com la implantació de l'ús d'allotjament turístic rural que és d'interés per al desenvolupament turístic rural i es pot escometre mitjançant la recuperació del patrimoni arquitectònic radicat en el medi rural, s'exceptua l'exigència que el seu emplaçament diste més de cinc quilòmetres de sòl vacant amb qualificació apta per a albergar aquests usos.»  
El Decret 188/2005, de 2 de desembre, regulador de l'allotjament turístic rural en l'interior de la Comunitat Valenciana, estableix les modalitats següents:  
Article 3.1. Allotjament turístic rural  
- Casa rural compartida o no amb els propietaris o usuaris.  
- Acampada en finca particular amb habitatge habitat. Aquesta modalitat podrà compartir-se amb la de casa rural sempre que el nombre d'allotjats al mateix temps no supere el nombre de 16.  
- Alberg turístic. La capacitat serà com a mínim de 17.  
Article 3.2. Els establiments hotelers i apartaments turístics autoritzats d'acord amb el que disposen el Decret 153/1993, de 17 d'agost, del Consell de la Generalitat, regulador dels establiments hotelers de la Comunitat Valenciana, i el Decret 30/1993, de 8 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Reglament d'apartaments turístics, vil·les, xalets, bungalous i semblants, podran sol·licitar la modalitat de rural quan complisquen els requisits d'ubicació previstos en l'article 2 i els exigits en els capítols VII i VIII d'aquest decret, respectivament.  
  
Els establiments hotelers rurals no han de tindre una capacitat d'allotjament superior a 50 places. Els apartaments turístics rurals no han de tindre una capacitat d'allotjament superior a 16 places per apartament.  
Aquest decret estableix uns requisits generals i específics per als allotjaments turístics rurals, i per a cada una de les modalitats abans esmentades una sèrie de requisits específics i un règim administratiu.  
  
Tenint en compte el que indica el Decret 188/2005, la nova redacció de l'article 169 de la normativa urbanística que fa referència a allotjament turístic rural pot ocasionar confusió quan fa referència a allotjament turístic rural. De la documentació presentada es dedueix que els allotjaments turístics que es pretenen permetre són totes les modalitats d'allotjaments rurals previstos en la legislació de turisme: Decret 188/2005, de 2 de desembre. És a dir, no sols les modalitats d'allotjament turístic rural de l'article 3.1, sinó també les modalitats d'allotjament de l'article 3.2, és a dir, establiments hotelers i apartaments turístics que complisquen una sèrie de requisits i puguen qualificar-se de rurals.  
Per tant, aquest informe avalua la proposta en el sentit abans indicat, i es requereix que en l'article 169 s'efectue la precisió que quan fa referència a allotjament turístic rural s'estan referint als allotjaments turístics indicats en l'article 3.1 però també als indicats en l'article 3.2 de l'esmentat Decret 188/2005 que complisquen les condicions de «rural» establides en aquest.  
En la documentació presentada s'elabora una llista de totes les edificacions que hi ha que poden ser objecte d'aplicació de l'article 169 en la nova redacció, que alberguen l'activitat d'allotjament turístic rural; aquestes són les que figuren en la llista amb el color taronja i que s'ubiquen en el plànol d'informació núm. 4. Són quatre edificacions a la zona nord i 51 a la zona sud, en total 55 edificacions.  
Llista:  
Zona nord - serra de la Plana: casa del Romeral (parcel·la 5, polígon 1), casa de Carrasca, la Governadora, Venta de la Bassa.  
Zona sud - les Alcusses i la serra Grossa: Casa del Pi, Casa del Romeral (parcel·la 15, polígon 11), parcel·la 28, polígon 11, Casa de Mesquitilles, parcel·la 33, polígon 15, parcel·la 148, polígon 16, Casa de Cabanyila, Casa de l'Altet del Viudo, Casa de Pariso, Casa de Rabosa, Caseta de Golf, Caseta del Fondo, Casa del Senyor, Casa de l'Altet de Reguera, Corral de Ruiz, Casa dels Arenals, parcel·la 4, polígon 40, Casa de Manrúbia, Casa de Campussano, Caseta de Palmí, Pou del Consell, Casa de Sant Antoni, Casa de Ritxec, Casa de Busquet, Casa de la Muda, Casa de Sant Vicent, Casa de l'Ampolla, Casa de l'Apotecari, Casa Nova, Casa de Penadés, Casa del Llop, Cases de Blasco, Casa de Sant Ferran, Casa del Regaixet, Molí del Regaixet, Casa de Soler, Casa de l'Hostalera, Casa de Petit, Casa del Botiguer, parcel·la 11(A), polígon 46, parcel·la 9, polígon 46, Casa del Joncar, Casa del Joncaret, la Torreta, Casa d'Orà (parcel·la 2, polígon 48), Casa del Porró, Casa de Barranquet, Casa de Panxeta, Casa d'Orà (parcel·la 6, polígon 49), Casa de les Canyades i Mas de Montserrat.  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
Imatge II - habitatges rurals que hi ha amb condicions per a admetre l'ús d'allotjament turístic rural en sòl no urbanitzable d'especial protecció pels seus valors ecologicoforestal i paisatgístic. Plànol d'informació núm. 4.  
Les edificacions indicades d'acord amb la documentació presentada s'han seleccionat i s'han descartat aquelles que no compleixen les condicions establides en la redacció de l'article 169. S'han descartat les següents:  
- Les que presenten un estat de ruïna tan avançat que impossibilita qualsevol intent de rehabilitació.  
- Les que no compleixen una sèrie de requisits mínims per a albergar l'activitat d'allotjament turístic, entre els quals una grandària mínima i la capacitat d'albergar les dependències mínimes exigides en el Decret 188/2005: habitacions, menjador, serveis higienicosanitaris i cuina.  
- Les que no tenen valors arquitectònics i/o etnològics. S'han descartat totes les construccions posteriors a l'any 1975.  
- Les que no tenen una superfície mínima de parcel·la de 10.000 m².  
  
  
Justificació de la modificació  
La documentació presentada es justifica per les raons següents: amb la modificació número 2 del Pla General que afectava el sòl no urbanitzable d'especial protecció ecologicoforestal i paisatgístic es va considerar convenient permetre l'allotjament turístic rural en les masies tradicionals existents en aqueix àmbit.  
Amb aqueixa regulació es pretenia, d'una banda, afavorir una activitat turística que començava a desenvolupar-se i que podia contribuir al desenvolupament econòmic de les zones rurals de l'interior de la Comunitat Valenciana i, d'una altra banda, dotar d'una nova utilitat l'arquitectura tradicional present a la zona que afavoriria la seua recuperació i frenara l'abandó progressiu. Tot això amb una regulació adequada per a evitar efectes ambientals negatius.  
S'indica que la zona de les Alcusses té un gran nombre de masies o cases de cultiu, repartides per diferents finques agrícoles i compostes d'habitatge i dependències per a les treballs agraris. Es van mantindre habitades i amb la seua funció agrícola fins a la segona meitat del segle XX, i moltes d'aquestes constitueixen un bon exemple d'arquitectura rural valenciana.  
En la modificació núm. 2 s'especificava activitat terciària d'alberg rural en les masies o edificacions existents, però la redacció, d'acord amb allò que s'ha indicat en la documentació presentada, va quedar desvirtuada amb el Decret 188/2005, regulador de l'allotjament turístic rural a l'interior de la Comunitat Valenciana, a causa de la diferenciació que efectuava respecte als tipus d'allotjaments rurals. A partir d'aquest, només una de les modalitats, l'especificada en la redacció de la modificació, alberg, estaria permesa, i la resta estarien impedides, és a dir, casa rural, acampada en finca particular, especialitats de masia i alqueria, els hotels i els apartaments rurals. Són precisament les modalitats que quedaven excloses o prohibides, en particular la casa rural o l'especialitat de masia, les que més podrien adequar-se al tipus d'arquitectura existent.  
S'indica que s'han presentat diverses sol·licituds en l'Ajuntament per a implantar l'activitat de casa rural en edificacions existents i han hagut de ser rebutjades, la qual cosa resulta paradoxal pel fet que la capacitat d'allotjament de la casa rural és inferior a la de l'alberg.  
  
  
Consultes realitzades  
Aquesta direcció general ha sotmés a consultes la documentació inicial remesa, d'acord amb el que disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII de l'esmentada llei.  
  
Per això, tenint en consideració les característiques de la modificació presentada i els aspectes ambientals en què pot incidir, es consulten les administracions següents:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
20.05.2015 05.01.2016 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge;  
Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge; GVA.  
20.05.2015 16.06.2015 Servei de Vida Silvestre;  
Subdirecció General de Medi Natural; GVA  
20.05.2015 Servei d'Ordenació i Gestió Forestal;  
Subdirecció General de Medi Natural; GVA  
20.05.2015 26.06.2015 Servei Territorial d'Urbanisme de València; GVA  
20.05.2015 06.07.2015 Conselleria de Cultura (patrimoni cultural)  
20.05.2015 09.06.2015 Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències; Presidència de la Generalitat (abans Direcció General de Prevenció, Extinció d'Incendis i Emergències), (per extinció d'incendis i riscos)  
20.05.2015 28.07.2015 Direcció General de Turisme  
20.05.2015 Acció Ecologista Agró  
  
  
  
Els informes rebuts juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic es publicaran en la pàgina web següent: http://www.agroambient.gva.es/eae  
- Subdirecció General d'Emergències i Planificació (09.06.2015):  
  
S'emet informe en el sentit següent:  
· Hi ha diverses zones amb risc de lliscament i despreniment, no obstant això, atés que la modificació del pla no preveu noves edificacions sinó la possible rehabilitació i/o adequació de les ja existents, no es preveu cap increment en el risc existent.  
· En la modificació del Pla General s'hauran d'assumir totes les mesures establides respecte al risc sísmic en la Norma de Construcció Sismoresistent de 2002 (NCSR-02). S'indica, igualment, que l'Ajuntament ha d'elaborar un pla d'actuació municipal davant d'aquest risc d'acord amb el Decret 44/2011, de 29 d'abril, del Consell.  
· La A-35 i la via de ferrocarril València - La Encina estan considerades (Decret 49/2011, de 6 de maig, del Consell) com a vies de circulació preferent de mercaderies perilloses i es considera zona d'especial exposició les franges de 500 metres al voltant d'aquestes. No obstant això, els habitatges, masies i cases rurals considerades en la modificació únicament es localitza en aquesta franja la Venta de la Bassa. Per tant, s'haurà d'efectuar consulta a l'autoritat urbanística competent, la qual haurà de determinar els usos del sòl admissibles en les zones exposades.  
  
· Respecte al risc d'incendis, s'indica que s'ha d'incorporar una sèrie de qüestions reflectides en la legislació sectorial.  
  
- Servei Territorial de Cultura i Esports de València (06.07.2015):  
L'informe indica el següent:  
«S'haurà d'introduir en el document objecte d'aquest informe un apartat justificatiu en el qual s'expresse el tractament que el Catàleg de Béns i Espais Protegits realitza respecte a l'àmbit afectat pel document.  
  
S'haurà d'advertir si en l'àmbit es troba algun bé amb valors patrimonials reconeguts (BIC, BRL o catalogat) o afecta parcialment o totalment l'entorn de protecció d'aquests. Aspecte que haurà de quedar reflectit en els plànols del document de planejament.  
S'haurà d'introduir en el document objecte d'aquest un apartat justificatiu del fet que el projecte no afecta negativament el patrimoni cultural valencià.  
La nova documentació que s'aporte s'haurà de presentar en suport paper, una còpia, i en suport informàtic, dues còpies (format no editable), tot això signat pels seus redactors. Els documents que siguen còpia del planejament urbanístic municipal (catàleg) que es presenten hauran d'estar diligenciats per l'Ajuntament fent constar que són còpia fefaent de l'original.»  
  
- Servei Territorial d'Urbanisme de València (26.06.2015):  
S'indica que no hi ha inconvenient a la modificació sempre que s'esmenen els apartats següents:  
1. «Una vegada analitzada la documentació presentada per l'Ajuntament, en especial l'anàlisi de la casuística de les edificacions existents que podrien presentar valors arquitectònics i també altres condicions exigides, es desprén que la voluntat municipal és que l'àmbit de la modificació siga precisament per a les edificacions indicades, no obstant això, en la redacció de l'articulat no es fa menció expressa a aquesta anàlisi ni al pla d'informació I-04, on s'indiquen els habitatges rurals existents amb condicions per a admetre l'ús d'allotjament turístic rural.  
  
A més, la redacció de l'articulat indica: tindran una edificació que justifique valors arquitectònics i/o permeta la seua habilitació per a ús d'alberg.  
D'una banda, no sembla coherent la redacció del i/o, la qual cosa aparentment permetria que o bé l'edificació justifique valors arquitectònics, o bé permeta la seua habilitació per a l'ús d'alberg, quan sembla que ambdues condicions haurien de complir-se.  
A més, d'altra banda, es parla únicament d'ús d'alberg, quan ha de referir-se a ús d'allotjament turístic rural, per la qual cosa s'haurà de corregir la redacció de l'articulat en aquests termes.»  
En relació amb la redacció i/o abans citada, cal determinar que és a causa d'un error en la documentació presentada ja que en la redacció del vigent planejament es diu: «han de tindre una edificació que justifique valors arquitectònics i/o etnològics i que, amb la consideració de la protecció, indicada, permeta la seua habilitació [?]» I eixa mateixa redacció és la que ha de tindre la modificació pel que es desprén de la documentació presentada. Es tracta, per tant, respecte d'això, d'un error material en transcriure-la. Per tant, la redacció s'haurà de modificar en aquest sentit, per la qual cosa l'al·legació del Servei Territorial d'Urbanisme de València quedaria esmenada.  
Respecte a l'al·lusió a «alberg» en compte d'allotjament turístic rural, s'estima que es tracta igualment d'un error atés que el que pretén la modificació és permetre altres modalitats d'allotjament rural, i no sols l'alberg.  
2. «Quant a l'última condició de la proposta de nou articulat, per mitjà de la qual s'exceptua l'exigència que el seu emplaçament tinga més de cinc quilòmetres de sòl vacant amb qualificació apta per a albergar aquests usos, de conformitat amb els articles 197 i 201.3 de la LOTUP, s'indica, d'una banda, que la redacció estaria incompleta, ja que per a poder donar-se aquesta excepció caldrà un informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria de turisme.  
A més, d'altra banda, atés que l'esmentat article de la LOTUP dóna l'opció de l'excepció, es considera innecessari incloure'l en la redacció de les Normes Urbanístiques, ja que s'aplica el que indica la legislació vigent.»  
El condicionant afegit d'acord amb el Servei Territorial d'Urbanisme de València està incomplet i, a més, s'estima innecessari ja que està regulat en la LOTUP i, per tant, s'haurà d'ometre.  
L'informe esmentat continua indicant el següent: les determinacions objecte de la modificació puntual es consideren determinacions de l'ordenació estructural, de conformitat amb l'article 21 de la LOTUP, per la qual cosa la competència per a la seua aprovació definitiva serà autonòmica, de conformitat amb l'article 44 de la LOTUP.  
S'apunta la possibilitat en l'informe que l'Ajuntament valore la possibilitat d'ampliar la reutilització de l'arquitectura tradicional no sols per a la implantació d'allotjament turístic rural, sinó també per a altres usos com ara cellers, almàsseres i establiments de restauració.  
  
Respecte d'això cal indicar, quant a aquest informe, que l'anàlisi s'ha efectuat exclusivament per als usos proposats i, per tant, les seues conclusions es refereixen a aquests. Considerar altres usos diferents com els proposats en l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de València suposaria plantejar una nova modificació que requeriria una anàlisi nova.  
  
- Resolució del director general de Medi Natural (16.06.2015):  
S'indica que la modificació plantejada no tindrà efectes apreciables sobre Xarxa Natura 2000 i que no s'ha de sotmetre a avaluació detallada dels seus efectes sobre Xarxa Natura 2000.  
Es localitzen en l'àmbit del LIC Sierra de Enguera tres de les edificacions existents que tenen condicions per a permetre l'ús d'allotjament turístic rural, i la resta en la planura de les Alcusses, zona bàsicament de secà. Atés que aquestes construccions ja existeixen, no és previsible que el seu aprofitament com a allotjament rural afecte negativament la integritat del LIC i, en tot cas, en l'àmbit del LIC cada projecte d'aprofitament turístic estaria subjecte al tràmit previst en el Decret 60/2012, de 5 d'abril, que regula el règim d'avaluació de projectes i plans que puguen afectar la Xarxa Natura 2000.  
  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge; Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge: (05.01.2015):  
Es considera que la incidència en el paisatge de l'esmentada modificació no serà significativa, ja que no alterarà ni el caràcter ni la percepció del paisatge, tenint en compte que es permetrien uns usos de semblant incidència en el paisatge a l'ús ja permés en l'actualitat, que aquests serien viables només en edificacions existents de valor arquitectònic i caràcter rural, que es mantenen els condicionants necessaris per a la seua implantació i que només s'autoritzarien obres de rehabilitació, sense alterar la configuració exterior ni l'esquema tipològic bàsic.  
L'eliminació de l'exigència del seu emplaçament a més de 5 km de sòl vacant amb qualificació per a aquests usos també es considera en aquest cas que no tindrà incidència en el paisatge, ja que es permet únicament en edificacions ja existents.  
  
- Servei d'Infraestructures Turístiques (28.07.2015):  
Informen sobre que no és previsible que es deriven efectes negatius significatius sobre el medi ambient pel fet que en l'actualitat ja està permesa una modalitat d'allotjament en la zona, l'alberg, amb una capacitat d'allotjament major que la resta de modalitats.  
Es recorda que les construccions existents que pretenguen albergar l'activitat d'allotjament turístic hauran de complir les condicions establides en el Decret 188/2005.  
  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals fan referència els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
L'àmbit de la modificació està constituït pel sòl no urbanitzable d'especial protecció per valors ecologicoforestal i paisatgístics. Aquest sòl està constituït per dues grans zones. Una al nord de l'autovia, constituïda per relleus muntanyosos majoritàriament forestals. Gran part inclosos en el LIC Sierra de Enguera i ZEPA Sierra de Martés - Muela de Cortes. L'altra zona se situa al sud de la mencionada autovia i està constituïda en part per terrenys ondulats majoritàriament agrícoles i en part per relleus muntanyosos majoritàriament forestals.  
  
Una part significativa dels terrenys d'aquest tipus de sòl són considerats estratègics en el PATFOR i són forests d'utilitat en la seua quasi totalitat. La zona aquesta travessada per diferents camins ramaders.  
La zona està afectada per riscos de lliscaments i despreniments d'acord amb el SIG d'aquesta conselleria.  
En la documentació s'efectua una anàlisi sobre quins habitatges rurals existents poden complir les condicions per a albergar l'ús d'allotjament turístic rural. S'aporta un plànol amb la seua localització. Es considera que la modificació fa referència als habitatges rurals existents seleccionats en la documentació com a possibles candidats a la implantació d'aquests usos.  
En relació amb les característiques de la modificació, la mateixa no suposa un canvi en el model territorial, suposa permetre usos semblants als permesos en la zona.  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
Des d'un punt de vista d'afecció a espècies, hàbitats, vegetació, Xarxa Natura 2000 i paisatge, no s'estima que en l'àmbit del pla s'ocasionen efectes negatius significatius tenint en compte que es tracta d'edificacions existents i que és un ús semblant al permés en l'actual planejament, i també analitzant la ubicació de les edificacions seleccionades indicades en la documentació aportada.  
En els condicionants establits s'indica que s'han de tindre garantits els serveis d'infraestructures necessaris per a l'ús d'allotjament. D'aquesta manera es limita la implantació de l'ús a aquelles edificacions que ja tenen els serveis necessaris, o no els tenen tots però poden obtindre'ls amb obres de poca importància.  
La documentació analitza la situació d'aquests serveis i s'indica la forma d'obtindre'ls, en el cas que es tinguen:  
- Accés: s'indica que tenen accés rodat en tots els casos. La xarxa de camins rurals és bona i té un adequat manteniment per part de l'ajuntament.  
- Subministrament d'energia elèctrica: a la zona de les Alcusses hi ha línies aèries sobre pals, però en la resta de la zona no es disposa de cap tipus de subministrament elèctric ni és viable la implantació de noves línies per a subministraments de tan escassa entitat com una o unes poques cases rurals. En aquests casos, en la documentació es proposa la instal·lació de plaques fotovoltaiques o generadors xicotets.  
En l'àrea de les Alcusses els habitatges ja disposen d'aquest servei o podrien connectar-se a les línies existents per mitjà de traçat subterrani (plànol d'informació I-05).  
- Subministrament d'aigua potable: els habitatges tradicionals s'abasteixen per mitjà de pous, ja siga individuals en la finca o per mitjà de connexió a pous comunitaris. Es pot obtindre l'aigua a partir d'aquests pous tractant l'aigua de reg amb instal·lacions de cloració i potabilització ubicades en la mateixa activitat i, en cas que no siga possible, es podria construir un depòsit per a omplir-lo per mitjà de depòsits cisterna, instal·lant un equip de cloració i potabilització.  
- Gestió d'aigües residuals: els allotjaments turístics rurals que s'implanten hauran de gestionar el seu tractament de les aigües residuals i instal·lar depuradores per al tractament de les aigües residuals produïdes per la pròpia activitat, dimensionada d'acord amb el cabal que es puga preveure.  
- Gestió de fems: davant de l'absència de servei d'arreplega domiciliària, l'única solució possible és l'arreplega i classificació en la pròpia activitat i el trasllat d'aquests amb vehicle fins als contenidors situats al nucli urbà.  
En relació amb les condicions per a l'activitat respecte a infraestructures i serveis, dels serveis s'estima necessari regular amb més detall les condicions per a evitar efectes negatius a nivell de projecte, d'acord amb el que indica la documentació aportada i el que s'ha dit abans: la gestió de les aigües residuals es realitzarà a través de la instal·lació d'un sistema individualitzat de tractament d'aigües residuals, la gestió de residus s'efectuarà individualment com s'indica, el subministrament elèctric es durà a terme, fora de la zona de les Alcusses, per mitjà de plaques fotovoltaiques o generadors xicotets, i en la zona de les Alcusses s'emprarà aquest sistema llevat que siga possible la connexió a xarxa existent per mitjà d'estesa subterrània sense generar efectes significatius en l'entorn, i el subministrament d'aigua potable haurà de tindre l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i complir les condicions sanitàries exigides per la legislació sectorial.  
Algun habitatge rural existent està en terreny forestal d'acord amb el PATFOR (per exemple el Juncaret o el Romeral) i algun pròxim al terreny forestal estratègic i forest d'utilitat pública. També hi ha camins ramaders pròxims a alguns dels habitatges rurals proposats. En qualsevol cas, s'hauran d'obtindre les autoritzacions o informes que corresponguen en relació amb l'afecció a aquest tipus de terrenys o dominis públics.  
Des del punt de vista del patrimoni cultural, la modificació comporta permetre uns usos semblants als ja permesos (alberg). D'altra banda, les construccions existents queden sotmeses al grau de protecció general, la qual cosa obliga, segons l'article 223 de les normes urbanístiques, al fet que les obres permeses siguen de rehabilitació, i no alteren ni la seua configuració exterior ni el seu esquema tipològic bàsic.  
No obstant això, en tractar-se d'edificacions de caràcter tradicional, s'estima necessari que s'obtinga informe favorable de la Conselleria de Cultura a la modificació abans de l'obtenció de l'aprovació definitiva, i completar la documentació d'acord amb l'informe d'aquesta de manera que s'establisquen, si escau, les mesures que s'estimen necessàries respecte d'això.  
En l'informe de la Subdirecció General d'Emergències i Planificació s'indica que l'habitatge rural existent Venta de la Bassa està en la zona d'especial exposició (500 m) de les vies A-35 i ferrocarril València - La Encina. En aquesta franja, respecte al ferrocarril, es troben altres habitatges rurals existents com el Juncar, la Torreta, etc. Es tracta d'un ús ja autoritzat en el municipi (alberg) que s'amplia a altres modalitats semblants que no comporten variació significativa respecte a l'autoritzat.  
Alguns habitatges rurals existents estan afectats per risc geomorfològic associat a barrancs com el Juncar o el Juncaret. L'article 18 del PATRICOVA regula les limitacions en sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació. En la part afectada per risc geomorfològic es prohibeixen (art. 18.1) els habitatges, els establiments hotelers i campaments de turisme, però en l'article 18.4 es permet eximir d'aqueixa prohibició els usos regulats abans esmentats per mitjà d'estudi específic i detallat. Per tant, s'estima que en l'obtenció de la llicència l'Ajuntament haurà d'analitzar, abans de la seua concessió, si està afectat per risc d'inundació i, si escau, obtindre informe favorable del Servei d'Ordenació del Territori per a implantar aquest ús en aqueixa zona.  
  
Alguns habitatges estan en zones amb risc de lliscament, per tant, s'estima que en la concessió de la llicència haurà d'analitzar-se si cal adoptar mesures correctores adequades respecte d'això.  
  
Alguns habitatges rurals estan afectats per diferents riscos, com s'ha vist anteriorment, per tant es considera necessari que en la modificació del planejament s'adopten mesures per a evitar-los o corregir-los.  
  
Tenint en compte el que s'ha indicat, no es considera que es produiran efectes negatius significatius sobre el medi ambient en l'àmbit del pla amb les mesures que s'han apuntat en aquest informe.  
  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE,del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana estableix, en l'article 22, que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Proposta d'acord  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable segons el que estableix l'article 51.2. de la LOTUP, en relació amb la modificació d'allotjament turístic rural en sòl no urbanitzable d'especial protecció per valors ecologicoforestal i paisatgístic, al municipi de Moixent (València) d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, i tenint en compte les consultes realitzades i l'anàlisi efectuada, no modifica el model territorial, ni comporta increment de consum de recursos ni afecta significativament el patrimoni natural, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que aquesta modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient. Per tant, correspon continuar la tramitació d'aquesta modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste als condicionants següents:  
  
1. Abans de l'aprovació definitiva de la modificació:  
1.1. S'han d'introduir en la modificació proposada de l'article 169 de la normativa urbanística els canvis següents:  
a) S'han de permetre totes les modalitats d'allotjaments turístics rurals, és a dir, no sols les previstes en l'article 3.1 (casa rural, alberg turístic i acampada en finca particular amb habitatge habitat) del Decret 188/2005, de 2 de desembre, regulador de l'allotjament turístic rural a l'interior de la Comunitat Valenciana, sinó també les previstes en l'article 3.2 (establiments hotelers i apartaments turístics rurals) que s'ajusten a les condicions d'aquest.  
b) S'ha d'incorporar en la documentació escrita amb eficàcia normativa la llista d'habitatges rurals existents amb condicions per a admetre l'ús d'allotjament turístic rural que figura en la documentació remesa a aquesta conselleria amb data d'entrada 18 de gener de 2016, i com a plànol d'ordenació, el plànol d'informació I-04, de manera que queden clarament grafiades les edificacions en què es permet l'ús. S'indicarà que es tracta dels habitatges que podran optar a l'esmentat ús.  
  
c) On diu: «Hauran de disposar d'una edificació que justifique valors arquitectònics i/o permeta la seua habilitació per a l'ús d'alberg.»  
Haurà de dir: «Hauran de disposar d'una edificació que justifique valors arquitectònics i/o etnològics i que, amb la consideració de protecció indicada, permeta la seua habilitació per a l'ús d'allotjament turístic rural.»  
d) S'ha d'eliminar el condicionant següent: «En relació amb l'article 197 de l'esmentada Llei 5/2014, com la implantació de l'ús d'allotjament turístic rural és d'interés per al desenvolupament turístic rural i es pot escometre per mitjà de la recuperació del patrimoni arquitectònic radicat en el medi rural, s'exceptua l'exigència que el seu emplaçament tinga més de cinc quilòmetres de sòl vacant amb qualificació apta per a albergar aquests usos.  
e) En relació amb les garanties de les infraestructures i serveis, s'han d'establir les condicions addicionals per als serveis següents:  
  
- La gestió de les aigües residuals s'ha de realitzar a través de la instal·lació de sistema individualitzat de depuració d'aigües residuals i amb l'autorització d'abocament de l'organisme de conca.  
- El subministrament d'aigua potable haurà de tindre autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i complir les condicions sanitàries exigides per la legislació sectorial.  
- Subministrament elèctric: per als habitatges situats fora de la zona de les Alcusses s'han d'emprar plaques fotovoltaiques o generadors xicotets, i a la zona de les Alcusses (plànol I-05), s'ha d'emprar la connexió a la xarxa existent per mitjà d'estesa subterrània llevat que puguen generar-se efectes negatius significatius i, en aquest cas, se substituirà pels sistemes abans indicats.  
- Residus urbans: la gestió de residus s'ha d'efectuar individualment com s'indica en la documentació presentada.  
f) En la concessió de les llicències per part de l'Ajuntament s'ha d'exigir el compliment dels punts següents:  
- Anàlisi de la zona, abans de la concessió de la llicència, per a saber si està afectada per risc d'inundació i, si escau, obtindre l'informe favorable del Servei d'Ordenació del Territori per a implantar aquest ús en aqueixa zona.  
- Establiment de les mesures respecte al risc sísmic en la Norma de Construcció Sismoresistent de 2002 (NCSR-02).  
- Compliment del que estableix quant a incendis forestals la legislació sectorial:  
· Article 32 (interfície urbanoforestal) del Decret 58/2013, de 3 de maig, que aprova el PATFOR.  
· Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, que aprova el plec de normes de seguretat de prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terrenys forestals o en els voltants.  
· Pla de Prevenció d'Incendis Forestals de la Demarcació Forestal de Xàtiva.  
- S'han d'adoptar mesures adequades, si cal, en relació amb el risc de lliscament i despreniment.  
1.2. S'ha de modificar la documentació en el sentit indicat en l'informe del Servei Territorial de Cultura i Esports de València, de data 06.07.2015, reflectit en aquest informe. S'ha de presentar al servei esmentat la documentació, havent d'obtindre's informe favorable, i s'han d'incorporar les condicions que, si escau, establisca l'esmentat servei a la modificació de l'article 169.  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no s'haguera aprovat la modificació en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic que fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Per tant, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació d'allotjament turístic rural en sòl no urbanitzable d'especial protecció per valors ecologicoforestal i paisatgístic, del PGOU de Moixent, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, de conformitat amb l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 28 de juliol de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de l'homologació i Pla de reforma interior de la UE-5 de sòl industrial d'Alfarp.  
Promotor: Ajuntament d'Alfarp.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Localització: Alfarp (València).  
Expedient: 12/2017-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió realitzada el 27 de juliol de 2017, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de l'homologació i Pla de reforma interior de la UE-5 de sòl industrial d'Alfarp, en els termes següents:  
  
A) Documentació aportada  
Amb data 6 de febrer de 2017, el Servei Territorial d'Urbanisme de València remet un escrit en el qual informa que l'Ajuntament d'Alfarp ha sol·licitat l'inici del procediment d'avaluació ambiental de l'homologació i Pla de reforma interior de la UE-5 de sòl industrial d'aquest municipi; que la documentació aportada per l'Ajuntament s'ajusta a allò que s'ha exigit per a aquest tràmit de conformitat amb la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), i la remeten al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica per a la seua tramitació ambiental.  
La documentació remesa, en format paper (1 còpia) i digital (CD) amb la documentació (de data juny 2016) en format PDF, està composta per:  
- Document inicial estratègic  
- Esborrany del document d'homologació  
- Esborrany del Pla de reforma interior, que inclou:  
1. Documents sense eficàcia normativa  
1.1. Memòria informativa  
1.2. Memòria justificativa  
1.3. Documents sectorials  
1.4. Plànols d'informació  
1.5. Inventari d'edificacions existents  
1.6. Estudi de viabilitat econòmica i memòria de sostenibilitat econòmica  
2. Documents amb eficàcia normativa  
2.1. Normes urbanístiques  
2.2. Plànols d'ordenació  
- Esborrany del programa d'actuació integrada  
  
Revisada, per aquest servei, la documentació aportada, es considera que és concorde amb el que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
B) Planejament vigent  
El planejament vigent al terme municipal d'Alfarp el constitueixen les normes subsidiàries de planejament aprovades el 22 de desembre de 1988 per la Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Les normes subsidiàries classifiquen els terrenys de l'àmbit de l'Homologació i Pla de Reforma Interior (PRI) UE-5 com a Sòl No Urbanitzable i, encara que es qualifiquen com «de protecció agrícola futur regadiu», en el document aportat es justifica que han de considerar-se com a sòl no urbanitzable comú.  
Com a modificacions de les normes subsidiàries d'Alfarp s'han tramitat les següents:  
- «Modificació puntual de les normes subsidiàries. Homologació de sòl industrial», amb aprovació definitiva de data 28 de maig de 2008, de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, i que va obtindre declaració d'impacte ambiental (DIA) positiva supeditada al compliment de determinats condicionants ambientals, el 12 de febrer de 2008 (expedient 34/2006-AIA). Aquest sòl industrial no s'ha desenvolupat.  
- «Homologació i Pla Parcial del Sector Alfarp Residencial», amb aprovació definitiva de data 1 de juny de 2009, de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, que va obtindre DIA positiu supeditada al compliment de determinats condicionants ambientals el 21 de maig de 2009 i Resolució complementària de 6 de juny de 2012 (expedient 366/2006-AIA).  
  
Actualment està en tramitació la revisió del Pla General d'Alfarp, expedient 19/2009-EAE, que disposa de document de referència emés amb data 14 de març de 2013, que es considera a tots els efectes com a document d'abast, de conformitat amb la LOTUP. Amb data 16 de setembre de 2016, la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental concedeix a l'Ajuntament d'Alfarp la pròrroga del document de referència, amb vigència fins al 20 d'agost de 2018.  
En la revisió del Pla General d'Alfarp es proposava arreplegar part de l'àmbit de l'actuació present com a Sòl Urbà Industrial UE-5, amb una superfície de 149.230 m².  
  
C) Homologació i Pla de reforma interior de la UE-5 Sòl Industrial: objecte i justificació  
C.1. Principals problemes  
En l'àmbit d'actuació ja hi ha activitats industrials, i es daten les primeres naus construïdes en els anys setanta, huitanta i noranta del segle XX, segons s'indica en la documentació aportada.  
Sobre una de les naus, construïda l'any 1992 i destinada a la fabricació de contraxapat de fusta, es va autoritzar una activitat de cogeneració d'energia per mitjà de declaració d'interés comunitari (DIC), aprovada per Resolució del conseller d'Obres Públiques de data 21 d'abril de 1999.  
Les vigents normes subsidiàries de 1988 classifiquen els terrenys d'aquest àmbit d'actuació com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola futur regadiu.  
S'indica que aquesta actuació és de caràcter prioritari per tractar-se de l'únic àmbit d'ús industrial existent al municipi i albergar actualment indústries que constitueixen la seua principal font d'ocupació i la continuïtat del qual depén directament del desenvolupament de l'àmbit.  
Cal escometre amb urgència, en l'àmbit de l'actuació, obres d'ampliació de l'activitat dedicada a la fabricació de taulers, contraxapats i envasos de fusta per a fruites per a donar resposta a la demanda existent, millorar la funcionalitat de les seues instal·lacions, la qualitat d'aquestes indústries i la seua imatge.  
C.2. Objectius a aconseguir. Justificació  
L'objectiu a aconseguir és l'homologació modificativa parcial de les normes subsidiàries per a reclassificar sòl no urbanitzable de protecció agrícola futur regadiu en sòl urbà en l'àmbit de l'actuació, per tractar-se d'una zona parcialment urbanitzada i amb activitat industrial, amb serveis urbanístics bàsics.  
Es justifica la proposta de tramitació anticipada de l'Homologació i PRI de la UE-5 per la necessitat de disposar dels documents que permeten modificar les previsions de les vigents normes subsidiàries, a fi d'establir un ordenació completa, que diferencie entre les determinacions de l'ordenació estructural de les d'ordenació detallada, que possibilite la immediata programació i desenvolupament i la definició de les obres necessàries per a completar la urbanització de l'àmbit, tot això sense necessitat de posposar aquesta modificació a l'aprovació definitiva de la revisió del Pla General d'Alfarp.  
A més, és objecte de la proposta adaptar les determinacions de caràcter ambiental i sectorial vigents que les actuals normes subsidiàries 1988 no recullen.  
  
D) Característiques de l'Homologació i Pla de Reforma Interior de la UE-5 Sòl Industrial  
D.1. Àmbit de l'actuació  
L'àmbit proposat perquè siga reclassificat arriba als 168.477,52 m² de sòl (en el plànol núm. 3. Edificabilitat i serveis existents de l'esborrany del document d'Homologació, figuren 168.474,52 m²) i queda localitzat a uns 1.300 metres al nord-est del nucli d'Alfarp, ubicat al marge dret de la CV-520, aproximadament en el punt quilomètric 13+500.  
L'àmbit proposat amplia la superfície que la revisió del Pla General, en tramitació, considera per a aquesta zona consolidada (149.230,00 m²sòl) i la classifica com a sòl urbà industrial. No obstant això, es respecta el límit del perímetre d'afecció del nuc de l'enllaç de la futura carretera CV-50, variant Carlet-l'Alcúdia, amb el qual limita l'actuació pel sud.  
De la superfície total de l'àmbit, estan consolidats per edificació 53.978,62 m², és a dir, el 32,04 % de la superfície total, i estan urbanitzats 77.812, 14 m², és a dir, el 46,19 %, amb la qual cosa hi ha 131.791,14 m² que són sòl en situació bàsica d'urbanitzats d'acord amb la legislació estatal de sòl, la qual cosa significa un percentatge del 78,23 % del total de la superfície.  
Segons s'indica en l'esborrany del document d'homologació, «es tracta d'una zona urbanitzada, en el sentit a què fa referència l'article 25.2.b de la LOTUP que disposa dels serveis urbanístics bàsics, amb accés rodat principal per la CV-520, electrificació, aigua potable i sistema de depuració, però que requereix millorar i formalitzar la seua ordenació, ultimar la urbanització i millorar les seues condicions de connexió i integració amb la xarxa estructural».  
D.2. Estudi d'alternatives  
En l'apartat 4.1.b del document inicial estratègic es descriuen l'alternativa 0 i l'alternativa «solució proposada».  
· Alternativa 0: es correspon amb el manteniment de les determinacions actuals de les vigents i obsoletes normes subsidiàries d'Alfarp. Consistiria en no plantejar ni desenvolupar cap actuació. No es preveu aquesta alternativa 0 perquè la situació actual és d'un evident divorci entre la realitat d'urbanització i d'edificació i les normes subsidiàries vigents.  
Les activitats consolidades tenen una envergadura important tant per nivell de producció com per capacitat per a la consolidació i la creació d'ocupació i, a més, es troben actualment en expansió, per la qual cosa necessiten amb urgència ampliar les seues instal·lacions, encara sense excedir la zona de sòl ja ocupada i urbanitzada.  
Per això, s'indica que és inadequat mantindre la denominació formal i la destinació de sòl no urbanitzable per a aquest àmbit ja que ni respon a la realitat ni s'ajusta al que estableix l'article 25.2.b (zones urbanitzades), en relació amb l'article 28.3, ambdós de la LOTUP.  
· Alternativa «reversiva». Es tractaria d'aplicar tècniques de disciplina per a intentar tornar els terrenys al seu estat natural, amb tancament d'activitats i demolició de tot el que s'ha construït. No es considera viable aquesta alternativa perquè comportaria la destrucció de riquesa, ocupació i teixit social a Alfarp i no considera el grau d'urbanització i de consolidació edificatòria que hi ha.  
· Alternativa «d'àmbit». Es tractaria de proposar un àmbit diferent o més reduït. No es preveu aquesta alternativa perquè no s'ajustaria a l'àmbit real del problema de què s'està proposant solució amb aquesta actuació.  
· Alternativa «solució proposada». Es correspon amb la proposta presentada l'objecte de la qual és la reclassificació d'aquest àmbit a sòl urbà d'ús industrial.  
  
D.3. Descripció de l'alternativa «solució proposada»  
D.3.1. Classificació del sòl. Característiques urbanístiques.  
La proposta d'Homologació i Pla de Reforma Interior de la UE-5 preveu:  
- Classificació del sòl: sòl urbà zonificat com a zona urbanitzada industrial (ZUR-IN). En el plànol núm. 4. Classificació del sòl i xarxa estructural de dotacions públiques que s'adjunta a l'esborrany del document d'homologació, s'observa que s'estableixen tres classificacions:  
  
· ZUR-IN: sòl urbà. Zona urbanitzada industrial sotmesa a pla de reforma interior.  
· ZRP-AF: zona rural protegida per afeccions (reserva carretera). Es correspon amb la zona de protecció de la CV-520 (25 metres des de l'aresta exterior de la calçada). S'observa en el plànol núm. 4 que la delimitació de l'àmbit UE-5 incorpora part de la zona de protecció de la CV-520.  
· ZRP-RI: zona rural protegida per riscos (barranc).  
- S'estableix una única unitat d'execució UE-5 que es constitueix com una única àrea de repartiment AR-UE5.  
- Zona d'ordenació: zona BEX, bloc exempt.  
- Aprofitament tipus: 0,7 m²sòl/m²sostre. Es manté el mateix aprofitament tipus que el proposat en la revisió del pla general en tramitació.  
- Índex d'edificabilitat neta: 0,8234 m²sostre/m²sòl. No computen en aquesta edificabilitat màxima els soterranis ni els semisoterranis.  
- Alçàries: es permeten dues alçàries, planta baixa més una, amb una alçària màxima de 10 metres per a edificis d'oficines i blocs representatius.  
D.3.2. Xarxa primària de sòl dotacional públic  
Segons es recull en l'esborrany del document d'homologació:  
· La proposta té en consideració i, per tant, deixa fora de l'àmbit la reserva de sòl per a la futura rotonda projectada per la Diputació Provincial de València que servirà d'accés tant a la unitat d'execució UE-5 com al nucli urbà residencial situat al sud d'aquesta en el marge esquerre de la CV-520, conegut com a Urbanització Les Casetes Catxapins.  
  
La mencionada rotonda queda situada fora de l'àmbit de la UE-5, si bé s'indica que el sòl per a aquesta rotonda haurà de ser adquirit a càrrec del programa de l'àmbit d'actuació, sense perjudici de l'execució a càrrec de la Diputació.  
· També s'indica que «l'àmbit es delimita salvant la línia exterior de la zona de domini públic, tenint en compte el barranc que transcorre paral·lel a la CV-520 i es computa als efectes d'edificabilitat els terrenys que conformen l'espai de la zona de protecció, la qual cosa suposa que aquests també queden integrats dins de l'àrea de repartiment».  
  
· No hi ha xarxa primària interna en la unitat d'execució, ja que totes les dotacions dins de la unitat pertanyen a la xarxa secundària perquè són pròpies de l'àmbit i no defineixen l'estructura d'aquest.  
  
  
D.4. Efectes previsibles sobre el medi ambient  
En l'apartat 4.1.d del document inicial estratègic s'arreplega el diagnòstic de la situació del medi ambient i del territori abans de l'aplicació del pla en l'àmbit afectat, del qual s'extrauen les consideracions següents:  
-No hi ha afecció a forests d'utilitat pública i a àrees forestals.  
-No hi ha espais naturals protegits ni afectats per la Xarxa Natura 2000.  
-No hi ha en la zona d'actuació riscos per inundació, lliscament i despreniment, erosió i vulnerabilitat d'aqüífers.  
-Quasi el 80 % de la superfície ordenada es troba consolidada per la urbanització i/o edificació, per la qual cosa es pot afirmar que la situació del medi ambient i del territori abans de l'aplicació del pla en l'àmbit afectat és de consolidació, urbanització i edificació i que, per tant, l'aplicació del pla i el programa no incidiran en aquesta situació.  
  
En relació amb el risc d'inundació derivat del barranc de la Creueta, que discorre en paral·lel pel marge dret de la CV-520 i constitueix el límit físic pel sud de l'àmbit, el DIE, en l'apartat 1.6.2, indica textualment:  
«La CHX ha informat, de forma verbalment i coherentment amb el PGOU en tramitació, al tècnic redactor d'aquest document, que l'àmbit no està afectat pel PATRICOVA i que l'únic condicionant que s'estableix és que es respecte l'actual traçat i característiques del barranc de la Creueta, que no afecta l'àmbit i que discorre en paral·lel a la carretera CV 520, entre aquesta i les instal·lacions industrials que ens ocupen, sense que siga necessària cap actuació d'obra de fàbrica ni cap altra que condicionen l'actuació».  
En relació amb el risc d'inundació, també s'indica:  
«La nul·la afecció està justificada en la cartografia de l'Estat, Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient, sobre zones inundables, inclosa en la pàgina MAGRAMA, molt més recent i precisa que la cartografia sobre zones inundables autonòmica, inclosa en el PATRICOVA».  
Basant-se en aquest diagnòstic i dels objectius perseguits, s'indica que «l'actuació proposada no sols no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient ni sobre el territori, sinó que millorarà notablement les condicions d'ordenació i integració de l'àmbit consolidat».  
  
El DIE destaca que la proposta presentada s'inspira en els principis bàsics següents:  
- Manteniment de la condició de minipolígon rural especialitzat en activitats relacionades amb el sector agrari i de baix impacte ambiental.  
  
- Millora de les condicions de connexió sense provocar l'alteració de la xarxa estructural primària existent. S'hi considera la rotonda projectada per Diputació Provincial de València.  
- Possibilitar una raonable ampliació de les activitats existents sense ocupar més sòl, excepte una mínima ampliació.  
- Integrar la totalitat dels serveis urbanístics: electrificació, sanejament, aigua potable i recollida de residus.  
- Simplificació i funcionalitat de la xarxa secundària per l'escàs nombre de parcel·les resultants.  
- Maximitzar la superfície de zona verda.  
Respecte del sanejament, en el DIE (pàgina 24), en la descripció de la solució proposada, s'indica que es millora el sistema de depuració per mitjà de la previsió d'una depuradora d'última generació.  
Entre les mesures previstes per a previndre, reduir i, en la mesura que siga possible, compensar qualsevol efecte negatiu en el medi ambient i en el territori, es preveuen les mesures següents:  
- Elaborar un estudi d'integració paisatgística que establisca les particularitats paisatgístiques de l'actuació i detalle els condicionants relatius a la zona verda.  
- Les normes del pla de reforma interior (PRI) establiran en la versió preliminar del document un sistema de tancament de l'àmbit amb elements vegetals que disposen de sistemes automatitzats de reg a càrrec de la propietat dels terrenys.  
Finalment, cal indicar que en l'article 8. Condicions d'urbanització de les normes urbanístiques proposades en el PRI, s'indica que «s'executarà la xarxa de sanejament separativa, la qual abocarà les pluvials al barranc de la Creueta i les residuals a la depuradora particular que haurà d'incloure's en el projecte d'urbanització, les característiques de la qual seran les adequades per al reciclatge de l'aigua consumida».  
  
E) Consultes  
La Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les administracions públiques afectades següents:  
  
ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA CONSULTA INFORME  
ST URBANISME VALÈNCIA 24.02.2017 19.05.2017  
Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori - SDG Ordenació Territorial i Paisatge - Servei d'Ordenació del Territori (PATRICOVA - ETCV) 24.02.2017 17.07.2017  
Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori - SDG Ordenació Territorial i Paisatge - Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge 24.02.2017 27.07.2017  
Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori - SDG de Mobilitat 24.02.2017 03.05.2017  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer 24.02.2017   
EPSAR 24.02.2017 29.05.2017  
Diputació de València - Àrea de Carreteres 24.02.2017 06.06.2017  
ST de Medi Ambient - València 24.02.2017 16.05.2017  
SDG de Medi Natural - Servei d'Ordenació i Gestió Forestal 24.02.2017   
Séquia d'Alèdua 24.02.2017   
Ajuntament de Llombai 24.02.2017   
  
  
  
F) Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de la consulta a les administracions públiques afectades a les quals fan referència els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.   
L'àmbit de l'actuació proposada és de fet un àmbit antropitzat per la consolidació de l'activitat industrial que des dels anys 70-80 del segle passat es desenvolupa i que constitueix el principal nucli industrial del municipi d'Alfarp. La proposta pretén una xicoteta ampliació (uns 19.247,52 m²) de la superfície actualment en activitat i la seua consideració com a sòl urbà, amb la intenció de completar la urbanització necessària i adaptar-se a les demandes existents en el sector.  
  
El terme d'Alfarp queda ubicat en la conca mitjana del riu Magre, a la vall dels Alcalans, i no té relleus significants, si bé l'extrem nord-est és el més accidentat.  
L'àmbit de l'actuació queda molt delimitat tant per infraestructures de comunicació com per elements físics del territori. La carretera CV-520 Sollana-Catadau (per Benifaió), de titularitat de la Diputació Provincial de València, que en direcció est-oest discorre pel nord del terme, configura, en el tram més occidental del terme, una estreta franja (al voltant de 500 metres d'amplària) de terrenys de cultiu, al peu dels relleus ondulats de Llombai, que es troben entre el límit del terme d'Alfarp i Llombai i la carretera CV-520. Al sud de la CV-520 s'estén la zona més extensa del sòl rural de la vall dels Alcalans, al terme d'Alfarp. aquesta estreta franja de sòl és la que en la revisió del Pla General d'Alfarp es proposa per a la ubicació de sòls urbanitzables d'ús industrial, i recull, al seu torn, l'àmbit d'aquesta proposta com a sòl urbà.  
  
  
En concret, aquest àmbit, majoritàriament consolidat per la urbanització i per l'edificació d'ús industrial, queda delimitat per:  
  
· Al nord, per la llinda del municipi d'Alfarp amb la de Llombai, amb el límit físic determinat per un xicotet barranc sobre el qual discorre l'assagador del Camí de València, als peus dels contraforts de la Lloma de la Punta (ja al terme de Llombai).  
· Al sud, pel barranc de la Creueta que el separa de la carretera CV-520 (assagador de Benifaió) i de la Urbanització El Puntal (marge esquerre de la CV-520).  
· A l'est, per camps de fruiters  
· A l'oest, per la séquia d'Alèdua i camps de cultiu.  
Respecte de la superfície ocupada per aquest àmbit industrial i la seua proposta d'ampliació, el Servei d'Ordenació del Territori emet un informe en matèria d'adaptació a l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), rebut amb data 17 de juliol de 2017, en el qual considerant que es tracta d'un àmbit majoritàriament consolidat, amb un 78,23 % de la seua superfície en situació bàsica d'urbanitzats, d'acord amb la legislació estatal de sòl, que el Sistema d'Informació sobre Ocupació del Sòl d'Espanya (SIOSE) de l'any 2011 ja reconeix aquest àmbit com a sòl segellat d'ús industrial, l'actuació no computa als efectes de les directrius de l'ETCV relativa a l'ocupació de sòl i, per tant, no es deriven efectes significatius en aquesta matèria, sent compatible amb les directrius de l'ETCV.  
Les principals afeccions ambientals provenen:  
· Del risc d'inundació que es deriva de la presència d'alguns barrancs que aboquen cap al riu Magre: barranc de la Creueta al sud; barranc de Sarió al nord-est, i barranc (sense identificar) en la llinda nord de l'àmbit.  
· Els camins ramaders que delimiten al nord i al sud l'àmbit de l'actuació, com són l'assagador Camí de València, que queda ubicat darrere de la tanca nord de l'àmbit, i l'assagador de Benifaió, que coincideix amb el traçat de la carretera CV-520, límit sud de l'àmbit.  
  
· Afecció paisatgística que poguera derivar-se com a conseqüència de la instal·lació de noves activitats.  
· Proximitat amb sòl forestal en l'extrem nord-oest de l'àmbit, després del camí de la Serra.  
Una vegada consultat l'estudi de paisatge de la revisió del Pla General d'Alfarp, es comprova que l'àmbit queda inclòs en la unitat de paisatge UP-7 Vall d'Alfarp, Catadau i Llombai, que es caracteritza amb un valor paisatgístic mitjà, dins de la qual delimita la subunitat d'ús industrial, on radiquen les activitats objecte de la proposta, i s'indica que «es tracta d'espais plans en què no es mostra l'existència d'elements físics ni tampoc biològics limitants de l'ús, pel fet que es tracta en origen d'àrees agrícoles ben representades en la resta del municipi». La qualitat del paisatge d'aquesta subunitat és baixa i considera que «l'únic risc previsible respecte del factor paisatge en aquesta subunitat ja de per si condicionada per la seua tipologia seria la introducció d'elements dissonants amb la naturalesa comercial de la zona terciària. Les zones d'aplecs i/o abandó de materials i elements en els espais d'ús industrial poden generar afeccions al paisatge.» Aquesta subunitat es visualitza en conjunt des de la carretera CV-520 i des dels primers relleus a l'est de la seua implantació.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, en el seu informe de data 25 de juliol de 2017, rebut el 27 de juliol, considera que tenint en compte l'objecte i l'abast de la modificació proposada es pot preveure que aquesta sí que tinga incidència en el paisatge. Entre altres aspectes, destaca que l'àmbit de l'actuació queda situat sobre un paisatge rural agrícola amb reconeixement d'un valor alt per l'administració. En aquest sentit, vist l'àmbit territorial de la modificació, estima més adequada l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística, acompanyat amb els estudis de major àmbit territorial necessaris per a l'adequada resolució de la integració de la modificació que es proposa amb el paisatge de rellevància regional PRR 38 Ribera del Xúquer i del Paratge Natural Municipal del Tello, de Llombai, a fi de valorar els efectes de l'actuació i establir les mesures per a evitar o mitigar els possibles efectes negatius. Entre altres aspectes, el mencionat estudi inclourà la redacció d'un estudi de visibilitat i les normes d'integració paisatgística hauran d'establir determinacions que s'incorporaran als plans d'ordenació i les normes urbanístiques. S'incorporarà delimitació i caracterització de la infraestructura verda en els termes expressats en el cos del seu informe.  
En relació amb l'afecció per risc d'inundació, el Servei d'Ordenació del Territori emet un informe, rebut amb data 17 de juliol de 2017, en el qual, en primer lloc, es posa de manifest que el Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI), del Ministeri d'Agricultura i Pesca, Alimentació i Medi Ambient, no té analitzada la perillositat d'inundació del barranc de la Creueta, només analitza la perillositat d'inundació del riu Magre, els desbordaments del qual no afecten l'àmbit d'actuació de la zona industrial. Aquest resultat no permet concloure, com es fa en la proposta, que l'àmbit d'actuació no està afectat per perillositat d'inundació. S'indica que, de conformitat amb la cartografia del Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), la totalitat de l'àmbit d'actuació està afectat per perillositat geomorfològica derivada de tres barrancs que provenen de la zona nord-est de l'àmbit: el barranc de la Creueta, el barranc de Sarió i un altre barranc, sense denominació coneguda, situat més a l'oest.  
  
L'informe indica que analitzant la proposta d'ordenació proposada, s'adverteix que el tractament de les zones de protecció d'inundabilitat i de carreteres no és correcta. La zona inundable se situa en l'interior de la zona de protecció de la carretera. L'article 21.3 de la normativa del PATRICOVA estableix que les carreteres han d'estar protegides davant de les avingudes de 500 o de 100 anys de període de retorn (segons que la intensitat mitjana diària siga major o menor de 2.000 vehicles/dia, respectivament). Per aquest motiu, el Servei d'Ordenació del Territori ja va exigir un estudi d'inundabilitat al projecte de condicionament de la carretera CV-520, que encara no ha sigut presentat davant d'aquest organisme. En tot cas, indica l'informe, no és admissible que la rotonda principal d'accés al sector estiga situada sobre uns terrenys qualificats com a zona rural protegida per riscos (barranc).  
  
En l'informe es fan les consideracions següents:  
· De l'ordenació proposada es derivaran efectes significatius en matèria de risc d'inundació.  
· L'ordenació proposada és incompatible amb l'article 18.1 de la normativa del PATRICOVA, que prohibeix la reclassificació de sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació a sòl urbà.  
· Haurà d'elaborar-se un estudi d'inundabilitat, amb l'amplitud i el nivell de detall establit en l'article 12 de la normativa del PATRICOVA.  
  
Conclou, per tant, que l'Homologació i el Pla de Reforma Interior de la UE-5 de Sòl Industrial d'Alfarp estan afectats per risc d'inundació i són incompatibles amb les determinacions normatives de la Comunitat Valenciana. Hi ha la possibilitat d'elaborar un estudi d'inundabilitat que concrete el risc d'inundació i la seua afecció sobre l'actuació.  
  
Pel que fa a l'afecció als camins ramaders, cal indicar que l'assagador del Camí de València, al nord de l'actuació, ja està fora de la tanca de l'àmbit, per tant, no és previsible que puga tindre cap incidència en aquesta matèria ja que l'actuació proposada no amplia la seua superfície cap al nord. En relació amb l'assagador Camí de Benifaió, el traçat del qual coincideix amb el de la CV-520, seran les afeccions sectorials que es deriven d'aquesta carretera les que hauran de considerar-se en la proposta d'actuació.  
La proximitat de sòl forestal en l'extrem nord-oest de l'àmbit de l'actuació requerirà que s'adopten les condicions de seguretat en la interfície urbanoforestal que estableix l'article 32 del Pla d'Acció Territorial Forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
Les principals afeccions sectorials que incideixen sobre l'àmbit d'actuació es corresponen amb:  
· Afecció del barranc de la Creueta  
· Afecció de la reserva de sòl per a l'enllaç amb la futura CV-50  
· Afecció de la carretera CV-520, titularitat de la Diputació Provincial de València.  
D'acord amb el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües, els marges dels llits estan subjectes en tota la seua extensió longitudinal:  
a) A una zona de servitud de cinc metres d'amplària, per a ús públic que es regularà reglamentàriament.  
b) A una zona de policia de 100 metres d'amplària en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que s'hi desenvolupen.  
L'esborrany del document d'homologació proposa la classificació de zona rural protegida per riscos ZRP-RI per al barranc de la Creueta, però no distingeix en aquesta classificació la zona de domini públic de la zona de servitud (5 m), En tot cas, ha d'aportar-se informe de l'organisme de conca sobre la proposta de classificació del barranc i sobre l'autorització de les activitats a realitzar en les zones de servitud i zona de policia.  
Pel que fa a l'afecció de la carretera CV-520, la proposta d'homologació preveu la classificació com a zona rural protegida per afeccions ZRP-AF per a incorporar la zona de protecció (25 metres) de la carretera CV-520 de titularitat de la Diputació Provincial de València i de la futura rotonda d'accés a la Urbanització El Puntal. En el plànol núm. 4 del document d'homologació s'observa que la delimitació de l'àmbit de la unitat d'execució UE-5 incorpora part de la zona de protecció de la carretera.  
En relació amb el que s'ha dit anteriorment, l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de València, rebut amb data 19 de maig de 2017, indica que «haurà d'ajustar-se el sector excloent-hi el barranc de la Creueta com a límit sud del sector i mantindre un criteri homogeni respecte de la inclusió en el sector de l'afecció de la reserva viària de la CV-520 i la variant CV-50, i grafiar correctament la seua zona de servitud i incloure la rotonda de la CV-520 o posar-la com a xarxa primària adscrita al sector».  
El Servei de Planificació i Projectes de la Diputació Provincial de València emet un informe, rebut amb data 6 de juny de 2017, en el qual es posa de manifest que, en la documentació aportada, «s'ha considerat la zona de protecció de la CV-520 tenint en compte els projectes aprovats definitivament per la Diputació de València i la del projecte en redacció d'accés a la Urbanització El Puntal, no així la derivada del projecte de desdoblament de la CV-520 entre la A-7 i el futur traçat de la CV-50 que no disposa d'aprovació definitiva».  
  
La Diputació de València informa desfavorablement l'Homologació de la UE-5 de Sòl Industrial i Pla de Reforma Interior d'Alfarp condicionat al fet que:  
· L'accés al sector siga a càrrec d'aquest, tant l'adquisició dels sòls necessaris com l'execució pròpia de l'accés que s'haurà d'adaptar, si és el cas, al Projecte Glorieta en PK 13+450 de la Carretera CV-520, de Sollana a Llombai, Az-360 en redacció. S'ha d'eliminar de la documentació definitiva qualsevol referència a l'execució dels accessos a càrrec de la Diputació de València.  
· El disseny dels accessos al sector haurà de permetre el pas simultani de dos vehicles pesants i haurà d'arreplegar el projecte en redacció sobre els accessos a la Urbanització El Puntal.  
· S'haurà de definir gràficament i executar la connexió del carril de bicicletes i de vianants entre el sector i la població d'Alfarp que serà a càrrec del sector.  
· Es realitzarà un estudi acústic que permeta determinar els nivells en el sector derivats de la presència de la carretera i les mesures de correcció que hagen d'adoptar-se, i que seran igualment a càrrec del sector.  
  
· Les fitxes de gestió hauran d'arreplegar l'obligació d'executar a càrrec del sector l'accés a aquest, la connexió del carril de bicicletes i de vianants amb el nucli urbà d'Alfarp i l'execució de les mesures de correcció de l'impacte acústic de la carretera en el sector si aquestes són necessàries.  
D'altra banda, queda analitzar les condicions de sòl urbà que posseeix l'actual àmbit industrial. Segons s'indica en el DIE:  
· No s'aporta informe de l'organisme de conca respecte a la suficiència de recurs hídric i la seua compatibilitat amb la planificació hidrològica, però es disposa d'aigua potable de la xarxa municipal per al consum humà i d'aigua de pou per al procés industrial.  
· Es disposa de subministrament elèctric, a través d'una xarxa aèria de mitjana tensió de la companyia Iberdrola. S'indica que s'ha emés un informe favorable de la companyia subministradora a l'actuació, en el qual només es requereix la construcció d'un nou centre de transformació per a satisfer les noves demandes de subministrament elèctric de les ampliacions que es projecten, i la seua connexió soterrada amb l'actual punt d'entrega. No s'aporta còpia de l'esmentat informe.  
· Xarxa de sanejament i pluvials. En la documentació aportada no es concreta quina és la xarxa de sanejament i sistema de depuració ni tampoc quina és la xarxa de pluvials actualment existent en aquest àmbit industrial. La informació és confusa, si bé en l'esborrany del Pla de Reforma Interior apartat A.2. Memòria justificativa (pàgina 10) es dóna a entendre que disposa de sistema de depuració, en l'apartat B1. Normes urbanístiques, article 8. Condicions d'urbanització s'arreplega que «s'executarà la xarxa de sanejament separativa, abocant les pluvials al barranc de la Creueta i les residuals a la depuradora particular que haurà d'incloure's en el projecte d'urbanització, les característiques de la qual seran les adequades per al reciclatge de l'aigua consumida». Per tant, s'ha de concretar quin és el sistema actual de sanejament i depuració i reservar, si és necessari, sòl dotacional on ubicar les instal·lacions de depuració, i justificar la seua ubicació en compatibilitat amb els usos residencials de la Urbanització El Puntal.  
Respecte a les aigües pluvials, ha d'aportar-se autorització d'abocament en la situació actual i obtindre's, si cal, nova autorització per a les aigües pluvials de l'actuació proposada.  
En relació amb el que s'ha dit anteriorment, l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de València, rebut amb data 19 de maig de 2017, indica, entre altres consideracions de caràcter urbanístic, la necessitat d'ampliar la justificació de la classificació de sòl urbà d'aquest àmbit de conformitat amb la legislació vigent.  
Destaca en aquest informe les consideracions de caràcter ambiental com són:  
· S'haurà de tindre en compte el risc d'inundació en la zona de conformitat amb el PATRICOVA.  
· S'haurà d'ubicar la depuradora en sòl dotacional i justificar la compatibilitat d'aquesta amb els usos residencials contigus actuals i futurs.  
Finalment, l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de València, una vegada analitzada l'Homologació i Pla de Reforma Interior del Sòl Industrial d'Alfarp i des del punt de vista de les seues competències urbanístiques, considera que aquesta actuació no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
G) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, establix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
H) Proposta d'acord  
Analitzada la proposta d'homologació i Pla de reforma interior de la UE-5 de sòl industrial d'Alfarp, cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del planejament vigent.  
  
Per això, segons el que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que la proposta d'homologació i Pla de reforma interior de la UE-5 de sòl industrial d'Alfarp no té incidència significativa en el model territorial de l'esmentat municipi, ja que incideix sobre una zona amb alt percentatge de consolidació en edificació i urbanització; que la seua tramitació permet la consideració adequada de les afeccions hidrològiques i el risc d'inundabilitat, millorant la sostenibilitat del sector; que no afecta patrimoni natural ni cultural, i havent tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta no presentarà efectes significatius sobre el medi ambient tenint en compte les determinacions que més avant s'indiquen.  
Per tant, es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de l'homologació i Pla de reforma interior de la UE 5-de sòl industrial d'Alfarp, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de l'homologació i resta d'instruments urbanístics d'acord amb la seua normativa sectorial, amb el compliment de les determinacions següents:  
  
Amb caràcter previ a l'aprovació de l'homologació i Pla de reforma interior de la UE-5 de sòl industrial d'Alfarp cal:  
1. Elaborar un estudi d'inundabilitat que arreplegue les consideracions realitzades en l'informe del Servei d'Ordenació del Territori, rebut amb data 17 de juliol de 2017; aportar la resolució a aquest estudi i incorporar, en la proposta definitiva, si escau, les determinacions que es poden fer.  
Si després de l'elaboració de l'estudi d'inundabilitat es determinara que el risc existent és incompatible amb l'homologació i Pla de reforma interior de la UE-5 de sòl industrial d'Alfarp plantejada, aquest informe ambiental i territorial estratègic s'haurà d'entendre en sentit desfavorable.  
2. Incorporar les determinacions realitzades en l'informe del Servei de Planificació i Projectes de la Diputació Provincial de València, rebut amb data 5 de juny de 2017, respecte de l'afecció sectorial amb la carretera CV-520 i aportar l'informe favorable d'aquest organisme.  
  
3. Aportar informe favorable de la Confederació Hidrogràfica a la proposta de classificació del llit que afecta l'àmbit i sobre la disponibilitat de recursos hídrics i la seua compatibilitat amb la planificació hidrològica.  
4. Elaborar un estudi d'integració paisatgística que arreplegue els documents, el contingut i les consideracions del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, continguts en el seu informe de data 25 de juliol de 2017; aportar l'informe favorable d'aquest servei, i incorporar, si escau, les determinacions que puguen derivar-se d'aquest.  
5. Reflectir en el projecte d'urbanització l'emplaçament de la depuradora d'aigües residuals que haurà d'ubicar-se en sòl dotacional i justificar la seua compatibilitat amb els usos residencials contigus.  
  
6. Incorporar les consideracions del Servei Territorial d'Urbanisme de València, en l'informe rebut amb data 19 de maig de 2017, i aportar l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte de la delimitació del domini públic hidràulic i la seua zona de servitud.  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no s'haguera aprovat l'homologació i Pla de reforma interior de la UE-5 de Sòl Industrial d'Alfarp en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
  
  
  
ANNEX I  
Homologació i Pla de Reforma Interior de la UE-5 de Sòl Industrial d'Alfarp  
Plànol d'ordenació i zonificació proposada  
  
  
Plànol 0.1. Proposta d'ordenació  
Plànol 0.2. Zonificació  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha expressat anteriorment, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de l'Homologació i Pla de Reforma Interior de la UE-5 de Sòl Industrial d'Alfarp, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, de conformitat amb l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 2 d'agost de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 30 d'agost de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8148, del 13-10-2017 (2017/8458)

RESOLUCIÓN de 30 de agosto de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 93/15-EAE Moixent y 12/17-EAE Alfarp.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8148

Fecha DOGV
:   13-10-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/8458

CVE


Fecha del documento
:   30-08-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 30 de agosto de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 93/15-EAE Moixent y 12/17-EAE Alfarp. [2017/8458]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 93/15-EAE Moixent y 12/17-EAE Alfarp.  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: Evaluación ambiental de la modificación de «alojamiento turístico rural en suelo no urbanizable de especial protección por valores ecológico-forestal y paisajístico».  
Promotor: Ayuntamiento de Moixent.  
Autoridad sustantiva: Comisión territorial de Urbanismo de Valencia.  
Localización: Municipio de Moixent (Valencia).  
Expediente: 93/15-EAE.  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 27 de julio de 2017, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta del informe ambiental y territorial estratégico de la modificación de «alojamiento turístico rural en suelo no urbanizable de especial protección por valores ecológico-forestal y paisajístico» del Plan General de Ordenación Urbana (PGOU) de Moixent, en los siguientes términos:  
En fecha 6 de mayo de 2015 se recibe del Ayuntamiento de Moixent solicitud de inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación de «alojamiento turístico rural en suelo no urbanizable de especial protección por valores ecológico-forestal y paisajístico» del PGOU de Moixent (Valencia), acompañada de documento inicial y documento de planeamiento de la modificación.  
  
Documentación aportada  
El 6 de mayo de 2015 se recibe del Ayuntamiento de Moixent la siguiente documentación en formato papel y digital: documento inicial estratégico y documento de planeamiento de la modificación.  
El 25 de mayo de 2015 se solicita al ayuntamiento la ampliación de la documentación facilitada. El 21 de julio de 2015 se recuerda al ayuntamiento la solicitud de documentación efectuada, remitiéndole copia de informe del informe del servicio territorial de cultura de Valencia que indicaba que debía completarse la información, para que se tuviera en cuenta.  
El 18 de enero de 2016 se remite por el Ayuntamiento la siguiente documentación como respuesta a los requerimientos efectuados: informe de los técnicos redactores y ejemplar de la modificación en soporte papel y digital. En la misma no se aporta la información requerida por el servicio territorial de cultura de Valencia.  
  
Planeamiento vigente  
El municipio de Moixent dispone, como documento de planeamiento urbanístico, de PGOU aprobada por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia el 27 de septiembre de 1998.  
La Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia aprobó el 31 de mayo de 2001 la modificación puntual núm. 2 del Plan General, sobre la que se emitió declaración de impacto ambiental favorable con condiciones de fecha 10 de abril de 2001.  
Teniendo en cuenta la modificación núm. 2 aprobada, la redacción del artículo 169 objeto de la presente modificación es el siguiente:  
«Artículo 169. Suelo No Urbanizable de E.P. valor ecológico-forestal y paisajístico.  
Dado el carácter inseparable de los valores a proteger, se señala de especial protección por valor ecológico-forestal y paisajístico el zócalo de la sierra de la Solana, así como toda el área de los planos que incluyen la Umbría.  
Se prohíbe también cualquier utilización que implique transformación de su uso y naturaleza, o lesione el valor específico. Como norma general se prohíbe toda intervención excepto la repoblación forestal, con las siguientes excepciones:  
- Instalaciones de torres de vigilancia de incendios forestales.  
- Refugios de los vigilantes forestales, con la misma regulación que los albergues del artículo 159, pero con separación mínima de 300 m.  
- Reparación de caminos, cunetas, desagües, etc.  
- Vallado y protección de yacimientos arqueológicos.  
- Actuaciones propias y específicas de la protección forestal contra incendios.  
- Tendido de tuberías subterráneas, con obligación de reponer el terreno a su estado inicial.  
Se permite la actividad terciaria de albergue rural en las masías o edificaciones existentes, las cuales se considerarán sometidas a protección general en cuanto a las posibles intervenciones; y ello sin perjuicio de las autorizaciones y procedimientos regulados por la 4/92 LSNU.  
Dada la identificación gráfica de los suelos de especial protección, que no destacan el valor arqueológico, y con el fin de proteger este, toda solicitud de intervención deberá identificar con el mayor detalle su emplazamiento, de modo que se pueda conceder o denegar razonadamente, o solicitar informe al organismo competente en caso de duda.  
En general, todas las áreas en las que se pretenda desarrollar la actividad de albergue cumplirán las siguientes condiciones:  
- Contarán con una edificación que justifique valores arquitectónicos y/o etnológicos y que, con la consideración de protección señalada, permita su habilitación para el uso de albergue.  
- La parcela mínima adscrita sin solución de continuidad será de 10.000 m².  
- Tendrá garantizados los servicios de infraestructura necesarios para el uso citado.»  
  
Imagen I - Delimitación del suelo no urbanizable de especial protección por valores ecológico-forestal y paisajístico en el vigente planeamiento urbanístico de acuerdo con la documentación presentada. Plano núm. I-2.  
Objeto de la modificación  
De acuerdo con la documentación presentada la modificación tiene por objeto: permitir en el suelo no urbanizable de especial protección por sus valores ecológico-forestal y paisajístico (SNU-P-E-F y P) todas las modalidades de alojamiento turístico rural contempladas en la Legislación de turismo, y no solo la de albergue.  
Se pretende en una edificación rural existente, que cuente con valores de arquitectura tradicional y que se emplace en una parcela con una superficie mínima, que pueda desarrollarse la actividad de alojamiento turístico rural, siempre que la edificación lo permita, con una adecuada rehabilitación en caso necesario. Todo ello con la finalidad de recuperar la arquitectura rural tradicional y el impulso de la economía de las zonas rurales del interior de la Comunitat Valenciana.  
Para conseguir este objetivo, la redacción propuesta del artículo 169 sería la siguiente (se muestra entre comillas el texto que se ha modificado):  
  
Artículo 169. Suelo No Urbanizable de E.P. valor ecológico-forestal y paisajístico  
Dado el carácter inseparable de los valores a proteger, se señala especial protección por valor ecológico-forestal y paisajístico el zócalo de la sierra de la Solana, así como toda el área de los planos que incluyen la Umbría.  
Se prohíbe también cualquier utilización que implique transformación de su uso y naturaleza, o lesione el valor específico. Como norma general se prohíbe toda intervención excepto la repoblación forestal, con las siguientes excepciones:  
Instalaciones de torres de vigilancia de incendios forestales.  
- Refugios de los vigilantes forestales, con la misma regulación que los albergues del artículo 159, pero con separación mínima de 300 m.  
- Reparación de caminos, cunetas, desagües, etc.  
- Vallado y protección de yacimientos arqueológicos.  
- Actuaciones propias y específicas de la protección forestal contra incendios.  
- Tendido de tuberías subterráneas, con obligación de reponer el terreno a su estado inicial.  
Se permite la actividad terciaria de «alojamiento turístico rural» en las masías o edificaciones existentes, las cuales se considerarán sometidas a protección general en cuanto a las posibles intervenciones; y ello sin perjuicio de las autorizaciones y procedimientos regulados por «la Ley 5/2014. de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, de la Comunidad Valenciana.»  
Dada la identificación gráfica de los suelos de especial protección, que no destacan el valor arqueológico, y con el fin de proteger este, toda solicitud de intervención deberá identificar con el mayor detalle su emplazamiento, de modo que se pueda conceder o denegar razonadamente, o solicitar informe al organismo competente en caso de duda.  
En general, todas las áreas en las que se pretenda desarrollar la actividad de «alojamiento turístico rural» cumplirán las siguientes condiciones:  
- Contarán con una edificación que justifique valores arquitectónicos y/o permita su habilitación para el uso de albergue.  
- La parcela mínima adscrita sin solución de continuidad será de 10.000 m².  
- Tendrá garantizados los servicios de infraestructura necesarios para el uso citado.  
- «En relación con el artículo 197 de la citada Ley 5/2014, como la implantación del uso de alojamiento turístico rural es de interés para el desarrollo turístico rural y puede acometerse mediante la recuperación del patrimonio arquitectónico radicado en el medio rural, se exceptúa la exigencia de que su emplazamiento diste más de cinco kilómetros de suelo vacante con calificación apta para albergar estos usos.»  
El Decreto 188/2005, de 2 de diciembre, regulador del alojamiento turístico rural en el interior de la Comunitat Valenciana establece las siguientes modalidades:  
Artículo 3.1. Alojamiento turístico rural  
- Casa rural compartida o no con sus propietarios o usuarios.  
- Acampada en finca particular con vivienda habitada. Esta modalidad podrá compartirse con la de casa rural siempre que el número de alojados a la vez no supere el número de 16.  
- Albergue turístico. La capacidad será como mínimo de 17.  
Artículo 3.2. Los establecimientos hoteleros y apartamentos turísticos autorizados conforme a lo dispuesto en el Decreto 153/1993, de 17 de agosto, del Consell de la Generalitat, regulador de los establecimientos hoteleros de la Comunitat Valenciana, y en el Decreto 30/1993, de 8 de marzo, del Consell de a Generalitat, por el que se aprobó el Reglamento de apartamentos turísticos, villas, chalets, bungalows y similares, podrán solicitar la modalidad de «rural» cuando cumplan los requisitos de ubicación previstos en el artículo 2 y los exigidos en los capítulos VII y VIII de este decreto, respectivamente.  
Los establecimientos hoteleros rurales no tendrán una capacidad de alojamiento superior a 50 plazas. Los apartamentos turísticos rurales no tendrá una capacidad de alojamiento superior a la de 16 plazas por apartamento.  
El citado decreto establece unos requisitos generales y específicos para los alojamientos turísticos rurales, y para cada una de las modalidades antes citadas una serie de requisitos específicos y un régimen administrativo.  
Teniendo en cuenta lo indicado en el Decreto 188/2005, la nueva redacción del artículo 169 de la normativa urbanística que hace referencia a alojamiento turístico rural, puede dar pie a confusión al referirse a alojamiento turístico rural. De la documentación presentada se deduce que los alojamientos turísticos que se pretenden permitir son todas las modalidades de alojamientos rurales previstos en la legislación de turismo: Decreto 188/2005, de 2 de diciembre. Es decir, no solo las modalidades de alojamiento turístico rural del artículo 3.1, sino también las modalidades de alojamiento del artículo 3.2, esto es, establecimientos hoteleros, y apartamentos turísticos que cumplan una serie de requisitos y puedan calificarse de rurales.  
En consecuencia, el presente informe evalúa la propuesta en el sentido antes indicado, requiriéndose que en el artículo 169 se efectúe la precisión de que al referirse a alojamiento turístico rural se están refiriendo a los alojamientos turísticos indicados en el artículo 3.1 pero también a los indicados en el artículo 3.2 del referido Decreto 188/2005 que cumplan las condiciones de «rural» establecidas en el mismo.  
En la documentación presentada se elabora un listado de todas las edificaciones existentes que pueden ser objeto de aplicación del artículo 169 en su nueva redacción, albergando la actividad de alojamiento turístico rural, estas son las que se reflejan en el listado con el color naranja y que se ubican en el plano de información núm. 4. Son 4 edificaciones en la Zona Norte y 51 en la zona Sur, en total 55 edificaciones.  
Listado:  
Zona Norte - Sierra de La Plana: Casa del Romeral (parcela 5 polígono 1), Casa de Carrasca, La Governadora, Venta de la Bassa.  
Zona Sur - Les Alcusses y la serra Grossa: Casa del Pí, Casa del Romeral (parcela 15 polígono 11), parcela 28 polígono 11, Casa de Mesquitilles, parcela 33 polígono 15, parcela 148 polígono 16, Casa de Cabanyila, Casa de L'Altet del Viudo, Casa de Pariso, Casa de Rabosa, Casa de Golf, Casa del Fondo, Casa del Senyor, Casa de L'Altet de Reguera, Corral de Ruiz, Casa dels Arenals, parcela 4 polígono 40, Casa de Manrubia, Casa de Campuzano, Casa de Palmí, Pou del Consell, Casa de Sant Antoni, Casa de Ritxec, Casa de Busquet, Casa de la Muda, Casa de Sant Vicent, Casa de L'Ampolla, Casa del Apotecari, Casa Nova, Casa Penadés, Casa del Llop, Casa de Blasco, Casa de Sant Ferran, Casa del Regaixet, Molí del Regaixet, Casa de Soler, Casa d'Hostalera, Casa de Petit, Casa del Botiguer, parcela 11(A) polígono 46, parcela 9 polígono 46, Casa del Joncar, Casa del Joncaret, La Torreta, Casa Oráa (parcela 2 polígono 48), Casa del Porró, Casa de Barranquet, Casa de Panxeta, Casa Oràa (parcela 6 polígono 49), Casa de les Canyades y Mas de Monserrat.  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
Imagen II - Viviendas rurales existentes con condiciones para admitir el uso de alojamiento turístico rural en SNU de EP por valores ecológico-forestal y paisajístico. Plano de información núm. 4.  
  
Las edificaciones referidas de acuerdo con la documentación presentada se han seleccionado descartando aquellas que no cumplen con las condiciones establecidas en la redacción del artículo 169. Se han descartado las siguientes:  
- Las que presentan un estado de ruina tan avanzado que imposibilita cualquier intento de rehabilitación.  
- Las que no cumplían una serie de requisitos mínimos para albergar la actividad de alojamiento turístico, entre ellos un tamaño mínimo y la capacidad de albergar las dependencias mínimas exigidas en el Decreto 188/2005: habitaciones, comedor, servicios higiénico-sanitarios y cocina.  
- Las que no tengan valores arquitectónicos y/o etnológicos. Se han descartado todas las construcciones posteriores al año 1975.  
- Se han descartado aquellos que no cuenten con la superficie mínima de parcela: 10.000 m².  
  
Justificación de la modificación  
De acuerdo con la documentación presentada se justifica por las siguientes razones: con la modificación núm. 2 del Plan General que afectaba al suelo no urbanizable de especial protección ecológico-forestal y paisajístico se consideró conveniente permitir el alojamiento turístico rural en las masías tradicionales existentes en ese ámbito.  
Con esa regulación se pretendía, por una parte, favorecer una actividad turística que comenzaba a desarrollarse y que podía contribuir al desarrollo económico de las zonas rurales del interior de la Comunidad Valenciana, y por otra parte, dotar de una nueva utilidad a la arquitectura tradicional presente en la zona que favorecería su recuperación y frenara el abandono progresivo. Todo ello con una regulación adecuada para evitar efectos ambientales negativos.  
Se indica que la zona de «Les Alcusses» cuenta con un gran número de masías o casas de labranza, repartidas por distintas fincas agrícolas y compuestas de vivienda y dependencias para las labores agrarias. Se mantuvieron habitadas y con su función agrícola hasta la segunda mitad del siglo XX, y muchas de ellas constituyen un buen ejemplo de arquitectura rural valenciana.  
En la modificación núm. 2 se especificaba actividad terciaria de albergue rural en las masías o edificaciones existentes, pero la redacción, de acuerdo con lo indicado en la documentación presentada, quedó desvirtuada con el Decreto 188/2005, regulador del alojamiento turístico rural en el interior de la Comunidad Valenciana, debido a la diferenciación que efectuaba respecto a los tipos de alojamientos rurales. A partir del mismo solo una de las modalidades, la especificada en la redacción de la modificación, albergue, estaría permitida, y el resto estaría impedido, esto es casa rural, acampada en finca particular, especialidades de masía y alquería, los hoteles y los apartamentos rurales. Son precisamente las modalidades que quedaban sin excluidas o prohibidas, en particular la casa rural o la especialidad de masía, las que más podrían adecuarse al tipo de arquitectura existente.  
Se indica que se han presentado diversas solicitudes en el Ayuntamiento para implantar la actividad de casa rural en edificaciones existentes habiendo de ser rechazadas, lo cual resulta paradójico debido a que la capacidad de alojamiento de la casa rural es inferior a la del albergue.  
  
Consultas realizadas  
Por parte de esta Dirección General se ha sometido a consultas la documentación inicial remitida, conforme a lo dispuesto en el artículo 51 de la LOTUP, con el fin de determinar los efectos significativos en el medio ambiente, de acuerdo con los criterios expuestos en el anexo VIII de dicha ley.  
Por ello, teniendo en consideración las características de la modificación presentada y los aspectos ambientales en los que puede incidir, se consulta a las siguientes administraciones:  
  
Consulta Informe Administración consultada  
20.05.2015 05.01.2016 Servicio de infraestructura verde y paisaje;  
Subdirección general de ordenación del territorio y paisaje; GVA.  
20.05.2015 16.06.2015 Servicio de vida silvestre;  
Subdirección General de Medio Natural; GVA  
20.05.2015 Servicio de ordenación y gestión forestal;  
Subdirección General de Medio Natural; GVA  
20.05.2015 26.06.2015 Servicio territorial de urbanismo de Valencia; GVA  
20.05.2015 06.07.2015 Conselleria de Cultura (patrimonio cultural)  
20.05.2015 09.06.2015 Agencia de seguridad y respuesta a las emergencias; Presidencia de la Generalitat (antes Dirección general de prevención, extinción de incendios y emergencias), (por extinción de incendios y riesgos)  
20.05.2015 28.07.2015 Dirección General de Turismo  
20.05.2015 Acció Ecologista Agró  
  
  
  
Los informes recibidos junto con el Informe Ambiental y Territorial Estratégico se publicarán en la siguiente página web: http://www.agroambient.gva.es/eae  
- Subdirección general de emergencias y planificación (09.06.2015):  
Se informa en el siguiente sentido:  
· Existen diversas zonas con riesgo de deslizamiento y desprendimiento, no obstante, al no prever la modificación del plan nuevas edificaciones sino la posible rehabilitación y/o adecuación de las ya existentes, no se prevé ningún incremento en el riesgo existente.  
· En la modificación del Plan General se deberán asumir todas las medidas establecidas respecto al riesgo sísmico en la Norma de Construcción Sismoresistente de 2002 (NCSR-02).Se indica igualmente que el Ayuntamiento tiene que elaborar un Plan de actuación municipal frente a este riesgo de acuerdo con el Decreto 44/2011, de 29 de abril, del Consell.  
· La A-35 y la vía de ferrocarril Valencia - La Encina están consideradas (Decreto 49/2011, de 6 de mayo del Consell) como vías de circulación preferente de mercancias peligrosas y se considera zona de especial exposición las franjas de 500 metros alrededor de las mismas. No obstante esto, de las viviendas, masías y casas rurales consideradas en la modificación únicamente se localiza en esta franja la Venta de la Bassa. Por lo tanto se deberá efectuar consulta a la autoridad urbanística competente, quien deberá determinar los usos del suelo admisibles en las zonas expuestas.  
· Respecto al riesgo de incendios se indica que se debe incorporar una serie de cuestiones reflejadas en la legislación sectorial.  
  
- Servicio territorial de cultura y deportes de Valencia (06.07.2015):  
El informe indica lo siguiente:  
«Se deberá introducir en el documento objeto del presente un apartado justificativo en el cual se exprese el tratamiento que dicho Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos realiza respecto al ámbito afectado por el documento.  
Se deberá advertir si en el ámbito se encuentra algún bien con valores patrimoniales reconocidos (BIC, BRL o catalogado) o afecta parcial o totalmente al entorno de protección de estos. Aspecto que deberá quedar reflejado en los planos del documento de planeamiento.  
Se deberá introducir en el documento objeto del presente un apartado justificativo de que el proyecto no afecta negativamente al patrimonio cultural valenciano.  
La nueva documentación que se aporte se deberá presentar en soporte papel, una copia, y en soporte informático, dos copias (formato no editable), todo ello firmado por sus redactores. Los documentos que sean copia del planeamiento urbanístico municipal (catálogo) que se presenten deberán estar diligenciados por el Ayuntamiento haciendo constar que son copia fehaciente del original.»  
  
- Servicio territorial de urbanismo de Valencia (26.06.2015):  
Se indica que no se encuentra inconveniente a la modificación siempre que se subsanen los siguientes apartados:  
1. «Una vez analizada la documentación presentada por el Ayuntamiento, en especial el análisis de la casuística de las edificaciones existentes que podrían presentar valores arquitectónicos así como otras condiciones exigidas, se desprende que la voluntad municipal es que el ámbito de la modificación sea precisamente para dichas edificaciones indicadas, no obstante, en la redacción del articulado no se hace mención expresa a dicho análisis ni al plano de información I-04, donde se indican las viviendas rurales existentes con condiciones para admitir el uso de alojamiento turístico rural.  
Además, la redacción del articulado indica: contarán con una edificación que justifique valores arquitectónicos y/o permita su habilitación para uso de albergue.  
Por un lado no parece coherente la redacción del y/o, lo que aparentemente permitiría que o bien la edificación justifique valores arquitectónicos, o bien permita su habilitación para el uso de albergue, cuando parece ser que ambas condiciones deberían cumplirse.  
Además por otro lado, se habla únicamente de uso de albergue, cuando debe referirse a uso de alojamiento turístico rural, por lo que se deberá corregir la redacción del articulado en estos términos.»  
En relación a la redacción y/o antes citada, es necesario precisar que se debe a un error en la documentación presentada puesto que en la redacción del vigente planeamiento se dice: «Contarán con una edificación que justifique valores arquitectónicos y/o etnológicos y que, con la consideración de la protección, señalada, permita su habilitación [?]» Y esa misma redacción es la que debe tener la modificación por lo que se desprende de la documentación presentada. Se trata en consecuencia a este respecto de un error material al transcribirla. En consecuencia la redacción se deberá modificar en este sentido, por lo que la alegación del servicio territorial de urbanismo de Valencia quedaría subsanada.  
Respecto a la alusión a «albergue» en lugar de alojamiento turístico rural, se estima que se trata igualmente de un error dado que lo que pretende la modificación es permitir otras modalidades de alojamiento rural, y no solo el albergue.  
2. «En cuanto a la última condición de la propuesta de nuevo articulado, mediante la cual se exceptúa la exigencia de que su emplazamiento diste más de cinco kilómetros de suelo vacante con calificación apta para albergar estos usos, de conformidad con el artículo 197 y 201.3 de la LOTUP, se indica por un lado, que la redacción estaría incompleta, ya que para poder darse dicha excepción será necesario previo informe favorable del órgano competente en materia de turismo.  
Además por otro lado, dado que dicho artículo de la LOTUP da la opción de la excepción se considera innecesario incluirlo en la redacción de las Normas Urbanísticas, ya siendo de aplicación lo indicado en la legislación vigente.»  
El condicionante añadido de acuerdo con el servicio territorial de urbanismo de Valencia está incompleto y además se estima innecesario al estar regulado por la LOTUP, y en consecuencia deberá omitirse.  
El referido informe continúa indicando lo siguiente: las determinaciones objeto de la modificación puntual se consideran determinaciones de la ordenación estructural, de conformidad con el artículo 21 de la LOTUP, por lo que la competencia para su aprobación definitiva será autonómica, de conformidad con el artículo 44 de la LOTUP.  
Se apunta la posibilidad en el informe de que el Ayuntamiento valore la posibilidad de ampliar la reutilización de la arquitectura tradicional no solo para la implantación de alojamiento turístico rural, sino también para otros usos como bodegas, almazaras y establecimientos de restauración.  
A este respecto es necesario indicar por parte del presente informe que al análisis se ha efectuado exclusivamente para los usos propuestos y en consecuencia sus conclusiones se refieren a los mismos, considerar otros usos diferentes como los propuestos en el informe del servicio territorial de urbanismo de Valencia supondría plantear una nueva modificación que requeriría un análisis nuevo.  
  
- Resolución del director general de medio natural (16.06.2015):  
Se indica que la modificación planteada no tendrá efectos apreciables sobre Red Natura 2000 y que no debe someterse a evaluación detallada de sus efectos sobre Red Natura 2000.  
Se localizan en el ámbito del LIC Serra d'Enguera tres de las edificaciones existentes que reúnen condiciones para permitir el uso de alojamiento turístico rural, y el resto en la planicie de Les Alcusses, zona básicamente de secano. Dado que estas construcciones ya existen, no es previsible que su aprovechamiento como alojamiento rural afecte negativamente a la integridad del LIC y en todo caso en el ámbito del LIC cada proyecto de aprovechamiento turístico estaría sujeto al trámite previsto en el Decreto 60/2012, de 5 de abril que regula el régimen de evaluación de proyectos y planes que puedan afectar a Red Natura 2000.  
  
- Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje; Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje: (05.01.2015):  
Se considera que la incidencia en el paisaje de la citada modificación no será significativa, no alterándose ni el carácter ni la percepción del paisaje, teniendo en cuenta que se permitirían unos usos de similar incidencia en el paisaje al uso ya permitido en la actualidad, que estos serían viables solo en edificaciones existentes de valor arquitectónico y carácter rural, que se mantienen los condicionantes necesarios para su implantación y que solo se autorizarían obras de rehabilitación, sin alterar la configuración exterior ni el esquema tipológico básico.  
La eliminación de la exigencia de su emplazamiento a más de 5 km. de suelo vacante con calificación para estos usos también se considera en este caso que no tendrá incidencia en el paisaje, al permitirse únicamente en edificaciones ya existentes.  
  
- Servicio de Infraestructuras Turísticas (28.07.2015):  
Informan que no es previsible que se deriven efectos negativos significativos sobre el medio ambiente debido a que en la actualidad ya está permitida una modalidad de alojamiento en la zona, el albergue, con una capacidad de alojamiento mayor que las restantes modalidades.  
Se recuerda que las construcciones existentes que pretendan albergar la actividad de alojamiento turístico deberán cumplir las condiciones establecidas en el Decreto 188/2005.  
  
Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
El ámbito de la modificación está constituido por el suelo no urbanizable de especial protección por valores ecológico-forestal y paisajísticos. Este suelo está constituido por dos grandes zonas, una al norte de la autovía constituida por relieves montañosos mayoritariamente forestales. Gran parte incluidos en el LIC Serra d'Enguera y ZEPA Serra de Martés - Muela de Cortes. La otra zona se sitúa al sur de la mencionada autovía y está constituida en parte por terrenos ondulados mayoritariamente agrícolas y en otra parte por relieves montañosos mayoritariamente forestales.  
Una parte significativa de los terrenos de este tipo de suelo son considerados estratégicos en el PATFOR y son montes de utlidad en su casi totalidad. La zona esta atravesada por diferentes vías pecuarias.  
La zona está afectada por riesgos de deslizamientos y desprendimientos de acuerdo con el SIG de esta Conselleria.  
En la documentación se efectúa un análisis respecto a qué viviendas rurales existentes pueden cumplir las condiciones para albergar el uso de alojamiento turístico rural. Se aporta un plano con su localización. Se considera que la modificación se refiere a las viviendas rurales existentes seleccionadas en la documentación como posibles candidatas a la implantación de estos usos.  
En relación con las características de la modificación, la misma no supone un cambio en el modelo territorial, supone permitir usos similares a los permitidos en la zona.  
En relación con las características de los efectos y del área probablemente afectada:  
Desde un punto de vista de afección a especies, hábitats, vegetación, Red Natura 2000 y paisaje no se estima que a nivel de plan se vayan a ocasionar efectos negativos significativos teniendo en cuenta que se trata de edificaciones existentes y que es un uso similar al permitido en el actual planeamiento, así como analizando la ubicación de las edificaciones seleccionadas indicadas en la documentación aportada.  
En los condicionantes establecidos se indica que deben tenerse garantizados los servicios de infraestructuras necesarios para el uso de alojamiento. De esta manera se limita la implantación del uso a aquellas edificaciones que ya cuentan con los servicios necesarios, o carezcan de alguno de ellos pero puedan obtenerlo con obras de poca importancia.  
La documentación analiza la situación de los referidos servicios y se indica la forma de obtenerlos en el caso de que se careciera de ellos:  
- Acceso: se indica que cuentan con acceso rodado en todos los casos. La red de caminos rurales es buena y cuenta con un adecuado mantenimiento por parte del ayuntamiento.  
- Suministro de energía eléctrica: en la zona de Les Alcusses existen tendidos aéreos sobre postes, pero en el resto de la zona no se dispone de ningún tipo de suministro eléctrico ni es viable la implantación de nuevas líneas para suministros de tan escasa entidad como una o varias casa rurales.. En estos casos en la documentación se propone la instalación de placas fotovoltaicas o pequeños generadores.  
En el área de Les Alcusses las viviendas ya disponen de este servicio o podrían conectarse a las líneas existentes mediante trazado subterráneo (plano de información I-05).  
- Suministro de agua potable: las viviendas tradicionales se abastecen mediante pozos, ya sea individuales en la propia finca o mediante conexión a pozos comunitarios. Se puede obtener el agua a partir de estos pozos tratando el agua de riego con instalaciones de cloración y potabilización ubicadas en la propia actividad, y en caso de no ser posible, se podría construir un depósito para llenarlo mediante depósitos cisterna, instalando un equipo de cloración y potabilización.  
- Gestión de aguas residuales: los alojamientos turísticos rurales que se implanten deberán gestionar su propio tratamiento de las aguas residuales instalando depuradoras para el tratamiento de las aguas residuales producidas por la propia actividad, dimensionada de acuerdo con el caudal que pueda preverse.  
- Gestión de basuras: ante la ausencia de servicio de recogida domiciliaria la única solución posible es la recogida y clasificación en la propia actividad y su traslado con vehículo hasta los contenedores situados en el núcleo urbano.  
En relación a las condiciones para la actividad respecto a infraestructuras y servicios, de los servicios se estima necesario regular con mayor detalle las condiciones para evitar efectos negativos a nivel de proyecto de acuerdo con lo indicado en la documentación aportada y arriba indicado: la gestión de las aguas residuales se realizará a través de la instalación de un sistema individualizado de tratamiento de aguas residuales, la gestión de residuos se efectuará individualmente como se indica, el suministro eléctrico se llevará a cabo, fuera de la zona de Les Alcusses, mediante placas fotovoltaicas o pequeños generadores, y en la zona de Les Alcusses se empleará este sistema salvo que sea posible la conexión a red existente mediante tendido subterráneo sin generar efectos significativos en el entorno, y el suministro de agua potable deberá tener autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar y cumplir las condiciones sanitarias exigidas por la legislación sectorial.  
Alguna vivienda rural existente se encuentra en terreno forestal de acuerdo con el PATFOR (por ejemplo El Juncaret o El Romeral) y alguna próxima al terreno forestal estratégico y monte de utilidad pública. También existen vías pecuarias próximas a algunas de las viviendas rurales propuestas. En cualquier caso se deberán obtener las autorizaciones o informes que correspondan en relación con la afección a este tipo de terrenos o dominios públicos.  
Desde el punto de vista del patrimonio cultural, la modificación supone permitir unos usos similares a los ya permitidos (albergue). Por otra parte, las construcciones existentes quedan sometidas al grado de protección general, lo que obliga, según el artículo 223 de las normas urbanísticas, a que las obras permitidas sean de rehabilitación, y no alteren ni su configuración exterior ni su esquema tipológico básico.  
No obstante, al tratarse de edificaciones de carácter tradicional, se estima necesario que se obtenga informe favorable de la Conselleria de Cultura a la modificación previamente a la obtención de la aprobación definitiva, completando la documentación de acuerdo con el informe de la misma de manera que se establezcan, en su caso, las medidas que se estimen necesarias a este respecto.  
En el informe de la subdirección general de emergencias y planificación se indica que la vivienda rural existente Venta de la Bassa se encuentra en la zona de especial exposición (500 m.) de las vías A-35 y ferrocarril Valencia - La Encina. En esta franja, respecto al ferrocarril, se encuentran otras viviendas rurales existentes como El Juncar, La Torreta, etc. Se trata de un uso ya autorizado en el municipio (albergue) que se amplia a otras modalidades similares que no suponen variación significativa con respecto al autorizado.  
Algunas viviendas rurales existentes están afectadas por riesgo geomorfológico asociado a barrancos como El Juncar o el Juncaret. El artículo 18 del PATRICOVA regula las limitaciones en suelo no urbanizable afectado por peligrosidad de inundación. En el afectado por riesgo geomorfológico se prohíben (art. 18.1) las viviendas, los establecimientos hoteleros y campamentos de turismo, pero en el artículo 18.4 se permite eximir de esa prohibición los usos regulados antes referidos mediante estudio específico y detallado. En consecuencia se estima que en la obtención de la licencia el Ayuntamiento deberá previamente a su concesión analizar si está afectado por riesgo de inundación y en su caso obtener informe favorable del servicio de ordenación del territorio para implantar ese uso en esa zona.  
Algunas viviendas se encuentran en zonas con riesgo de deslizamiento por lo que se estima que en la concesión de la licencia deberá analizarse si es necesario adoptar medidas correctoras adecuadas al respecto.  
Algunas viviendas rurales se encuentran afectadas por diferentes riesgos, como se ha visto anteriormente, estimándose necesario que en la modificación del planeamiento se adopten medidas para evitar o corregir el mismo.  
Teniendo en cuenta lo indicado no se considera que se vayan a producir efectos negativos significativos sobre el medio ambiente a nivel de plan con las medidas que se han apuntado en el presente informe.  
  
Consideraciones jurídicas  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Suelo y Rehabilitación Urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
  
Propuesta de acuerdo  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve emitir Informe Ambiental y Territorial Estratégico favorable según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, en relación a la modificación de «alojamiento turístico rural en suelo no urbanizable de especial protección por valores ecológico-forestal y paisajístico» en el municipio de Moixent (Valencia), de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, y teniendo en cuenta las consultas realizadas y el análisis efectuado, no modifica el modelo territorial, ni supone incremento de consumo de recursos ni afecta significativamente al patrimonio natural, se puede concluir que el procedimiento de evaluación simplificada es suficiente para determinar que la referida modificación no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la misma conforme a su normativa sectorial, siempre que se ajuste a los siguientes condicionantes:  
1. Previamente a la aprobación definitiva de la modificación:  
1.1. Se introducirán en la modificación propuesta del artículo 169 de la normativa urbanística los siguientes cambios:  
a. Se permitirán todas las modalidades de alojamientos turísticos rurales, es decir, no solo las previstas en el artículo 3.1 (casa rural, albergue turístico y acampada en finca particular con vivienda habitada) del Decreto 188/2005, de 2 de diciembre regulador del alojamiento turístico rural en el interior de la Comunidad Valenciana, sino también las previstas en el artículo 3.2 (establecimientos hoteleros y apartamentos turísticos rurales) que se ajusten a las condiciones del mismo.  
b. Se incorporará en la documentación escrita con eficacia normativa la lista de viviendas rurales existentes con condiciones para admitir el uso de alojamiento turístico rural que figura en la documentación remitida a esta Conselleria con fecha de entrada 18 de enero de 2016 y como plano de ordenación, el plano de información I-04, de forma que queden claramente grafiadas las edificaciones en las que se permite el uso. Se indicará que se trata de las viviendas que podrán optar al referido uso.  
c. Donde dice: «Contarán con una edificación que justifique valores arquitectónicos y/o permita su habilitación para el uso de albergue.»  
Deberá decir: «Contarán con una edificación que justifique valores arquitectónicos y/o etnológicos y que, con la consideración de protección señalada, permita su habilitación para el uso de alojamiento turístico rural.»  
d. Se eliminará el siguiente condicionante: «En relación con el artículo 197 de la citada Ley 5/2014, como la implantación del uso de alojamiento turístico rural es de interés para el desarrollo turístico rural y puede acometerse mediante la recuperación del patrimonio arquitectónico radicado en el medio rural, se exceptúa la exigencia de que su emplazamiento diste más de cinco kilómetros de suelo vacante con calificación apta para albergar estos usos.  
e. En relación con las garantías de las infraestructuras y servicios se establecen las siguientes condiciones adicionales para los siguientes servicios:  
- La gestión de las aguas residuales se realizará a través de la instalación de sistema individualizado de depuración de aguas residuales y con la autorización de vertido del organismo de cuenca.  
- El suministro de agua potable deberá tener autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar y cumplir las condiciones sanitarias exigidas por la legislación sectorial.  
- Suministro eléctrico: para las viviendas situadas fuera de la zona de Les Alcusses se emplearán placas fotovoltaicas o pequeños generadores, y en la zona de Les Alcusses (plano I-05) se empleará conexión a red existente mediante tendido subterráneo salvo que puedan generarse efectos negativos significativos, y en ese caso se sustituirá por los sistemas antes indicados.  
- Residuos urbanos: la gestión de residuos se efectuará individualmente como se indica en la documentación presentada.  
f- En la concesión de las licencias por parte del Ayuntamiento se exigirá el cumplimiento de lo siguiente:  
- El Ayuntamiento deberá previamente a su concesión analizar si está afectado por riesgo de inundación y en su caso obtener informe favorable del servicio de ordenación del territorio para implantar ese uso en esa zona.  
- Las medidas establecidas respecto al riesgo sísmico en la Norma de Construcción Sismoresistente de 2002 (NCSR-02).  
- Lo establecido al respecto de incendios forestales en la legislación sectorial:  
· Artículo 32 (interfaz urbano forestal) del Decreto 58/2013 de 3 de mayo que aprueba el PATFOR.  
· Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat que aprueba el pliego de normas de seguridad de prevención de incendios forestales que se han de observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terrenos forestales o en sus alrededores.  
· Plan de prevención de incendios forestales de la Demarcación Forestal de Xàtiva.  
- Se adoptarán medidas adecuadas, en caso necesario, en relación al riesgo de deslizamiento y desprendimiento.  
1.2. Se modificará la documentación en el sentido indicado en el informe del servicio territorial de cultura y deportes de Valencia de fecha 06.07.2015 reflejado en el presente informe. Se presentará al referido servicio la documentación, debiendo obtenerse informe favorable, e incorporándose las condiciones que en su caso establezca el citado servicio a la modificación del artículo 169.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación de la Modificación en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: Emitir Informe Ambiental y Territorial Estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la Modificación de «alojamiento turístico rural en suelo no urbanizable de especial protección por valores ecológico-forestal y paisajístico» del PGOU de Moixent, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 28 de julio de 2017.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: Evaluación ambiental de la homologación y Plan de reforma interior de la UE-5 de suelo industrial de Alfarp.  
Promotor: Ayuntamiento de Alfarp.  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo.  
Localización: Alfarp (Valencia).  
Expediente: 12/2017-EAE.  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 27 de julio de 2017, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta del informe ambiental y territorial estratégico de la homologación y Plan de reforma interior de la UE-5 de suelo industrial de Alfarp, en los siguientes términos:  
  
A) Documentación aportada  
En fecha 6 de febrero de 2017, el Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia remite escrito en el que informa que el Ayuntamiento de Alfarp ha solicitado el inicio del procedimiento de evaluación ambiental de la homologación y Plan de reforma interior de la UE-5 de suelo industrial en dicho municipio, que la documentación aportada por el Ayuntamiento se ajusta a lo exigido para este trámite de conformidad con la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (LOTUP) y la remiten al Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica para su tramitación ambiental.  
La documentación remitida, en formato papel (1 copia) y digital (CD) con la documentación (de fecha junio 2016) en formato PDF, está compuesta por:  
- Documento Inicial Estratégico  
- Borrador del Documento de Homologación  
- Borrador del Plan de Reforma Interior, que incluye:  
1. Documentos sin eficacia normativas  
1.1. Memoria informativa  
1.2. Memoria justificativa  
1.3. Documentos sectoriales  
1.4. Planos de Información  
1.5. Inventario de edificaciones existentes  
1.6. Estudio de viabilidad económica y memoria de sostenibilidad económica  
2. Documentos con eficacia normativa  
2.1. Normas urbanísticas  
2.2. Planos de Ordenación  
- Borrador de Programa de Actuación Integrada  
  
Revisada, por este servicio, la documentación aportada, se considera que es conforme a lo establecido en el artículo 50 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
B) Planeamiento vigente  
El planeamiento vigente en el término municipal de Alfarp lo constituyen las normas subsidiarias de planeamiento aprobadas el 22 de diciembre de 1988 por la Comisión Territorial de Urbanismo.  
Las normas subsidiarias clasifican los terrenos del ámbito de la homologación y Plan de reforma interior (PRI) UE-5 como suelo no urbanizable y, aunque se califican como «de protección agrícola futuro regadío», en el documento aportado se justifica que deben considerarse como suelo no urbanizable común.  
Como modificaciones de las normas subsidiarias de Alfarp se han tramitado las siguientes:  
- «Modificación puntual de las normas subsidiarias. Homologación de suelo industrial», con aprobación definitiva de fecha 28 de mayo de 2008 de la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, y que obtuvo Declaración de Impacto Ambiental (DIA) positiva supeditada al cumplimiento de ciertos condicionantes ambientales, el 12 de febrero de 2008 (expediente 34/2006-AIA). Este suelo industrial no se ha desarrollado.  
- «Homologación y Plan Parcial Sector Alfarp Residencial», con aprobación definitiva de fecha 1 de junio de 2009 de la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, que obtuvo DIA positiva supeditada al cumplimiento de ciertos condicionantes ambientales el 21 de mayo de 2009 y Resolución complementaria de 6 de junio de 2012 (expediente 366/2006-AIA).  
  
Actualmente está en tramitación la revisión del Plan General de Alfarp, expediente 19/2009-EAE, que cuenta con documento de referencia emitido en fecha 14 de marzo de 2013, considerándose a todos los efectos como documento de alcance de conformidad con la LOTUP. En fecha 16 de septiembre de 2016, la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental concede al Ayuntamiento de Alfarp la prórroga del documento de referencia, con vigencia hasta el 20 de agosto de 2018.  
En la revisión del Plan General de Alfarp se proponía recoger parte del ámbito de la actuación presente como suelo urbano industrial UE-5, con una superficie de 149.230 m².  
  
C) Homologación y Plan de reforma interior de la UE-5 suelo industrial: objeto y justificación  
C.1. Principales problemas  
En el ámbito de actuación ya existen actividades industriales, datándose las primeras naves construidas en los años setenta, ochenta y noventa del siglo XX, según se indica en la documentación aportada.  
Sobre una de las naves, construida en el año 1992 y destinada a la fabricación de contrachapado de madera, se autorizó una actividad de cogeneración de energía mediante Declaración de Interés Comunitario (DIC), aprobada por Resolución del conseller de Obras Públicas de fecha 21 de abril de 1999.  
Las vigentes normas subsidiarias de 1988 clasifican los terrenos de este ámbito de actuación como suelo no urbanizable de protección agrícola futuro regadío.  
Se indica que esta actuación es de carácter prioritario por tratarse del único ámbito de uso industrial existente en el municipio y albergar actualmente industrias que constituyen su principal fuente de empleo y cuya continuidad depende directamente del desarrollo del ámbito.  
Se necesita acometer con urgencia, en el ámbito de la actuación, obras de ampliación de la actividad dedicada a la la fabricación de tableros, contrachapados y envases de madera para frutas para dar respuesta a la demanda existente, mejorar la funcionalidad de sus instalaciones, la calidad de dichas industrias y su imagen.  
C.2. Objetivos a alcanzar. Justificación.  
El objetivo a alcanzar es la homologación modificativa parcial de las normas subsidiarias para reclasificar suelo no urbanizable de protección agrícola futuro regadío en suelo urbano en el ámbito de la actuación, por tratarse de una zona parcialmente urbanizada y con actividad industrial, con servicios urbanísticos básicos.  
Se justifica la propuesta de tramitación anticipada de la Homologación y PRI de la UE-5 por la necesidad de contar con los documentos que permitan modificar las previsiones de las vigentes normas subsidiarias, al objeto de establecer un ordenación completa, que diferencie entre las determinaciones de la ordenación estructural de las de ordenación pormenorizada, que posibilite la inmediata programación y desarrollo y la definición de las obras necesarias para completar la urbanización del ámbito, todo ello sin necesidad de posponer esta modificación a la aprobación definitiva de la revisión del Plan General de Alfarp.  
Además, es objeto de la propuesta, el adaptar las determinaciones de carácter ambiental y sectorial vigentes que las actuales Normas Subsidiarias 1988 no recogen.  
  
D) Características de la homologación y plan de reforma interior de la UE-5 suelo industrial  
D.1. Ámbito de la actuación  
El ámbito propuesto para su reclasificación alcanza 168.477,52 m² de suelo (en plano núm. 3 «Edificabilidad y servicios existentes» del borrador del documento de Homologación, aparecen 168.474,52 m²) y queda localizado a unos 1.300 metros al Noreste del núcleo de Alfarp, ubicado en el margen derecho de la CV-520, aproximadamente en el punto kilométrico 13+500.  
El ámbito propuesto amplia la superficie que la revisión del Plan General, en tramitación, considera para esta zona consolidada (149.230,00 m² s), clasificándola como Suelo Urbano Industrial. No obstante, se respeta el límite del perímetro de afección del nudo del enlace de la futura carretera CV-50, variante Carlet-l'Alcudia, con el que linda la actuación por el Sur.  
De la superficie total del ámbito, se encuentran consolidados por edificación 53.978,62 m², es decir el 32,04 % de la superficie total, y se encuentran urbanizados 77.812, 14 m², es decir el 46,19 %, con lo que existen 131.791,14 m² que son suelo en situación básica de urbanizados conforme a la legislación estatal de suelo, lo que significa un porcentaje del 78,23 % del total de la superficie.  
Según se indica en el borrador del documento de homologación, «se trata de una «zona urbanizada» en el sentido al que se refiere el artículo 25.2.b de la LOTUP que cuenta con los servicios urbanísticos básicos, con acceso rodado principal por la CV-520, electrificación, agua potable y sistema de depuración, pero que requiere mejorar y formalizar su ordenación, ultimar la urbanización y mejorar sus condiciones de conexión e integración con la red estructural».  
D.2. Estudio de alternativas  
En el apartado 4.1.b del documento inicial estratégico se describen la Alternativa 0 y la Alternativa «Solución Propuesta».  
- Alternativa 0: se corresponde con el mantenimiento de las determinaciones actuales de las vigentes y obsoletas normas subsidiarias de Alfarp. Consistiría en no plantear ni desarrollar actuación alguna. No se contempla esta Alternativa 0 pues la situación actual es de un evidente divorcio entre la realidad de urbanización y de edificación y las normas subsidiarias vigentes.  
Las actividades consolidadas tiene una envergadura importante tanto por nivel de producción como por capacidad para la consolidación y la creación de empleo y, además, se encuentran actualmente en expansión, por lo que necesitan con urgencia ampliar sus instalaciones, aún sin exceder de la zona de suelo ya ocupada y urbanizada.  
Por ello, se indica que resulta inadecuado mantener la denominación formal y el destino de suelo no urbanizable para este ámbito ya que ni responde a la realidad ni se ajusta a los establecido por el artículo 25.2.b (zonas urbanizadas), en relación al artículo 28.3, ambos de la LOTUP.  
- Alternativa «Reversiva». Se trataría de aplicar técnicas de disciplina para intentar devolver los terrenos a su estado natural, con cierre de actividades y demolición de todo lo construido. No se considera viable esta alternativa por cuanto que conllevaría la destrucción de riqueza, empleo y tejido social en Alfarp y no considera el grado de urbanización y de consolidación edificatoria existente.  
- Alternativa «de ámbito». Se trataría de proponer un ámbito diferente o más reducido. No se contempla esta alternativa porque no se ajustaría al ámbito real del problema del que se está proponiendo solución con esta actuación.  
- Alternativa «Solución propuesta»: Se corresponde con la propuesta presentada cuyo objeto es la reclasificación de este ámbito a Suelo Urbano de uso industrial.  
  
D.3. Descripción alternativa «Solución propuesta»  
D.3.1. Clasificación del suelo. Características urbanísticas.  
La propuesta de homologación y Plan de reforma interior de la UE-5, comtempla:  
- Clasificación del suelo: suelo urbano zonificado como Zona Urbanizada Industrial (ZUR-IN). En el plano núm. 4. Clasificación del suelo y red estructural de dotaciones públicas que se adjunta al borrador del documento de homologación, se observa que se establecen tres clasificaciones:  
· ZUR-IN: Suelo urbano. Zona urbanizada industrial sometida a Plan de Reforma Interior.  
· ZRP-AF: Zona rural protegida por afecciones (reserva carretera). Se corresponde con la zona de protección de la CV-520 (25 metros desde la arista exterior de la calzada). Se observa en el plano núm. 4 que la delimitación del ámbito UE-5 incorpora parte de la zona de protección de la CV-520.  
· ZRP-RI: Zona rural protegida por riesgos (barranco).  
- Se establece una única Unidad de Ejecución UE-5 que se constituye como una única Área de Reparto AR-UE5.  
- Zona de ordenación: zona BEX, bloque exento.  
- Aprovechamiento tipo: 0,7 m²s/m²t. Se mantiene el mismo aprovechamiento tipo que el propuesto en la revisión del Plan General en tramitación.  
- Índice de Edificabilidad Neta: 0,8234 m²t/m²s. No computan en esta edificabilidad máxima los sótano ni semisótanos.  
- Alturas: Se permite dos alturas, baja más una, con una altura máxima de 10 metros para edificios de oficinas y bloques representativos.  
D.3.2 Red primaria de suelo dotacional público  
Según se recoge en el borrador del documento de homologación:  
- La propuesta tiene en consideración y, por tanto, deja fuera del ámbito, la reserva de suelo para la futura rotonda proyectada por la Diputación Provincial de Valencia que servirá de acceso tanto a la unidad de ejecución UE-5 como al núcleo urbano residencial situado al Sur de la misma, en el margen izquierdo de la CV-520, conocido como Urbanización Les Casetes Catxapins.  
La mencionada rotonda queda situada fuera del ámbito de la UE-5, si bien se indica que el suelo para dicha rotonda deberá ser adquirido con cargo al programa del ámbito de actuación, sin perjuicio de la ejecución a cargo de la Diputación.  
- También se indica que «el ámbito se delimita salvando la línea exterior de la zona de dominio público, teniendo en cuenta el barranco que transcurre paralelo a la CV-520 y computándose a efectos de edificabilidad los terrenos que conforman el espacio de la zona de protección, lo que supone que los mismos también quedan integrados dentro del área de reparto».  
- No existe red primaria interna en la unidad de ejecución, siendo que todas las dotaciones dentro de la unidad pertenecen a la red secundaria porque son propias del ámbito y no definen la estructura del mismo.  
  
D.4. Efectos previsibles sobre el medio ambiente.  
En el apartado 4.1.d del documento inicial estratégico se recoge el diagnóstico de la situación del medio ambiente y del territorio antes de la aplicación del plan en el ámbito afectado, del que se extraen las siguientes consideraciones:  
- No existe afección a montes de utilidad pública y áreas forestales.  
- No existen espacios naturales protegidos ni afectados por la Red Natura 2000.  
- No existen en la zona de actuación riesgos por inundación, deslizamiento y desprendimiento, erosión y vulnerabilidad de acuíferos.  
- Casi el 80 % de la superficie ordenada se encuentra consolidada por la urbanización y/o edificación, por lo que se puede afirmar que la situación del medio ambiente y del territorio antes de la aplicación del plan en el ámbito afectado es de consolidación, urbanización y edificación y que, por tanto, la aplicación del plan y el programa no van a incidir en esta situación.  
En relación con el riesgo de inundación derivado del barranco de la Creueta, que discurre en paralelo por el margen derecho de la CV-520, constituyendo el límite físico por el Sur del ámbito, el DIE en el apartado 1.6.2, indica textualmente:  
«La CHJ ha informado, de forma verbal y coherentemente con el PGOU en tramitación, al técnico redactor de este documento, que el ámbito no se encuentra afectado por el PATRICOVA y que el único condicionante que se establece es que se respete el actual trazado y características del Barranco de la Creueta, que no afecta al ámbito y que discurre en paralelo a la carretera CV 520, entre esta y las instalaciones industriales que nos ocupan, sin que sea necesaria ninguna actuación de obra de fábrica ni ninguna otra que condicionen la actuación».  
En relación con el riesgo de inundación, también se indica:  
«La nula afección viene justificada en la cartografía del Estado, Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente, sobre zonas inundables, incluida en la página MAGRAMA, mucho más reciente y precisa que la cartografía sobre zonas inundables autonómica, incluida en el PATRICOVA».  
En base a dicho diagnóstico y de los objetivos perseguidos, se indica que «la actuación propuesta no solo no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente ni sobre el territorio, sino que mejorará notablemente las condiciones de ordenación e integración del ámbito consolidado».  
El DIE destaca que la propuesta presentada se inspira en los siguientes principios básicos:  
- Mantenimiento de la condición de mini polígono rural especializado en actividades relacionadas con el sector agrario y de bajo impacto ambiental.  
- Mejora de las condiciones de conexión sin provocar la alteración de la red estructural primaria existente. Se tiene en cuenta la rotonda proyectada por Diputación Provincial de Valencia.  
- Posibilitar una razonable ampliación de las actividades existentes sin ocupar más suelo, salvo una mínima ampliación.  
- Integrar la totalidad de los servicios urbanísticos: electrificación, saneamiento, agua potable y recogida de residuos.  
- Simplificación y funcionalidad de la red secundaria por el escaso número de parcelas resultantes.  
- Maximizar la superficie de zona verde  
Al respecto del saneamiento, en el DIE (página24), en la descripción de la solución propuesta, se indica que se mejora el sistema de depuración mediante la previsión de una depuradora de última generación.  
Entre las medidas previstas para prevenir, reducir y, en la medida de lo posible, compensar cualquier efecto negativo en el medio ambiente y en el territorio, se prevén las siguientes medidas:  
- Elaborar un Estudio de Integración Paisajística que establezca las particularidades paisajísticas de la actuación y detalle los condicionantes relativos a la zona verde.  
- Las normas del Plan de Reforma Interior (PRI) establecerán en la versión preliminar del documento un sistema de vallado del ámbito con elementos vegetales que dispongan de sistemas automatizados de riego a cargo de la propiedad de los terrenos.  
Por último, indicar que en el artículo 8. Condiciones de urbanización de las Normas Urbanísticas propuestas en el PRI, se indica que «se ejecutará la red de saneamiento separativa, vertiendo las pluviales al barranco de la Creueta y las residuales a la depuradora particular que deberá incluirse en el proyecto de urbanización, cuyas características serán las adecuadas para el reciclaje del agua consumida».  
  
E) Consultas  
Por parte de la Subdirección General de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, de acuerdo con el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación aportada se ha sometido a consulta a las siguientes administraciones públicas afectadas.  
  
ADMINISTRACIÓN PÚBLICA CONSULTADA CONSULTA INFORME  
ST URBANISMO VALENCIA 24.02.2017 19.05.2017   
CONS. VIVIENDA, OP y VT - SDG ORD. TERRITORIO Y PAISAJE - Serv. Ordenación del Territorio (PATRICOVA - ETCV) 24.02.2017 17.07.2017  
CONS. VIVIENDA, OP y VT - SDG ORD. TERRITORIO Y PAISAJE - Serv. Infraestructura Verde y Paisaje 24.02.2017 27.07.2017  
CONS. VIVIENDA, OP y VT - SDG MOVILIDAD 24.02.2017 03.05.2017  
CONF. HIDROGRÁFICA DEL JÚCAR 24.02.2017   
EPSAR 24.02.2017 29.05.2017  
DIPUTACIÓN DE VALENCIA - ÁREA DE CARRETERAS 24.02.2017 06.06.2017  
ST MEDIO AMBIENTE - VALENCIA 24.02.2017 16.05.2017  
SDG - MEDIO NATURAL - Serv. Ord. y Gestión Forestal 24.02.2017   
ACEQUIA ALEDUA 24.02.2017   
Ayto. LLOMBAI 24.02.2017   
  
  
  
F) Identificación y valoración de posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la certidumbre en la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las administraciones públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
El ámbito de la actuación propuesta es de facto un ámbito antropizado por la consolidación de la actividad industrial que desde los años 70-80 del siglo pasado viene desarrollándose y que constituye el principal núcleo industrial del municipio de Alfarp. La propuesta pretende una pequeña ampliación (unos 19.247,52 m²) de la superficie actualmente en actividad y su consideración como suelo urbano, con la intención de completar la urbanización necesaria y adaptarse a las demandas existentes en el sector.  
El término de Alfarp queda ubicado en la cuenca media del río Magro, en el valle de Alcalans, y carece de relieves significantes, si bien el extremo Noreste es el más accidentado.  
El ámbito de la actuación queda muy delimitado tanto por infraestructuras de comunicación como por elementos físicos del territorio. La carretera CV-520 Sollana-Catadau (por Benifaió), de titularidad de la Diputación Provincial de Valencia, que en dirección Este-Oeste, discurre por el Norte del término, configura, en el tramo más occidental del término, una estrecha franja (alrededor de 500 metros de anchura) de terrenos de cultivo, a los pies de los relieves ondulados de Llombai, que se encuentran entre el límite del término de Alfarp y Llombai y la propia carretera CV-520. Al Sur de la CV-520 se extiende la zona más extensa del suelo rural del valle de Alcalans en el término de Alfarp. Esta estrecha franja de suelo es la que en la revisión del Plan General de Alfarp se propone para la ubicación de suelos urbanizables de uso industrial, recogiendo, a su vez, el ámbito de la presente propuesta como suelo urbano.  
En concreto, este ámbito, mayoritariamente consolidado por la urbanización y por la edificación de uso industrial, queda delimitado por:  
- Al Norte por el linde del municipio de Alfarp con el de Llombai, con el límite físico determinado por un pequeño barranco sobre el que discurre la vereda del camino de Valencia, a los pies de las estribaciones de la Lloma de la Punta (ya en término de Llombai).  
- Al Sur por el barranco de la Creueta que lo separa de la carretera CV-520 (vereda de Benifaió) y de la urbanización El Puntal (margen izquierda de la CV-520).  
- Al Este por campos de frutales  
- Al Oeste por la acequia Aledua y campos de cultivo.  
Al respecto de la superficie ocupada por este ámbito industrial y su propuesta de ampliación, el Servicio de Ordenación del Territorio emite informe en materia de adaptación a la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), recibido en fecha 17 de julio de 2017, en el que considerando que se trata de un ámbito mayoritariamente consolidado, con un 78,23 % de su superficie en situación básica de urbanizados, conforme a la legislación estatal de suelo, que el Sistema de Información sobre Ocupación del Suelo de España (SIOSE) del año 2011 ya reconoce este ámbito como suelo sellado de uso industrial, la actuación no computa a los efectos de las directrices de la ETCV relativa a la ocupación de suelo y, por tanto, no se derivan efectos significativos en esta materia, siendo compatible con las directrices de la ETCV.  
Las principales afecciones ambientales provienen:  
- Del riesgo de inundación que se deriva de la presencia de algunos barrancos que vierten hacia el río Magro: barranco de la Creueta al Sur, barranco de Sarió al Noreste y barranco (sin identificar) en el linde Norte del ámbito.  
- Las vías pecuarias que delimitan al Norte y Sur el ámbito de la actuación, como son la vereda camino de Valencia, que queda ubicada tras la valla de cerramiento Norte del ámbito, y la vereda del Benifaió, que coincide con el trazado de la carretera CV-520, límite Sur del ámbito.  
- Afección paisajística que pudiera derivarse como consecuencia de la instalación de nuevas actividades.  
- Proximidad con suelo forestal en el extremo Noroeste del ámbito, tras el camino de La Serra.  
Consultado el Estudio de Paisaje de la revisión del Plan General de Alfarp, se comprueba que el ámbito queda incluido en la unidad de paisaje UP-7 Valle de Alfarp, Catadau y Llombai, que caracteriza con una valor paisajístico medio, dentro de la cual delimita la subunidad de uso industrial, donde radican las actividades objeto de la propuesta, indicándose que «se trata de espacios llanos en los que no se muestra la existencia de elementos físicos ni tampoco biológicos limitantes del uso, debido a que se trata en origen de áreas agrícolas bien representadas en el resto del municipio». La calidad del paisaje de esta subunidad es baja y considera que «el único riesgo previsible respecto del factor paisaje en esta subunidad ya de por si condicionada por su tipología sería la introducción de elementos disonantes con la naturaleza comercial de la zona terciaria. Las zonas de acopios y/o abandono de materiales y elementos en los espacios de uso industrial pueden generar afecciones al paisaje.» Esta subunidad se visualiza en su conjunto desde la propia carretera CV-520 y desde los primeros relieves al Este de su implantación.  
El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, en su informe de fecha 25 de julio de 2017, recibido el 27 de julio, considera que teniendo en cuenta el objeto y alcance de la modificación propuesta es de prever que esta sí tenga incidencia en el paisaje. Entre otros aspectos, destaca que el ámbito de la actuación queda situado sobre un paisaje rural agrícola con reconocimiento de un valor alto por la administración. En este sentido, visto el ámbito territorial de la modificación, estima más adecuada la elaboración de un Estudio de Integración Paisajística, acompañado de los estudios de mayor ámbito territorial necesarios para la adecuada resolución de la integración de la modificación que se propone con el paisaje de relevancia regional PRR 38 Ribera del Xúquer y del Paraje Natural Municipal «El Tello» de Llombai, con el fin de valorar los efectos de la actuación y establecer las medidas para evitar o mitigar los posibles efectos negativos. Entre otros aspectos, el mencionado estudio incluirá la redacción de un Estudio de visibilidad y las Normas de Integración Paisajística deberán establecer determinaciones que se incorporarán a los Planos de Ordenación y las Normas Urbanísticas. Se incorporará delimitación y caracterización de la Infraestructura Verde en los términos expresados en el cuerpo de su informe.  
En relación a la afección por riesgo de inundación, el Servicio de Ordenación del Territorio emite informe, recibido en fecha 17 de julio de 2017, en el que, en primer lugar, se pone de manifiesto que el Sistema Nacional de Cartografía de Zonas Inudnables (SNCZI), del Ministerio de Agricultura y Pesca, Alimentación y Medio Ambiente, no tiene analizada la peligrosidad de inundación del barranco de la Creueta, solamente analiza la peligrosidad de inundación del río Magro, cuyos desbordamientos no alcanzan a afectar al ámbito de actuación de la zona industrial. Este resultado no permite concluir, como se hace en la propuesta, que el ámbito de actuación no está afectado por peligrosidad de inundación. Se indica que, de conformidad con la cartografía del Plan de Acción Territorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), la totalidad del ámbito de actuación está afectado por peligrosidad geomorfológica derivada de tres barrancos que provienen de la zona Nordeste del ámbito: el barranc de la Creueta, el barranc de Sarió y otro barranco, sin denominación conocida, situado más al Oeste.  
El informe indica que analizando la propuesta de ordenación propuesta, se advierte que el tratamiento de las zonas de protección de inundabilidad y de carreteras no es correcta. La zona inundable se sitúa en el interior de la zona de protección de la carretera. El artículo 21.3 de la Normativa del PATRICOVA establece que las carreteras deben estar protegidas frente a las avenidas de 500 o de 100 años de periodo de retorno (según que la intensidad media diaria sea mayor o menor de 2.000 vehículos/día, respectivamente). Por ese motivo, el Servicio de Ordenación del Territorio ya exigió un estudio de inundabilidad al proyecto de acondicionamiento de la carretera CV-520, que aún no ha sido presentado ante dicho organismo. En todo caso, indica el informe, no es admisible que la rotonda principal de acceso al sector esté situada sobre unos terrenos calificados como zona rural protegida por riesgos (barranco).  
El informe realiza las siguientes consideraciones:  
· De la ordenación propuesta se derivarán efectos significativos en materia de riesgo de inundación.  
· La ordenación propuesta es incompatible con el artículo 18.1 de la Normativa del PATRICOVA, que prohíbe la reclasificación de suelo no urbanizable afectado por peligrosidad de inundación a suelo urbano.  
· Deberá elaborarse un Estudio de Inundabilidad, con la amplitud y el nivel de detalle establecido en el artículo 12 de la Normativa del PATRICOVA.  
Concluye, por tanto, que la Homologación y el Plan de Reforma Interior de la UE-5 de suelo industrial de Alfarp se encuentran afectados por riesgo de inundación y son incompatibles con las determinaciones normativas de la Comunitat Valenciana. Cabe la posibilidad de elaborar un Estudio de Inundabilidad que concrete el riesgo de inundación y su afección sobre la actuación.  
Por lo que respecta a la afección a las vías pecuarias, cabe indicar que la vereda del camino de Valencia, al Norte de la actuación, ya se encuentra fuera de la valla de cerramiento del ámbito, por tanto, no es previsible que pueda tener incidencia alguna en esta materia por cuanto que la actuación propuesta no amplía su superficie hacia el Norte. En relación con la vereda camino de Benifaió, cuyo trazado coincide con el de la CV-520, serán las afecciones sectoriales que se deriven de dicha carretera las que deberán considerarse en la propuesta de actuación.  
La proximidad de suelo forestal en el extremo Noroeste del ámbito de la actuación requerirá que se adopten las condiciones de seguridad en la interfaz urbano-forestal que establece el artículo 32 del Plan de Acción Territorial Forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
Las principales afecciones sectoriales que inciden sobre el ámbito de actuación se corresponden con:  
· Afección del barranco de la Creueta  
· Afección de la reserva de suelo para el enlace con la futura CV-50  
· Afección de la carretera CV-520, titularidad de la Diputación Provincial de Valencia.  
Tal como refiere el Real decreto legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas, las márgenes de los cauces están sujetas en toda su extensión longitudinal:  
a) A una zona de servidumbre de cinco metros de anchura, para uso público que se regulará reglamentariamente.  
b) A una zona de policía de 100 metros de anchura en la que se condicionará el uso del suelo y las actividades que se desarrollen.  
El borrador del documento de Homologación propone la clasificación de zona rural protegida por riesgos ZRP-RI para el barranco de la Creueta, pero no distingue en dicha clasificación la zona de dominio público de la zona de servidumbre (5 m). En cualquier caso, debe aportarse informe del organismo de cuenca sobre la propuesta de clasificación del barranco y sobre la autorización de las actividades a realizar en las zonas de servidumbre y zona de policía.  
Por lo que respecta a la afección de la carretera CV-520, la propuesta de homologación contempla la clasificación como zona rural protegida por afecciones ZRP-AF para incorporar la zona de protección (25 metros) de la carretera CV-520 de titularidad de la Diputación Provincial de Valencia y de la futura rotonda de acceso a la urbanización El Puntal. En el plano núm. 4 del documento de homologación se observa que la delimitación del ámbito de la unidad de ejecución UE-5 incorpora parte de la zona de protección de la carretera.  
En relación con lo anterior, el informe del Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia, recibido en fecha 19 de mayo de 2017, indica que «Deberá ajustarse el sector excluyendo el barranco de la Creueta como límite Sur del sector y mantener un criterio homogéneo respecto de la inclusión en el sector de la afección de la reserva viaria de la CV-520 y la variante CV-50, grafiando correctamente su zona de servidumbre e incluir la rotonda de la CV-520 o ponerla como red primaria adscrita al sector».  
Por el Servicio de Planificación y Proyectos de la Diputación Provincial de Valencia se emite informe, recibido en fecha 6 de junio de 2017, en el que se pone de manifiesto que, en la documentación aportada, «se ha considerado la zona de protección de la CV-520 teniendo en cuenta los proyectos aprobados definitivamente por la diputación de Valencia y la del proyecto en redacción de acceso a la urbanización de El Puntal, no así la derivada del proyecto de desdoblamiento de la CV-520 entre la A-7 y el futuro trazado de la CV-50 que no cuenta con aprobación definitiva».  
La Diputación de Valencia informa desfavorablemente la Homologación de la UE-5 de Suelo Industrial y Plan de Reforma Interior de Alfarp condicionado a que:  
- El acceso al sector sea a cargo del mismo, tanto la adquisición de los suelos necesarios como la ejecución propia del acceso que se deberá adaptar en su caso al proyecto «Glorieta en pk 13+450 de la carretera CV-520, de Sollana a Llombai» Az-360 en redacción. Se debe eliminar de la documentación definitiva cualquier referencia a la ejecución de los accesos a cargo de la Diputación de Valencia.  
- El diseño de los accesos al sector deberá permitir el paso simultáneo de dos vehículos pesados y deberá recoger el proyecto en redacción sobre los accesos a la urbanización El Puntal.  
- Se deberá definir gráficamente y ejecutar la conexión ciclopeatonal entre el sector y la población de Alfarp que será a cargo del sector.  
  
- Se realizará un estudio acústico que permita determinar los niveles en el sector derivados de la presencia de la carretera y las medidas de corrección que deban adoptarse, y que serán igualmente a cargo del sector.  
- Las fichas de gestión deberán recoger la obligación de ejecutar con cargo al sector el acceso al mismo, la conexión ciclopeatonal con el casco urbano de Alfarp y la ejecución de las medidas de corrección del impacto acústico de la carretera en el sector si estas fuesen necesarias.  
  
Por otra parte, queda analizar las condiciones de suelo urbano que reúne el actual ámbito industrial. Según se indica en el DIE:  
- No se aporta informe del organismo de cuenca respecto a la suficiencia de recurso hídrico y su compatibilidad con la planificación hidrológica, pero se dispone de agua potable de la red municipal para el consumo humano y de agua de pozo para el proceso industrial.  
- Se dispone de suministro eléctrico, a través de una red aérea de media tensión de la compañía Iberdrola. Se indica que se ha emitido informe favorable de la compañía suministradora a la actuación, en el que solamente se requiere la construcción de un nuevo centro de transformación, para satisfacer las nuevas demandas de suministro eléctrico de las ampliaciones que se proyecten, y su conexión soterrada con el actual punto de entrega. No se aporta copia del citado informe.  
- Red de saneamiento y pluviales. En la documentación aportada no se concreta cuál es la red de saneamiento y sistema de depuración ni tampoco cuál es la red de pluviales actualmente existente en este ámbito industrial. La información es confusa, si bien en el borrador del Plan de Reforma Interior apartado A.2. Memoria Justificativa (página 10) se da a entender que dispone de sistema de depuración, en el apartado B1. Normas Urbanísticas, artículo 8. Condiciones de urbanización se recoge que «se ejecutará la red de saneamiento separativa, vertiendo las pluviales al barranco de la Creueta y las residuales a la depuradora particular que deberá incluirse en el proyecto de urbanización, cuyas características serán las adecuadas para el reciclaje del agua consumida». Debe, por tanto, concretarse cuál es el sistema actual de saneamiento y depuración y reservar, si es necesario, suelo dotacional donde ubicar las instalaciones de depuración, justificándose su ubicación en compatibilidad con los usos residenciales de la urbanización El Puntal.  
Respecto a las aguas pluviales, debe aportarse autorización de vertido en la situación actual y obtenerse, si fuera necesario, nueva autorización para las aguas pluviales de la actuación propuesta.  
En relación con lo anterior, el informe del Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia, recibido en fecha 19 de mayo de 2017, indica, entre otras consideraciones de carácter urbanístico, la necesidad de ampliar la justificación de la clasificación de suelo urbano de este ámbito de conformidad con la legislación vigente.  
Destaca en este informe las consideraciones de carácter ambiental como son:  
· Deberá tenerse en cuenta el riesgo de inundación en la zona de conformidad con el PATRICOVA.  
· Deberá ubicarse la depuradora en suelo dotacional y justificar su compatibilidad con los usos residenciales colindantes actuales y futuros.  
  
Termina el informe del Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia indicando que, una vez analizada la homologación y Plan de reforma interior del suelo industrial de Alfarp se considera que la misma no parece, desde la visión de las competencias urbanísticas de dicho Servicio, que vaya a tener efectos significativos sobre el medio ambiente.  
  
G) Consideraciones jurídicas  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE, del Parlamento Europeo y del Consejo, de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Suelo y Rehabilitación Urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
  
H) Propuesta de acuerdo  
Analizada la propuesta de Homologación y Plan de Reforma Interior de la UE-5 de suelo industrial de Alfarp, cabe considerar que dicha actuación quedaría enmarcada en el artículo 46.3 de la LOTUP por considerar que se trata de una modificación menor del planeamiento vigente.  
Por ello, según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, y considerar, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de dicha ley, que la propuesta de homologación y Plan de reforma interior de la UE-5 de suelo industrial de Alfarp no tiene incidencia significativa en el modelo territorial de dicho municipio, puesto que incide sobre una zona con alto porcentaje de consolidación en edificación y urbanización, que su tramitación permite la consideración adecuada de las afecciones hidrológicas y el riesgo de inundabilidad, mejorando la sostenibilidad del sector, no afecta a patrimonio natural ni cultural y, habiendo tenido en cuenta las consultas realizadas, se puede concluir que el procedimiento de evaluación ambiental simplificada es suficiente para determinar que la propuesta no presentará efectos significativos sobre el medio ambiente teniendo en cuenta las determinaciones que más adelante se señalan.  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la homologación y plan de reforma interior de la UE-5 de suelo industrial de Alfarp, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la homologación y resto de instrumentos urbanísticos conforme a su normativa sectorial, con el cumplimiento de las siguientes determinaciones:  
Con carácter previo a la aprobación de la homologación y plan de reforma interior de la UE-5 de suelo industrial de Alfarp:  
1. Elaborar Estudio de Inundabilidad que recoja las consideraciones realizadas en el informe del Servicio de Ordenación del Territorio, recibido en fecha 17 de julio de 2017, aportar resolución a dicho estudio e incorporar en la propuesta definitiva, en su caso, las determinaciones que pudieran realizarse.  
Si tras la elaboración del Estudio de Inundabilidad se determinase que el riesgo existente es incompatible con la Homologación y Plan de Reforma Interior de la UE-5 de Suelo Industrial de Alfarp planteada, este informe ambiental y territorial estratégico deberá entenderse en sentido desfavorable.  
2. Incorporar las determinaciones realizadas en el informe del Servicio de Planificación y Proyectos de la Diputación Provincial de Valencia, recibido en fecha 5 de junio de 2017, al respecto de la afección sectorial con la carretera CV-520 y aportar informe favorable de dicho organismo.  
3. Aportar informe favorable de la Confederación Hidrográfica a la propuesta de clasificación del cauce que afecta al ámbito y sobre la disponibilidad de recursos hídricos y su compatibilidad con la planificación hidrológica.  
4. Elaborar Estudio de Integración Paisajística que recoja los documentos, el contenido y las consideraciones del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, contenidas en su informe de fecha 25 de julio de 2017, aportar informe favorable de dicho Servicio e incorporar, en su caso, las determinaciones que pudieran derivarse del mismo.  
5. Deberá quedar reflejado en el proyecto de urbanización el emplazamiento de la depuradora de aguas residuales que deberá ubicarse en suelo dotacional y quedará justificada su compatibilidad con los usos residenciales colindantes.  
6. Incorporar las consideraciones del Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia, en su informe recibido en fecha 19 de mayo de 2017, y aportar informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar respecto de la delimitación del dominio público hidráulico y su zona de servidumbre.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación de la Homologación y Plan de Reforma Interior de la UE-5 de Suelo Industrial de Alfarp en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la propuesta.  
  
  
ANEXO I  
Homologación y Plan de Reforma Interior UE-5 Suelo Industrial Alfarp  
Plano de Ordenación y Zonificación Propuesta  
  
  
Plano 0.1. Propuesta de ordenación  
Plano 0.2. Zonificación  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial Estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la homologación y Plan de reforma interior de la UE-5 de suelo industrial de Alfarp, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 2 de agosto de 2017.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 30 de agosto de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML