Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 2854, del 23-10-1996 (1996/839643)

RESOLUCIÓ de 4 de desembre de 1995, de la directora general de Qualitat Ambiental, sobre declaració d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2854

Data del DOGV
:   23-10-1996

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1996/839643

CVE


Data del document
:   04-12-1995

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIó de 4 de desembre de 1995, de la directora general de Qualitat Ambiental, sobre declaració d'impacte ambiental.   
Vist l'expedient 109/95-AIA, referent a la revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal del terme de Betxí (Castelló), promogut per l'Ajuntament de Betxí.  
Vist que, el 19 d'abril, l'Ajuntament va remetre el document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental corresponent a la revisió de les normes subsidiàries de planejament municipal i, el 21 d'abril, el certificat de l'aprovació de l'esmentat estudi.  
Vist que, el dia 4 de maig de 1995, se sol·licità a l'Ajuntament la tramesa de la documentació necessària per a la tramitació de l'expedient, d'acord amb els requisits inclosos en l'article 21é del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es desplega el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
Vist que, el 29 de juny de 1995, l'Ajuntament va remetre els documents tècnics del projecte de revisió de normes subsidiàries i l'estudi d'impacte ambiental, i indicava que la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental és duta a terme d'acord amb el que es preveu en l'article 22é del decret esmentat en el paràgraf anterior.  
Vist que la informació pública va ser realitzada per mitjà d'un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 2586, de 15 de setembre de 1995, durant 30 dies hàbils, i que pot ser consultada a l'Ajuntament de Betxí i a la Conselleria de Medi Ambient.  
Vist que es van efectuar consultes als següents organismes:  
- Conselleria de Medi Ambient,  
- Servei d'Espais Naturals,   
- Servei de Residus i Contaminació,  
- Servei de Planificació de Recursos Hidrològics,  
- Direcció Territorial de Castelló,  
- Conselleria d'Administració Pública: Servei de Protecció Civil i Coordinació de Comunicacions,  
- Conselleria de Cultura: Direcció General de Patrimoni Artístic.  
Vist que el contingut dels informes enviats pels organismes consultats es transcriu a continuació:  
+ Servei de Residus i Contaminació   
1) Pel que fa a les actuals i futures previsions del tractament de residus sòlids urbans, actualment el municipi de Betxí tracta els seus residus a l'abocador controlat d'Onda, i preveu gestionar-los en un futur a través d'una planta de transferència a Almassora, planta de tractament i abocador de rebutjos a Onda.  
2) Pel que fa a les previsions urbanístiques, és convenient que en les normes subsidiàries o en les ordenances es contemplen les següents prescripcions:  
\* En els edificis destinats en més d'un 10% a ús d'oficines, tallers o magatzem industrial o comercial, es comptarà amb un servei de recollida dels diferents tipus de residus generats, dotats de les mesures de seguretat necessàries per a evitar contaminacions, emanacions, accidents i molèsties.  
\* Als viaris de nova constitució es reservarà sòl per a la instal·lació de contenidors que permetran la recollida selectiva de, com a mínim, tres tipus de residus.  
\* Abans de la concessió de la llicència d'obres, l'Ajuntament exigirà al constructor que incloga en el projecte el volum de residus inerts que s'haja previst produir, juntament amb el compromís d'admissió en una instal·lació de tractament de residus inerts autoritzada, sempre que aquesta estiga situada en un radi de 20 km de l'obra projectada. Conclosa l'obra i per a la concessió de la cèdula d'habitabilitat o de la llicència d'activitat, s'exigirà la presentació d'un certificat de la instal·lació de residus sòlids inerts autoritzada relativa al volum lliurat i en el qual se'n responsabilitze de la correcta gestió, sempre que es done la circumstància que existisca una instal·lació en un radi de 20 km de l'obra projectada.  
3) Caldria reservar sòl per a un abocador controlat d'inerts en sòl no urbanitzable d'escassa qualitat, distant com a mínim 2 km de qualsevol nucli urbà, amb la consideració de sistema general, el qual haurà de ser d'aproximadament dues hectàrees, d'acord amb la població prevista, per a una vida útil de 25 anys.  
+ Servei d'Espais Naturals  
L'informe conté les següents conclusions:  
a) Reducció en benefici de les zones de matollar forestal del sòl urbà residencial (UA), seguint en la delimitació els criteris indicats en el mapa de vegetació de l'EIA, reclassificant a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística (NU-2) les zones recuperades.  
b) Reclassificació a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística (NU-2) de l'elevació situada al sud del TM de materials juràssics i vocació forestal.  
D'aquesta forma s'adapta el planejament urbanístic als criteris del PORN de la serra d'Espadà i s'estableix una coherència de les diferents unitats ambientals amb la realitat física del territori.   
+ Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló  
1) Pel que fa al sistema de tractament de residus sòlids:   
\* Es recomana la reserva d'una superfície de 2 ha per al tractament de residus sòlids urbans que, ateses les característiques geològiques del terme de Betxí, haurà de situar-se en un àrea alllunyada dels nuclis urbans i emplaçada sobre terrenys detrítics preferentment argilencs.  
\* Es recomana la reserva de sòl (entre 1 i 2 ha) per a la ubicació d'un abocador de residus inerts.  
\* Així mateix, es recomana l'elaboració d'ordenances sobre la gestió dels residus sòlids urbans, tant domiciliaris com inerts, d'acord amb el que es preveu en la disposició final segona de la Llei 42/1975, sobre rebutjos i residus sòlids urbans.  
2) Pel que fa al sistema de depuració d'aigües residuals:   
\* Es garantirà, per mitjà dels sistemes que en el planejament es consideren més adequats, el tractament de totes les aigües residuals generades al terme municipal, tant al nucli urbà com als nuclis residencials i industrials, i s'evitarà l'abocament sense tractament als barrancs i pous morts.   
\* Es completarà, en la memòria de planejament, la definició de la superfície destinada a l'actual depuradora i al col·lector que a la futura depuradora mancomunada, que sí apareixen reflectits en el pla de classificació del sòl com a sistemes generals de sanejament.   
3) Pel que fa al proveïment d'aigua potable al nucli urbà, les diferents captacions tant permanents com discontínues per les quals es proveeix el municipi de Betxí presenten una elevada concentració de sulfats, magnesi i nitrats, provinents probablement de focus de contaminació puntual per activitats agrícoles i ramaderes, per la qual cosa es recomana la sol·licitud a l'organisme de conca de l'establiment d'un perímetre de protecció al voltant dels pous de proveïment, i mentrestant s'estableixen es recomana la classificació de sòl no urbanitzable de protecció de proveïments o protecció d'aqüífers d'uns 100 m de radi al seu voltant, determinació que s'estén a l'inventari de pous que l'estudi d'impacte ambiental descriu en el punt 3.1.2.2.  
4) Pel que fa al sòl no urbanitzable de protecció del domini públic hidràulic.  
 Caldrà incloure-hi la totalitat dels sistemes de drenatge que existeixen al municipi, i caldrà adequar-hi l'estudi d'impacte ambiental a las normes subsidiàries. A més, considerant més correcta la denominació de protecció al domini públic hidràulic que la d'infraestructures, que pot conduir a confusió.  
5) Pel que fa al sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, es recomana la revisió dels límits, ja que s'han exclòs d'aquesta qualificació sòls amb característiques forestals.   
D'altra banda, els aprofitaments, usos, obres i instal·lacions permesos en aquest tipus de sòl no garanteixen la protecció dels valors ambientals justificatius de l'especial protecció i, per tant, resultaria necessària la modificació de la normativa urbanística aplicable al sòl no urbanitzable de protecció paisatgística.  
6) Pel que fa a les zones de tolerància industrial i enclavaments industrials.  
Es fa notar la inadequació de la superfície grafiada per a alguns enclavaments industrials o zones de tolerància industrial amb la superfície real afectada.   
D'altra banda, en la secció sisena, relativa a la normativa urbanística per als usos industrials, no queda clarament reflectit el funcionament de les indústries pel que fa a l'abocament de les aigües residuals, a la preceptiva autorització per part de l'organisme de conca dels abocaments directes o indirectes, ni a les condicions de depuració prèvies a l'abocament a la xarxa municipal de sanejament.  
\* Tampoc no es fa referència a la normativa aplicable per a evitar la contaminació atmosfèrica.  
7) Pel que fa a les ordenances municipals, es recomana la inclusió en les normes subsidiàries d'ordenances per a:  
\* evitar abocaments incontrolats de materials inerts, industrials i urbans a llocs inadequats i sense el corresponent tractament;  
\* establir les condicions d'abocament d'aigües residuals a la xarxa municipal de sanejament;  
\* prevenir la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions).   
8) Pel que fa a les vies pecuàries:   
\* S'inclourà en la llegenda del pla 0-1 d'ordenació «Estructura general i orgànica del territori - classificació del sòl» l'amplària legal de les dues vies pecuàries, de la mateixa manera que es reflecteix en els plans l'amplària de protecció d'altre tipus d'infraestructures. D'acord amb les ordenances de 10.12.75, les amplàries legals són, per a la sendera de la Ratlla d'Onda, de 10 m al terme de Betxí, i per a l'assagador Reial d'Aragó, de 75 m.  
\* S'esmentaran expressament les vies pecuàries en les normes específiques de sistemes, i se'n citarà com a regulació la legislació vigent (Llei 3/93, de 23 de març, de Vies Pecuàries).  
+ Servei de Protecció Civil i Coordinació de Comunicacions  
En l'anàlisi de regs realitzat s'indica que el principal risc al terme municipal de Betxí prové del possible desbordament del riu Sonella o Sec de Betxí, que afecta el sòl apte per a urbanitzar d'ús industrial, situat al nord-est del nucli urbà. Aquest risc s'agreuja per l'obstrucció d'un dels ulls del nou pont amb un enterrossament i la construcció al marge esquerre, que pot provocar l'empenyiment de les aigües fins el marge dret. S'estableixen, per tant, com a recomanacions finals:  
1) Per al sòl apte per a urbanitzar d'ús industrial situat al nord-est del nucli urbà es proposen les següents mesures:  
\* No urbanitzar el marge dret, situat a una cota més baixa.  
\* Comptar amb l'autorització de l'organisme de conca prèviament a la urbanització, ja que gran part dels terrenys es troben a la zona de servitud del riu.   
\* Aplicar almenys les mesures correctores que s'estableixen en l'estudi d'impacte ambiental i en les normes per pal·liar el risc d'inundació, per a la qual cosa s'aconsella elaborar un estudi detallat del risc.  
2) S'aconsella que la resta de llits que travessen el terme municipal siguen protegits expressament en les normes i es reflectisquen en la cartografia.  
+ Direcció General de Patrimoni Artístic  
\* La Unitat d'Etnologia indica que al terme municipal de Betxí s'ha realitzat l'inventari de pannells ceràmics, en el qual s'inclouen:  
- Enterrament de Crist: plaça de la Pietat, 9;  
- Sant Pere: carrer de Sant Pere, 13;  
- Sant Vicent Ferrer: carrer de Sant Vicent, 19-20;  
- Sant Francesc d'Assís: carrer del Barranc, 11;  
- Sant Pasqual Bailon i Mare de Déu dels Desemparats: carrer Reial, 64 i 6, respectivament;  
- Puríssima Concepció: plaça de la Puríssima, 13; del segle XVIII, destaca per la gran qualitat cromàtica i l'extraordinari i sobri perfilat;  
- Sant Cristòfol: carrer Major, 15;  
- L'ascensió de Crist: carrer de les Mines, 10;  
- Sant Miquel: carrer de la Font, 14;  
- Mare de Déu d'Agost: carrer de les Vinyes, 11;  
- Sant Josep: carrer dels Tarongers, 8;  
- Crist Salvador: plaça de Sant Joan, 8;  
- Conjunt de plaques eucarístiques (original a les dependències municipals).   
D'altra banda, informa que en els arxius es detallen altres béns etnològics, com consta en un informe remés pel mateix ajuntament l'any 1991, entre els quals es troben, a més dels especificats en les normes subsidiàries, els següents: el Molí, el Rejolar, l'aljub del camí de Sant Antoni, la Bassa Seca, l'aqüeducte Ratxines.   
Proposen que s'incloguen els béns detallats en les normes subsidiàries i que es doten de la protecció adequada, d'acord amb la legislació vigent, amb especial atenció al pannell ceràmic de la Puríssima Concepció, amb la indicació que la protecció dels pannells ceràmics haurà d'especificar que podran ser reubicats al lloc original en cas de demolició de l'immoble.  
\* La Unitat d'Arqueologia informa que els jaciments arqueològics dels quals es té constància al terme municipal de Betxí són:  
- Muntanyeta de Sant Antoni,  
- la Bassa Seca,  
- els Castellets,  
- el Solaig,  
- Conena.  
S'hi adjunten les fitxes informatitzades per a una millor localització d'aquests.  
Aquests jaciments es troben reflectits en els plans d'ordenació i qualificació del sòl tot i que no es contemplen en la documentació escrita i, per tant, proposen que siguen inclosos en les normes subsidiàries, i que s'arbitren les mesures necessàries per a la preservació, recordant que les remocions de terres que puguen afectar possibles àrees de restes arqueològiques han de comptar amb la deguda autorització de la Direcció General de Patrimoni, segons es disposa en el títol V de la Llei 16/85, de Patrimoni Històric Espanyol.   
Vist que, d'acord amb els certificats emesos pel cap del Servei de Sistemes d'Organització i Gestió de Personal de la Subsecretaria de Medi Ambient i del secretari de l'Ajuntament de Betxí, amb data de 9 i de 10 de novembre de 1995 respectivament, no es van produir al·legacions a l'estudi d'impacte ambiental corresponent a la revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament de Betxí en el termini legalment establert.  
Atès que el sòl qualificat com a no urbanitzable de protecció paisatgística no s'ajusta en la totalitat a les superfícies valorades en l'estudi d'impacte ambiental com les unitats ambientals de major qualitat ambiental en l'àmbit del terme municipal.   
Atès que en la delimitació del sòl urbà residencial s'inclouen terrenys forestals (concretament en les cotes més altes del sòl urbà del Solaig), exempts actualment de qualsevol infraestructura urbana i, fins i tot, d'edificacions aïllades; per això, el criteri que determina les zones consolidades per l'edificació no resulta tan evident com s'exposa en la documentació.  
Atès que en el sòl no urbanitzable de protecció paisatgística es desenvolupen actualment usos que han suposat un perjudici dels seus valors paisatgístics: ús agrícola intensiu, abocadors incontrolats, habitatges aïllats, etc., i que la normativa per a aquest tipus de sòl en les normes subsidiàries no restringeix de forma clara la instal·lació d'aquest tipus d'actuacions.  
Atès que s'ha observat que algunes tasques auxiliars a la indústria ceràmica es desenvolupen en terrenys adjacents, però exclosos dels qualificats com a sòl urbà de tolerància industrial i/o enclavaments industrials.   
Atès que algunes propostes contemplades en l'estudi d'impacte ambiental, com ara la reserva de sòl per a la ubicació de sistemes de tractament de residus sòlids urbans i inerts, l'establiment de normes per a evitar la contaminació acústica, l'establiment de qualitat d'aigües residuals per a l'abocament al clavegueram públic o l'establiment de depuradores pròpies quan no siga possible la connexió a la xarxa de sanejament, no han estat incorporades a les normes.  
Atès que el tractament del volum actual de residus sòlids urbans i aigües residuals urbanes i industrials està garantit per mitjà d'infraestructures mancomunades executades o en fase d'aprovació, i no queda clarament resolta la gestió d'aquests si s'assolira el màxim poblacional previst en les normes subsidiàries i el desenvolupament del sòl apte per a urbanitzar d'ús industrial.   
Atès que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprèn de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament que la desenvolupa.  
Atès que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en d'altres disposicions que hi són aplicables.  
Atès que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan mediambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
Atès que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, la revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal de Betxí (Castelló), en els termes previstos en l'estudi d'impacte ambiental, i sempre que es complisquen, de manera prèvia a l'aprovació definitiva d'aquest, els següents condicionants:  
1) S'incorporaran a les normes la totalitat de béns patrimonials coneguts i inventariats al terme municipal, com també les propostes i les normes de protecció recollides en els informes enviats per la Direcció General de Patrimoni.  
2) El turó situat al sud de la Muntanyeta de Sant Antoni, al paratge denominat dels Teixidors, s'inclourà entre els terrenys qualificats com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística.  
3) La delimitació de la resta de sòl no urbanitzable de protecció paisatgística s'ajustarà als terrenys delimitats en el pla 8.7 de l'estudi d'impacte ambiental (Vegetació) com a matollar mediterrani, llevat dels terrenys forestals que queden intercalats entre zones consolidades per l'edificació.  
4) La normativa específica per al sòl no urbanitzable de protecció paisatgística haurà d'especificar, a més dels usos permesos, els usos prohibits que inherentment provoquen canvis notables al medi i, per tant, al paisatge. En aquest sentit s'inclouran com a mínim l'ús agrícola intensiu, qualsevol instal·lació destinada al tractament de residus, l'ús ramader intensiu i l'edificació aïllada.  
5) A més del riu Sonella o Sec de Betxí, es protegirà la resta dels llits i barrancs que travessen el terme municipal, i es considerarà més adequada la qualificació «protecció del domini públic hidràulic» que la proposada en les normes de protecció d'infraestructures.  
6) Per evitar o reduir el risc de contaminació d'aqüífers s'assumiran les mesures proposades en el punt 3 de l'informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló.  
7) Per evitar el risc d'inundació que afecta el sòl apte per a urbanitzar d'ús industrial situat als dos marges del riu Sec de Betxí, s'assumiran les mesures proposades pel Servei de Protecció Civil i Coordinació de Comunicacions, és a dir:  
\* no urbanitzar el marge dret;  
\* comptar amb l'autorització de l'organisme de conca, ja que la zona es localitza a l'àrea de servitud del riu;  
\* aplicar almenys les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i en les normes, per a la qual cosa s'aconsella elaborar un estudi de detall.  
8) Es revisaran i es modificaran, si escau, els límits dels sòls urbans: enclavaments industrials i de tolerància industrial situats a l'oest i al sud-oest del nucli urbà respectivament, de manera que els terrenys així qualificats s'ajusten realment als ocupats en el desenvolupament de l'activitat industrial.  
9) S'assumiran en les normes les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental pel que fa a la reserva d'una superfície de dues hectàrees en els dos casos com a mínim, per al tractament dels residus sòlids urbans i inerts.  
A causa de les característiques geològiques del terme municipal, es recomana que, per determinar la reserva del sòl destinat al tractament de residus urbans, s'opte per una zona allunyada del nucli urbà i situada sobre terrenys detrítics preferentment argilencs.  
10) Els instruments urbanístics que desenvolupen el sòl urbà residencial i el sòl apte per a urbanitzar justificaran els següents aspectes:  
\* La disponibilitat d'aigua per als usos industrials i urbans previstos.  
\* L'adequat tractament de les aigües residuals, tant urbanes com industrials, tractament que serà, en qualsevol cas, en una estació depuradora, pròpia o mancomunada, i no es permetrà l'abocament sense depuració prèvia.  
\* Els edificis destinats en més d'un 10% de la superfície edificable a l'ús d'oficina, comercial, industrial, taller o magatzem, comptaran amb serveis que permetran la recollida selectiva dels diferents tipus de residus que es generen. Aquests serveis consistiran en contenidors o dipòsits, dotats de les mesures necessàries per a evitar contaminacions, emanacions, accidents i molèsties.  
\* Als viaris de nova constitució es reservarà sòl per a la instal·lació de contenidors que permetran la recollida selectiva de tres tipus de residus assimilables a urbans, com a mínim.  
\* En el desenvolupament del sòl apte per a urbanitzar d'ús industrial situat en els marges del riu Sonella o Sec de Betxí s'incorporaran les mesures exposades en el punt 7, per evitar el risc d'inundació.  
11) Per a l'adequada protecció de les vies pecuàries que travessen el terme municipal de Betxí s'incorporaran les mesures proposades en el punt 8 de l'informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló.   
12) S'incorporaran a les normes les mesures adequades sobre prevenció de la contaminació acústica (sorolls i vibracions) i sobre l'abocament d'aigües residuals a la xarxa de sanejament municipal, prenent com a referència els models d'ordenances elaborats per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, i les propostes de l'estudi d'impacte ambiental pel que fa a aquests aspectes.  
En la normativa per a l'abocament d'aigües residuals a la xarxa de clavegueram es tindrà en compte, així mateix, els valors màxims establerts per a les aigües residuals en el projecte de «Col·lectors generals i estació depuradora d'Onda-Betxí-Vila-real», sobretot pel que fa al límit màxim del bor, que es xifra en 1 mg/l.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per tractar-se d'un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no pertoca cap recurs; sense perjudici de l'ús dels mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 4 de desembre de 1995.- La directora general de Qualitat Ambiental: Gloria Arnandis Boix.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 2854, del 23-10-1996 (1996/839643)

RESOLUCIÓN de 4 de diciembre de 1995, de la directora general de Calidad Ambiental, sobre declaración de impacto ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   2854

Fecha DOGV
:   23-10-1996

Sección del DOGV
:   OTRAS DISPOSICIONES

Número del documento
:   1996/839643

CVE


Fecha del documento
:   04-12-1995

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

RESOLUCIóN de 4 de diciembre de 1995, de la directora general de Calidad Ambiental, sobre declaración de impacto ambiental.   
Visto el expediente 109/95-AIA referente a la revisión de las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal del término de Betxí (Castellón) promovido por el Ayuntamiento de Betxí.  
Resultando que, el 19 de abril, el Ayuntamiento remitió el documento de síntesis del estudio de impacto ambiental correspondiente a la revisión de las normas subsidiarias de planeamiento municipal y el 21 de abril el certificado de la aprobación del citado estudio.  
Resultando que el día 4 de mayo de 1995 se solicitó al Ayuntamiento la remisión de la documentación necesaria para la tramitación del expediente de acuerdo a los requisitos incluidos en el artículo 21 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se desarrolla el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Resultando que el 29 de junio de 1995 el Ayuntamiento remitió los documentos técnicos del proyecto de revisión de NN.SS. y el estudio de impacto ambiental indicando que la información pública del estudio de impacto ambiental fuera llevada a cabo de acuerdo a lo previsto en el artículo 22 del decreto mencionado en el párrafo anterior.  
Resultando que la información pública fue realizada mediante anuncio en el DOGV núm. 2.586, de 15 de septiembre de 1995, durante 30 días hábiles, pudiendo ser consultado en el Ayuntamiento de Betxí y en la Conselleria de Medio Ambiente.  
Resultando que se efectuaron consultas a los siguientes organismos:  
- Conselleria de Medio Ambiente,  
- Servicio de Espacios Naturales,   
- Servicio de Residuos y Contaminación,  
- Servicio de Planificación de Recursos Hidrológicos ,  
- Dirección Territorial de Castellón,  
- Conselleria de Administración Pública: Servicio de Protección Civil y Coordinación de Comunicaciones,  
- Conselleria de Cultura: Dirección General de Patrimonio Artístico.  
Resultando que el contenido de los informes remitidos por los organismos consultados se transcribe a continuación:  
+ Servicio de Residuos y Contaminación   
1) Respecto al actual y previsiones futuras del tratamiento de residuos sólidos urbanos: actualmente el municipio de Betxí trata sus residuos en el vertedero controlado de Onda, previendo en un futuro gestionarlos a través de una planta de transferencia en Almassora, planta de tratamiento y vertedero de rechazos en Onda.  
2) Respecto a las previsiones urbanísticas: es conveniente que en las NN.SS. o en ordenanzas se contemplen las siguientes prescripciones:  
\* En los edificios destinados en más de un 10% a uso de oficinas, talleres, almacén industrial o comercial se contará con servicio de recogida de los diferentes tipos de residuos generados, dotados de las medidas de seguridad necesarias para evitar contaminaciones, emanaciones, accidentes y molestias.  
\* En los viales de nueva constitución se reservará suelo para la instalación de contenedores que permitan la recogida selectiva de al menos tres tipos de residuos.  
\* Previa a la concesión de la licencia de obras el Ayuntamiento exigirá al constructor que incluya en el proyecto el volumen de residuos inertes que se prevé producir junto al compromiso de admisión en una instalación de tratamiento de residuos inertes autorizada, siempre que esta esté situada en un radio de 20 km de la obra proyectada. Concluida la obra y para la concesión de la cédula de habitabilidad o de la licencia de actividad se exigirá la presentación de un certificado de la instalación de residuos sólidos inertes autorizada relativa al volumen entregado y responsabilizándose de su correcta gestión, siempre que se de la circunstancia de que exista una instalación en un radio de 20 km de la obra proyectada.  
3) Debería reservarse suelo para un vertedero controlado de inertes en suelo no urbanizable de escasa calidad distante al menos 2 km de cualquier núcleo urbano con la consideración de sistema general que de acuerdo a la población prevista deberá ser de unas dos hectáreas para una vida útil de 25 aÑos.  
+ Servicio de Espacios Naturales  
El informe concluye:  
a) Reducción en beneficio de las zonas de matorral-forestal del suelo urbano residencial (UA), siguiendo en la delimitación los criterios seÑalados en el mapa de vegetación del EIA, reclasificando a suelo no urbanizable de protección paisajística (NU-2) las zonas recuperadas.  
b) Reclasificación a suelo no urbanizable de protección paisajística (NU-2) de la elevación situada al sur del TM de materiales jurásicos y vocación forestal.   
De esta forma se adapta el planeamiento urbanístico a los criterios del PORN de la Sierra Espadán y se establece una coherencia de las distintas unidades ambientales con la realidad física del territorio.   
+ Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón.  
1) Respecto del sistema de tratamiento de residuos sólidos:   
\* Se recomienda la reserva de una superficie de 2 ha para el tratamiento de residuos sólidos urbanos que, atendiendo a las características geológicas del término de Betxí, deberá emplazarse en un área alejada de los núcleos urbanos y situada sobre terrenos detríticos preferentemente arcillosos.  
\* Se recomienda la reserva de suelo (entre 1 y 2 ha) para la ubicación de un vertedero de residuos inertes.  
\* Se recomienda asimismo la elaboración de ordenanzas sobre la gestión de los residuos sólidos urbanos tanto domiciliarios como inertes de acuerdo a lo previsto en la disposición final segunda de la ley 42/1975, sobre desechos y residuos sólidos urbanos.  
2) Respecto al sistema de depuración de aguas residuales:   
\* Se garantizará, mediante los sistemas que en el planeamiento se consideren más adecuados, el tratamiento de todas las aguas residuales generadas en el término municipal generadas tanto en el casco urbano como en los núcleos residenciales e industriales evitando el vertido sin tratamiento a los barrancos y pozos ciegos.   
\* Se subsanará en la memoria de planeamiento la definición de la superficie destinada a la actual depuradora y al colector que a la futura depuradora mancomunada, que sí aparecen reflejados en el plano de clasificación del suelo como sistemas generales de saneamiento.   
3) Respecto al abastecimiento de agua potable al casco urbano.  
Las diferentes captaciones tanto permanente como discontinuas de las que se abastece el municipio de Betxí presentan una elevada concentración de sulfatos, magnesio y nitratos provenientes probablemente de focos de contaminación puntual por actividades agrícolas y ganaderas por lo que se recomienda la solicitud al organismo de cuenca del establecimiento de un perímetro de protección alrededor de los pozos de abastecimiento, y en tanto se establecen los mismos se recomienda la clasificación de suelo no urbanizable de protección de abastecimientos o protección de acuíferos de unos 100 m de radio alrededor de los mismos extendiendo esta determinación para el inventario de pozos que el estudio de impacto ambiental describe en el punto 3.1.2.2.  
4) Respecto al suelo no urbanizable de protección del dominio público hidráulico.  
Se deberá incluir dentro del suelo de protección del dominio público hidraúlico la totalidad de los sistemas de drenaje que existen en el municipio adecuando el estudio de impacto ambiental a las NN.SS. Considerando además más correcta la denominación de protección al dominio público hidraúlico que de infraestructuras que pueden conducir a confusión.  
5) Respecto al suelo no urbanizable de protección paisajística.  
Se recomienda la revisión de los límites ya que se han excluido de tal calificación suelos con características forestales.   
Por otra parte los aprovechamientos, usos, obras e instalaciones permitidos en este tipo de suelo no garantizan la protección de los valores ambientales justificativos de la especial protección por lo que resultaría necesaria la modificación de la normativa urbanística aplicable al S.N.U. de protección paisajística.  
6) Respecto a las zonas de tolerancia industrial y enclaves industriales.  
Se hace notar la inadecuación de la superficie grafiada para algunos enclaves industriales o zonas de tolerancia industrial con la superficie real afectada.   
Por otra parte en la sección sexta relativa a la normativa urbanística para los usos industriales, no queda claramente reflejado el funcionamiento de las industrias respecto al vertido de las aguas residuales, a la preceptiva autorización por parte del organismo de cuenca de los vertidos directos o indirectos, ni a las condiciones de depuración previas al vertido a la red municipal de saneamiento.  
\* Tampoco se hace referencia a la normativa aplicable para evitar la contaminación atmosférica.  
7) Respecto a las ordenanzas municipales. Se recomienda la inclusión en las NN.SS. de ordenanzas para:  
\* Evitar vertidos incontrolados de materiales inertes, industriales y urbanos en lugares inadecuados y sin el correspondiente tratamiento.  
\* Establecer las condiciones de vertido de aguas residuales a la red municipal de saneamiento.  
\* Prevenir la contaminación acústica (protección contra ruidos y vibraciones).   
8) Respecto a las vías pecuarias.   
\* Se incluirá en la leyenda del plano 0-1 de ordenación «Estructura general y orgánica del territorio-clasificación del suelo» la anchura legal de las dos vías pecuarias, al igual que se refleja en los planos la anchura de protección de otro tipo de infraestructuras. De acuerdo a las OM de 10.12.75, las anchuras legales son para la vereda de la Raya de Onda de 10 m en el término de Betxí y para la CaÑada Real de Aragón de 75 m.  
\* Se hará mención expresa de las vías pecuarias en las normas especificas de sistemas, citando como regulación de las mismas la legislación vigente (Ley 3/93, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias).  
+ Servicio de Protección Civil y Coordinación de Comunicaciones   
En el análisis de riegos realizado se seÑala que el principal riesgo en el término municipal de Betxí proviene del posible desbordamiento del río Veo o Seco, que afecta al suelo apto para urbanizar de uso industrial, situado al noreste del casco urbano. Este riesgo se ve agravado por la obstrucción de uno de los ojos del nuevo puente con un aterrazamiento y la construcción en el margen izquierdo que puede provocar el empuje de las aguas hacia el margen derecho, estableciendo como recomendaciones finales   
1) Para el suelo apto para urbanizar de uso industrial situado al noreste del casco urbano se proponen las siguientes medidas:  
\* No urbanizar el margen derecho, situado a una cota más baja.  
\* Contar con la autorización del organismo de cuenca previa a la urbanización, ya que gran parte de los terrenos se encuentran en la zona de servidumbre del río.   
\* Aplicar al menos las medidas correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental y en las normas para paliar el riesgo de inundación, para lo que se aconseja elaborar un estudio detallado del riesgo.  
2) Se aconseja que el resto de cauces que atraviesan el término municipal sean protegidos expresamente en las normas y se reflejen en la cartografía.  
+ Dirección General de Patrimonio Artístico   
\* La Unidad de Etnología seÑala que en el término municipal de Betxí se ha realizado el inventario de paneles cerámicos incluyéndose en el mismo:  
- Entierro de Cristo: plaza de la Piedad, 9  
- San Pedro: C/ San Pedro, 13  
- San Vicente Ferrer: C/ San Vicente, 19-20  
- San Francisco de Asís: C/ Barranco, 11  
- San Pascual Bailón y Virgen de los Desamparados: C/ Real, 64 y 6 respectivamente  
- Purísima Concepción: plaza Purísima, 13. Del siglo XVIII que destaca por su gran calidad cromática y extraordinario y sobrio perfilado.  
- San Cristóbal: C/ mayor, 15  
- La ascensión de Cristo: C/ de las Minas, 10  
- San Miguel: C/ de la Fuente, 14  
- Virgen de agosto: C/ de las ViÑas, 11  
- San José: C/ Naranjeros, 8  
- Cristo Salvador: plaza San Juan, 8  
- Conjunto Placas Eucarísticas (original en las dependencias municipales).   
Por otra parte informa que en los archivos otros bienes etnológicos relacionados en un informe remitido por el propio ayuntamiento en el aÑo 1991 entre los que se encuentran además de los especificados en las NN. SS. los siguientes: el Molí; el Rejolar; aljibe del camino de San Antonio; la balsa seca, acueducto Ratxines.   
Proponen que se incluyan los bienes relacionados en las NN. SS. dotándolos de la protección adecuada de acuerdo a la legislación vigente con especial atención al panel cerámico de la Purísima Concepción, indicando que la protección de los paneles cerámicos se deberá especificar que éstos podrán ser reubicados en el lugar original en caso de demolición del inmueble.  
\* La Unidad de Arqueología informa que los yacimientos arqueológicos de los que se tiene constancia en el término municipal de Betxí son:  
- Muntanyeta de San Antoni  
- La Bassa Seca  
- Els Castellets  
- El Solaig  
- Conena  
Adjuntan las fichas informatizadas para una mejor localización de los mismos.  
Dichos yacimientos se encuentran reflejados en los planos de ordenación y calificación del suelo aunque no se contemplan en la documentación escrita por lo que proponen que sean incluidos en las NN. SS. arbitrando las medidas necesarias para su preservación, recordando que las remociones de tierra que puedan afectar a posibles áreas de restos arqueológicos deben contar con la debida autorización de la Dirección General de Patrimonio según lo dispuesto en el título V de la Ley 16/85, de Patrimonio Histórico EspaÑol.   
Resultando que de acuerdo a los certificados emitidos por el jefe del Servicio de Sistemas de Organización y Gestión de Personal de la Subsecretaría de Medio Ambiente y del secretario del Ayuntamiento de Betxí, de fechas 9 y 10 de noviembre de 1995 respectivamente, no se produjeron alegaciones al estudio de Impacto ambiental correspondiente a la revisión de NN. SS. de planeamiento del Betxí en el plazo legalmente establecido.  
Considerando que el suelo calificado como no urbanizable de protección paisajística no se ajusta en su totalidad a las superficies valoradas en el propio estudio de impacto ambiental como las unidades ambientales de mayor calidad ambiental en el ámbito del término municipal.   
Considerando que en la delimitación del suelo urbano residencial incluye terrenos forestales (concretamente en las cotas más altas del suelo urbano del Solaig) exentos actualmente de cualquier infraestructura urbana e incluso de edificaciones aisladas; por ello, el criterio que determina las zonas consolidadas por la edificación no resulta tan patente como se expone en la documentación.  
Considerando que en el suelo no urbanizable de protección paisajística se desarrollan actualmente usos que han supuesto una lesión de sus valores paisajísticos: usos agrícola intensivo, vertederos incontrolados, viviendas aisladas... y que la normativa para este tipo de suelo en las NN.SS. no restringe de forma clara la instalación de este tipo de actuaciones.  
Considerando que se ha observado que algunas labores auxiliares a la industria cerámica se desarrollan en terrenos colindantes, pero excluidos de los calificados como suelo urbano de tolerancia industrial y/o enclaves industriales.   
Considerando que algunas propuestas contempladas en el estudio de impacto ambiental como: reserva de suelo para la ubicación de sistemas de tratamiento de residuos sólidos urbanos e inertes, establecimiento de normas para evitar la contaminación acústica, establecimiento de calidad de aguas residuales para el vertido al alcantarillado público o el establecimiento de depuradoras propias cuando no sea posible la conexión a la red de saneamiento; no han sido incorporadas a la normas.  
Considerando que el tratamiento del volumen actual de residuos sólidos urbanos y aguas residuales urbanas e industriales están garantizados mediante infraestructuras mancomunadas ejecutadas o en fase de aprobación, no quedando claramente resuelta la gestión de los mismos si se alcanzara el techo poblacional previsto en las NN.SS. y el desarrollo del suelo apto para urbanizar de uso industrial.   
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
Considerando que el artículo 5º de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del conseller de Medio Ambiente atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, desde el punto de vista ambiental, la revisión de las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal de Betxí (Castellón), en los términos previstos en el estudio de impacto ambiental, y siempre que se cumplan, de manera previa a la aprobación definitiva del mismo los siguientes condicionantes:  
1) Se incorporarán a las normas la totalidad de bienes patrimoniales conocidos e inventariados en el término municipal así como las propuestas y normas de protección recogidos en los informes remitidos por la Dirección General de Patrimonio.  
2) El cerro situado al sur de la Muntanyeta de Sant Antoni, en el paraje denominado de los Tejedores, se incluirá entre los terrenos calificados como suelo no urbanizable de protección paisajística.  
3) La delimitación del resto de suelo no urbanizable de protección paisajística se ajustará a los terrenos delimitados en el plano 8.7 del estudio de impacto ambiental (Vegetación) como matorral mediterráneo, exceptuando los terrenos forestales que quedan intercalados entre zonas consolidadas por la edificación.  
4) La normativa específica para el suelo no urbanizable de protección paisajística deberá especificar, además de los usos permitidos, los usos prohibidos que inherentemente provoquen cambios notables en el medio y consecuentemente en el paisaje. En este sentido se incluirán como mínimo el uso agrícola intensivo, cualquier instalación destinada al tratamiento de residuos, el uso ganadero intensivo y la edificación aislada.  
5) Se deberán proteger además del río Sec o Veo el resto de los cauces y barrancos que atraviesan el término municipal, considerando más adecuada la calificación «protección del dominio público hidraúlico» que la propuesta en las normas de protección de infraestructuras.  
6) Para evitar o disminuir el riesgo de contaminación de acuíferos se asumirán las medidas propuestas en el punto 3 del informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón.  
7) Para evitar el riesgo de inundación que afecta al suelo apto para urbanizar de uso industrial situado en ambos márgenes del río Sec, se asumirán las medidas propuestas por el Servicio de Protección Civil y Coordinación de Comunicaciones, es decir:  
\* No urbanizar el margen derecho.  
\* Contar con la autorización del organismo de cuenca, ya que la zona se localiza en el área de servidumbre del río.  
\* Aplicar al menos las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental y en las normas, para lo que se aconseja elaborar un estudio de detalle.  
8) Se revisarán y modificarán, en su caso, los límites de los suelos urbanos: enclaves industriales y de tolerancia industrial situados al oeste y sudoeste del casco urbano respectivamente, de modo que los terrenos así calificados se ajusten realmente a los ocupados en el desarrollo de la actividad industrial.  
9) Se asumirán en las normas las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental en relación a la reserva de una superficie de al menos 2 hectáreas en ambos casos, para el tratamiento de los residuos sólidos urbanos e inertes.   
Dadas las características geológicas del término municipal se recomienda que para determinar la reserva del suelo destinado al tratamiento de residuos urbanos se optará por una zona alejada del núcleo urbano y situada sobre terrenos detríticos preferentemente arcillosos.  
10) Los instrumentos urbanísticos que desarrollen el suelo urbano residencial y el suelo apto para urbanizar justificarán los siguientes aspectos:  
\* La disponibilidad de agua para los usos industriales y urbanos previstos.  
\* El adecuado tratamiento de las aguas residuales, tanto urbanas como industriales, que en cualquier caso será en estación depuradora, propia o mancomunada, no permitiéndose el vertido sin depuración previa.  
\* Los edificios destinados en más de un 10% de su superficie edificable al uso de oficina, comercial, industrial, taller o almacén, contarán con servicios que permitan la recogida selectiva de los diferentes tipos de residuos que se generen. Estos servicios consistirán en contenedores o depósitos, dotados de las medidas necesarias para evitar contaminaciones, emanaciones, accidentes y molestias.  
\* En los viales de nueva constitución se reservará suelo para la instalación de contenedores que permitan la recogida selectiva de al menos tres tipos de residuos asimilables a urbanos.  
\* En el desarrollo del suelo apto para urbanizar de uso industrial situado en los márgenes del río Sec o Veo se incorporarán las medidas expuestas en el punto 7 para evitar el riesgo de inundación.  
11) Para la adecuada protección de las vías pecuarias que atraviesan el término municipal de Betxí se incorporarán las medidas propuestas en el punto 8 del informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón.   
12) Se incorporarán a las normas las medidas adecuadas sobre prevención de la contaminación acústica (ruidos y vibraciones) y sobre el vertido de aguas residuales a la red de saneamiento municipal, tomando como referencia los modelos de ordenanzas elaborados por la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias y las propuestas del estudio de impacto ambiental en relación a estos aspectos.  
En la normativa para el vertido de aguas residuales a la red de alcantarillado se tendrá en cuenta, asimismo, los valores máximos establecidos para las aguas residuales en el proyecto de «Colectores generales y estación depuradora de Onda-Betxí-Vila-real», sobre todo en relación al límite máximo del boro que se cifra en 1 mg/l.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 4 de diciembre de 1995.- La directora general de Calidad Ambiental: Gloria Arnandis Boix.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML