Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 2886, del 10-12-1996 (1996/840290)

RESOLUCIÓ de 15 de març de 1996, de la directora general de Qualitat Ambiental sobre declaració d'impacte ambiental.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2886

Data del DOGV
:   10-12-1996

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1996/840290

CVE


Data del document
:   15-03-1996

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 15 de març de 1996, de la directora general de Qualitat Ambiental sobre declaració d'impacte ambiental.  
Vist l'expedient 009/96-AIA referent al projecte de restitució i adaptació dels llits naturals dels barrancs Poyo, Torrent, Chiva i Pozalet (Valencia), que afecta els termes municipals de Massanassa, Catarroja, Paiporta, Picanya, Torrent, Alaquàs, Aldaia, Riba-roja de Túria, Quart de Poblet, Loriguilla i Cheste, promogut per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Vist que el 12 de gener de 1996 va ser remés l'expedient d'informació pública com també la documentació corresponent al projecte i l'estudi d'impacte ambiental,  
Vist que, d'acord amb el certificat emés pel secretari general de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la informació pública es va fer mitjançant la inserció de l'anunci en el Butlletí Oficial de la Província de València núm. 182 de 2 d'agost de 1995 i en el tauler d'anuncis dels ajuntaments afectats per les obres i s'hi van formular les següentes al·legacions:  
- Ajuntament de Picanya  
- Ajuntaments de Cheste i Chiva  
- Ajuntament de Quart de Poblet  
- Sr. Vicente García López  
- Junta de Compensació del Polígon Alqueria de Moret  
El contingut de les al·legacions es resumeix a continuació:  
- L'Ajuntament de Picanya sol·licita l'adaptació del projecte a les actuacions previstes en el seu PGOU.  
Entre la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i l'Ajuntament de Picanya s'arriba a una solució consensuada en què es done un tractament al llit entre els punts quilomètrics 11+480 i 12+380 semblant a l'existent al nucli urbà consolidat i es genere, al mateix temps, un espai per a ús comunitari integrat en el desenvolupament urbanístic previst per a aquesta zona.   
- Els ajuntaments de Cheste i Chiva presenten una al·legació conjunta consistent en la petició d'una construcció de menudes preses al barranco Grande de Chiva amb un volum total de 115 m3 amb les qual es pretén un laminatge d'avingudes   
No és estimada l'al·legació per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, perquè considera que seria insignificant el seu poder de laminatge.  
- L'Ajuntament de Quart de Poblet sol·licita un canvi de traçat de la canalització a la zona compresa entre la CN-III i la via fèrria destinada en el PGOU a usos industrials i sol·licita, a més, el recobriment de l'esmentat tram.  
El promotor estima parcialment l'al·legació en relació amb l'adaptació del traçat al carrer de la Foia de forma que no es reduïsquen els aprofitaments urbanístics, encara que això comporta un estudi que es durà a terme en la fase prèvia de licitació de les obres.  
Vist que el projecte s'integra en la planificació d'obres de defensa contra avingudes que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha desenvolupat en l'últim decenni i constitueix les actuacions en l'eix sud en la defensa integral de València i la seua àrea metropolitana, que consisteixen en la canalització de 42 km, que abraça els següents trams:  
- Barranc del Poyo (Chiva o Torrent): 28,1 km entre l'Albufera de Valencia i l'assut d'escullera armada sota el pont de l'autovia A-3 Madrid-València.  
- Barranc de la Saleta: 4,4 km entre la seua futura connexió a la rambla del Poyo a l'altura de Torrent i un punt situat aigües amunt sota el pont de l'A-3.  
- Barranc de l'Horteta: 1,75 km, partint des de la seua incorporació a la rambla del Poyo a l'altura del xaragall de Torrent, cap a aigües amunt.  
- Barranco del Gallego: 2,0 km des de la seua incorporació a la rambla del Poyo, fins el punt situat sota el pont de l'autovia de circumval·lació coneguda com el By-Pass de València.  
- Barranco de Pozalet: 5,7 km des d'un punt on se situa la futura connexió a la rambla del Poyo aigües avall de la incorporació de Gallego fins aigües amunt del pont de la carretera de Loriguilla.  
Vist que s'han projectat al llarg de la canalització vuit seccions tipus trapezi, amb canal d'aigües baixes, recobriments d'escullera en zones agrícoles, escullera i gabions en zones urbanes o periurbanes, murs caixers de formigó armat en casos concrets i un disseny especial en el tram final per a la solució B, on el barranc desemboca en l'Albufera, que permeta la seua integració en l'entorn. En tots els casos es preveu la instal·lació d'un camí de servei de 5 m d'ample a tots dos costats del llit. S'estableixen dues alternatives per als 3,850 km inicials del projecte que es corresponen aproximadament amb el tram del barranc del Poyo que travessa l'àrea dedicada al cultiu d'arròs,  
Vist que les seccions tipus projectades consisteixen bàsicament en:  
- Secció tipus I: correspon al tram de la rambla del Poyo comprés des de la seua desembocadura en l'Albufera, fins el pont de la N-332 (pista de Silla) per a la solució A; i a partir dels 3,850 km aigües amunt de la desembocadura fins el mateix pont per a la solució B.  
Està constituïda per escullera tant en caixers com en solera, amb una gruixària de 0,75 m. Els talussos dels caixers són 3H:2V i es perllonguen amb motes a les vores de la canalització sobre els que es disposa un camí de servei. L'amplària en solera és de 75 m. a la zona baixa i de 40 m. en l'alta. Al llarg de tota la superfície de suport de l'escullera en el terreny de cimentació es disposa un geotèxtil per a assegurar el filtrat i protecció de la cimentació i evitar el creixement de vegetació en la superfície dels caixers.  
- Secció I-B: correspon en la solució B, aproximadament 4 km del tram sota el barranc del Poyo, on aquest realitza la seua desembocadura a la llacuna de l'Albufera, travessant terrenys palustres dins del parc natural dedicats al cultiu d'arròs.  
Està constituïda per secció trapezial de 125 m de base i talussos en els caixers 2,25 H:1V de 4 m d'alçària. En la solera es disposa un geotèxtil sota una capa de material granular discontinu, reblit i recobert de material extret in situ formant un revestiment de 5 cm. En els caixers es projecta la instal·lació d'una malla antierosió sobre la qual s'efectuarà la implantació de vegetació autòctona.  
S'han dimensionat així mateix esbocaments, en totes dues alternatives, per a la desembocadura en els últims 260 m de la canalització i es preveu la realització d'assajos amb models reduïts a partir dels quals es definirà la geometria final i la conveniència d'introduir dics semisubmergits que permeten orientar el flux i concentrar la deposició de materials.  
- Secció tipus II: correspon a la major part del tram baix mitjà de la canalització del barranc del Poyo i zones urbanes on no hi ha murs. Enllaça amb la secció tipus anterior aigües amunt del pont de la N-332 (pista de Silla) fins Torrent a l'altura de la incorporació del barranc de l'Horteta. No s'empra en els trams urbans en què s'utilitza mur de formigó. També s'empra en el tram canalitzat del barranc de l'Horteta i en la zona alta del barranc de la Saleta.  
La secció tipus està constituïda per caixers de 2,50 m d'alçària amb mur de gabions i amb cuirassa de gabió de 30 cm de gruixària en talús 1,75H:1V. La solera és d'escullera de gruixària variable entre 0,75 i 1,00 m. Al llarg de tota la superfície de l'extradós es projecta la instal·lació de làmina de geotèxtil de manera similar a la secció anterior.  
- Secció tipus III: correspon a trams urbans aïllats als nuclis de Catarroja i Massanasa on hi ha caixer (mur o façana) en un sol marge.  
La secció està constituïda per escullera en solera, mur de formigó armat "in situ" en un caixer i, si calguera, revestiment de la paret preexistent al marge contrari.  
El mur caixer de formigó es projecta amb intradós vertical, amb forats de la bastida de drenatge i amb extradós protegit amb làmina drenant.  
- Secció tipus IV: correspon a trams urbans en què ja hi ha murs caixers en tots dos marges, constituïts per murs fabricats de formigó. L'ample és variable d'acord amb l'existent. S'hi projecta la instal·lació d'escullera en la solera sobre geotèxtil.  
- Secció tipus V: Correspon al tram mitjà-alt del barranc del Poyo, concretament entre la incorporació del barranc de l'Horteta a Torrent fins un punt aigües avall de la incorporació del Gallego, en el qual el llit es bifurca perdent entitat.  
La secció trapezial és de 12 m. d'amplària en solera per a adaptar-se al llit actual i caixers amb talús d'1,75H:1V. Està constituïda per escullera en solera i caixers amb gruixàries d'1,00 i 1,60 m respectivament. Per damunt dels nivells d'inundació previstos es projecta el reperfilat dels vessants del llit fins als marges.  
Es defineix per a la secció un pendent longitudinal inferior al natural, per a evitar que el règim del flux s'aproxime al ràpid. Per a això es projecten salts que escalonen la canalització en sentit longitudinal i reduïsquen les velocitats mitjanes de flux.  
En els salts les seccions transversals assumiran el perfil tipus i s'assegurarà l'estabilitat de l'escullera mitjançant una protecció de formigó abocat.  
- Secció VI: correspon a l'últim tram del barranc del Poyo, aigües avall del Gallego, la canalització del barranc del Gallego i el tram del Poyo aigües amunt del Gallego. Es projecta aquesta mateixa secció per a la futura inserció del llit del barranc del Pozalet en el del Poyo.  
La secció resulta anàloga a l'anterior tret d'un major ample en solera entre 20 i 30 m segons les zones, ja que s'aplica en trams de llit natural escassament definit i, per tant, amb desnivells entre llit i marge molt inferiors als del tram immediatament aigües avall.  
En el tram del barranc del Poyo aigües amunt de la unió del Gallego es projecten esglaons i salts per a disminiur la velocitat del corrent a què donaria lloc el pendent natural.  
- Secció tipus VII: correspon al tram inferior del barranc de la Saleta en la zona on discórrega el nou llit.   
La secció la constitueixen murs caixers prefabricats de formigó armat i solera d'escullera de 75 cm. de gruixària. Per a assegurar un bon drenatge els murs estaran dotats dels corresponents forats de la bastida i el seu extradós protegit per un rebliment granular.   
L'execució de la canalització comporta, a més, una sèrie d'obres annexes i la reposició de serveis que s'han denominat en el projecte com a obres especials i que inclouen:  
\* Creació de dos nous passos sobre els barrancs de Pozalet i La Saleta immediatament aigües amunt de la seua incorporació al barranc del Poyo.   
\* Demolició i reposició completa d'obres d'infraestructura:  
+ Pont de la crra. Alaquàs-Mas del Jutge aigües amunt de l'aqüeducte Xúquer-Túria.  
+ Xaragall de Torrent immediatament aigües avall de l'Horteta.  
+ Xaragall enfront de la depuradora El Águila en la zona alta del barranc del Poyo.  
+ Pont en l'origen del tram del Barranco de Pozalet immediatament aigües amunt de la crra. de Loriguilla.  
+ Pont d'Alaquàs sobre el Barranc de la Saleta, aigües avall de l'A-3.  
\* Pas sota obres d'infraestructura existent als nous llits dels barrancs del Pozalet i Saleta:  
+ Encreuament del barranc del Pozalet amb l'autovia A-3.  
+ Encreuament del Pozalet i Saleta amb la línia de ferrocarril Madrid-València per Cuenca.  
\* Obres de recalçament i menudes demolicions. Es preveuen actuacions en una sèrie de ponts com ara demolicions en l' assut sota el pont Catarroja- Massanassa per a adaptar-se a la rasant de la canalització o com el recalçament amb micropilotes en l'aqüeducte Xúquer-Túria pel mateix motiu.  
Vist que l'execució de les obres es divideix en le següents fases d'actuació:   
- Fase I: Des del punt quilomètric O+000 de referència situat a l'Albufera fins al 8+160 en el límit del terme municipal de Paiporta.  
- Fase II: Comprén el tram de canalització del barranc del Poyo entre l'últim punt quilomètric de la primera fase aigües amunt del pont i l'entroncament amb el barranc de l'Horteta en el punt quilomètric 16+250 com també els trams canalitzats de Saleta i Horteta.  
- Fase III: Comprén el tram final del barranc de Poyo i aproximadament 2 km del barranc del Gallego.  
- Fase IV: Canalització del barranc del Pozalet.  
Vist que l'execució de l'obra comporta un volum d'excavació elevat i requereix la utilització de diversos materials en un volum considerable:  
- Material de escullera per a recobriments i rebliments de gabions.  
- Àrids per a formigó i acer per a murs del llit i obres de fàbrica en general.  
- Rebliment per a canalització i rebliment drenant per a l'extradós de murs.  
- Llast artificial per a camí de servei.  
- Materials per a subbases en la reposició de serveis afectats (sòl seleccionat i llast natural).  
- Àrid gros i fi per a mescles bituminoses.   
El volum de materials necessaris i sobrants per a totes dues solucions es resumeix en el quadre següent:  
Total Materials Solució A Solució B  
Escullera (m3) 1.188.852 1.103.073  
Cuirassa (m3) 123.073 123.073  
Gabions (m3) 125.169 138.569  
Formigó (m3) 27.185 27.185  
Geotèxtil i altres (m2) 2.161.183 2.227.923  
Excavació (m3) 4.242.598 4.610.273  
Excavació en roca (m3) 15.000 15.000  
Rebliment (m3) 801.094 801.094  
Material drenant (m3) 42.547 42.547  
Sobrant (m3) 3.387.268 3.754.943  
Vist que d'acord amb les normes de regulació d'activitats (secció segona) del Pla Especial de Protecció de l'Albufera es va sol·licitar un informe al Consell Directiu del Parc i es van traslladar les mesures protectores o correctores que es considerava necessari incloure en la declaració d'impacte ambiental per a complementar les propostes en l'estudi d'impacte ambiental.  
Vist que l'11 de març el director-conservador del Parc Natural de l'Albufera va comunicar l'acord del Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera adoptat en la reunió del dia 7 de març de 1996, pel qual es va donar conformitat a l'informe que literalment es transcribeix a continuació:  
Vist el projecte de restitució i adaptació dels llits naturals dels barrancs Poyo, Torrent, Chiva i Pozalet (València) promogut per la Direcció General d'Obres Hidràuliques del Ministeri d'Obres Públiques, Transports i Medi Ambient, el tècnic que subscribeix INFORMA:  
1. Antecedents  
1.1. El projecte de canalització afecta 28,10 km del barranc del Poyo o Torrent, 1,75 km del barranc de l'Horteta, 2 km del barranc del Gallego, 4,40 del barranc de la Saleta i 5,70 km del barranc del Pozalet, tots ells situats dins de la conca hidrogràfica de l'Albufera i, per tant, afectats per les directrius del PORN (Decret 96/95, de 16 de maig, del Govern Valencià).  
1.2. El tram inicial de la canalització del barranc de Torrent afecta directament l'àmbit d'actuació del Pla Especial de Protecció del Parc Natural de l'Albufera. En aquest sentit, hi ha hagut diverses consultes i reunions prèvies que van dur a l'exigència de la planificació d'una solució diferent per al tram del barrranc en l'àmbit del parc natural (després d'haver-se considerat la possibilitat de no executar la canalització atesa la capacitat de laminació d'avingudes que aporten les estacions de bombament de les goles de Puchol i Perellonet i el caràcter de conca receptora que constitueix l'arrossar, si bé aquest extrem va ser rebutjat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer). Aquest informe afecta, per tant, el projecte modificat, en el qual la solució 1B ha estat ideada pel promotor d'acord amb les indicacions i directrius de conservació que emanen de l'esperit del PORN i del Decret 71/93.  
1.3. La justificació del projecte radica en la prevenció d'inundacions degudes a la reducció dels llits en determinats trams, a causa d'ocupacions agrícoles i industrials il·legals.  
1.4. El projecte té com a objectiu principal restituir, en la mesura del possible, les capacitats naturals dels llits i assolir una situació el més homogènia possible quant a les capacitats de transport dels distints barrancs.  
1.5. A tal efecte, preveu seccions trapecials -amb canal d'aigües baixes- recobriments d'escullera en zones agrícoles, escullera i gabions en zones urbanes o periurbanes, murs caixers de formigó en punts localitzats i un disseny especial per als 4 primers quilòmetres del Barranc de Torrent.  
1.6. El dit tractament consisteix a fer seccions trapezials de 125 m. d'ample en solera de manera que la velocitat de flux siga entorn de 2 m/s. Els caixers estaran dotats d'una malla antierosió sobre la qual s'efectua una sembra de vegetació autòctona i la solera consta d'una làmina de geotèxtil sobre la qual es disposarà material granular discontinu.  
1.7. El projecte considera, a més, una sèrie d'obres annexes que inclouen l'obertura de vies de servei a tots dos costats del llit dels barrancs, la creació de nous pasos, la demolició i reposició d'obres d'infraestructures diverses, obres de pas d'infraestructura existent i obres de recalçament, com també menudes demolicions.  
1.8. El projecte es divideix en 4 fases:  
Primera. Des de la desembocadura del barranc de Torrent en l'Albufera fins 8,16 km aigües amunt.  
Segona. Des del punt quilomètric 8.16 fins el 16,25 o entroncament amb el barranc de l'Horteta i canalització dels barrancs Saleta i Horteta.  
Tercera. Tram final del barranc de Torrent i tram del barranc del Gallego.  
Quarta. Tram del barranc del Pozalet.  
1.9 Atesa l'opció B (menys impactant) del barranc de Torrent, es preveu generar 3.800.000 metres cúbics de materials sobrants de l'excavació, que hauran de ser traslladats a pedreres abandonades autoritzades per a tal ús.  
1.10. Les directrius del PORN recomanen mantenir l'ús natural dels llits i barrancs i desaconsella les grans obres d'infraestructura en aquests. No obstant això, aquestes previsions s'enfoquen amb vista a evitar les distorsions del seu funcionament hidràulic. En aquest sentit, els informes i consultes prèvies van encaminats a restituir, després de l'execució del projecte, les condicions naturals originals del llit i regenerar -en la mesura del possible- la vegetació potencial de ribera.  
1.11. Hi ha una elevada sensibilitat entre els ajuntaments del Parc Natural de l'Albufera (franja afectada per la N-332 i línia del ferrocarril) quant a la necessitat de manteniment de barrancs i vessaments que aboquen al llac de l'Albufera. De fet, sobre el terreny es pot distingir l'acumulació de residus i sediments que alteren paulatinament els llits anul·lant la seua capacitat de desguàs en cas de precipitacions. Les neteges que executen els serveis de manteniment del parc natural inclouen entre les seues tasques la retirada de residus sòlids dels dits llits, si bé resulta clarament insuficient, per la qual cosa faria falta incloure en l'àmbit d'aquest projecte una neteja o dragat de la xarxa de barrancs i vessaments.  
2. Consideracions tècniques sobre la canalització del barranc de Torrent dins del Parc Natural de l'Albufera.  
2.1. La vegetació autòctona que s'ha d'utilitzar en la sembra sobre la malla antierosió haurà de comptar amb el vist-i-plau dels serveis tècnics del parc natural abans de la seua plantació. S'haurà de desenvolupar un programa de restauració de vegetació de ribera. Així mateix serà imprescindible l'elaboració d'un pla de vigilància i manteniment de la dita vegetació durant el primer any, almenys, per a garantir l'èxit de la revegetació.  
3. Consideracions sobre la canalització dels barrancs inclosos en l'àmbit del pla d'ordenació dels recursos naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera.  
3.1 Les obres dures de canalització dels barrancs Horteta, Saleta i Poyo (escullera en solera i caixers o murs de formigó armat en caixers) haurien de substituir-se per actuacions més "blanes" centrades en la disminució de les ocupacions il·legals del llit natural dels barrancs i en la construcció de salts que esglaonen i frenen el flux de les aigües, a manera de caigudes naturals i així s'aconseguisca l'objectiu del projecte: "restituir en la mesura del possible les capacitats naturals dels llits.  
3.2. Encara que els trams baixos dels barrancs en qüestió no estan inclosos en l'espai protegit compten amb hàbitats insubstituïbles per a algunes espècies de vertebrats incloses en la categoria de sensibles a l'alteració dels hàbitats i vulnerables del Decret 265/94, de 20 de desembre, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades de Fauna i s'estableixen categories i normes de protecció de la fauna, com ara l'oreneta de ribera (Riparia riparia) o el blauet (Alcedo atthis)  
Per la qual cosa s'informa favorablement sobre el projecte proposat, sempre que s'hi incorporen les mesures correctores proposades tant en l'estudi d'impacte ambiental com pels serveis tècnics del Parc Natural de L'Albufera, a l'efecte previst en el Decret 71/93 de 31 de maig del Govern Valencià, de règim jurídic del Parc Natural de L'Albufera."  
Atés que l'estudi d'impacte ambiental reconeix la generació d'impactes notables derivats de les activitats auxiliars de l'obra (obtenció de materials d'escullera, àrids per a formigó i per al rebliment de gabions, localització d'àrees adequades per a l'abocament de materials excedents, localització de les àrees d'amuntegament, etc.) encara que no realitza la seua avaluació pel fet de trobar-se indefinits en aquesta fase del projecte.  
Atés que no s'ha analitzat detalladament la incidència de la fase de construcció sobre el mitjà i més concretament sobre la vegetació i la fauna associada que tenen el seu hábitat en el Barranco del Poyo i el seu entorn i l'estudi d'impacte ambiental s'ha limitat a proposar una sèrie de mesures generals que necessitarien concretar-se d'acord amb la planificació de les obres de manera que la incidència en el mitjà siga la mínima possible. D'altra part, la documentació tècnica aporta escasses dades sobre l'execució de l'obra que permeta establir en la declaració d'impacte ambiental mesures protectores o correctores específiques per a la fase de construcció.  
Atés que l'estudi d'impacte ambiental hauria d'incloure, almenys per als terrenys afectats en l'àmbit del parc natural de l'Albufera, un pla de restauració detallat que garantisca com a mínim la recuperació de les condicions ecològiques preexistents i en la mesura del possible la seua millora mitjançant la implantació de la vegetació potencial, d'acord amb l'orientació del Pla Especial i les característiques excepcionals de l'àrea afectada.  
Atés que la introducció d'espècies vegetals en l'àmbit d'un parc natural requereix un estricte control no sols de les espècies seleccionades sinó de les varietats i la qualitat del material vegetal que s'ha d'utilitzar, s'estima com a la solució més adequada la creació d'un viver temporal amb destinació exclusiva a la restauració de l'àrea afectada en el tram corresponent al Parc Natural de l'Albufera, que garantisca a més la disponibilitat de les espècies seleccionades amb independència de l'oferta existent en el mercat,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament que la desenvolupa,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions aplicables,  
Atés el Decret 22/1996, de 16 de febrer, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als qual s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, sense perjudici de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte bàsic de restitució i adaptació dels barrancs del Poyo, Torrent, Chiva i Pozalet, promogut per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'alternativa denominada solució B, sempre que s'adapte a la documentació aportada i a les següents condicions:  
1) A fi de poder establir mesures protectores o correctores i evitar o minimitzar impactes, durant la fase de construcció, sobre el conjunt de l'ecosistema del Parc Natural de l'Albufera i de la fauna en particular, es presentarà davant aquesta Conselleria un programa detallat del mètode de treball previst per a l'execució de la canalització en el tram inclós en el Parc Natural de l'Albufera (des del punt quilomètric 0+000 fins l'encreuament amb la pista de Silla), en el qual s'indique clarament:  
- Termini d'execució de l'obra i fases de què constarà.  
- Mètode d'execució de l'obra, és a dir, si es treballarà en sec o en humit i, si s'escau, les obres complementàries necessari (aturells, drenatges...)  
Es realitzarà una valoració de l'impacte que les distintes activitats puguen generar en l'àmbit del Parc Natural de l'Albufera, a partir de la qual es proposaran les mesures protectores o correctores adequades (ex.: limitació dels accessos que han d'utilitzar els vehicles de transport i la maquinària pesant, limitació diària o estacional dels treballs per a evitar molèsties per sorolls o emissions lluminoses, retirada prèvia de fauna que puga quedar aïllada en la zona de treball...).   
S'inclourà en aquest document l'estudi dels trams de barranc que puguen constituïr hàbitats de les espècies d'orenet de ribera (Riparia riparia) i blauet (Alcedo Atthis) i s'hi proposaran les mesures correctores pertinents per a possibilitar la utilització dels espais per les dites espècies.  
2) Igualment s'elaborarà un pla de restauració detallat, per al tram comprés en el Parc Natural de l'Albufera, segons els sigüents criteris:  
2.1) La revegetació es durà a terme en els talussos exteriors del tram comprés entre el punt quilomètric 0+000 i l'encreuament amb la pista de Silla (punt quilomètric 6+200) i en els talussos interiors del tram comprés entre els punts quilomètrics 0+000 i 3+850.  
2.2) L'amplària dels camins de servei que s'han de construir es reduirà fins als 4 metres que s'han de construir des de la vora superior del talús interior de la canalització de forma que la zona exterior de la plataforma de les motes puga destinar-se a la plantació de vegetació arbrada, pròpia de boscos de ribera.  
2.3) La proposta de revegetació inclosa en l'estudi d'impacte ambiental per a la restauració dels talussos interiors en el tram comprés entre els punts quilomètrics 0+000 i 3+850 es modificarà d'acord amb la següent distribució d'espècies:  
2.3.a) No es considera necessària la implantació de la vegetació tipus D ja que la regeneració natural és pràcticament immediata.  
2.3.b) Es considera adequada la implantació de la vegetació de tipus C.  
2.3.c) En la vegetació de tipus D s'implantarà bàsicament una salzeda amb les següents espècies: Salix atrocinerea, Salix eleagnos, Lonicera biflora.  
2.3.d) Sobre la salzeda i en l'àrea de la vegetació tipus A s'establirà una formació d'omeda-pollancreda amb les següents espècies: Fraxinus angustifolia, Ulmus minor i Populus alba, Vinca difformis y Acanthus mollis.  
2.4) En la zona exterior de la canalització es procedirà de la següent manera:  
2.4.a) L'àrea exterior de la plataforma que queda entre el camí i el talús exterior de la canalització es revegetarà amb exemplars de Populus alba.  
2.4.b) En la superfície corresponent al talús exterior de la canalització s'implantarà una formació de tamarigar (Tamarix sp.)  
2.5) S'estudiaran la forma i època d'implantació més adequades per a cadascuna de les espècies seleccionades.  
2.6) A fi de garantir la disponibilitat de les espècies seleccionades es crearà un viver temporal amb destinació exclusiva a la restauració de l'àrea afectada en el tram corresponent al Parc Natural de L'Albufera.  
3) El programa de labors i el pla de restauració es presentaran davant aquesta Conselleria abans de l'inici de les obres i, en tot cas, en un termini màxim de 6 mesos des de la notificació d'aquesta declaració d'impacte ambiental, per a la seua supervisió. L'inici de les obres quedarà supeditat a l'informe favorable d'aquesta direcció general, sense perjudici dels informes del Consell Directiu i de la Junta Rectora del Parc Natural de l'Albufera i s'hi podrà establir la modificació de les mesures proposades o l'aplicació de mesures complementàries.  
4) Es remetran a aquesta Conselleria els informes ordinaris i extraordinaris previstos en el programa de vigilància ambiental tant de la primera fase (pla de vigilància i seguiment durant l'execució de les obres) com de la segona (seguiment durant l'explotació).  
5) Les mesures incloses en la fase d'execució, de restauració, com també les labors necessàries per a garantir l'èxit de la revegetació durant el període de duració del pla de vigilància ambiental establert en l'estudi d'impacte ambiental (s'estén 5 anys des de l'acta de recepció provisional de les obres) seran incorporades al pressupost general de l'obra.  
6) En relació amb els camins de servei que s'han d'instal·lar a tots dos marges de la canalització, en el tram comprés en el Parc Natural de l'Albufera s'adoptaran les següents mesures:  
\* L'amplària dels camins de servei es reduirà fins un màxim de 4 metres, comptadors a partir de la vora interior dels talussos interiors de la canalització.  
\* Es tancaran al trànsit i seran d'ús reservat dels serveis de manteniment i vigilància.   
7) No es consideren incloses en aquesta declaració d'impacte ambiental l'obtenció dels materials de construcció (material d'escullera, àrids per a formigó, llastos naturals... ) que no procedisquen de la pròpia excavació o de pedreres legalitzades. L'obertura de noves pedreres i l'explotació d'àrees d'extracció il·legals amb destinació a l'obra estan subjectes a declaració d'impacte ambiental.  
8) Així mateix, la ubicació i el desenvolupament de l'abocament dels materials excedents de l'obra (excavació, enderrocs i altres materials de rebuig) està subjecta al procediment d'estimació d'impacte ambiental.   
9) Els residus assimilables a urbans, no inerts, que calga retirar es recolliran selectivament i es traslladaran a un abocador de residus sòlids urbans autoritzat.  
10) Encara que el proveïment dels materials necessaris per a l'obra es realitzarà a partir de pedreres legalitzades i els materials excedents es depositaran en abocadors autoritzats a l'efecte, es comunicarà a aquesta Conselleria (abans de l'inici de les obres) l'origen dels materials de préstecs i la destinació dels materials sobrants.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 15 de març de 1996.- La directora general de Qualitat Ambiental: Gloria Arnandis Boix.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 2886, del 10-12-1996 (1996/840290)

RESOLUCIÓN de 15 de marzo de 1996, de la directora general de Calidad Ambiental, sobre declaración de impacto ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   2886

Fecha DOGV
:   10-12-1996

Sección del DOGV
:   OTRAS DISPOSICIONES

Número del documento
:   1996/840290

CVE


Fecha del documento
:   15-03-1996

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

RESOLUCIÓN de 15 de marzo de 1996, de la directora general de Calidad Ambiental sobre declaración de impacto ambiental.  
Visto el expediente 009/96-AIA referente al proyecto de restitución y adaptación de los cauces naturales de los Barrancos Poyo, Torrent, Chiva y Pozalet (Valencia), que afecta a los términos municipales de Massanassa, Catarroja, Paiporta, Picanya, Torrent, Alaquàs, Aldaia, Riba-roja de Túria, Quart de Poblet, Loriguilla y Cheste, promovido por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Resultando que el 12 de enero de 1996 fue remitido el expediente de información pública así como la documentación correspondiente al proyecto y el estudio de impacto ambiental.  
Resultando que de acuerdo al certificado emitido por el secretario general de la Confederación Hidrográfica del Júcar la información pública se realizó mediante inserción del anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia nº 182 de 2 de agosto de 1995 y en el tablón de anuncios de los ayuntamientos afectados por las obras formulándose las siguientes alegaciones:  
- Ayuntamiento de Picanya  
- Ayuntamiento de Cheste y Chiva  
- Ayuntamiento de Quart de Poblet  
- D. Vicente García López  
- Junta de Compensación Polígono Alquería de Moret  
El contenido de las alegaciones se resume a continuación:  
- Ayuntamiento de Picanya solicita la adaptación del proyecto a las actuaciones previstas en su PGOU.  
Entre la Confederación Hidrográfica del Júcar y el Ayuntamiento de Picanya se llega a una solución consensuada en la que se le da un tratamiento al cauce entre los pK.11+480 y el pK. 12+380 similar al existente en el núcleo urbano consolidado generándose al mismo tiempo un espacio para uso comunitario integrado en el desarrollo urbanístico previsto para esa zona   
- Ayuntamiento de Cheste y Chiva presentan una alegación conjunta consistente en la petición de una construcción de pequeñas presas en el Barranco Grande de Chiva con un volumen total de 115 m3 con las que se pretende una laminación de avenidas   
No es estimada la alegación, por la Confederación Hidrográfica del Júcar, por considerar que sería insignificante su poder de laminación.  
- Ayuntamiento de Quart de Poblet solicita un cambio de trazado del encauzamiento en la zona comprendida entre la CN-III y la vía férrea destinada en el PGOU. a usos industriales solicitando además el recubrimiento del citado tramo.  
El promotor estima parcialmente la alegación en relación a la adaptación del trazado a la calle de la Foia de forma que no se reduzca los aprovechamientos urbanísticos, aunque ello conlleva un estudio que se llevará a cabo en la fase previa de licitación de las obras.  
Resultando que el proyecto se integra en la planificación de obras de defensa contra avenidas que la Confederación Hidrográfica del Júcar ha venido desarrollando en el último decenio y constituye las actuaciones en el eje sur en la defensa integral de Valencia y su área metropolitana, consistiendo en el encauzamiento de 42 km. que abarca los siguientes tramos:  
- Barranco del Poyo (Chiva o Torrent): 28,1 km entre la Albufera de Valencia y el azud de escollera armada bajo el puente de la autovía A-3 Madrid-Valencia.  
- Barranco de la Saleta: 4,4 km. entre su futura conexión a la rambla del Poyo a la altura de Torrente y un punto situado aguas arriba bajo el puente de la A-3  
- Barranco de la Horteta: 1,75 km. partiendo desde su incorporación a la Rambla del Poyo a la altura del badén de Torrente, hacia aguas arriba.  
- Barranco del Gallego: 2,0 km. desde su incorporación a la Rambla del Poyo, hasta el punto situado bajo el puente de la autovía de circunvalación conocida como el By-Pass de Valencia.  
- Barranco de Pozalet: 5,7 km desde un punto donde se sitúa la futura conexión a la rambla del Poyo aguas abajo de la incorporación de Gallego hasta aguas arriba del puente de la carretera de Loriguilla.  
Resultando que se han diseñado a lo largo del encauzamiento ocho secciones tipo trapeciales, con canal de aguas bajas, recubrimientos de escollera en zonas agrícolas, escollera y gaviones en zonas urbanas o periurbanas, muros cajeros de hormigón armado en casos puntuales y un diseño especial en el tramo final para la solución B, donde el barranco desemboca en la Albufera, que permita su integración en el entorno. En todos los casos se prevé la instalación de un camino de servicio de 5 m de ancho a ambos lados del cauce. Se establecen dos alternativas para los 3,850 km. iniciales del proyecto que se corresponden aproximadamente con el tramo del Barranco del Poyo que atraviesa el área dedicada al cultivo de arroz.  
Resultando que las secciones tipo proyectadas consisten básicamente en :  
- Sección tipo I: corresponde al tramo de la Rambla del Poyo comprendido desde su desembocadura en La Albufera, hasta el puente de la N-332 (Pista de Silla) para la solución A; y a partir de los 3,850 km. aguas arriba de la desembocadura hasta el mismo puente para la solución B.  
Está constituida por escollera tanto en cajeros como en solera, con un espesor de 0,75 m. Los taludes de los cajeros son 3H:2V, prolongándose con motas en los bordes del encauzamiento sobre los que se dispone un camino de servicio. La anchura en solera es de 75 m. en la zona baja y de 40 m. en la alta. A lo largo de toda la superficie de apoyo de la escollera en el terreno de cimentación se dispone un geotextil para asegurar el filtrado y protección de la cimentación y evitar el crecimiento de vegetación en la superficie de los cajeros.  
- Sección I-B: corresponde en la solución B, aproximadamente 4 km del tramo bajo del barranco del Poyo, donde éste realiza su desembocadura en la laguna de La Albufera, atravesando terrenos palustres dentro del Parque Natural dedicados al cultivo de arroz.  
Está constituida por sección trapecial de 125 m de base y taludes en los cajeros 2,25 H:1V de 4 m de altura. En la solera se dispone un geotextil bajo una capa de material granular discontinuo, relleno y recubierto de material extraído in situ formando un revestimiento de 5 cm. En los cajeros se proyecta la instalación de una malla antierosión sobre la que se efectuará la implantación de vegetación autóctona.  
Se han dimensionado asimismo abocinamientos, en ambas alternativas, para la desembocadura en los últimos 260 m del encauzamiento, previéndose la realización de ensayos con modelos reducidos en base a los cuales se definirá la geometría final y la conveniencia de introducir diques semisumergidos que permitan orientar el flujo y concentrar la deposición de materiales.  
- Sección tipo II: corresponde a la mayor parte del tramo bajo medio del encauzamiento del Barranco del Poyo y zonas urbanas donde no existen muros. Enlaza con la sección tipo anterior aguas arriba del puente de la N-332 (pista de Silla) hasta Torrente a la altura de la incorporación del Barranco de la Horteta. No se emplea en los tramos urbanos en que se utiliza muro de hormigón. También se emplea en el tramo encauzado del Barranco de la Horteta y en la zona alta del Barranco de la Saleta.  
La sección tipo está constituida por cajeros de 2,50 m de altura con muro de gaviones y con coraza de gavión de 30 cm de espesor en talud 1,75H:1V. La solera es de escollera de espesor variable entre 0,75 y 1,00 m. A lo largo de toda la superficie del trasdós se proyecta la instalación de lámina de geotextil de modo similar a la sección anterior.  
- Sección tipo III: corresponde a tramos urbanos aislados en los núcleos de Catarroja y Massanassa donde existe cajero (muro o fachada) en una sola margen.  
La sección está constituida por escollera en solera, muro de hormigón armado in situ en un cajero y si fuera preciso, revestimiento de la pared preexistente en la margen contraria.  
El muro cajero de hormigón se proyecta con intradós vertical, con mechinales de drenaje y con trasdós protegido con lámina drenante.  
- Sección tipo IV: corresponde a tramos urbanos en los que ya existen muros cajeros en ambas márgenes, constituidos por muros fábrica de hormigón. El ancho es variable en función del existente. Se proyecta la instalación de escollera en la solera sobre geotextil.  
- Sección tipo V: Corresponde al tamo medio-alto del Barranco del Poyo, concretamente entre la incorporación del Barranco de la Horteta en Torrente hasta un punto aguas abajo de la incorporación del Gallego, en el que el cauce se bifurca perdiendo entidad.  
La sección trapecial de 12 m. de anchura en solera para adaptarse al cauce actual y cajeros con talud de 1,75H:1V. Está constituida por escollera en solera y cajeros con espesores de 1,00 y 1,60 respectivamente. Por encima de los niveles de inundación previstos se proyecta el reperfilado de las laderas del cauce hasta las márgenes.  
Se define para la sección una pendiente longitudinal inferior al natural, para evitar que el régimen del flujo se aproxime al rápido. Para ello se proyectan saltos que escalonen el encauzamiento en sentido longitudinal y reduzcan las velocidades medias de flujo.  
En los saltos las secciones transversales asumirán el perfil tipo asegurándose la estabilidad de la escollera mediante una protección de hormigón vertido.  
- Sección VI: corresponde al último tramo del Barranco del Poyo, aguas abajo del Gallego, el encauzamiento del Barranco del Gallego y el tramo del Poyo aguas arriba del Gallego. Se proyecta esta misma sección para la futura inserción del cauce del Barranco del Pozalet en el del Poyo.  
La sección resulta análoga a la anterior salvo un mayor ancho en solera entre 20 y 30 m. según las zonas ya que se aplica en tramos de cauce natural escasamente definido y por tanto con desniveles entre lecho y margen muy inferiores a los del tramo inmediatamente aguas abajo.  
En el tramo del Barranco del Poyo aguas arriba de la unión del Gallego se proyectan escalones y saltos para disminuir la velocidad de la corriente al que daría lugar la pendiente natural.  
- Sección tipo VII: corresponden el tramo inferior del Barranco de la Saleta en la zona donde discurra el nuevo cauce   
La sección la constituyen muros cajeros prefabricados de hormigón armado y solera de escollera de 75 cm. de espesor. Para asegurar un buen drenaje los muros estarán dotados de los correspondientes mechinales y su trasdós protegido por un relleno granular.   
La ejecución del encauzamiento conlleva además una serie de obras anejas y reposición de servicios que se han denominado en el proyecto como obras especiales y que incluyen:  
\* Creación de dos nuevos pasos sobre los Barrancos de Pozalet y La Saleta inmediatamente aguas arriba de su incorporación al Barranco del Poyo.   
\* Demolición y reposición completa de obras de infraestructura:  
+ Puente de la Ctra. Alaquàs-Masía del Juez aguas arriba del acueducto Júcar-Turia.  
+ Badén de Torrent inmediatamente aguas abajo del Horteta  
+ Badén frente a depuradora El Aguila en la zona alta del Barranco del Poyo.  
+ Puente en el origen del tramo del Barranco de Pozalet inmediatamente aguas arriba de la Ctra. de Loriguilla.  
+ Puente de Alaquàs sobre el Barranco de la Saleta, aguas abajo de la A-3  
\* Paso bajo obras de infraestructura existente en los nuevos cauces de los barrancos del Pozalet y Saleta:  
+ Cruce del Barranco del Pozalet con la Autovía A-3  
+ Cruce del Pozalet y Saleta con la línea de ferrocarril Madrid-Valencia por Cuenca .  
\* Obras de recalce y pequeñas demoliciones. Se prevén actuaciones en una serie de puentes como demoliciones en el azud bajo el puente Catarroja- Massanassa para ajustarse a la rasante del encauzamiento o como el recalce con micropilotes en el acueducto Júcar-Turia por el mismo motivo.  
Resultando que la ejecución de las obras se divide en las siguientes fases de actuación:   
- Fase I: Desde el punto kilométrico O+000 de referencia situado en La Albufera hasta el PK 8+160 en el límite del término municipal de Paiporta.  
- Fase II: Comprende el tramo de encauzamiento del Barranco del Poyo entre el pk. último de la primera fase aguas arriba del puente y el entronque con el barranco de la Horteta en el pk. 16+250 así como los tramos encauzados de Saleta y Horteta.  
- Fase III: Comprende el tramo final del Barranco de Poyo y aproximadamente 2 km. del Barranco del Gallego.  
- Fase IV: Encauzamiento del Barranco del Pozalet.  
Resultando que la ejecución de la obra conlleva un volumen de excavación elevado y requiere la utilización de diversos materiales en un volumen considerable:  
- Material de escollera para recubrimientos y rellenos de gaviones.  
- Áridos para hormigón y acero para muros del cauce y obras de fábrica en general.  
- Relleno para encauzamiento y relleno drenante para el trasdós de muros.  
- Zahorra artificial para camino de servicio  
- Materiales para sub-bases en la reposición de servicios afectados (suelo seleccionado y zahorra natural).  
- Árido grueso y fino para mezclas bituminosas.   
El volumen de materiales necesarios y sobrantes para ambas soluciones se resume en el cuadro siguiente:  
Total Materiales Solución A Solución B   
Escollera (m3) 1.188.852 1.103.073   
Coraza (m3) 123.073 123.073   
Gaviones (m3) 125.169 138.569   
Hormigón (m3) 27.185 27.185   
Geotextil y otros (m2) 2.161.183 2.227.923   
Excavación (m3) 4.242.598 4.610.273   
Excavación en roca (m3) 15.000 15.000   
Relleno (m3) 801.094 801.094   
Material drenante (m3) 42.547 42.547   
Sobrante (m3) 3.387.268 3.754.943   
Resultando que de acuerdo a las Normas de regulación de actividades (sección segunda) del Plan Especial de Protección de la Albufera se solicitó informe al Consejo Directivo del Parque, dando traslado de las medidas protectoras y/o correctoras que se consideraba necesario incluir en la Declaración de Impacto Ambiental para complementar las propuestas en el estudio de impacto ambiental.  
Resultando que el 11 de marzo el director-conservador del Parque Natural de la Albufera comunicó el acuerdo del Consejo Directivo del Parque Natural de la Albufera adoptado en reunión celebrada el día 7 de marzo de 1996, por el que se dio conformidad al informe que literalmente se transcribe a continuación:  
Visto el Proyecto de Restitución y Adaptación de los Cauces Naturales de los Barrancos Poyo, Torrente, Chiva y Pozalet (Valencia) promovido por la Dirección General de Obras Hidráulicas del Ministerio de Obras Públicas, Transportes y Medio Ambiente, el técnico que suscribe INFORMA:  
1. Antecedentes  
1.1. El proyecto de encauzamiento afecta a 28,10 km. del Barranco del Poyo o Torrente, 1,75 km del Barranco de la Horteta, 2 km del Barranco del Gallego, 4,40 del Barranco de la Saleta y 5,70 km del Barranco del Pozalet, todos ellos situados dentro de la Cuenca Hidrográfica de la Albufera y por tanto afectados por las directrices del PORN (Decreto 96/95, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano).  
1.2. El tramo inicial del encauzamiento del Barranco de Torrent afecta directamente al ámbito de actuación del Plan Especial de Protección del Parque Natural de la Albufera. En este sentido ha habido diversas consultas y reuniones previas que desembocaron en la exigencia de la planificación de una solución diferente para el tramo del Barranco en el ámbito del Parque Natural (tras haberse considerado la posibilidad de no ejecutar el encauzamiento dada la capacidad de laminación de avenidas que aportan las estaciones de bombeo de las golas de Puchol y Perellonet y el carácter de cuenca receptora que constituye el arrozal, si bien este extremo fue desechado por la Confederación Hidrográfica del Jucar). El presente informe afecta por tanto al proyecto modificado, en el que la solución 1B ha sido diseñada por el promotor de acuerdo a las indicaciones y directrices de conservación que emanan del espíritu del PORN y del Decreto 71/93.  
1.3. La justificación del Proyecto radica en la prevención de inundaciones debidas a la reducción de los cauces en determinados tramos, a causa de ocupaciones agrícolas e industriales ilegales.  
1.4. El Proyecto tiene como objetivo principal restituir, en lo posible, las capacidades naturales de los cauces y alcanzar una situación lo más homogénea posible en cuanto a las capacidades de transporte de los distintos barrancos.  
1.5. A tal efecto prevé secciones trapeciales -con canal de aguas bajas- recubrimientos de escollera en zonas agrícolas, escollera y gaviones en zonas urbanas o/y periurbanas, muros cajeros de hormigón en puntos localizados y un diseño especial para los 4 primeros kilómetros del Barranco de Torrent.  
1.6. Dicho tratamiento consiste en realizar secciones trapeciales de 125 m. de ancho en solera de modo que la velocidad de flujo sea del orden de 2 m/s. Los cajeros estarán dotados de una malla antierosión sobre la que se efectúa una siembra de vegetación autóctona, constando la solera de una lámina de geotextil sobre la que se dispondrá material granular discontinuo.  
1.7. El Proyecto incluye además una serie de obras anejas que incluyen la apertura de vías de servicio a ambos lados del cauce de los barrancos, la creación de nuevos pasos, la demolición y reposición de obras de infraestructuras diversas, obras de paso de infraestructura existente y obras de recalce, así como pequeñas demoliciones.  
1.8. El proyecto se divide en 4 fases a saber:  
Primera. Desde la desembocadura del Barranco de Torrent en la Albufera hasta 8,16 km aguas arriba.  
Segunda. Desde el pk. 8.16 hasta el 16,25 o entronque con el Barranco de la Horteta, así como encauzado de los Barrancos Saleta y Horteta.  
Tercera. Tramo final del Barranco de Torrent y tramo del Barranco del Gallego.  
Cuarta. Tramo del Barranco del Pozalet.  
1.9 Considerando la opción B (menos impactante) del Barranco de Torrent, se prevé generar 3.800.000 metros cúbicos de materiales sobrantes de la excavación, que deberán ser trasladados a canteras abandonadas autorizadas para tal uso.  
1.10. Las directrices del PORN recomiendan mantener el uso natural de los cauces y barrancos y desaconseja las grandes obras de infraestructura en los mismos. No obstante, estas previsiones se enfocan de cara a evitar las distorsiones de su funcionamiento hidráulico. En este sentido los informes y consultas previas van encaminadas a restituir, tras la ejecución del Proyecto, las condiciones naturales originales del cauce y regenerar -en lo posible- la vegetación potencial de ribera.  
1.11. Existe una elevada sensibilidad entre los Ayuntamientos del Parque Natural de la Albufera (franja afectadas por la N-332 y línea del FFCC) en cuanto a la necesidad de mantenimiento de barrancos y escorrentías que vierten al lago de la Albufera. De hecho sobre el terreno puede apreciarse la acumulación de residuos y sedimentos que alteran paulatinamente los cauces anulando su capacidad de desagüe en caso de precipitaciones. Las limpiezas que ejecutan los servicios de mantenimiento del Parque Natural incluyen entre sus tareas la retirada de residuos sólidos de dichos cauces, si bien resulta claramente insuficientes por lo que sería necesario incluir en el ámbito del presente proyecto una limpieza y/o dragado de la red de barrancos y escorrentías.  
2. Consideraciones técnicas sobre el encauzamiento del barranco de Torrent dentro del Parque Natural de la Albufera.  
2.1. La vegetación autóctona a utilizar en la siembra sobre la malla antierosión deberá contar con el visto bueno de los servicios técnicos del parque natural con carácter previo a su plantación. Se deberá desarrollar un programa de restauración de vegetación de ribera. Asimismo será imprescindible la elaboración de un plan de vigilancia y mantenimiento de dicha vegetación durante al menos el primer año, para garantizar el éxito de la revegetación.  
3. Consideraciones sobre el encauzamiento de los barrancos incluidos en el ámbito del plan de ordenación de los recursos naturales de la cuenca hidrográfica de la Albufera.  
3.1 Las obras duras de encauzamiento de los barrancos Horteta, Saleta y Poyo (escollera en solera y cajeros o/y muros de hormigón armado en cajeros) deberían sustituirse por actuaciones más blandas centradas en la disminución de las ocupaciones ilegales del lecho natural de los barrancos y en la construcción de saltos que escalonen y frenen el flujo de las aguas, a modo de caídas naturales, logrando así el objetivo del Proyecto: restituir en lo posible las capacidades naturales de los cauces.  
3.2. Aunque los tramos bajos de los barrancos en cuestión no están incluidos en el espacio protegido cuentan con hábitats insustituibles para ciertas especies de vertebrados incluidas en la categoría de sensibles a la alteración de los hábitats y vulnerables del Decreto 265/94, de 20 de diciembre, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies Amenazadas de Fauna y se establecen categorías y normas de protección de la fauna, tales como el avión zapador (Riparia riparia) o el martín pescador (Alcedo atthis)  
Por lo que se Informa favorablemente el proyecto propuesto, siempre y cuando se incorporen las medidas correctoras propuestas tanto en el estudio de impacto ambiental como por los servicios técnicos del Parque Natural de la Albufera, a los efectos previstos en el Decreto 71/93 de 31 de mayo del Gobierno Valenciano, de régimen jurídico del Parque Natural de la Albufera.  
Considerando que el estudio de impacto ambiental reconoce la generación de impactos notables derivados de las actividades auxiliares a la obra (obtención de materiales de escollera, áridos para hormigón y para el relleno de gaviones, localización de áreas adecuadas para el vertido de materiales excedentes, localización de las áreas de acopio etc.) aunque no realiza su evaluación por encontrarse indefinidos en esta fase del proyecto.  
Considerando que no se ha analizado detalladamente la incidencia de la fase de construcción sobre el medio y más concretamente sobre la vegetación y la fauna asociada que tienen su hábitat en el barranco del Poyo y su entorno, limitándose el estudio de impacto ambiental a proponer una serie de medidas generales que necesitarían concretarse de acuerdo a la planificación de las obras de modo que la incidencia en el medio sea la mínima posible. Por otra parte la documentación técnica aporta escasos datos sobre la ejecución de la obra que permita establecer en la declaración de impacto ambiental medidas protectoras y/o correctoras específicas para la fase de construcción.  
Considerando que el estudio de impacto ambiental debería incluir, al menos para los terrenos afectados en el ámbito del Parque Natural de la Albufera, un plan de restauración detallado que garantice como mínimo la recuperación de las condiciones ecológicas preexistentes y en la medida de lo posible su mejora mediante la implantación de la vegetación potencial, de acuerdo con el espíritu el Plan Especial y las características excepcionales del área afectada.  
Considerando que la introducción de especies vegetales en el ámbito de un Parque Natural requiere un estricto control no sólo de las especies seleccionadas sino de las variedades y la calidad del material vegetal a utilizar, estimándose como solución más adecuada la creación de un vivero temporal con destino exclusivo a la restauración del área afectada en el tramo correspondiente al Parque Natural de la Albufera, que garantice además la disponibilidad de las especies seleccionadas con independencia de la oferta existente en el mercado.   
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
Considerando el Decreto 22/1996, de 16 de febrero, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente atribuye la competencia al órgano ambiental para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del conseller de Medio Ambiente atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, desde el punto de vista ambiental, sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto básico de restitución y adaptación de los barrancos del Poyo, Torrente, Chiva y Pozalet, promovido por la Confederación Hidrográfica del Júcar en la alternativa denominada Solución B, siempre que se ajuste a la documentación aportada y a los siguientes condicionantes:  
1) Con el fin de poder establecer medidas protectoras y/o correctoras y evitar o minimizar impactos, durante la fase de construcción, sobre el conjunto del ecosistema del Parque Natural de la Albufera y de la fauna en particular, se presentará ante esta Conselleria un programa detallado del método de trabajo previsto para la ejecución del encauzamiento en el tramo incluido en el parque Natural de la Albufera (desde el pk. 0+000 hasta el cruce con la Pista de Silla), en el que se indique claramente:  
- Plazo de ejecución de la obra y fases de la misma.   
- Método de ejecución de la obra, es decir si se va a trabajar en seco o en húmedo y, en su caso, las obras complementarias necesarias (ataguías, drenajes...)  
Se realizará una valoración del impacto que las distintas actividades puedan generar en el ámbito del Parque Natural de la Albufera, en base a la cual se propondrán las medidas protectoras y/o correctoras adecuadas (ej.: limitación de los accesos a utilizar por los vehículos de transporte y por la maquinaria pesada, limitación diaria y/o estacional de los trabajos para evitar molestias por ruidos o emisiones luminosas, retirada previa de fauna que pueda quedar aislada en la zona de trabajo...) .   
Se incluirá en este documento el estudio de los tramos de barranco que puedan constituir hábitats de las especies de fauna avión zapador (Riparia riparia) y martín pescador (Alcedo atthis) proponiendo las medidas correctoras pertinentes para posibilitar la utilización de los espacios por dichas especies.  
2) Igualmente se elaborará un plan de restauración detallado, para el tramo comprendido en el Parque Natural de la Albufera en base a los siguientes criterios:  
2.1) La revegetación se llevará a cabo en los taludes exteriores del tramo comprendido entre el pk 0+000 y el cruce con la Pista de Silla (pk.6+200) y en los taludes interiores del tramo comprendido entre el pk. 0+000 y el pk. 3+850.  
2.2) La anchura de los caminos de servicio a construir se reducirá hasta los 4 metros a construir desde el borde superior del talud interior del encauzamiento de forma que la zona exterior de la plataforma de las motas pueda destinarse a la plantación de vegetación arbolada, propia de bosques de ribera.  
2.3) La propuesta de revegetación incluida en el estudio de impacto ambiental para la restauración de los taludes interiores en el tramo comprendido ente el pk. 0+000 al pk 3+850 se modificará de acuerdo a la siguiente distribución de especies:  
2.3.a) No se considera necesario la implantación de la vegetación tipo D ya que la regeneración natural es prácticamente inmediata.  
2.3.b) Se considera adecuada la implantación de la vegetación de tipo C.  
2.3.c) En la vegetación de tipo D se implantará básicamente una sauceda con las siguientes especies: Salix atrocinerea, Salix eleagnos, Lonicera biflora.  
2.3.d) Sobre la sauceda y en el área de la vegetación tipo A se establecerá una formación de olmeda-chopera con las siguientes especies: Fraxinus angustifolia, Ulmus minor y Populus alba, Vinca difformis y Acanthus mollis.  
2.4) En la zona exterior del encauzamiento se procederá del siguiente modo:  
2.4.a) El área exterior de la plataforma que resta entre el camino y el talud exterior del encauzamiento se revegetará con ejemplares de Populus alba.  
2.4.b) En la superficie correspondiente al talud exterior del encauzamiento se implantará una formación de tarayal (Tamarix sp.)  
2.5) Se estudiará la forma y época de implantación más adecuada para cada una de las especies seleccionadas.  
2.6) Con el fin de garantizar la disponibilidad de las especies seleccionadas se creará un vivero temporal con destino exclusivo a la restauración del área afectada en el tramo correspondiente al Parque Natural de la Albufera.  
3) El programa de labores y el plan de restauración se presentarán ante esta Conselleria antes del inicio de las obras y en todo caso en un plazo máximo de 6 meses desde la notificación de la presente declaración de impacto ambiental, para su supervisión. El inicio de las obras quedará supeditado al informe favorable de esta Dirección General, sin perjuicio de los informes del Consejo Directivo y de la Junta Rectora del Parque Natural de la Albufera, pudiendo establecer en el mismo la modificación de las medidas propuestas o la aplicación de medidas complementarias.  
4) Se remitirá a esta Conselleria los informes ordinarios y extraordinarios previstos en el Programa de Vigilancia Ambiental tanto de la primera fase (plan de vigilancia y seguimiento durante la ejecución de las obras) como de la segunda fase (seguimiento durante la explotación).  
5) Las medidas incluidas en la fase de ejecución, de restauración, así como las labores necesarias para garantizar el éxito de la revegetación durante el periodo de duración del Plan de vigilancia ambiental establecido en el Estudio de Impacto Ambiental (se extiende 5 años desde el acta de recepción provisional de las obras) serán incorporadas al presupuesto general de la obra.  
6) En relación a los caminos de servicio a instalar a ambos márgenes del encauzamiento, en el tramo comprendido en el Parque Natural de la Albufera se adoptarán las siguientes medidas:  
\* La anchura de los caminos de servicio se reducirá hasta un máximo de 4 metros, contados a partir del borde interior de los taludes interiores del encauzamiento.  
\* Se cerrarán al tráfico rodado siendo de uso reservado de los servicios de mantenimiento y vigilancia.   
7) No se consideran incluidas en la presente declaración de impacto ambiental la obtención de los materiales de construcción (material de escollera áridos para hormigón zahorras naturales ... ) que no procedan de la propia excavación o de canteras legalizadas. La apertura de nuevas canteras y/o la explotación de áreas de extracción ilegales con destino a la obra están sujetas a declaración de impacto ambiental.  
8) Asimismo la ubicación y desarrollo del vertido de los materiales excedentes de la obra (excavación, escombros y otros materiales de desecho) está sujeta al procedimiento estimación de impacto ambiental.   
9) Los residuos asimilables a urbanos, no inertes, que sea necesario retirar se recogerán selectivamente y se trasladarán a un vertedero de residuos sólidos urbanos autorizado.  
10) Aunque el abastecimiento de los materiales necesarios para la obra se realizará a partir de canteras legalizadas y los materiales excedentes se depositarán en vertederos autorizados al efecto, se comunicará a esta Conselleria (antes del inicio de las obras) el origen de los materiales de préstamos y el destino de los materiales sobrantes  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial De La Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia a 15 de marzo de 1996.- La directora general de Calidad Ambiental: Gloria Arnandis Boix.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML