Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8343, del 20-07-2018 (2018/7182)

RESOLUCIÓ 18 de juliol de 2018, del secretari autonòmic d'Educació i Investigació, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i el funcionament de les unitats específiques d'educació especial ubicades en centres ordinaris sostinguts amb fons públics que imparteixen ensenyaments de segon cicle d'Educació Infantil, Educació Primària i Educació Secundària Obligatòria per al curs 2018-2019.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8343

Data del DOGV
:   20-07-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/7182

CVE


Data del document
:   18-07-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [centre d'ensenyament](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ 18 de juliol de 2018, del secretari autonòmic d'Educació i Investigació, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i el funcionament de les unitats específiques d'educació especial ubicades en centres ordinaris sostinguts amb fons públics que imparteixen ensenyaments de segon cicle d'Educació Infantil, Educació Primària i Educació Secundària Obligatòria per al curs 2018-2019. [2018/7182]  
  
  
Índex  
  
Preàmbul  
Primer. Àmbit d'aplicació  
Segon. Definició  
Tercer. Destinataris  
Quart. Objectius  
Cinqué. Ràtios  
Sisé. Escolarització  
Seté. Organització del centre  
Huité. Pla d'actuació personalitzat (PAP)  
Nové. Sistemes de comunicació i productes de suport  
Desé. Transició entre etapes i orientació  
Onzé. Avaluació de l'alumnat i permanència  
Dotzé. Personal  
Tretzé. Formació del professorat i sensibilització de la comunitat educativa  
Catorzé. Coordinació  
Quinzé. Avaluació i seguiment de les unitats específiques d'educació especial  
Setzé. Habilitació, supressió i transformació  
Desseté. Calendari d'aplicació  
Dihuité. Disposicions supletòries  
  
  
La Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, estableix que l'escolarització de l'alumnat que presenta necessitats educatives especials es regirà pels principis de normalització i inclusió i assegurarà la no discriminació i la igualtat efectiva en l'accés i la permanència en el sistema educatiu. L'escolarització d'aquest alumnat en unitats o centres d'educació especial només es durà a terme quan les seues necessitats no puguen ser ateses en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat dels centres ordinaris.  
El Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei general de drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, explicita que les persones amb discapacitat tenen dret a una educació inclusiva, de qualitat i gratuïta, en igualtat de condicions que les altres persones, que correspon a les administracions educatives assegurar un sistema educatiu inclusiu en tots els nivells educatius, prestant atenció a la diversitat de necessitats educatives de l'alumnat amb discapacitat, mitjançant la regulació de suports i ajustos raonables per a l'atenció d'aquells que precisen una atenció especial d'aprenentatge o d'inclusió, i que l'escolarització d'aquest alumnat en centres d'educació especial o unitats substitutòries d'aquestes només es durà a terme quan, excepcionalment, les seues necessitats no puguen ser ateses en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat dels centres ordinaris i prenent en consideració l'opinió dels pares, mares o tutors legals. Així mateix, es realitzaran programes de sensibilització, informació i formació contínua als equips directius, al professorat i als professionals de l'educació, dirigits a la seua especialització en l'atenció a les necessitats educatives especials de l'alumnat amb discapacitat, de manera que puguen comptar amb els coneixements i ferramentes necessàries per a això.  
  
El Decret 39/1998, de 31 de març, del Govern Valencià, d'ordenació de l'educació per a l'atenció de l'alumnat amb necessitats educatives especials, preveu que aquest alumnat compte amb les ajudes necessàries per a progressar en el seu desenvolupament i procés d'aprenentatge, d'acord amb les seues capacitats, i disposa que la conselleria competent en matèria d'educació podrà determinar centres que escolaritzen preferentment determinat alumnat amb necessitats educatives especials quan la resposta a les seues necessitats requerisca dotacions i equipaments singulars o una especialització difícilment generalitzable. En aquesta atenció educativa es propiciarà, d'una manera especial, la col·laboració dels pares, mares o tutors legals d'aquest alumnat, els quals podran rebre orientació oferida pels serveis corresponents.  
  
L'Ordre de 16 de juliol de 2001 per la qual es regula l'atenció educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials escolaritzat en centres d'educació infantil (2n cicle) i educació primària, també estableix la possibilitat de crear centres d'escolarització preferent en aquelles situacions on es requerisquen dotacions i equipaments singulars o una especialització professional difícilment generalitzable, i determina les funcions i prioritats d'atenció del personal especialitzat de suport a la inclusió.  
L'Ordre de 14 de març de 2005, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per la qual es regula l'atenció educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials escolaritzat en centres que imparteixen educació secundària, estableix que la Direcció General d'Ensenyament desenvoluparà els principis organitzatius, l'estructuració dels elements curriculars, la metodologia i les mesures de suport educatiu a aplicar per a l'atenció de l'alumnat amb necessitats educatives especials en aules especialitzades.  
L'Ordre d'11 de novembre de 1994 de la Conselleria d'Educació i Ciència, per la qual s'estableix el procediment d'elaboració del dictamen per a l'escolarització de l'alumnat amb necessitats educatives especials, i l'Ordre de 15 de maig de 2006 per la qual s'estableix el model d'informe psicopedagògic i el procediment per a la seua formalització, regulen els criteris, supòsits i procediments per a determinar l'escolarització i orientar la resposta educativa de l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
Dins aquest marc normatiu, les unitats específiques d'educació especial (UEEE) han anant evolucionant fins al moment actual, en què, des d'una perspectiva més inclusiva, han de concebre's com un recurs integrat en el centre del qual formen part, que contribueix a la transformació d'aquest en un centre inclusiu de referència per a l'atenció a l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
En funció de tot això, i en virtut de les competències atribuïdes en el Decret 186/2017, de 24 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, el Secretari Autonòmic d'Educació i Investigació, resol  
  
Aprovar les instruccions que regulen l'organització i funcionament de les unitats específiques d'educació especial ubicades en centres ordinaris sostinguts amb fons públics que imparteixen ensenyaments de segon cicle d'educació infantil, educació primària i educació secundària obligatòria per al curs 2018-2019.  
  
Primer. Àmbit d'aplicació  
1. L'àmbit d'aplicació són els centres ordinaris sostinguts amb fons públics que disposen d'unitats específiques d'educació especial i imparteixen ensenyaments de segon cicle d'educació infantil, educació primària i educació secundària obligatòria, sense perjuí de les competències discrecionals reservades als titulars dels centres concertats en supòsits concrets que afecten a aspectes organitzatius.  
  
2. No són objecte d'aquesta resolució les unitats específiques per a la resposta a l'alumnat amb trastorn psicòtic o de la personalitat i problemes greus de salut mental, el qual ja disposa dels dispositius especialitzats d'atenció amb regulació pròpia, a través de les unitats educatives terapèutiques / hospitals de dia infantil i adolescent (UET/HDIA).  
  
  
Segon. Definició  
1. Les unitats específiques d'educació especial s'entenen com un recurs integrat en els centres ordinaris, que combinen les funcions de suport a l'alumnat amb necessitats educatives especials i d'assessorament al professorat i a les famílies en la intervenció amb aquest alumnat, a fi d'assegurar la seua presència i participació en les activitats generals i les del seu grup ordinari de referència.  
2. A més, aquestes unitats han de contribuir a la transformació dels centres en els quals estan ubicades en centres inclusius de referència que donen una resposta de qualitat a les necessitats educatives de l'alumnat i dinamitzen el canvi en les seues cultures, polítiques i pràctiques, constituint-se d'aquesta manera en centres d'experimentació i de recursos per a la promoció i la difusió de bones pràctiques.  
3 Per les seues característiques, aquestes unitats no han de ser considerades com a unitats substitutòries dels centres d'educació especial, llevat que, excepcionalment, per circumstàncies geogràfiques o d'altra índole, la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport així ho determine.  
  
Tercer. Destinataris  
1. És destinatari de l'escolarització en les unitats específiques d'educació especial ubicades en centres ordinaris l'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de discapacitat que requereix una resposta especialitzada, intensiva i personalitzada durant la major part de la seua jornada escolar, però disposa d'un nivell mínim d'autonomia i de competència personal i social en relació a la seua edat que facilita la seua inclusió en un centre ordinari.  
2. No és destinatari d'aquestes unitats:  
a) L'alumnat amb necessitats educatives especials que puguen ser ateses amb les mesures i els suports generals o específics disponibles en la modalitat ordinària.  
b) L'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de discapacitats greus o severes que requereix suports i mesures d'alta intensitat i individualització quan, atenent als informes preceptius i valorades totes les possibilitats d'inclusió en un centre ordinari, es justifique que la resposta educativa estiga garantida en millors condicions en un centre d'educació especial que en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat disponibles en els centres ordinaris.  
  
3. L'alumnat escolaritzat en les unitats específiques dels centres ordinaris públics s'ajustarà a les tipologies següents:  
Tipus I. Trastorn de l'espectre autista (TEA)  
Tipus III. Plurideficiència  
Tipus IV. Discapacitat intel·lectual greu i profunda  
Tipus V. Discapacitat intel·lectual moderada  
Les unitats específiques que escolaritzen exclusivament alumnat amb trastorn de l'espectre autista, en els centres ordinaris, reben la denominació d'unitats específiques de comunicació i llenguatge (UECIL).  
D'acord amb el que s'indica en l'apartat primer, no s'inclou l'alumnat de tipologia II (trastorn psicòtic i de la personalitat) perquè disposa de les seues pròpies unitats d'atenció especialitzada educativa i sanitària.  
4. L'alumnat escolaritzat en les unitats específiques dels centres concertats s'ajustarà a les tipologies establides en la Llei de pressupostos de la Generalitat.  
  
Quart. Objectius  
a) Oferir una resposta educativa especialitzada a les necessitats educatives especials de l'alumnat.  
b) Coordinar la intervenció, l'avaluació i el seguiment de l'alumnat escolaritzat en la unitat específica, conjuntament amb la resta de professionals del centre i de l'aula ordinària de referència, amb l'assessorament dels serveis especialitzats d'orientació.  
c) Assessorar els professionals del centre en la resposta a l'alumnat amb necessitats educatives especials, especialment l'escolaritzat en la unitat específica.  
d) Participar, amb el lideratge de l'equip directiu i el conjunt de la comunitat educativa, en la identificació de les barreres a la inclusió, i en el disseny, implementació i avaluació d'estratègies que possibiliten la participació, l'accés i l'aprenentatge de tot l'alumnat del centre.  
  
e) Col·laborar amb la persona coordinadora de formació en la detecció de necessitats de formació del professorat per a la resposta a l'alumnat amb necessitats educatives especials, i en la planificació i realització d'actuacions d'informació i sensibilització adreçades a tota la comunitat educativa sobre les característiques i necessitats de les persones amb discapacitat, amb la finalitat d'afavorir la presa de consciència, el canvi d'actituds i el desenvolupament de comportaments que contribuïsquen a la seua inclusió i a la igualtat social.  
f) Col·laborar amb el professorat i amb els serveis especialitzats d'orientació en l'assessorament a les famílies de l'alumnat escolaritzat en la unitat específica, i fomentar la seua participació en el centre i en la presa de decisions educatives que afecten les seues filles o els seus fills.  
Per a aconseguir aquests objectius, resulta imprescindible el lideratge de l'equip directiu, la implicació i formació de tot el professorat, la participació de la comunitat educativa, l'obertura del centre al seu entorn i l'adopció de cultures, polítiques i pràctiques inclusives.  
  
Cinqué. Ràtios  
1. La distribució de ràtio d'alumnat per tipologia d'unitat específica és la següent:  
- Tipus I: Trastorn de l'espectre autista (TEA). Ràtio 5 a 8  
- Tipus III: Plurideficiència. Ràtio 4 a 6  
- Tipus IV: Discapacitat intel·lectual greu i profunda. Ràtio 6 a 8  
- Tipus V: Discapacitat intel·lectual moderada. Ràtio 8 a 10  
2. L'alumnat escolaritzat en la unitat específica no reduirà ràtio en el grup ordinari de referència.  
  
Sisé. Escolarització  
1. Amb caràcter general, es procurarà, sempre que siga possible, l'escolarització de l'alumnat amb necessitats educatives especials en la modalitat ordinària.  
2. L'escolarització de l'alumnat amb necessitats educatives especials en unitats específiques d'educació especial, haurà de produir-se, en la mesura que siga possible, en aquelles catalogades amb el seu tipus de discapacitat. Quan açò no siga possible, podran habilitar-se unitats mixtes, que escolaritzen alumnat amb diferents tipologies, sempre que les seues necessitats possibiliten una atenció conjunta en el mateix grup.  
  
3. La modalitat d'escolarització vindrà determinada per la resolució de la direcció territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, atenent a l'informe sociopsicopedagògic, l'informe de la Inspecció d'Educació i l'audiència prèvia a la família. En qualsevol cas, serà revisable, preceptivament al canvi d'etapa educativa, i reversible, en funció del progrés i les necessitats de l'alumna o l'alumne, optant sempre que siga possible per la modalitat més inclusiva.  
4. En els centres públics, correspon als serveis especialitzats d'orientació educativa l'emissió de l'informe sociopsicopedagògic per a l'escolarització, que incorporarà la proposta del Pla d'actuació personalitzat (PAP). En el cas dels gabinets psicopedagògics autoritzats, la direcció del servei psicopedagògic escolar del sector corresponent supervisarà el procés de valoració i visarà els informes.  
  
5. L'informe sociopsicopedagògic inclourà almenys la informació següent:  
a) Informes o certificats emesos pels serveis mèdics o centres de valoració que acrediten la situació de discapacitat.  
Quan l'edat de l'alumnat siga inferior a sis anys, l'informe mèdic podrà incloure un diagnòstic provisional o en procés, per raons maduratives o d'altra índole.  
b) Nivell de competències en els diferents àmbits evolutius i en els diferents contexts.  
c) Condicions personals i del context escolar, familiar i social que influeixen o poden influir en el desenvolupament de l'alumna o l'alumne.  
d) Identificació de les necessitats educatives, considerant les dimensions d'accés, participació i aprenentatge.  
e) Grau d'intensitat dels suports que l'alumna o l'alumne precisa, d'acord amb els criteris següents:  
Grau 1: necessita ajuda puntual que pot tenir resposta amb mesures ordinàries i suports generalitzats.  
Grau 2: necessita ajuda que implica suports intensius i especialitzats durant un part de l'horari escolar.  
Grau 3: necessita ajuda en la majoria d'àrees i àmbits que implica suports intensius, especialitzats i individualitzats durant la major part de la jornada escolar.  
Només es podrà proposar l'escolarització en unitat específica l'alumnat que requerisca suports de grau 3 i, excepcionalment, l'alumnat que requerisca suports de grau 2.  
f) Proposta raonada de la modalitat d'escolarització.  
g) Proposta del pla d'actuació personalitzat, que oriente l'organització de la resposta educativa.  
6. L'alumnat escolaritzat en la unitat específica estarà matriculat en aquesta unitat, i es reflectirà a ITACA com a EEPRI (si està ubicada en un centre d'infantil i primària), CIL (si la unitat és específica de comunicació i llenguatge, en un centre d'infantil i primària) i EESO (si està ubicada en un institut d'educació secundària). Tot això, amb les consideracions que en cap cas podrà romandre en la unitat durant la totalitat de la seua jornada escolar i disposarà d'un grup ordinari de referència pròxim a la seua edat cronològica amb el que participarà el màxim temps possible.  
7. Amb l'objecte de facilitar la participació l'alumnat de la unitat específica en l'aula ordinària de referència i, si és el cas, la incorporació posterior a modalitats més inclusives, se li assignaran en ITACA, en l'apartat de «gestió de continguts» de la pestanya «dades de matrícula», les àrees o matèries pròpies del currículum del grup ordinari de referència i, en cas que precise una adaptació curricular individual significativa, es marcarà aquesta circumstància per a cadascuna de les àrees o matèries afectades.  
8. La tutora o el tutor de la unitat serà la persona especialista de pedagogia terapèutica assignada a aquesta, sense perjuí que, en els casos que hi haja més professorat assignat, puga assumir la tutoria qualsevol d'ells, independentment de la seua especialitat.  
9. Atenent a les característiques de l'alumnat i considerant que aquestes unitats han de possibilitar la màxima inclusió en l'aula ordinària de referència i en els espais i activitats comuns del centre, no s'autoritzaran programes d'escolarització combinada amb altres centres.  
  
Seté. Organització del centre  
1. L'organització del centre ha de ser flexible per afavorir el màxim nivell d'inclusió possible de tot l'alumnat, la coordinació dels professionals i la participació de la comunitat educativa, especialment de les famílies.  
2. Atenent els principis de l'escola inclusiva, és responsabilitat de totes i tots els professionals del centre assumir la resposta educativa de l'alumnat escolaritzat en la unitat específica. Per a fer efectiva aquesta tasca compartida, la direcció del centre haurà d'organitzar els suports, considerant tota la plantilla disponible, i facilitar els espais i temps per a la coordinació.  
3. El Projecte educatiu del centre, dintre les línies d'atenció a la diversitat, inclusió educativa, igualtat i convivència, acció tutorial i transició entre etapes i la seua concreció anual en el Pla d'actuació per a la millora (PAM), han d'especificar els elements següents:  
a) Criteris d'organització i funcionament de la unitat específica d'educació especial.  
b) Criteris per a la concreció curricular, la selecció i l'adaptació de materials, per tal que s'ajusten i donen resposta a les característiques i necessitats de l'alumnat escolaritzat en les unitats específiques.  
  
c) Actuacions que faciliten l'acollida i la participació de l'alumnat de la unitat específica en l'aula ordinària de referència i en el centre.  
  
d) Pla de coordinació del professorat i del personal que intervé amb l'alumnat de la unitat específica.  
e) Pla de coordinació entre tot el personal especialitzat de suport del centre i els serveis especialitzats d'orientació.  
f) Criteris de participació de les famílies i col·laboració en la resposta educativa.  
g) Activitats d'informació, formació i sensibilització adreçades al professorat i a la comunitat educativa.  
h) Criteris de substitució dels professionals de la unitat específica en cas d'absència.  
4. L'alumnat de la unitat específica estarà inclòs en el projecte lingüístic del centre, amb les adaptacions curriculars pertinents, amb la consideració que un dels objectius prioritaris de la intervenció amb aquest alumnat és el desenvolupament d'una competència comunicativa funcional.  
5. Es procurarà la ubicació física de la unitat en un lloc del centre que facilite l'accés i la participació de l'alumnat en les diferents activitats i espais comuns.  
6. Amb l'objecte de facilitar la comprensió de l'entorn, s'aplicaran mètodes d'ensenyament estructurat amb anticipació de situacions i tasques, s'incorporaran claus contextuals i s'utilitzaran diferents mètodes de representació i accés a la informació. Així mateix, es contemplaran les condicions necessàries que garantisquen l'accessibilitat física.  
  
7. L'organització d'horaris i temps s'adequarà a les necessitats i possibilitats de l'alumnat, i garantirà la seua participació en les diverses activitats i espais del centre.  
8. Les decisions sobre el temps de participació de l'alumnat de la unitat específica en les activitats del grup ordinari de referència i en les activitats generals del centre tindran en compte les variables següents: competències i grau d'autonomia; interessos i motivacions; característiques de les àrees, matèries i activitats; control de la conducta; intensitat i especialització dels suports requerits.  
9. Els centres disposaran les condicions que facen possible la participació de l'alumnat de la unitat específica junt al seu grup ordinari de referència en les activitats complementàries i extraescolars i en els temps d'esplai, menjador, entrades i eixides. En aquest sentit, l'equip directiu del centre organitzarà, amb l'assessorament del personal especialitzat de suport i del servei especialitzat d'orientació, les activitats i els suports en els temps d'esplai i en les situacions no estructurades, que impliquen tots els professionals del centre i afavorisquen la presencia, la participació i la convivència en condicions d'igualtat i no discriminació de tot l'alumnat, especialment el de la unitat específica.  
  
10. Amb caràcter general, no s'autoritzarà l'alumnat a absentar-se del centre dins l'horari lectiu per a rebre suports externs, llevat de circumstàncies degudament justificades per causa mèdica o perquè els programes complementaris no puguen facilitar-se amb els suports especialitzats del centre.  
11. Quan el personal de la unitat específica realitze el suport a l'alumnat dins l'aula ordinària, també col·laborarà, sempre que siga possible, en l'atenció educativa a altre alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu, i s'evitarà la intervenció simultània de més de dos professionals dins l'aula, llevat de situacions excepcionals que així ho requerisquen.  
  
Huité. Pla d'actuació personalitzat (PAP)  
1. L'elaboració i el desenvolupament del pla d'actuació personalitzat de l'alumnat de la unitat específica és competència del professorat especialitzat assignat a la unitat, coordinat per la tutora o el tutor d'aquesta, amb la col·laboració del professorat dels grups ordinaris de referència i altres professionals que hi intervenen, i l'assessorament del servei especialitzat d'orientació, tot considerant les aportacions de la família i, sempre que siga possible, l'opinió de l'alumna o de l'alumne.  
  
2. Aquest pla ha de complir els requisits bàsics següents:  
a) Plantejar els objectius educatius com a competències funcionals que doten l'alumnat del grau més gran d'autonomia i d'independència en la vida quotidiana, partint del currículum del grup ordinari de referència.  
b) Estar vinculat al context natural, amb la perspectiva que l'escola ha de preparar per a la participació en un conjunt variat d'activitats comunitàries.  
c) Possibilitar la màxima participació de l'alumnat en les activitats del grup de referència i del centre.  
d) Afavorir la pràctica i la transferència de les competències en els diferents contexts de participació.  
e) Incorporar activitats adequades a la seua edat cronològica.  
f) Seleccionar els materials curriculars d'acord amb els criteris de funcionalitat, vinculació al context natural, personalització, coeducació i respecte al medi ambient. Els materials impresos han de fer un ús no sexista del llenguatge, i en les imatges ha d'haver una presència equilibrada i no estereotipada de dones i hòmens.  
  
g) Incorporar en les diferents àrees i àmbits els principis coeducatius següents:  
- L'eliminació dels prejuís, estereotips o qualsevol tipus de discriminació en relació al sexe, a l'orientació i la identitat sexual.  
- La prevenció de la violència per raons de gènere, orientació i identitat sexual, per mitjà de l'aprenentatge de mètodes no violents per a la resolució de conflictes i de models de convivència basats en el respecte a la igualtat de drets i oportunitats de totes les persones.  
- La capacitació de l'alumnat perquè puga realitzar eleccions lliures de condicionaments basats en els rols i estereotips de gènere socialment arrelats i acceptats, i perquè puga desenvolupar tasques de forma equitativa i paritària.  
h) Implicar les mares, pares o representats legals en les decisions educatives que afecten les seues filles i els seus fills i en el desenvolupament de pautes en la llar que contribuïsquen a la consecució dels objectius proposats.  
i) Considerar les necessitats, interessos i preferències de l'alumnat, tenint en compte, sempre que siga possible, la seua opinió i afavorint el disseny de programes centrats en la persona.  
3. Les adaptacions curriculars individuals han de partir del currículum ordinari i han d'incloure continguts generals de les programacions d'aula ordinària de referència i continguts individualitzats per al desenvolupament de les competències més afectades en aquest alumnat, aprofitant també les competències més destacades i l'estil d'aprenentatge. En educació secundària, quan les característiques de l'alumnat ho aconsellen, s'incorporaran continguts que faciliten la transició a la vida adulta.  
4. Les programacions didàctiques de l'aula ordinària de referència disposaran les adequacions necessàries i les estratègies que faciliten la participació i la inclusió de l'alumnat de la unitat específica, com la programació multinivell, les diferents formes de representació de la informació, el treball per projectes, el treball cooperatiu, els grups interactius, els agrupaments flexibles i heterogenis o el treball per racons.  
  
  
Nové. Sistemes de comunicació i productes de suport  
1. Per a facilitar l'accés a la comunicació podran utilitzar-se sistemes de comunicació augmentatius i alternatius (SAAC), que respondran a les característiques i necessitats de cada alumna o alumne.  
2. A fi de possibilitar que l'alumnat puga generalitzar la comunicació als diferents contexts, els professionals de la unitat específica proporcionaran una formació bàsica en els sistemes emprats a les seues famílies i als professionals del centre.  
3. La provisió de productes de suport individuals es realitzarà seguint els criteris, procediments i terminis establits en les instruccions dictades per la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.  
  
  
Desé. Transició entre etapes i orientació  
1. A fi de coordinar la transició entre etapes, els centres d'educació primària i els centres d'educació secundària obligatòria als quals promocione l'alumnat de les unitats específiques, planificaran i desenvoluparan processos de coordinació i informació, d'acord amb el que estableix l'Ordre 46/2011, de 8 de juny, de la Conselleria d'Educació, per la qual es regula la transició des de l'educació primària a l'educació secundària obligatòria a la Comunitat Valenciana.  
  
2. Així mateix, es prestarà especial atenció a la transició de l'alumnat que promociona des de l'etapa d'educació infantil a l'etapa d'educació primària, amb l'objecte d'adequar el pla d'actuació personalitzat i realitzar els ajustos necessaris que afavorisquen la seua inclusió en aquesta etapa.  
3. En cas que, en la revisió de la modalitat d'escolarització, es propose la modalitat específica en un centre d'educació especial, s'establiran els mecanismes de coordinació amb aquest per a planificar adequadament la transició.  
4. L'alumnat que finalitze l'educació secundaria obligatòria rebrà l'oportuna orientació en relació a l'itinerari acadèmic o formatiu més adequat en cada cas, en funció de les seues capacitats, interessos i possibilitats d'èxit. S'orientarà, sempre que siga possible, la incorporació a cicles de formació professional bàsica o programes formatius de qualificació bàsica, per tal que aquest alumnat puga desenvolupar al màxim les competències professionals i afavorir d'aquesta forma la seua inclusió sociolaboral.  
  
Onzé. Avaluació de l'alumnat i permanència  
1. L'avaluació de l'alumnat serà contínua, global, participativa i orientadora, considerant totes les variables i elements que influeixen en el procés educatiu: del centre, de l'alumnat, de les famílies i de l'entorn sociocomunitari, i l'opinió de les famílies, d'altres agents implicats i, si es possible, del mateix alumnat.  
2. A l'inici de curs, el personal de la unitat realitzarà una avaluació de cada alumna i alumne, els resultats de la qual es faran servir per a elaborar el pla d'actuació personalitzat, l'adaptació curricular individual i la programació de l'aula ordinària de referència.  
3. El referent d'avaluació seran els criteris d'avaluació establits per a cada alumna i alumne en la seua adaptació curricular individual i tindrà com a finalitat conéixer el seu progrés, ajustar el pla d'actuació personalitzat, prendre decisions relatives a la seua escolarització, afavorint sempre que siga possible l'accés de l'alumnat a un règim de major inclusió, i facilitar l'orientació acadèmica i professional més addient en relació a les seues capacitats, interessos i possibilitats de progrés.  
  
4. Trimestralment i en finalitzar cada curs escolar s'elaborarà, de forma col·legiada entre tot l'equip de professionals de la unitat i de l'aula ordinària de referència que hi intervenen, coordinats per la tutora o el tutor de la unitat, un informe d'avaluació de l'alumnat, que inclourà les actuacions realitzades durant el trimestre i els progressos aconseguits. Aquests informes es facilitaran als seus representants legals, per escrit i en format accessible, en les entrevistes realitzades coincidint amb el final de cada avaluació.  
5. L'edat màxima de permanència en les unitats específiques ubicades en els centres d'educació infantil i primària serà fins als catorze anys i en les unitats ubicades en centres d'educació secundària obligatòria fins als dènou anys.  
  
Dotzé. Personal  
1. La provisió de personal especialitzat per a les unitats específiques vindrà determinada per la tipologia i el nombre d'alumnat escolaritzat en la unitat específica, d'acord amb les instruccions dictades en matèria de planificació educativa per la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport i, en els centres concertats, d'acord amb els mòduls econòmics establits en la Llei de pressupostos de la Generalitat i a la normativa reguladora dels concerts educatius.  
  
2. En els centres públics, el professorat especialitzat d'aquestes unitats serà seleccionat preferentment per comissió de serveis d'entre aquell que dispose de formació específica i experiència en l'atenció a l'alumnat amb necessitats educatives especials derivades de les diferents tipologies, i serà avaluat anualment en l'exercici de les seues tasques, d'acord amb el procediment que establisca la Direcció General de Centres i Personal Docent.  
3. La tutoria d'aquest alumnat serà assumida per una de les mestres o un dels mestres de suport de les especialitat de pedagogia terapèutica o d'audició i llenguatge assignats a la unitat.  
4. Les funcions i condicions laborals del personal especialitzat de suport assignat a aquestes unitats vindran determinades per allò que dispose la normativa vigent en relació al seu lloc de treball, que els centres hauran de concretar, prioritzar i organitzar per tal de facilitar una resposta complementària a l'alumnat, atenent a les competències de cada especialitat.  
5. El personal assignat a les unitats atendrà l'alumnat escolaritzat en aquestes. No obstant això, en cas que la ràtio de la unitat i les necessitats de l'alumnat ho permeten, podrà atendre també l'alumnat amb necessitats educatives escolaritzat en la modalitat ordinària, tot considerant les prioritats següents:  
a) Alumnat amb necessitats educatives especials que requereix suports de grau 2 (d'acord amb el que s'especifica en el punt 5 de l'apartat sisé d'aquesta resolució).  
b) Alumnat amb necessitats educatives especials que requereix suports de grau 1 (d'acord amb el que s'especifica en el punt 5 de l'apartat sisé d'aquesta resolució).  
c) Alumnat amb altres necessitats específiques de suport educatiu.  
  
Tretzé. Formació del professorat i sensibilització de la comunitat educativa  
1. El pla anual de formació (PAF) del centre, adreçat a tot el professorat i personal no docent d'atenció educativa, incorporarà les actuacions que possibiliten l'adquisició de les competències bàsiques per a la resposta educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials, escolaritzat en la modalitat ordinària o específica, que podran incloure jornades de formació, seminaris, grups de treball i totes aquelles accions que, amb aquest fi, es consideren necessàries.  
2. L'equip directiu, el professorat especialitzat de suport, de les unitats específiques i del centre, i el personal especialista d'orientació educativa duran a terme programes de sensibilització dirigits a tota la comunitat educativa que incloguen actuacions informatives i proactives, amb la finalitat de donar a conéixer les característiques i les necessitats de l'alumnat amb necessitats educatives especials, oferir pautes per a la intervenció i desenvolupar actituds d'acceptació, tolerància, respecte i col·laboració. Aquestes actuacions podran comptar amb la participació de les famílies i d'agents externs vinculats a l'àmbit de les necessitats educatives especials.  
3. Des de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport s'oferiran plans i actuacions formatives que donen resposta a les necessitats de formació del professorat i dels equips directius en l'atenció a l'alumnat amb necessitats educatives especials i en la gestió de les unitats específiques d'educació especial.  
4. De forma complementària a les funcions atribuïdes als serveis especialitzats d'orientació i als CEFIRE, i en coordinació amb aquests, els centres d'educació especial podran facilitar assessorament i formació als professionals de les unitats específiques i del centre en la resposta educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials escolaritzat.  
  
Catorzé. Coordinació  
1. A fi de coordinar la intervenció i realitzar el seguiment de l'alumnat, s'establiran reunions sistemàtiques de coordinació entre el personal especialitzat de suport de la unitat específica, la resta de personal especialitzat de suport del centre, el professorat dels grups ordinaris de referència, el personal especialista d'orientació educativa, les famílies i altres agents educatius que hi intervinguen.  
2. Els centres programaran entrevistes amb les famílies, amb una periodicitat d'almenys una a l'inici del curs escolar i una en finalitzar cada trimestre, amb l'objecte d'informar-les i de fer-les partícips en el seguiment i en les decisions educatives que afecten les seues filles o fills, a les quals assistirà el personal de la unitat específica, la tutora o el tutor del grup ordinari de referència i, si és el cas, altres professionals implicats en la resposta educativa. A més, s'utilitzaran els mitjans necessaris que garantisquen una comunicació fluida i permanent que s'adapte a les característiques i necessitats de cada família.  
  
3. Així mateix, podran organitzar-se reunions d'intercanvi d'experiències i bones pràctiques o de coordinació amb altres unitats específiques, centres d'educació especial o serveis externs, públics o privats, especialitzats en l'atenció a l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
  
Quinzé. Avaluació i seguiment de les unitats específiques d'educació especial  
1. En finalitzar el curs escolar, l'equip de la unitat específica realitzarà una memòria final que s'incorporarà a la memòria del centre, indicant el treball realitzat i els resultats aconseguits en relació als objectius proposats, la valoració del funcionament de la unitat, les dificultats trobades i les propostes de millora.  
2. El professorat de l'aula ordinària també incorporarà en les seua memòria anual les mesures desenvolupades amb aquest alumnat, els resultats aconseguits, les dificultats trobades i les propostes de millora.  
  
3. La Inspecció d'Educació amb la col·laboració, si s'escau, de la direcció del servei psicopedagògic escolar, dins l'àmbit de les seues respectives competències, supervisarà i avaluarà el funcionament de les unitats específiques d'educació especial, prestant especial atenció a l'organització del centre i a les pràctiques inclusives que d'ella se'n deriven, i emetrà els corresponents informes, d'acord amb els criteris establits per la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.  
  
4. A proposta del director general de Política Educativa es crearà una comissió de coordinació i seguiment de les unitats específiques d'educació especial, amb les funcions següents:  
a) Revisar i proposar criteris d'organització, funcionament i avaluació de les unitats específiques d'educació especial.  
b) Sol·licitar informes relatius a l'alumnat i al funcionament dels centres i de les unitats específiques, analitzar les dades i elaborar informes amb les conclusions.  
c) Fer propostes de formació dirigides als equips directius i al personal dels centres que disposen d'unitats específiques.  
d) Fomentar l'intercanvi d'experiències, la difusió de bones pràctiques i el treball en xarxa.  
e) Fer propostes d'habilitació, supressió, modificació i eliminació d'unitats destinades a equilibrar l'oferta de recursos en l'àmbit territorial.  
f) Qualsevol altra funció que li siga encomanada.  
5. La comissió referida en l'apartat anterior es reunirà almenys dues vegades al llarg del curs escolar i tindrà, almenys, la composició següent:  
- La persona titular de la Subdirecció General d'Ordenació, o la persona en qui delegue.  
- Una persona representant de la Inspecció General d'Educació, o la persona en qui delegue.  
- La persona titular del servei d'Inclusió Educativa, o la persona en qui delegue.  
- La persona titular de la secció d'Educació Especial, o la persona en qui delegue.  
- La persona coordinadora de les unitats específiques d'educació especial de cada direcció territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.  
- Una tècnica o un tècnic del Servei d'Inclusió Educativa, que actuarà com a secretària o secretari de la comissió, amb veu però sense vot.  
  
  
Setzé. Habilitació, supressió i transformació  
1. Les sol·licituds d'habilitació o transformació es realitzaran per la persona titular de la Direcció Territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport al Servei de Planificació Educativa de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, i hauran d'adjuntar la documentació següent:  
a) Informe-proposta de la Inspecció d'Educació, que inclourà:  
Nombre de l'alumnat proposat i tipologia  
Tipus d'unitat sol·licitada  
Personal especialitzat de suport necessari  
Justificació de la petició, indicant l'oferta d'escolarització existent en la zona i les raons per les quals no és suficient o adequada per a atendre l'escolarització de l'alumnat proposat  
b) Relació, visada pel servei psicopedagògic escolar corresponent, de l'alumnat proposat per a escolaritzar-se en la unitat, indicant el diagnòstic, el grau d'intensitat del suport (d'acord amb allò que indica en el punt 5.e de l'apartat 6 d'aquesta resolució). Els centres que sol·liciten una segona unitat, hauran d'incorporar també la informació de l'alumnat escolaritzat en l'altra unitat, amb la consideració que, amb caràcter general, no s'autoritzarà l'habilitació d'una segona unitat en un mateix centre.  
c) Còpia dels dictàmens d'escolarització actualitzats i les resolucions de la direcció territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, tot respectant la normativa vigent de protecció de dades de caràcter personal. Els informes sociopsicopedagògics han d'estar emesos pels serveis psicopedagògics escolars (SPE), gabinets municipals homologats o gabinets municipals autoritzats, que, en aquest últim cas, han d'estar visats per la direcció de l'SPE.  
2. Les sol·licituds de supressió es realitzaran per la persona titular de la Direcció Territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport al Servei de Planificació Educativa, i hauran d'adjuntar un informe justificatiu de la Inspecció d'Educació en què s'especifiquen les circumstàncies que motiven aquesta supressió.  
3. Els terminis per a la presentació de sol·licituds s'ajustaran als terminis establits en el procediment d'admissió i es resoldran abans de la finalització del curs escolar previ a la implantació de la unitat.  
  
4. En els centres concertats, l'habilitació, supressió o transformació d'unitats específiques es realitzarà d'acord amb el que indique la normativa vigent en matèria de concerts educatius.  
  
Desseté. Calendari d'aplicació  
La present Resolució tindrà efectes durant el curs escolar 2018-2019.  
Dihuité. Disposicions supletòries  
En tots aquells aspectes no regulats en aquesta Resolució que afecten l'organització i funcionament de les unitats específiques d'educació especial, seran subsidiàries les disposicions referents a les etapes educatives que impartisca el centre on estiga ubicada la unitat.  
  
València, 18 de juliol de 2018.- El secretari autonòmic d'Educació i Investigació: Miquel Soler Gracia.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8343, del 20-07-2018 (2018/7182)

RESOLUCIÓN 18 de julio de 2018, del secretario autonómico de Educación e Investigación, por la que se dictan instrucciones para la organización y el funcionamiento de las unidades específicas de educación especial ubicadas en centros ordinarios sostenidos con fondo públicos que imparten enseñanzas de segundo ciclo de Educación Infantil, Educación Primaria y Educación Secundaria Obligatoria para el curso 2018-2019.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8343

Fecha DOGV
:   20-07-2018

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2018/7182

CVE


Fecha del documento
:   18-07-2018

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [centro de enseñanza](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN 18 de julio de 2018, del secretario autonómico de Educación e Investigación, por la que se dictan instrucciones para la organización y el funcionamiento de las unidades específicas de educación especial ubicadas en centros ordinarios sostenidos con fondo públicos que imparten enseñanzas de segundo ciclo de Educación Infantil, Educación Primaria y Educación Secundaria Obligatoria para el curso 2018-2019. [2018/7182]  
  
  
Índice  
  
Preámbulo  
Primero. Ámbito de aplicación  
Segundo. Definición  
Tercero. Destinatarios  
Cuarto. Objetivos  
Quinto. Ratios  
Sexto. Escolarización  
Séptimo. Organización del centro  
Octavo. Plan de actuación personalizado (PAP)  
Noveno. Sistemas de comunicación y productos de apoyo  
Décimo. Transición entre etapas y orientación  
Undécimo. Evaluación del alumnado y permanencia  
Duodécimo. Personal  
Decimotercero. Formación del profesorado y sensibilización de la comunidad educativa  
Decimocuarto. Coordinación  
Decimoquinto. Evaluación y seguimiento de las unidades específicas de educación especial  
Decimosexto. Habilitación, supresión y transformación  
Decimoséptimo. Calendario de aplicación  
Decimoctavo. Disposiciones supletorias  
  
  
La Ley Orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de Educación, establece que la escolarización del alumnado que presenta necesidades educativas especiales se regirá por los principios de normalización e inclusión y asegurará la no discriminación y la igualdad efectiva en el acceso y la permanencia en el sistema educativo. La escolarización de este alumnado en unidades o centros de educación especial solo se llevará a cabo cuando sus necesidades no puedan ser atendidas en el marco de las medidas de atención a la diversidad de los centros ordinarios.  
El Real Decreto Legislativo 1/2013, de 29 de noviembre, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley general de derechos de las personas con discapacidad y de su inclusión social, explicita que las personas con discapacidad tienen derecho a una educación inclusiva, de calidad y gratuita, en igualdad de condiciones que las otras personas, que corresponde a las administraciones educativas asegurar un sistema educativo inclusivo en todos los niveles educativos, prestando atención a la diversidad de necesidades educativas del alumnado con discapacidad, mediante la regulación de apoyos y ajustes razonables para la atención de aquellos que precisan una atención especial de aprendizaje o de inclusión, y que la escolarización de este alumnado en centros de educación especial o unidades sustitutorias de estas sólo se llevará a cabo cuando, excepcionalmente, sus necesidades no puedan ser atendidas en el marco de las medidas de atención a la diversidad de los centros ordinarios y tomando en consideración la opinión de los padres, madres o tutores legales. Asimismo, se realizarán programas de sensibilización, información y formación continua a los equipos directivos, al profesorado y a los profesionales de la educación, dirigidos a su especialización en la atención a las necesidades educativas especiales del alumnado con discapacidad, de manera que puedan contar con los conocimientos y herramientas necesarias para ello.  
El Decreto 39/1998, de 31 de marzo, del Gobierno Valenciano, de ordenación de la educación para la atención del alumnado con necesidades educativas especiales, prevé que este alumnado cuenta con las ayudas necesarias para progresar en su desarrollo y proceso de aprendizaje, de acuerdo con sus capacidades, y dispone que la conselleria competente en materia de educación podrá determinar centros que escolarizan preferentemente determinado alumnado con necesidades educativas especiales cuando la respuesta a sus necesidades requiera dotaciones y equipamientos singulares o una especialización difícilmente generalizable. En esta atención educativa se propiciará, de una manera especial, la colaboración de los padres, madres o tutores legales de este alumnado, los cuales podrán recibir orientación ofrecida por los servicios correspondientes.  
La Orden de 16 de julio de 2001 por la que se regula la atención educativa al alumnado con necesidades educativas especiales escolarizado en centros de educación infantil (2n ciclo) y educación primaria, también establece la posibilidad de crear centros de escolarización preferente en aquellas situaciones donde se requieran dotaciones y equipamientos singulares o una especialización profesional difícilmente generalizable, y determina las funciones y prioridades de atención del personal especializado de apoyo a la inclusión.  
La Orden de 14 de marzo de 2005, de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, por la que se regula la atención educativa al alumnado con necesidades educativas especiales escolarizado en centros que imparten educación secundaria, establece que la Dirección General de Enseñanza desarrollará los principios organizativos, la estructuración de los elementos curriculares, la metodología y las medidas de apoyo educativo a aplicar para la atención del alumnado con necesidades educativas especiales en aulas especializadas.  
La Orden de 11 de noviembre de 1994 de la Conselleria de Educación y Ciencia, por la que se establece el procedimiento de elaboración del dictamen para la escolarización del alumnado con necesidades educativas especiales, y la Orden de 15 de mayo de 2006 por la que se establece el modelo de informe psicopedagógico y el procedimiento para su formalización, regulan los criterios, supuestos y procedimientos para determinar la escolarización y orientar la respuesta educativa del alumnado con necesidades educativas especiales.  
Dentro este marco normativo, las unidades específicas de educación especial (UEEE) han ido evolucionando hasta el momento actual, en que, desde una perspectiva más inclusiva, han de concebirse como un recurso integrado en el centro del que forman parte, que contribuye a la transformación de este en un centro inclusivo de referencia para la atención al alumnado con necesidades educativas especiales.  
En función de todo eso, y en virtud de las competencias atribuidas en el Decreto 186/2017, de 24 de noviembre, del Consejo, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, el Secretario Autonómico de Educación e Investigación, resuelve  
  
Aprobar las instrucciones que regulan la organización y funcionamiento de las unidades específicas de educación especial ubicadas en centros ordinarios sostenidos con fondo públicos que imparten enseñanzas de segundo ciclo de educación infantil, educación primaria y educación secundaria obligatoria para el curso 2018-2019.  
  
Primero. Ámbito de aplicación  
1. El ámbito de aplicación son los centros ordinarios sostenidos con fondos públicos que disponen de unidades específicas de educación especial y que imparten enseñanzas de segundo ciclo de educación infantil, educación primaria y educación secundaria obligatoria, sin perjuicio de las competencias discrecionales reservadas a los titulares de los centros concertados en supuestos concretos que afectan a aspectos organizativos.  
2. No son objeto de esta resolución las unidades específicas para la respuesta al alumnado con trastorno psicótico o de la personalidad y problemas graves de salud mental, el cual ya dispone de los dispositivos especializados de atención con regulación propia, a través de las unidades educativas terapéuticas / hospitales de día infantil y adolescente (UET/HDIA).  
  
Segundo. Definición  
1. Las unidades específicas de educación especial se entienden como un recurso integrado en los centros ordinarios, que combinan las funciones de apoyo al alumnado con necesidades educativas especiales y de asesoramiento al profesorado y a las familias en la intervención con este alumnado, con el fin de asegurar su presencia y participación en las actividades generales y las de su grupo ordinario de referencia.  
2. Además, estas unidades deben contribuir a la transformación de los centros en los que están ubicadas en centros inclusivos de referencia a que den una respuesta de calidad a las necesidades educativas del alumnado y dinamicen el cambio en sus culturas, políticas y prácticas, constituyéndose de esta manera en centros de experimentación y de recursos para la promoción y la difusión de buenas prácticas.  
3 Por sus características, estas unidades no deben ser consideradas como unidades sustitutorias de los centros de educación especial, salvo que, excepcionalmente, por circunstancias geográficas o de otra índole, la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte así lo determine.  
  
Tercero. Destinatarios  
1. Es destinatario de la escolarización en las unidades específicas de educación especial, ubicadas en centros ordinarios, el alumnado con necesidades educativas especiales derivadas de discapacidad que requiere una respuesta especializada, intensiva y personalizada durante la mayor parte de su jornada escolar, pero dispone de un nivel mínimo de autonomía y de competencia personal y social en relación a su edad que facilita su inclusión en un centro ordinario.  
2. No es destinatario de estas unidades:  
a) El alumnado con necesidades educativas especiales que puedan ser atendidas con las medidas y los apoyos generales o específicos disponibles en la modalidad ordinaria.  
b) El alumnado con necesidades educativas especiales derivadas de discapacidades graves o severas que requiere apoyos y medidas de alta intensidad e individualización cuando, atendiendo a los informes preceptivos y valoradas todas las posibilidades de inclusión en un centro ordinario, se justifique que la respuesta educativa esté garantizada en mejores condiciones en un centro de educación especial que en el marco de las medidas de atención a la diversidad disponibles en los centros ordinarios.  
3. El alumnado escolarizado en las unidades específicas de los centros ordinarios públicos se ajustará a las siguientes tipologías:  
Tipo I. Trastorno del espectro autista (TEA)  
Tipo III. Plurideficiencia  
Tipo IV. Discapacidad intelectual grave y profunda  
Tipo V. Discapacidad intelectual moderada  
Las unidades específicas que escolarizan exclusivamente alumnado con trastorno del espectro autista, en los centros ordinarios, reciben la denominación de unidades específicas de comunicación y lenguaje (UECYL).  
De acuerdo con lo que se indica en el apartado primero, no se incluye el alumnado de tipología II (trastorno psicótico y de la personalidad) por disponer de sus propias unidades de atención especializada educativa y sanitaria.  
4. El alumnado escolarizado en las unidades específicas de los centros concertados se ajustará a las tipologías establecidas en la Ley de presupuestos de la Generalitat.  
  
Cuatro. Objetivos  
a) Ofrecer una respuesta educativa especializada a las necesidades educativas especiales del alumnado.  
b) Coordinar la intervención, la evaluación y el seguimiento del alumnado escolarizado en la unidad específica, conjuntamente con el resto de profesionales del centro y del aula ordinaria de referencia, con el asesoramiento de los servicios especializados de orientación.  
c) Asesorar a los profesionales del centro en la respuesta al alumnado con necesidades educativas especiales, especialmente el escolarizado en la unidad específica.  
d) Participar, con el liderazgo del equipo directivo y el conjunto de la comunidad educativa, en la identificación de las barreras a la inclusión, y en el diseño, implementación y evaluación de estrategias que posibiliten la participación, el acceso y el aprendizaje de todo el alumnado del centro.  
e) Colaborar con la persona coordinadora de formación en la detección de necesidades de formación del profesorado para la respuesta al alumnado con necesidades educativas especiales, y en la planificación y realización de actuaciones de información y sensibilización dirigidas a toda la comunidad educativa sobre las características y necesidades de las personas con discapacidad, con la finalidad de favorecer la toma de conciencia, el cambio de actitudes y el desarrollo de comportamientos que contribuyan a su inclusión y a la igualdad social.  
f) Colaborar con el profesorado y con los servicios especializados de orientación en el asesoramiento a las familias del alumnado escolarizado en la unidad específica, y fomentar su participación en el centro y en la toma de decisiones educativas que afecten a sus hijas o sus hijos.  
Para conseguir estos objetivos, resulta imprescindible el liderazgo del equipo directivo, la implicación y formación de todo el profesorado, la participación de la comunidad educativa, la apertura del centro a su entorno y la adopción de culturas, políticas y prácticas inclusivas.  
  
Quinto. Ratios  
1. La distribución de ratio de alumnado por tipología de unidad específica es la siguiente:  
- Tipo I: Trastorno del espectro autista (TEA). Ratio 5 a 8  
- Tipo III: Plurideficiencia. Ratio 4 a 6  
- Tipo IV: Discapacidad intelectual grave y profunda. Ratio 6 a 8  
- Tipo V: Discapacidad intelectual moderada. Ratio 8 a 10  
2. El alumnado escolarizado en la unidad específica no reducirá ratio en el grupo ordinario de referencia.  
  
Sexto. Escolarización  
1. Con carácter general, se procurará, siempre que sea posible, la escolarización del alumnado con necesidades educativas especiales en la modalidad ordinaria.  
 2. La escolarización del alumnado con necesidades educativas especiales en unidades específicas de educación especial, deberá producirse, en la medida en que sea posible, en aquellas catalogadas con su tipo de discapacidad. Cuando esto no sea posible, podrán habilitarse unidades mixtas, que escolaricen alumnado con diferentes tipologías, siempre que sus necesidades posibilitan una atención conjunta en el mismo grupo.  
3. La modalidad de escolarización vendrá determinada por la resolución de la dirección territorial de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, atendiendo al informe sociopsicopedagógico, el informe de la Inspección de Educación y la audiencia previa a la familia. En cualquier caso, será revisable, preceptivamente al cambio de etapa educativa, y reversible, en función del progreso y las necesidades de la alumna o el alumno, optando siempre que sea posible por la modalidad más inclusiva.  
4. En los centros públicos, corresponde a los servicios especializados de orientación educativa la emisión del informe sociopsicopedagógico para la escolarización, que incorporará la propuesta del Plan de actuación personalizado (PAP). En el caso de los gabinetes psicopedagógicos autorizados, la dirección del servicio psicopedagógico escolar del sector correspondiente supervisará el proceso de valoración y visará los informes.  
5. El informe sociopsicopedagógico incluirá al menos la siguiente información:  
a) Informes o certificados emitidos por los servicios médicos o centros de valoración que acrediten la situación de discapacidad.  
Cuando la edad del alumnado sea inferior a seis años, el informe médico podrá incluir un diagnóstico provisional o en proceso, por razones madurativas o de otra índole.  
b) Nivel de competencias en los diferentes ámbitos evolutivos y en los diferentes contextos.  
c) Condiciones personales y del contexto escolar, familiar y social que influyen o pueden influir en el desarrollo de la alumna o el alumno.  
  
d) Identificación de las necesidades educativas, considerando las dimensiones de acceso, participación y aprendizaje.  
e) Grado de intensidad de los apoyos que la alumna o el alumno precisa, de acuerdo con los siguientes criterios:  
Grado 1: necesita ayuda puntual que puede tener respuesta con medidas ordinarias y apoyos generalizados.  
Grado 2: necesita ayuda que implica apoyos intensivos y especializados durante un parte del horario escolar.  
Grado 3: necesita ayuda en la mayoría de áreas y ámbitos que implica apoyos intensivos, especializados y individualizados durante la mayor parte de la jornada escolar.  
Solo se podrá proponer la escolarización en unidad específica el alumnado que requiera apoyos de grado 3 y, excepcionalmente, el alumnado que requiera apoyos de grado 2.  
f) Propuesta razonada de la modalidad de escolarización.  
g) Propuesta del plan de actuación personalizado, que oriente la organización de la respuesta educativa.  
6. El alumnado escolarizado en la unidad específica estará matriculado en esta unidad, y se reflejará en ITACA como EEPRI (si está ubicada en un centro de infantil y primaria), CIL (si la unidad es específica de comunicación y lenguaje, en un centro de infantil y primaria) y EESO (si está ubicada en un instituto de educación secundaria). Todo ello, con las consideraciones que este alumnado que en ningún caso podrá permanecer en la unidad durante la totalidad de su jornada escolar y dispondrá de un grupo ordinario de referencia próximo a su edad cronológica con el que participará el máximo tiempo posible.  
7. Con el objeto de facilitar la participación del alumnado de la unidad específica en el aula ordinaria de referencia y, en su caso, la incorporación posterior a modalidades más inclusivas, se le asignarán en ITACA, en el apartado de «gestión de contenidos» de la pestaña «datos de matrícula», las áreas o materias propias del currículo del grupo ordinario de referencia y, en caso de que preciso una adaptación curricular individual significativa, se marcará esta circunstancia para cada una de las áreas o materias afectadas.  
8. La tutora o el tutor de la unidad será la persona especialista de pedagogía terapéutica asignada a esta, sin perjuicio de que, en los casos que haya más profesorado asignado, pueda asumir la tutoría cualquiera de ellos, independientemente de su especialidad.  
9. Atendiendo a las características del alumnado y considerando que estas unidades deben posibilitar la máxima inclusión en el aula ordinaria de referencia y en los espacios y actividades comunes del centro, no se autorizarán programas de escolarización combinada con otros centros.  
  
Séptimo. Organización del centro  
1. La organización del centro debe ser flexible para favorecer el máximo nivel de inclusión posible de todo el alumnado, la coordinación de los profesionales y la participación de la comunidad educativa, especialmente de las familias.  
2. Atendiendo a los principios de la escuela inclusiva, es responsabilidad de todas y todos los profesionales del centro asumir la respuesta educativa del alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo. Para hacer efectiva esta tarea compartida, la dirección del centro deberá organizar los apoyos, considerando toda la plantilla disponible, y facilitar los espacios y tiempo para la coordinación.   
3. El Proyecto educativo del centro, dentro las líneas de atención a la diversidad, inclusión educativa, igualdad y convivencia, acción tutorial y transición entre etapas y su concreción anual en el Plan de actuación para la mejora (PAM), deben especificar los siguientes elementos:  
a) Criterios de organización y funcionamiento de la unidad específica de educación especial.  
b) Criterios para la concreción curricular, la selección y la adaptación de materiales, para que se ajusten y den respuesta a las características y necesidades del alumnado escolarizado en las unidades específicas.  
c) Actuaciones que faciliten la acogida y la participación del alumnado de la unidad específica en el aula ordinaria de referencia y en el centro.  
d) Plan de coordinación del profesorado y del personal que interviene con el alumnado de la unidad específica.  
e) Plan de coordinación entre todo el personal especializado de apoyo del centro y los servicios especializados de orientación.  
f) Criterios de participación de las familias y colaboración en la respuesta educativa.  
g) Actividades de información, formación y sensibilización dirigidas al profesorado y a la comunidad educativa.  
h) Criterios de sustitución de los profesionales de la unidad específica en caso de ausencia.  
4. El alumnado de la unidad específica estará incluido en el proyecto lingüístico del centro, con las adaptaciones curriculares pertinentes, con la consideración que uno de los objetivos prioritarios de la intervención con este alumnado es el desarrollo de una competencia comunicativa funcional.  
5. Se procurará la ubicación física de la unidad en un lugar del centro a que facilite el acceso y la participación del alumnado en las diferentes actividades y espacios comunes.  
6. Con el objeto de facilitar la comprensión del entorno, se aplicarán métodos de enseñanza estructurada con anticipación de situaciones y tareas, se incorporarán claves contextuales y se utilizarán diferentes métodos de representación y acceso a la información. Asimismo, se contemplarán las condiciones necesarias que garanticen la accesibilidad física.  
7. La organización de horarios y tiempo se adecuará a las necesidades y posibilidades del alumnado, y garantizará su participación en las diversas actividades y espacios del centro.  
8. Las decisiones sobre el tiempo de participación del alumnado de la unidad específica en las actividades del grupo ordinario de referencia y en las actividades generales del centro tendrán en cuenta las siguientes variables: competencias y grado de autonomía; intereses y motivaciones; características de las áreas, materias y actividades; control de la conducta; intensidad y especialización de los apoyos requeridos.  
9. Los centros dispondrán las condiciones que hagan posible la participación del alumnado de la unidad específica junto a su grupo ordinario de referencia en las actividades complementarias y extraescolares y en los tiempos de esparcimiento, comedor, entradas y salidas. En este sentido, el equipo directivo del centro organizará, con el asesoramiento del personal especializado de apoyo y del servicio especializado de orientación, las actividades y los apoyos en los tiempos de ocio y en las situaciones no estructuradas, que impliquen a todos los profesionales del centro y favorezcan la presencia, la participación y la convivencia en condiciones de igualdad y no discriminació de todo el alumnado, especialmente el de la unidad específica.  
10. Con carácter general, no se autorizará al alumnado a ausentarse del centro dentro del horario lectivo para recibir apoyos externos, salvo circunstancias debidamente justificadas por causa médica o porque los programas complementarios no puedan facilitarse con los apoyos especializados del centro.  
11. Cuando el personal de la unidad específica realice el apoyo al alumnado dentro del aula ordinaria, también colaborará, siempre que sea posible, en la atención educativa a otro alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo, y se evitará la intervención simultánea de más de dos profesionales dentro del aula, salvo situaciones excepcionales que así lo requieran.  
  
Octavo. Plan de actuación personalizado (PAP)  
1. La elaboración y el desarrollo del plan de actuación personalizado del alumnado de la unidad específica es competencia del profesorado especializado asignado a la unidad, coordinado por la tutora o el tutor de esta, con la colaboración del profesorado de los grupos ordinarios de referencia y otros profesionales que intervienen, y el asesoramiento del servicio especializado de orientación, considerando las aportaciones de la familia y, siempre que sea posible, la opinión de la alumna o del alumno.  
2. Este plan debe cumplir los requisitos básicos siguientes:   
a) Plantear los objetivos educativos como competencias funcionales que doten al alumnado del mayor grado de autonomía y de independencia en la vida cotidiana, partiendo del currículo del grupo ordinario de referencia.  
b) Estar vinculado al contexto natural, con la perspectiva que la escuela debe preparar para la participación en un conjunto variado de actividades comunitarias.  
c) Posibilitar la máxima participación del alumnado en las actividades del grupo de referencia y del centro.  
d) Favorecer la práctica y la transferencia de las competencias en los diferentes contextos de participación.   
e) Incorporar actividades adecuadas a su edad cronológica.  
f) Seleccionar los materiales curriculares de acuerdo con los criterios de funcionalidad, vinculación al contexto natural, personalización, coeducación y respeto al medio ambiente. Los materiales impresos deben hacer un uso no sexista del lenguaje, y en las imágenes debe haber una presencia equilibrada y no estereotipada de mujeres y hombres.  
g) Incorporar en las diferentes áreas y ámbitos los principios coeducativos siguientes:   
- La eliminación de los prejuicios, estereotipos o cualquier tipo de discriminación en relación al sexo, a la orientación y la identidad sexual.  
- La prevención de la violencia por razones de género, orientación e identidad sexual, mediante el aprendizaje de métodos no violentos para la resolución de conflictos y de modelos de convivencia basados en el respeto a la igualdad de derechos y oportunidades de todas las personas.  
- La capacitación del alumnado para que pueda realizar elecciones libres de condicionamientos basados en los roles y estereotipos de género socialmente arraigados y aceptados, y para que pueda desarrollar tareas de forma equitativa y paritaria.  
h) Implicar a las madres, padres o representantes legales en las decisiones educativas que afecten a sus hijas y sus hijos y en el desarrollo de pautas en el hogar que contribuyan a la consecución de los objetivos propuestos.  
i) Considerar las necesidades, intereses y preferencias del alumnado, teniendo en cuenta, siempre que sea posible, su opinión y favoreciendo el diseño de programas centrados en la persona.  
3. Las adaptaciones curriculares individuales deben partir del currículo ordinario y deben incluir contenidos generales de las programaciones de aula ordinaria de referencia y contenidos individualizados para el desarrollo de las competencias más afectadas en este alumnado, aprovechando también las competencias más destacadas y el estilo de aprendizaje. En educación secundaria, cuando las características del alumnado lo aconsejan, se incorporarán contenidos que faciliten la transición a la vida adulta.  
4. Las programaciones didácticas del aula ordinaria de referencia dispondrán las adecuaciones necesarias y las estrategias que faciliten la participación y la inclusión del alumnado de la unidad específica, como la programación multinivel, las diferentes formas de representación de la información, el trabajo por proyectos, el trabajo cooperativo, los grupos interactivos, los agrupamientos flexibles y heterogéneos o el trabajo por rincones.  
  
Noveno. Sistemas de comunicación y productos de apoyo  
1. Para facilitar el acceso a la comunicación podrán utilizarse sistemas de comunicación aumentativos y alternativos (SAAC), que responderán a las características y necesidades de cada alumna o alumno.  
2. Con el fin de posibilitar que el alumnado pueda generalizar la comunicación a los diferentes contextos, los profesionales de la unidad específica proporcionarán una formación básica en los sistemas empleados a sus familias y a los profesionales del centro.  
3. La provisión de productos de apoyo individuales se realizará siguiendo los criterios, procedimientos y plazos establecidos en las instrucciones dictadas por la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte.  
  
Décimo. Transición entre etapas y orientación  
1. Con el fin de coordinar la transición entre etapas, los centros de educación primaria y los centros de educación secundaria obligatoria a los que promocione el alumnado de las unidades específicas, planificarán y desarrollarán procesos de coordinación e información, de acuerdo con lo que establece la Orden 46/2011, de 8 de junio, de la Conselleria de Educación, por la que se regula la transición desde la educación primaria a la educación secundaria obligatoria en la Comunidad Valenciana.  
2. Asimismo, se prestará especial atención a la transición del alumnado que promociona desde la etapa de educación infantil a la etapa de educación primaria, con el objeto de adecuar el plan de actuación personalizado y realizar los ajustes necesarios que favorezcan su inclusión en esta etapa.  
3. En caso de que, en la revisión de la modalidad de escolarización, se proponga la modalidad específica en un centro de educación especial, se establecerán los mecanismos de coordinación con este para planificar adecuadamente la transición.  
4. El alumnado que finalice la educación secundaria obligatoria recibirá la oportuna orientación en relación al itinerario académico o formativo más adecuado en cada caso, en función de sus capacidades, intereses y posibilidades de éxito. Se orientará, siempre que sea posible, la incorporación a ciclos de formación profesional básica o programas formativos de calificación básica, para que este alumnado pueda desarrollar al máximo las competencias profesionales y favorecer de esta forma su inclusión sociolaboral.  
  
Undécimo. Evaluación del alumnado y permanencia  
1. La evaluación del alumnado será continua, global, participativa y orientadora, considerando todas las variables y elementos que influyen en el proceso educativo: del centro, del alumnado, de las familias y del entorno sociocomunitario, y la opinión de las familias, de otros agentes implicados y, si es posible, del mismo alumnado.  
2. Al inicio de curso, el personal de la unidad realizará una evaluación de cada alumna y alumno, cuyos resultados servirán para elaborar el plan de actuación personalizado, la adaptación curricular individual y la programación del aula ordinaria de referencia .   
3. El referente de evaluación serán los criterios de evaluación establecidos para cada alumna y alumno en su adaptación curricular individual y tendrá como finalidad conocer su progreso, ajustar el plan de actuación personalizado, tomar decisiones relativas a su escolarización, favoreciendo siempre que sea posible el acceso del alumnado a un régimen de mayor inclusión, y facilitar la orientación académica y profesional más adecuada en relación a sus capacidades, intereses y posibilidades de progreso.  
4. Trimestralmente y al finalizar cada curso escolar se elaborará, de forma colegiada entre todo el equipo de profesionales de la unidad y del aula ordinaria de referencia que intervienen, coordinados por la tutora o el tutor de la unidad, un informe de evaluación del alumnado, que incluirá las actuaciones realizadas durante el trimestre y los progresos conseguidos. Estos informes se facilitarán a sus representantes legales, por escrito y en formato accesible, en las entrevistas realizadas coincidiendo con el final de cada evaluación.  
5. La edad máxima de permanencia en las unidades específicas ubicadas en los centros de educación infantil y primaria será hasta los catorce años y en las unidades ubicadas en centros de educación secundaria obligatoria hasta los diecinueve años.  
  
Decimosegundo. Personal  
1. La provisión de personal especializado para las unidades específicas vendrá determinada por la tipología y el número de alumnado escolarizado en la unidad específica, de acuerdo con las instrucciones dictadas en materia de planificación educativa por la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte y, en los centros concertados, de acuerdo con los módulos económicos establecidos en la Ley de presupuestos de la Generalitat y a la normativa reguladora de los conciertos educativos.  
2. En los centros públicos, el profesorado especializado de estas unidades será seleccionado preferentemente por comisión de servicios de entre aquel que disponga de formación específica y experiencia en la atención al alumnado con necesidades educativas especiales derivadas de las diferentes tipologías, y será evaluado anualmente en el ejercicio de sus tareas, de acuerdo con el procedimiento que establezca la Dirección General de Centros y Personal Docente.   
3. La tutoría de este alumnado será asumida por una de las maestras o uno de los maestros de apoyo de las especialidad de pedagogía terapéutica o de audición y lenguaje asignados a la unidad.  
4. Las funciones y condiciones laborales del personal especializado de apoyo asignado a estas unidades vendrán determinadas por lo que disponga la normativa vigente en relación a su puesto de trabajo, que los centros deberán concretar, priorizar y organizar para facilitar una respuesta complementaria al alumnado, atendiendo a las competencias de cada especialidad.  
5. El personal asignado a las unidades atenderá al alumnado escolarizado en estas. No obstante, en caso de que la ratio de la unidad y las necesidades del alumnado lo permiten, podrá atender también al alumnado con necesidades educativas escolarizado en la modalidad ordinaria, considerando las siguientes prioridades:  
a) Alumnado con necesidades educativas especiales que requiere apoyos de grado 2 (de acuerdo con lo que se especifica en el punto 5 de el apartado sexto de esta resolución).  
b) Alumnado con necesidades educativas especiales que requiere apoyos de grado 1 (de acuerdo con lo que se especifica en el punto 5 de el apartado sexto de esta resolución).  
c) Alumnado con otros necesidades específicas de apoyo educativo.  
  
Decimotercero. Formación del profesorado y sensibilización de la comunidad educativa  
1. El plan anual de formación (PAF) del centro incorporará las actuaciones que posibiliten la adquisición de las competencias básicas para la respuesta educativa al alumnado con necesidades educativas especiales, escolarizado en la modalidad ordinaria o específica, que podrán incluir jornadas de formación, seminarios, grupos de trabajo y todas aquellas acciones que, con este fin, se consideran necesarias.  
2. El equipo directivo, el profesorado especializado de apoyo, de las unidades específicas y del centro, y el personal especialista de orientación educativa llevarán a cabo programas de sensibilización dirigidos a toda la comunidad educativa que incluyan actuaciones informativas y proactivas, con la finalidad de dar a conocer las características y las necesidades del alumnado con necesidades educativas especiales, ofrecer pautas para la intervención y desarrollar actitudes de aceptación, tolerancia, respeto y colaboración. Estas actuaciones podrán contar con la participación de las familias y de agentes externos vinculados al ámbito de las necesidades educativas especiales.  
  
3. Desde la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte se ofrecerán planes y actuaciones formativas que den respuesta a las necesidades de formación del profesorado y de los equipos directivos en la atención al alumnado con necesidades educativas especiales y en la gestión de las unidades específicas de educación especial.  
4. De forma complementaria a las funciones atribuidas a los servicios especializados de orientación y a los CEFIRE, y en coordinación con estos, los centros de educación especial podrán facilitar asesoramiento y formación a los profesionales de las unidades específicas y del centro en la respuesta educativa al alumnado con necesidades educativas especiales escolarizado.  
  
Decimocuarto. Coordinación  
1. Con el fin de coordinar la intervención y realizar el seguimiento del alumnado, se establecerán reuniones sistemáticas de coordinación entre el personal especializado de apoyo de la unidad específica, el resto de personal especializado de apoyo del centro, el profesorado de los grupos ordinarios de referencia, el personal especialista de orientación educativa, las familias y otros agentes educativos que intervengan.  
2. Los centros programarán entrevistas con las familias, con una periodicidad de por lo menos una al inicio del curso escolar y una al finalizar cada trimestre, con el objeto de informarles y de hacerles partícipes en el seguimiento y en las decisiones educativas que afecten a sus hijas o hijos, a las que asistirá al personal de la unidad específica, la tutora o el tutor del grupo ordinario de referencia y, en su caso, otros profesionales implicados en la respuesta educativa. Además, se utilizarán los medios necesarios que garanticen una comunicación fluida y permanente que se adapte a las características y necesidades de cada familia.  
3. Asimismo, podrán organizarse reuniones de intercambio de experiencias y buenas prácticas o de coordinación con otras unidades específicas, centros de educación especial o servicios externos, públicos o privados, especializados en la atención al alumnado con necesidades educativas especiales.  
  
Decimoquinto. Evaluación y seguimiento de las unidades específicas de educación especial  
1. Al finalizar el curso escolar, el equipo de la unidad específica realizará una memoria final que se incorporará a la memoria del centro, indicando el trabajo realizado y los resultados conseguidos en relación a los objetivos propuestos, la valoración del funcionamiento de la unidad, las dificultades encontradas y las propuestas de mejora.  
2. El profesorado del aula ordinaria también incorporará en su memoria anual las medidas desarrolladas con este alumnado, los resultados conseguidos, las dificultades encontradas y las propuestas de mejora.  
3. La Inspección de Educación con la colaboración, si procede, de la dirección del servicio psicopedagógico escolar, dentro del ámbito de sus respectivas competencias, supervisará y evaluará el funcionamiento de las unidades específicas de educación especial, prestando especial atención a la organización del centro y a las prácticas inclusivas que de ella se derivan y emitirá los correspondientes informes, de acuerdo con los criterios establecidos por la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte.  
4. A propuesta del director general de Política Educativa se creará una comisión de coordinación y seguimiento de las unidades específicas de educación especial, con las siguientes funciones:  
a) Revisar y proponer criterios de organización y funcionamiento de las unidades específicas de educación especial.  
b) Solicitar informes relativos al alumnado y al funcionamiento de los centros y de las unidades específicas, analizar los datos y elaborar informes con las conclusiones.  
c) Hacer propuestas de formación dirigidas a los equipos directivos y al personal de los centros que disponen de unidades específicas.  
d) Fomentar el intercambio de experiencias, la difusión de buenas prácticas y el trabajo en red.  
e) Hacer propuestas de habilitación, supresión, modificación y eliminación de unidades destinadas a equilibrar la oferta de recursos a nivel territorial.  
f) Cualquier otra función que le sea encomendada.  
5. La comisión referida en el apartado anterior se reunirá como mínimo dos veces a lo largo del curso escolar y tendrá, por lo menos, la siguiente composición:  
- La persona titular de la Subdirección General de Ordenación, o la persona en quien delege.  
- Una persona representante de la Inspección General de Educación, o la persona en quien delege.  
- La persona titular del servicio de Inclusión Educativa, o la persona en quien delege.  
- La persona titular de la sección de Educación Especial, o la persona en quien delege.  
- La persona coordinadora de las unidades específicas de educación especial de cada dirección territorial de Educación, Investigación, Cultura y Deporte.  
- Una técnica o un técnico del Servicio de Inclusión Educativa, que actuará como secretaria o secretario de la comisión, con voz pero sin voto.  
  
Décimosexto. Habilitación, supresión y transformación   
1. Las solicitudes de habilitación o transformación se realizarán por la persona titular de la Dirección Territorial de Educación, Investigación, Cultura y Deporte al Servicio de Planificación Educativa de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, y deberán adjuntar la siguiente documentación:  
a) Informe de la Inspección de Educación, que incluirá:  
Número de alumnado propuesto y tipología  
Tipo de unidad solicitada  
Personal especializado de apoyo necesario  
Justificación de la petición, indicando la oferta de escolarización existente en la zona y las razones por las que no es suficiente o adecuada para atender la escolarización del alumnado propuesto  
b) Relación, visada por el servicio psicopedagógico escolar correspondiente, del alumnado propuesto para escolarizarse en la unidad, indicando el diagnóstico, el grado de intensidad del apoyo (de acuerdo con aquello indicado en el punto 5.e del apartado 6 de esta resolución). Los centros que soliciten una segunda unidad, deberán incorporar también la información del alumnado escolarizado en la otra unidad.  
  
c) Copia de los dictámenes actualizados y las resoluciones de escolarización de la dirección territorial de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, respetando la normativa vigente de protección de datos de carácter personal. Los informes sociopsicopedagógicos deben estar emitidos por los servicios psicopedagógicos escolares (SPE), gabinetes municipales homologados o gabinetes municipales autorizados, que, en este último caso, deberán estar visados por la dirección de el SPE.  
2. Las solicitudes de supresión se realizarán por la persona titular de la Dirección Territorial de Educación, Investigación, Cultura y Deporte al Servicio de Planificación Educativa, y deberán adjuntar un informe justificativo de la Inspección de Educación en que se especifiquen las circunstancias que motivan esta supresión.  
3. Los plazos para la presentación de solicitudes se ajustarán a los plazos establecidos en el procedimiento de admisión y se resolverán antes de la finalización del curso escolar previo a la implantación de la unidad.  
4. En los centros concertados, la habilitación, supresión o transformación de unidades específicas se realizará de acuerdo con lo que indique la normativa vigente en materia de conciertos educativos.  
  
Decimoséptimo. Calendario de aplicación  
La presente Resolución tendrá efectos durante el curso escolar 2018-2019.  
Decimoctavo. Disposiciones supletorias  
En todos aquellos aspectos no regulados en esta Resolución que afectan la organización y funcionamiento de las unidades específicas de educación especial, serán subsidiarias las disposiciones referentes a las etapas educativas que imparta el centro donde esté ubicada la unidad.  
  
València, 18 de julio de 2018.- El secretario autonómico de Educación e Investigación: Miquel Soler Gracia.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML