Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5377, del 30-10-2006 (2006/12176)

Resolució de 11 d'octubre de 2006 de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5377

Data del DOGV
:   30-10-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/12176

CVE


Data del document
:   11-10-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Borriana](javascript:void(0))
    * [Vilafranca](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [Vilallonga](javascript:void(0))
    * [Alacant](javascript:void(0))
    * [Beniparrell](javascript:void(0))
    * [Oliva](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))
    * [vigilància del medi ambient](javascript:void(0))

Resolució de 11 d'octubre de 2006 de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental. [2006/12176]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat. En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 020/05-AIA Oliva, 095/04-AIA Sinarcas, 107/03-AIA Villalonga 208/04-AIA Burriana, 209/04-AIA Alacant, 253/04-AIA Beniparrell, i 292/03-AIA Vilafranca, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 11 d'octubre de 2006.. La secretaria autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 20/05-AIA  
Projecte: Projecte per a nova concessió d'ocupació del DPMT amb destinació a emissari submarí i millora (ampliació d'EDAR i prolongació d'emissari) al terme municipal d'Oliva (València)  
Promotor: Interfruit Vital, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Al terme municipal d'Oliva (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte  
El projecte correspon a la prolongació de l'emissari submarí que aboca els efluents de l'empresa Interfruit Vital, situada a Oliva (València), dedicada a l'elaboració de sucs. L'objecte del projecte és prolongar la seua desembocadura, dels 350 m de l'emissari actual que data de 1993, fins més enllà dels 500 m de línia de costa, en compliment d'allò que s'ha ordenat per la normativa vigent (instrucció per al projecte de conduccions d'abocaments des de terra al mar, O: 13/07/1993). Es preveuen les obres següents:  
1. Adequació dels últims 50 m de l'emissari actual en la part marina i connexió a la nova prolongació.  
2. Prolongació de l'emissari part marina fins a la batimètrica .7'1 que actualment finalitza en la .5'1 (prolongant 250 m la longitud actual de 350 m), incorporant en aquests 20 m de longitud de difusors que disposaran de biòtops de protecció antiarrossegaments.  
3. Construcció d'una bassa de laminació de cabals punta, prevista per a un volum de 303 m³, situada al costat de la nova EDAR  
L'emissari preveu un cabal futur de 35 l/s.  
Així mateix el projecte en l'annex núm. 8, també considera la remodelació de la planta depuradora que actualment disposa d'un tractament primari seguit d'un fisicoquímic, substituint aquest últim per un tractament biològic aerobi de fangs actius, a fi d'aconseguir una qualitat d'abocament d'acord amb les exigències de la normativa vigent. L'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) resultant tindria una capacitat de depuració per a 850 kg/dia de DBO5 el que representa una capacitat per a 13.750 habitants-equivalents. La ubicació d'aquestes instal·lacions és la mateixa de l'actual, en la mateixa parcel·la de la factoria.  
2. Alternatives  
Segons s'indica en el mateix estudi d'impacte ambiental, el projecte presenta poques alternatives a causa del condicionant que representa la disponibilitat de la major part de la infraestructura actual, tant terrestre com submarina. No obstant això, s'han remenat altres dues opcions per als abocaments:  
1. Abocar els efluents depurats en el riu Molinell, que es desestima per criteris tant administratius per les autoritzacions que requereix, com ambientals, perquè les condicions de dilució de l'abocament poden produir afeccions en el llit fluvial i en la mateixa línia de costa.  
2. Conduir els efluents fins a l'EDAR del municipi d'Oliva i des d'allí abocar-los al mar amb el conjunt de les aigües residuals municipals. Es rebutja per presentar diversos inconvenients com el fet de requerir nova conducció de 2 km per a portar l'efluent fins a l'EDAR d'Oliva, la construcció d'un depòsit de laminació per a evitar problemes de saturació en la depuradora municipal, en particular durant l'estiu, època amb major presència de població.  
Els avantatges que presenta l'alternativa triada de prolongació de l'emissari actual és l'aprofitament de les conduccions ja existents, major viabilitat tècnica i econòmica, menor impacte ambiental, avanç en la tramitació administrativa i la no-afecció als serveis municipals.  
Tramitació administrativa:  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El 9 de març de 2005 de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental es remet la documentació corresponent al projecte, com també el resultat del tràmit d'informació publica.  
El projecte ha estat sotmés a informació pública mitjançant anunci de la Conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 4740 de 27 d'abril de 2004, i no s'hi han formulat al·legacions, segons consta en el certificat remés.  
2. Informes obrants en l'expedient:  
En la tramitació d'autorització d'abocament al mar en la Direcció General de Qualitat Ambiental, fins a la data s'ha rebut informe favorable de l'Ajuntament d'Oliva, de la Direcció General de Ports i Costes de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, de Capitania Marítima a València del Ministeri de Foment, de la Comandància Naval de València del Ministeri de Defensa, de la Direcció General de Pesca de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, de la Demarcació de Costes a València de la Direcció General de Costes del Ministeri de Medi Ambient.  
Afeccions legals:  
Afecta l'ocupació del domini públic maritimoterrestre, per la qual cosa haurà de disposar de l'autorització preceptiva de la Direcció General de Costes.  
Per a l'abocament al mar, haurà de disposar de la corresponent autorització d'abocament que ara es tramita, amb els límits que s'establisquen en aquesta. Així mateix tant l'execució com el funcionament pot tenir incidència en la qualitat d'aigües de bany, per la qual cosa resulta extremadament important que es complisquen els esmentats paràmetres en l'aigua abocada a través de l'emissari, així com els calendaris d'execució d'obres.  
El punt d'abocament de l'emissari es troba a uns 3.200 metres cap a l'est del LIC de l'Almadrava que es localitza en el front litoral de Dénia.  
Mar endins de l'àrea d'estudi, a partir de la isobata dels 11 m i fins a la profunditat de 30 m, a uns 750 m de la bocana de l'emissari, la Conselleria d'Agricultura i Pesca té fondejat un escull artificial, la finalitat del qual és dissuadir les incursions i llançaments de les embarcacions d'arrossegament per a protegir la faena de la flota artesanal.  
Consideracions ambientals:  
1. Elements ambientals afectats pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental es consideren com a interaccions compatibles les que afecten:  
. La pesca professional, per la seua activitat restringida en l'àrea d'estudi a unes poques embarcacions artesanals.  
. Les biocenosis bentòniques que presenten en aquest cas escassa rellevància ecològica (arenes).  
. La qualitat tròfica de l'aigua de mar i l'estat de les comunitats planctòniques durant la fase de construcció de l'emissari, per la seua ràpida recuperació de les condicions ambientals pròpies.  
D'altra banda, com a actuacions que han de ser objecte d'aplicació de mesures correctores, per ser considerades com d'impacte sever:  
. La terbolesa de les aigües deguda a les tasques de construcció, la qual, més que afectar la qualitat de la columna d'aigua, pot incidir negativament en el desenvolupament de les biocenosis bentòniques d'interés conservacionista que es troben en la proximitat.  
. La interacció de les obres de construcció amb les activitats turístiques.  
. Les ruptures de l'emissari, les fugues de les quals podrien magnificar els impactes sobre la qualitat ambiental en general.  
2. Mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
. Per això, es proposen mesures correctores encaminades a evitar majors danys a les comunitats bentòniques sobre les quals transcorre l'emissari, atenuar la terbolesa de l'aigua de mar i les molèsties a veïns i activitats turístiques de la zona. Entre elles, les més rellevants són:  
En la fase de construcció:  
. Adequar els treballs a l'època hivernal, amb menor possibilitat de temporalment i conseqüentment d'enterboliment de l'aigua, afegint-se el menor impacte sobre les activitats turístiques.  
. Abalisament de l'emissari i les seues boques difusores.  
. En l'emissari soterrat, emprar recobriment de granulometria i característiques fisicoquímiques sensiblement iguals a les existents en el medi.  
. Apunta que convindria la instal·lació d'infraestructures a manera de blocs o mòduls recifals al llarg de l'emissari i sobretot al voltant de la desembocadura com a actuació dissuasòria enfront d'actuacions nàutiques d'inferir danys en la conducció i en el sistema de difusió de l'efluent.  
En la fase d'explotació pels impactes deguts al mateix abocament i a possibles ruptures de l'emissari: Entre elles:  
. No sobrepassar el cabal màxim previst, paràmetre que ha servit com a base per a determinar la dilució de l'efluent.  
. Ajustar la qualitat de les aigües abocades als requisits de la normativa vigent, a la qual cosa contribuirà, la introducció d'un tractament biològic mitjançant fangs activats que completarà el tractament actual de les aigües que s'han d'abocar. Aquest procés de depuració, junt amb la dilució calculada per a l'efluent, evitarà afeccions sobre la qualitat d'aigües de bany.  
. Possibilitat de rastrejar una vegada a l'any el fons marí veí a la desembocadura de l'emissari a fi de remoure el substrat i propiciar-ne l'aireig.  
Planteja un programa de vigilància que se circumscriu a quatre aspectes:  
. Vigilància estructural de la conducció o emissari.  
. Control de la qualitat de l'abocament: 12 anàlisi a l'any en l'arqueta d'arrancada de la conducció.  
. Control de qualitat de les aigües marines receptores, en diversos enclavaments (3 en línia de costa, 2 sobre el traçat de la conducció i 1 pres com a control en lloc allunyat de la influència de l'abocament), amb periodicitat de mostratge mensual per a paràmetres fisicoquímics i clorofil·la a.  
. Control de qualitat del fons marí: sediment i biocenosis bentòniques, que tindrà periodicitat anual i consistirà en anàlisi sedimentològica i estudi algològic i faunístic de la biocenosi exposada directament a l'abocament.  
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta (annex I-6-b).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el projecte per a nova concessió d'ocupació del DPMT amb destinació a emissari submarí i millora (ampliació d'EDAR i prolongació d'emissari) en el terme municipal d'Oliva (València), projecte promogut per Interfruit Vital, SA, sempre que el mateix es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte, al compliment dels següents condicionants:  
En la qualitat de l'aigua abocada es compliran els límits establits en la corresponent autorització d'abocament al mar, així com les prescripcions que en ella s'establisquen sobre el programa de vigilància.  
S'instal·laran estructures a manera de blocs o mòduls recifals a llarg de l'emissari i sobretot al voltant de la desembocadura, a fi d'evitar danys en la conducció i sistema de difusió de l'efluent per actuacions nàutiques   
Es remetrà, almenys amb periodicitat anual, un informe sobre el compliment del Programa de vigilància i control ambiental tant de la qualitat de l'efluent com de les comunitats bentòniques i altres possibles incidències que s'hagen pogut produir.  
S'haurà de remetre prèviament a l'execució de les obres un informe que indique les pedreres i zones de préstec previst per a l'execució de les obres, així com de les zones d'abocament dels materials sobrants, realitzant-se si és el cas les tramitacions preceptives. En el cas de trasllat a un abocador marí únicament es realitzarà abocament del material sobrant de les excavacions marines i sempre realitzant un estudi previ dels fons marins en el lloc previst per a la seua ubicació.  
Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen derivades de la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València 29 de juliol de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 95/2004-AIA  
Promotor: Grup avícola La Cresta, SL  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge i Ajuntament de Sinarcas  
Objecte projecte: Canvi de traçat de camí rural  
Localització: En la partida Covatillas al terme municipal de Sinarcas (València)   
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la modificació de traçat de camí rural que actualment travessa l'explotació avícola propietat del promotor, de manera que vorege el tancat d'aquesta.   
. Característiques del camí:  
. Longitud: 603 m  
. Amplària: 4 m  
. Cunetes a un costat i a l'altre del camí  
. Desbrossament de vegetació, transport de capa vegetal  
. Refinament i planatge del camí obertura de cunetes  
. Aportació de llasts i material granular  
Tramitació administrativa  
Pel promotor es va remetre, a través de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria, estudi d'impacte ambiental i memòria valorada del canvi de traçat del camí rural.  
S'ha dut a terme el tràmit d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental mitjançant la publicació d'aquest en el DOGV núm. 4.794 de 9 de juliol de 2004 i no s'hi han presentat al·legacions com certifica el cap de Negociat d'Informació i Registre d'aquesta Conselleria.  
Es va remetre per la Direcció Territorial de València informes de la Demarcació Forestal i de la Unitat de Camins Ramaders. En el primer s'informa que la superfície que s'ha d'afectar serà de 2.400 m², fonamentalment de matoll heliòfil, i no afecta forest catalogada d'utilitat pública ni terreny forestal gestionat per aquesta Conselleria. El segon informe indica que no es veuran afectats camins ramaders.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte  
La zona d'actuació és un xicotet relleu muntanyós de pendent entre moderada i suau, constituït per materials calcaris cretacis, rodejat per camps de cultiu de secà i ocupats per matoll heliòfil amb exemplars dispersos de pi blanc (Pinus halepensis) i algun peu aïllat de carrasca (Quercus rotundifolia).   
Pròxima al traçat del camí hi ha granja avícola amb declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions propietat del promotor del canvi de traçat del camí.  
Els elements principals que poden veure's afectats són la vegetació, la flora, el sòl, la fauna i el paisatge.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Tenint en compte la pendent del terreny no es preveuen moviments de terra importants.  
L'afecció a la vegetació es considera en principi moderada per la superfície que s'afectarà i les característiques d'aquesta, i igualment respecte al paisatge.   
L'afecció a la fauna durant l'execució de l'obra serà puntual i en principi es considera moderada, i respecte a l'impacte de l'ús de la pista sobre la fauna es preveu igualment moderat, tenint en compte a més en ambdós casos l'existència de l'explotació avícola pròxima.  
En conseqüència es considera acceptable l'impacte ambiental que ocasionarà el camí, i s'estima necessari no obstant, l'adopció de mesures preventives i correctores.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de vigilància ambiental  
De l'estudi es destaquen les mesures següents:  
. El camí es realitzarà conservant el perfil natural del terreny, evitant realitzar moviments de terres que suposarien un major impacte.  
. Es triaran i controlaran convenientment els llocs que han de servir de depòsits de rebutjos, de manera que es minoren al màxim els impactes paisatgístics. Al terme del projecte s'aplicaran tècniques d'estesa i incorporació a l'entorn dels sobrants si n'hi haguera.  
Es considera necessària la supervisió del replantejament del camí i de la destinació dels materials sobrants de l'obra pels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria per si és necessari adoptar alguna mesura preventiva addicional respecte a la vegetació, flora, fauna i paisatge i per a garantir en qualsevol cas una adequada destinació dels materials sobrants de l'obra.  
No es considera justificada l'amplària proposada del camí, sent prou 3 metres.  
Es considera necessari adoptar mesures de comunicació de troballes respecte al patrimoni cultural cas de produir-se d'acord amb la legislació vigent en la matèria.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I, apartat 1 I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'Impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tramites prevists en el Decret 16271990, de 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat valenciana pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en a Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'Impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de canvi de traçat de camí rural en la partida Covatillas en el terme municipal de Sinarcas (València), el promotor del qual és l'empresa Grup Avícola La Cresta, SL, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, com també del compliment del que estableix la documentació aportada i en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicionants per a l'execució de les obres i el funcionament de l'activitat:  
1. El replantejament de l'obra serà supervisat pels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria de manera que aquests podran establir, cas de ser necessàries, mesures preventives respecte a la flora, vegetació i fauna, que poden incloure modificacions de la traça, limitacions respecte al període d'execució de les obres, i delimitació de zones de vegetació i exemplars vegetals que no han d'afectar-se. Igualment es podran adoptar mesures per a reduir el moviment de terres i en conseqüència l'impacte paisatgístic.  
2. L'amplària del camí serà de 3 metres.  
3. Respecte als materials del desmunt i decapatge de la terra vegetal cas de no poder utilitzar-se per a la creació del camí i terraplens se seguiran les indicacions dels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria per a la seua reutilització, i si no fóra açò possible i adequat ambientalment, es retiraran a un abocador autoritzat.   
Els materials procedents del desbrossament es retiraran de la zona seguint les indicacions d'aquests serveis tècnics, intentant la seua reutilització i si no és possible i adequat igualment es retiraran a un abocador autoritzat.  
Els materials per a la formació del camí, llasts, etc., procediran d'extraccions legalitzades.  
4. En cas que es descobriren restes arqueològiques, paleontològiques o etnogràfiques durant la construcció del camí es comunicarà immediatament a la Conselleria de Cultura i es complirà amb el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les persones interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de a Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de juliol de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 107/03-AIA.  
Títol: Modificació puntual núm. 9 de les normes subsidiàries de Villalonga  
Promotor: Ajuntament de Villalonga  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Villalonga (València)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és modificar les normes subsidiàries de Villalonga en proposar-se la reclassificació d'una franja de sòl de 13.325,06 m² confrontant amb el terme municipal d'Ador, sent actualment sòl no urbanitzable comú i proposant-se com a sòl urbanitzable residencial.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'àrea que es proposa reclassificar es localitza al nord del terme municipal de Villalonga, en un relleu muntanyós denominat La Corona, sent confrontant amb el terme municipal d'Ador. En els antecedents del document urbanístic s'indica que l'àmbit del projecte es trobava inclòs en un pla parcial que es va elaborar l'any 1976, el qual no es va arribar mai a executar, i va quedar la classificació del sòl en el terme d'Ador com a urbanitzable i en el de Villalonga com a no urbanitzable.  
Amb la modificació de planejament es pretén desenvolupar un ús residencial de baixa densitat amb edificacions aïllades, parcel·les mínimes de 500 m², ocupació màxima de l'edificació 25% i 2 altures màxim.  
La connexió dels serveis d'aigua potable, xarxa de sanejament, xarxa elèctrica i accessos viaris es preveuen efectuar a través de la urbanització confrontant del terme d'Ador.  
La connexió viària del sector s'efectua a través de la carretera VV-1011 que uneix Ador amb Villalonga. Els serveis de recollida de fems es preveu que s'efectuen pels serveis municipals.  
3. Alternatives  
La modificació puntual tramitada no presenta alternatives tècniques, únicament es proposa un àmbit concret sense que aquest es considere justificat.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 7 d'abril de 2003 l'Ajuntament de Villalonga va remetre a la Conselleria de Territori i Habitatge el projecte de modificació puntual núm. 9 de les normes subsidiàries de planejament de Villalonga, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu.  
La modificació puntual núm. 9 de les normes subsidiàries de planejament de Villalonga i l'estudi d'impacte ambiental es van sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic mitjançant anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat núm. 4.359, de data 15 d'octubre de 2002 i en el periòdic Las Provincias, de data 30 de setembre de 2002, i es va presentar una al·legació respecte d'això, no sent aquesta de caràcter ambiental, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament de Villalonga.  
Afeccions legals  
El projecte tramitat es veu afectat per les legislacions sectorials que s'hi indiquen a continuació:  
. Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, respecte als abocaments d'aigües pluvials i residuals.  
. Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.  
. Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, estableix l'obligatorietat d'obtenir un informe favorable vinculant de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, amb anterioritat a l'aprovació definitiva del document urbanístic. La documentació presentada no incorpora el preceptiu informe.  
Consideracions ambientals  
L'estudi d'impacte ambiental elaborat a aquest efecte d'aquesta modificació de planejament presenta carències importants en els seus apartats referits a l'inventari, identificació i valoració d'impactes, mesures correctores i programa de vigilància ambiental, no obstant això, efectuada visita de camp a l'àmbit del projecte per tècnics del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental i amb la informació disponible en el Servei es pot efectuar una valoració dels impactes ambientals i les seues mesures correctores si procedeixen, en el sentit que a continuació s'indica:  
. La zona afectada per la modificació de planejament forma part d'un relleu muntanyós, amb elevats pendents, risc d'erosió potencial molt alt i és terreny forestal (d'acord amb el Pla forestal de la Comunitat Valenciana) característiques que a priori no són favorables per a l'ús residencial.  
. Respecte a la topografia del terreny, l'àmbit de l'actuació presenta pendents naturals de l'ordre del 40-50%, considerades molt altes per a l'ús proposat.  
. L'àrea d'actuació està constituïda per materials carbonatats amb una estabilitat de talussos i capacitat portant altes. No obstant això, l'esmentada estabilitat de talussos existeix en part per la coberta vegetal que permet controlar l'erosió del sòl i en conseqüència que els materials carbonatats no patisquen processos de meteorització que generen inestabilitat en la vessant.  
. Segons el mapa geocientífic de la província de València la diferència entre el risc d'erosió actual i el potencial és de quatre graus (de baixa a molt alta) el que indica que la variació de les condicions actuals (fonamentalment de l'eliminació de la coberta vegetal) provocaria una important pèrdua de sòl.  
. La vulnerabilitat de les aigües subterrànies és alta en la situació actual i amb la transformació de la zona el procés de contaminació es veurà accelerat. El mapa geocientífic de la província de València estableix limitacions d'ús diferent de l'actual per risc de lliscament, per protecció de les aigües subterrànies i per interés per a la conservació.  
. Tenint en consideració els epígrafs anteriors, el canvi a ús residencial comportarà una reducció considerable de la coberta vegetal que al seu torn accelerarà el procés d'erosió i en conseqüència poden generar-se problemes de tipus geomorfològic.  
. En la visita efectuada a la zona s'ha observat l'existència d'alguns habitatges de nova construcció en l'àmbit de la modificació puntual. En les parcel·les dels esmentats habitatges no s'ha conservat el pendent natural del terreny creant-se terrasses artificials amb murs de maçoneria que en alguns casos superen els 5 metres d'alçària, aparcaments en plataformes volades i s'ha incorporat vegetació exòtica en les parcel·les edificades. Tots aquests aspectes suposen una transformació de paisatge sever, incorporant elements artificials que sobreïxen bruscament del terreny, distorsionant la morfologia natural i no establint-se mesures correctores que puguen amortir l'impacte sobre aquest.  
. Consultada la cartografia d'incendis d'aquesta Conselleria s'ha observat que part de la zona proposada com a urbanitzable va patir un incendi l'any 1993, posterior a l'entrada en vigor de la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable, per la qual cosa en aplicació de l'esmentada llei el sòl que haja patit els efectes d'un incendi forestal no pot ser reclassificat com a urbanitzable.  
. Es desconeix la procedència del proveïment d'aigua, el consum estimat, l'estació depuradora que tractarà les aigües residuals i el seu estat actual i la destinació dels residus sòlids urbans. En definitiva els serveis necessaris per al funcionament correcte de la urbanització no estan degudament justificats en la documentació.  
. Així mateix, en la visita de camp efectuada i observada l'ortofoto del lloc s'ha comprovat que la urbanització executada en el terme d'Ador ha superat els límits del terme municipal produint-se afeccions sobre zones naturals localitzades en el terme de Villalonga, classificades com a sòl no urbanitzable comú. Aquestes actuacions no es troben incloses en la tramitació de la modificació puntual núm. 9, per la qual cosa haurà de procedir-se a la restauració de les zones afectades. Així mateix es tindrà compte que la zona natural existent entre la urbanització Monte Corona en el terme municipal d'Ador i la urbanització La Corona a Villalonga n'és necessària la conservació i en conseqüència no ha de produir-se desenvolupaments urbanístics i actuacions de connexió entre ambdues.  
. L'estudi d'impacte ambiental no conté un programa de vigilància ambiental, que resulta necessari conforme als continguts mínims que un estudi d'impacte ambiental ha d'incloure, segons l'article segon de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental i article set del reglament d'aquesta.  
Com a conseqüència de tot l'anterior es considera que la classificació com a sòl no urbanitzable comú de l'àrea afectada per la modificació és l'adequada per a la seua preservació de l'activitat urbanística i per al manteniment de l'actual ús forestal, que encara sense presentar valors d'especial rellevància que facen als sòls afectats mereixedors d'especial protecció, sí que és d'acord amb el concepte positiu del sòl no urbanitzable que defineix la Llei 4/1992, del sòl no urbanitzable, en el seu apartat III del preàmbul, en definir aquest sòl no com a mera negació residual de l'urbanitzable sinó realçant les funcions socials que pot complir l'exclusió d'un terreny del procés urbanitzador.  
Cal recordar que en la revisió de les normes subsidiàries de l'any 1994 de Villalonga, ja es va preservar l'àmbit de l'actuació del procés urbanitzador sabent que en el terme d'Ador la classificació del sòl confrontant era urbanitzable residencial. De la mateixa manera l'any 1998 es va tramitar l'homologació global modificativa de les normes subsidiàries de Villalonga, mantenint llavors la mateixa classificació de sòl no urbanitzable. Al contrari l'any 2003 es tramita la modificació proposada sense que es considere argumentada pel mer objectiu de voler homogeneïtzar la classificació urbanística dels dos municipis en un àmbit determinat.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta (annex I, apartat 8.G del Decret 162/90).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'Òrgan Ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, aprovat mitjançant Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar no acceptable, només a l'efecte ambiental la modificació puntual núm. 9 de les normes subsidiàries de Villalonga (València), promoguda pel mateix ajuntament.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de juliol de 2005. La directora general de Gestiódel Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 208/04-AIA  
Promotor: PISCICULTURA MARINA MEDITERRÁNEA, SL  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Objecte projecte: Piscifactoria de cria d'alevins i preengreixament de daurada i llobarro amb emissari submarí  
Localització: Al paratge Echevarría, partida de Calamó, polígon 10, parcel·la 243, del municipi de Burriana (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte  
Aquest projecte de piscifactoria té com a objectiu el preengreixament intensiu d'alevins de daurada i llobarro de 2 gr, procedents de la planta de hatchery-nursery confrontant, fins a abastar un pes mitjà de 15 gr. En plena producció de la planta, la càrrega se situa en uns 225 t/any.  
Es disposa d'una parcel·la rectangular de 11.626 m² situada en el litoral del municipi de Burriana, al costat de la planta en funcionament de hatchery-nursery i separada pel camí d'Echevarría. Els terrenys de la parcel·la estan classificats com a sòl no urbanitzable comú i sòl no urbanitzable d'especial protecció .zona de servitud de protecció del domini públic maritimoterrestre-.  
Per la classificació de sòl no urbanitzable comú que posseeixen part dels terrenys de la parcel·la, i en compliment de la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable (hui vigent la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable), l'empresa ha obtingut amb data 4 de juny de 2002 la declaració d'interés comunitari (DES) per a l'ús i aprofitament de la planta d'aqüicultura marina en aquest sòl.  
Per a l'exercici de l'activitat es projecta:  
. Condicionament del terreny que presenta una topografia pràcticament horitzontal, realitzant el desbrossament, retirada de terra vegetal i formació d'una esplanada de llast compactada d'un metre d'altura sobre la cota actual del terreny per a facilitar l'evacuació dels cabals de renovació d'aigua necessaris per al cultiu.  
. La construcció d'un edifici de serveis, magatzems de pinso i manteniment, i caseta per a grup electrogen. Tot açò se situa en la zona de sòl no urbanitzable comú.  
. La unitat de preengreixament constituïda per bateries de tancs de fibra de vidre, estarà coberta per estructures d'ombreig desmuntables a manera d'hivernacle (82,6 x 44,6 m), aquesta unitat se situa la major part dins de la zona de servitud.  
. Instal·lació de captació i distribució d'aigua de mar per als tancs de cultiu en circuit obert, o a la futura unitat de recirculació per a la seua incorporació a circuit tancat. La captació serà subterrània, bombada des de tres pous situats en l'extrem de la parcel·la més pròxima a la mar.  
. Proveïment d'aigua dolça. Es necessita aigua dolça per a proveïment del personal de la planta (sanitària), neteja de les instal·lacions i reg de zones enjardinades. Es proposa aprofitar la captació d'aigua de l'aqüífer superficial que ja existeix en la planta actual, amb capacitat suficient per a abastir ambdues instal·lacions. L'aigua de consum humà serà proporcionada per empreses subministradores d'aigua embotellada.  
. Les aigües residuals sanitàries (365 m³/any) seran tractades en una fossa sèptica biològica amb capacitat de treball per a 20 persones. L'efluent es condueix per una conducció independent fins a la unitat de tractament on s'incorpora als cabals d'aigua de procés abans de l'eixida d'aquesta al mar.  
. Les aigües de neteja, les procedents de les zones de cultiu i les aigües pluvials es condueixen a través d'embornals i canaletes fins una xarxa de clavegueram independent que desemboca en una arqueta on travessa una reixa de desbastament prèvia a l'abocament.  
. Sistema d'evacuació de l'aigua de procés, realitzada l'evacuació per grups de tancs (4 grups). En principi es treballarà en circuit obert, l'aigua dels tancs és conduïda per al seu abocament al mar, a través de canaletes enregistrables i cobertes a la unitat de tractament (eliminació de sòlids suspesos i greixos) i després a l'arqueta d'abocament per al seu desguàs a través de l'emissari submarí. S'estima un cabal entre 480 i 1.920 M3/h segons fase del cicle. Per a una futura segona fase del projecte s'ha previst instal·lar un sistema de recirculació mitjançant unitats de tractament fisicobiològic, en aquest cas el cabal estimat oscil·la entre 48 i 192 m³/h.  
Els sòlids i fangs generats de les instal·lacions de depuració prèvia a l'abocament dels diversos tipus d'aigües (sanitàries, de procés, pluvials i de neteja) seguiran un procés de tractament i gestió.  
Es redacta el Projecte de conducció de desguàs per a l'abocament al mar de les aigües procedents de la piscifactoria de cria d'alevins i preengreixament de daurada i llobarro, per a aconseguir els corresponents permisos administratius per a l'execució de l'emissari en la zona de servitud de protecció i l'autorització d'abocament, conforme a la Llei 22/88, de costes.  
L'emissari submarí s'ha dimensionat per a aconseguir una adequada dispersió dels contaminants, conforme al que disposa la instrucció per al projecte de conduccions d'abocaments des de terra al mar (Ordre de 13 de juliol de 1993). La conducció tindrà una longitud total de 275 m amb canonada de polietilé de 710 mm de diàmetre, dels quals 55 m corresponen al tram terrestre i 220 m al tram submarí. La canonada en el seu tram terrestre i marítim fins una distància de la costa de 110 m discorrerà soterrada, en almenys 1 m de profunditat per davall de la cota del fons marí considerat en el perfil de temporals corresponent a la campanya de 2003 com a situació més desfavorable, després emergirà transcorrent semienterrada amb un tram final emergent fins al punt de descàrrega que se situa en batimetries de .4,5 m.  
La conducció de desguàs es projecta amb capacitat suficient per a evacuar els cabals punta de la planta de preengreixament estimats en 2.450 M3/h incloent pluvials, també es projecta un sobreeixidor d'emergència en línia de costa per a evacuar en situacions extraordinàries.  
. Instal·lació elèctrica, mitjançant connexions subterrànies des de la planta actual en funcionament. S'instal·larà un grup electrogen davant de la falta de subministrament elèctric.  
. Instal·lació d'emmagatzemament i distribució d'oxigen.  
Tota la instal·lació estarà encerclada per un sòcol i tela metàl·lica amb una alçària de 2,5 metres. El tancament paral·lel al camí d'Echevarría se situarà a 10 metres de l'aresta de la calçada de l'esmentat camí i estarà dotat amb un tanca o arbratge atapeït que s'ha de determinar, de característiques apropiades i resistents al medi, al qual se li instal·larà un sistema de reg localitzat automatitzat.  
Tramitació administrativa  
En data 29 de juny de 2004 es rep del Servei Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació a Castelló la documentació tècnica d'aquesta planta d'alevins i preengreixament de daurada i llobarro i l'estudi d'impacte ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat exposat al públic conjuntament amb la documentació tècnica presentada, en la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, per a l'obtenció de l'autorització d'ocupació de domini públic maritimoterrestre i de l'autorització d'abocament al mar que requereix l'execució d'aquest projecte, publicat en el DOGV núm. 4760, de 25 de maig de 2004. Com a resultat del període d'informació pública, 20 dies hàbils, no s'hi han presentat al·legacions, segons el certificat de data 6-08-2004 del cap del Negociat d'Informació i Registre de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Peticions de documentació complementària i informes sectorials  
En data 14-08-04 s'efectua consulta al Centre d'Arqueologia Subaquàtica de la Comunitat Valenciana, del Servei del Patrimoni Arqueològic, Etnològic i Històric de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports.  
En data 13-09-04 s'efectua consulta al Servei de Qualitat d'Aigües de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria.  
En data 30-09-04 se sol·licita ampliació de l'estudi d'impacte ambiental en determinats aspectes.   
En data 28-10-04 es remet una còpia de l'informe emés pel Centre d'Arqueologia Subaquàtica perquè siga tingut en compte en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental sol·licitada.  
En data 25-02-05 es rep un annex a l'estudi d'impacte ambiental, en contestació a l'ampliació sol·licitada, en el qual consta un estudi d'impacte arqueològic.  
En data 16-05-05, es rep de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació la documentació presentada pel promotor consistent en la còpia compulsada de l'informe de data 19 d'abril de 2005 obtingut de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.   
Informes sectorials  
En data 26 d'octubre de 2004 es rep, en resposta a la nostra consulta, el següent informe emés pel Centre d'Arqueologia Subaquàtica:  
L'emplaçament de les instal·lacions, tant en terra com en la mar, s'inscriuen dins de l'àrea arqueològica coneguda com el Calamó, on s'ubiquen restes d'una vil·la romana i una àrea enfront d'ella, d'utilització per a l'ancoratge i desembarcament de productes des d'època romana. Si a açò afegim la utilització del delta del riu Millars molt mes àmplia en època ibèrica i romana, estem davant d'una àrea d'alt percentatge de patrimoni arqueològic i etnològic.  
El projecte necessita incloure en l'estudi d'impacte ambiental les afeccions que l'obra planteja al Patrimoni Arqueològic, tant en terra com en mar.  
L'àrea objecte d'estudi de la nostra competència, se centrarà en la zona d'afecció directa de la platja, i de tot el recorregut de l'emissari sota les aigües, comprenent a més una banda d'afecció, seguint les indicacions que establisca aquest Centre d'Arqueologia Subaquàtica incloent a més d'una prospecció rigorosa visual, una sèrie de sondejos efectuats amb mànega de succió fins a arribar als nivells no arqueològics completament estèrils.  
L'estudi i memòria haurà de dirigir-lo un arqueòleg subaquàtic amb experiència provada en aquest tipus de prospeccions, amb el corresponent projecte i sol·licitud a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, a partir del qual s'establiran les mesures correctores i cauteles arqueològiques.  
Concloent l'informe que, en la documentació rebuda de l'estudi d'impacte ambiental (p. 8 A 12, 18 a 22, 34 a 37, 65 a 66 i plànols 1, 3 i 4) no presenta l'estudi d'impacte arqueològic, ni recull cap estudi sobre el patrimoni cultural, per la qual cosa s'informa de la necessitat i obligació d'incloure aquests estudis en l'expedient a tramitació.  
En data 10 de gener de 2005 es rep de l'Àrea de Qualitat Ambiental l'informe emés pel Servei de Qualitat d'Aigües en contestació a la consulta efectuada, en el qual es recull el següent:  
. L'abocament final es realitzarà a la mar a través d'una conducció de desguàs de PEAD de PN 10 kg./cm² i de 710 mm de diàmetre, amb una longitud total de 275 m dels quals 55 m de tram terrestre i un altre tram de 220 m d'instal·lació submarina. La part final d'aquest tram es bifurcarà en dos ramals de 17,5 m i de 500 mm de diàmetre amb boques de descàrrega única.  
. Es preveu la construcció d'un sobreeixidor d'emergència paral·lel a la conducció de desguàs i que desemboca en línia de costa, que només entrarà en servei davant d'avaries o quan el cabal punta de disseny siga superat per circumstàncies especials, garantint el límit d'hores d'abocament estipulat en l'Ordre de 13 de juliol de 1993.  
. L'arqueta d'abocament que condueix fins a la conducció de desguàs rep del sistema separatiu, d'una banda després de passar per una reixa de 10 mm les aigües pluvials, per una altra les aigües residuals sanitàries que se sotmeten a tractament físic i biològic en una depuradora compacta i per una altra les aigües de procés que són depurades mitjançant reixa de desbastament de 10 mm, filtre rotatoris de 40 µm i skimmer per a la separació de substàncies dissoltes i emulsionades.  
. El cabal abocat mitjà sense incloure les aigües d'origen pluvial, serà de 1.200 m³/h, sent el mínim de 480 m³/h, i el màxim 1.290 m³/h. Junt amb les pluvials el cabal màxim és de 2.459 m³/h.  
. Les concentracions dels paràmetres del futur efluent abocat, es trobarien per davall dels límits estipulats en la legislació i fins i tot per davall dels objectius de qualitat del medi receptor, complint el condicionat establit per l'Ordre del 13 de juliol de 1993 per a les conduccions de desaigüe.  
. L'abocament d'aquesta nova planta de cria d'alevins i preengreixament de daurada i llobarro de l'empresa Piscicultura Marina Mediterránea, SL, es troba en tràmit d'autorització, havent rebut informes del Servei de Costes de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, de l'Agència Valenciana de Turisme, de la Comandància Naval de Castelló del Ministeri de Defensa, de l'Ajuntament de Burriana i de la Capitania Marítima a Castelló, tots amb caràcter favorable.  
. Es remet una còpia dels certificats d'exposició pública del projecte, en la Conselleria de Territori i Habitatge i en l'Ajuntament de Burriana, sense que s'hi haja presentat cap al·legació durant el termini legal estipulat.  
Atés allò que s'ha exposat, el Servei de Qualitat d'Aigües entén que l'abocament té un impacte sobre el medi receptor acceptable i és susceptible de ser autoritzat.  
Al seu torn, s'informa que l'estudi d'impacte ambiental del Projecte bàsic de nova planta de cria d'alevins i preengreixament de daurada i llobarro, constava entre la documentació exposada al públic.  
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, en el seu informe de 19-4-05, dóna a conéixer el següent:  
. Que realitzada la prospecció arqueològica subaquàtica relacionada amb el projecte, no es veurà afectat el patrimoni cultural submergit pel projecte.  
. Pel que fa al patrimoni arqueològic terrestre, l'actuació de seguiment de les obres proposada s'ha estimat prou, per la qual cosa haurà de preveure's aquesta actuació com a mesura correctora en el corresponent estudi d'impacte ambiental. Una vegada aprovat aquest, i prèviament a l'inici d'execució d'obres, haurà d'instar-se la pertinent autorització per a l'execució del seguiment de conformitat amb el que preveu l'article 60 de la Llei del patrimoni cultural valencià.  
. Sense perjudici de l'anterior, l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres determinaria l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a aquesta Conselleria a aquest efecte que es determinen les mesures oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei del patrimoni cultural valencià.  
. Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte resulta procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que preveurà les actuacions realitzades, resultats i programa de vigilància i/o mesures correctores, si és el cas, i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià a aquest efecte que s'aporte en el corresponent procediment d'impacte ambiental davant de l'òrgan administratiu competent.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
En l'estudi d'impacte ambiental es recull l'inventari ambiental de l'àrea d'afecció per l'activitat projectada que comprén l'estudi d'una àrea que s'estén fins a un radi de 250 m al voltant de la parcel·la i, en el medi marí, la de l'àrea que es veurà afectada directament per la construcció de l'emissari submarí.  
Els terrenys on s'instal·larà l'activitat són antics camps de cultiu de la zona agrícola en règim de regadiu que es troba entre les desembocadures dels rius Sec i Millars. Tota la zona està dotada amb una densa xarxa de regadiu per a abastir els cultius de cítrics.  
Aquests terrenys es troben en la zona costanera on l'aqüífer descarrega en el mar, estant el nivell piezomètric a poc més d'1 m de profunditat. Com a resultat dels sondejos realitzats en la parcel·la adjacent s'ha pogut determinar amb precisió l'estructura del subsòl i la ubicació dels diversos aqüífers subterranis, així l'aqüífer d'aigua dolça queda confinat a les capes de graves situades entre 5 i 15 metres, mentre que a partir dels 30 m de profunditat les capes permeables estan ocupades per aigües d'origen marí.  
La vegetació actual en la parcel·la és d'escàs valor, un dens herbassar format per gramínies que es desenvolupen sobre sòls amb cert grau d'alteració d'origen antròpic, i un canyar mesclat amb esbarzerars i enfiladisses en el límit oriental de la parcel·la la finalitat del qual és delimitar-la i protegir-la de les brises marines, aquest aprofitament dels canyars està molt estés per la zona agrícola.  
Amb relació a la fauna, per a la qual s'amplia l'àmbit de la zona estudiada, aquesta es redueix a les espècies pròpies d'ambients agrícoles i periurbans. Entre les espècies esmentades dels grups de vertebrats millor representats (herpetofauna, mamífers i aus) es destaca per la seua abundància al gripau comú (Bufo bufo) i a la presència de la musaranya nana (Suncus etruscus), ambdues són espècies protegides incloses en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat.  
Respecte al medi marí, la zona d'estudi està situada en un tram de costa .del delta del Millars. que és netament regressiva a causa de l'efecte barrera que produeix el port de Castelló al transport natural dels sediments de la deriva litoral, el flux general del qual és de nord a sud, i als escassos aportes de sediments del riu Millars en estar regulada la seua conca. Aquesta falta d'alimentació junt amb l'acció de l'onatge ha donat lloc a què la costa haja quedat reduïda a un exigu cordó de graves, molt inestable que pateix constantment modificacions pels temporals. S'ha construït una escullera de defensa per a evitar-ne aquest avanç regressiu.  
Els fons submarins estudiats fins a .5 m presenten un pendent molt suau al voltant del 2% format per arenes que s'alterna amb grans extensions de graves Amb granulometries que varien en funció de la distància a la costa, en els primers metres es troben graves de grandària xicoteta i mitjana i en les zones més profundes es troben les birles més grans. La mobilitat d'aquest tipus de substrat i l'acció constant de l'hidrodinamisme, molt intensa per la poca profunditat i per tractar-se d'una costa oberta, fa que els poblaments bentònics siguen molt reduïts, a més l'enfangament observat que també va en detriment de l'assentament de comunitats.  
Les comunitats detectades sobre aquests fons, pertanyents al pis infralitoral, tenen escassa rellevància ecològica. En les taques d'arena la biocenosi que es desenvolupa és la d'arenes fines ben calibrades. En els fons d'arena que s'estenen entre els 3 i 4 m de profunditat apareix ben desenvolupada la praderia de Caulerpa prolifera combinada amb la d'arenes fines ben calibrades, i des dels .4 m fins al final del recorregut amb substrat de graves i cantells es desenvolupa un poblament algal format per una fàcies fotòfila degradada de dictiotals.  
No s'ha detectat biocenosi o espècies d'especial interés ecològic per a la seua conservació que puguen condicionar l'execució del projecte.  
Les aigües litorals presenten una qualitat acceptable a causa de l'absència d'abocaments significatius ja que es tracta d'una costa molt oberta amb bona renovació.  
Paisatge. Es diferencien dos grans unitats de paisatge: La unitat rural constituïda per les vastes extensions de tarongers que proporciona una uniformitat paisatgística, accentuada per l'absència de relleus topogràfics o fites paisatgístiques rellevants. I la unitat litoral, amb què afronta la parcel·la, el valor intrínsec de la qual en aqueixa zona està molt deteriorat per l'estat regressiu de la costa, la destrucció de la morfologia típica de la platja en introduir els elements d'escullera.  
Sobre els elements culturals que constitueixen el patrimoni històric, artístic i arqueològic, les instal·lacions es projecten dins d'una àrea coneguda, i informada, per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià com el Calamó on se situen restes d'una vil·la romana.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat 42 impactes negatius i tres de positius. Entre els impactes negatius s'han determinat 26 compatibles i 4 moderats en la fase de construcció i, en la fase de funcionament, 8 moderats i 4 severs.  
Els efectes negatius a causa de les emissions de pols, soroll, vibracions, compactació, etc., propis de la fase de construcció (excavacions, moviment de terres, trànsit de vehicles pesants i maquinària) que es tipifiquen com a compatibles per ser de baixa intensitat que quedaran restringits a la zona d'obres i finalitzaran quan aquestes concloguen, seran minimitzats per mitjà de senzilles mesures correctores.  
Dels impactes moderats es destaquen, per ser potencialment perillosos si no s'adopten les mesures correctores adequades durant l'execució de les obres, el risc de contaminació del sòl amb olis, greixos, combustibles procedents dels vehicles i maquinària, i el derivat de crear-se runams incontrolats en la zona d'obra.  
Els altres impactes moderats prevists seran per les labors de desbrossament que afectaran negativament la vegetació de la parcel·la i alteraran la integritat paisatgística de l'entorn. S'assenyala en l'estudi d'impacte ambiental que les obres es realitzaran en una zona molt transformada i de clara vocació agrícola que ha estat dedicada històricament al cultiu de cítrics, i només afectaran la vegetació i fauna d'escàs interés associada a ambients antròpics. En cap cas afectaran espècies o comunitats de fauna i flora subjectes a algun tipus de protecció.  
La incidència en l'aqüífer pel bombament d'aigua dolça per a aquesta instal·lació es considera insignificant ja que és un cabal xicotet (913 m³/ any) en comparació amb l'utilitzat per a regs o usos industrials en la comarca. A més, atesa la ubicació del pou en la cua de l'aqüífer, tot el cabal bombat per a les dues instal·lacions correspon als excedents que es descarreguen a la mar, estimats en 39 hm³/any. Per la qual cosa no suposarà un impacte significatiu sobre el proveïment global d'aigua de la zona ni per a l'equilibri hídric de l'aqüífer.  
Els impactes més severs s'associen amb l'abocament dels efluents generats pel procés que s'analitzen per al funcionament en circuit obert com el pitjor estat de funcionament de la planta.  
Els principals contaminants presents en l'abocament seran nutrients, matèria orgànica i, sobretot, sòlids suspesos procedents del metabolisme dels animals estabulats i de les restes d'aliments no ingerits, tots ells fàcilment biodegradables i assimilables pel medi. En cap cas s'abocaran substàncies tòxiques, bioacumulables o nocives per a la salut de les persones o de l'entorn. La seua incidència negativa es deu al risc que puguen desenvolupar-se processos localitzats d'eutrofització que podrien cronificar-se i perjudicar les comunitats bentòniques així com a la qualitat de les aigües.  
No s'espera efectes acumulatius respecte a l'actual abocament de la planta en funcionament, ja que es troba situada a més de 200 metres i el seu radi d'influència en cap moment ha superat els 50 metres.  
Dels diversos tipus de residus sòlids produïts en l'exercici de l'activitat (urbà, no perillós, perillós i reciclable) i classificats segons codi LER, es troben els fangs obtinguts en el tractament de filtrat que opera en sistema de circuit tancat que serà quan es genere un major volum, al voltant de 76 t/any en pes humit, i que pel seu contingut en clorurs no podran ser destinats a ús agrícola.  
S'ha tractat la incidència de les obres sobre el patrimoni arqueològic submergit l'afecció del qual es considera nul·la, i queda pendent per realitzar les prospeccions en terra, segons l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Per a minimitzar els impactes negatius detectats s'estableixen, entre altres, les mesures següents:  
. Qualitat de l'aire. S'humectaran periòdicament o es recobriran amb materials protectors les zones d'e recollida, runams i, en general, les zones desproveïdes de vegetació exposades al vent, susceptibles d'emetre pols. Es dotarà els camions de faldons que limiten l'emissió de pols en els desplaçaments, a més aquests vehicles portaran coberts els materials pulverulents durant el seu transport. Es portarà un correcte manteniment dels vehicles i maquinària amb motors d'explosió amb revisions trimestrals.  
. Soroll i vibracions. S'insonoritzaran els compressors i la maquinària de les obres, i es durà a terme un correcte manteniment de la mateixa.  
. Permeabilitat i compactació del sòl. Es controlaran les zones de maniobra I repòs de la maquinària pesant i vehicles, així com l'acumulació de runes fora dels abocadors controlats. Després de la finalització de les obres es procedirà a un treball senzill dels terrenys compactats que no siguen ocupats per les instal·lacions, per a restaurar l'estructura del sòl i facilitar-ne la revegetació.  
. Qualitat edàfica. Es realitzarà la recollida, abassegament i tractament selectius del sòl procedent de les excavacions que puga ser d'utilitat com a terres agrícoles. En els parcs de maquinària i vehicles es disposarà de contenidors adequats per a la recollida dels abocaments accidentals d'olis, greixos o combustibles en els sòls; aquests residus perillosos seran gestionats correctament a través d'empreses autoritzades.  
. Qualitat de les aigües superficials. Les edificacions a peu d'obra empraran per a les aigües residuals sistemes compactes de depuració química i col·locaran contenidors per A la recollida i transport dels residus sòlids generats durant les obres.  
. Unitats de paisatge, geomorfologia, topografia i coberta vegetal. Concloses les obres es restauraran les àrees de treballant retirant tots els elements (maquinària, ferramentes, edificacions temporals,..) resultants d'aquestes. Es respectarà la morfologia natural del terreny, emprant-se el material d'excavació a restaurar la zona. S'establirà una coberta vegetal en les zones no urbanitzades emprant espècies arbustives i arbòries autòctones a causa de la seua major adaptació al terreny, integració paisatgística, baix manteniment i menor consum d'aigua.  
Tot el perímetre de la parcel·la tindrà un tancament translúcid compost per un sòcol de 0,9 m d'alt i malla metàl·lica d'1,5 m. Per la part interior s'instal·larà una pantalla vegetal per a potenciar la integració estètica del conjunt i facilitar-ne el manteniment.  
. Comunitats bentòniques. Es minimitzarà la grandària de l'excavació en el llit marí per a la conducció d'abocament i es recobrirà la rasa oberta amb els mateixos materials existents per a afavorir-ne la recolonització per les poblacions que componen l'actual biocenosi bentònica.   
. Abocament d'efluents. Malgrat estimar-se molt poc contaminant l'efluent, segons els càlculs realitzats sobre les concentracions de nitrogen i fòsfor esperats, es realitzarà un sistema de depuració previ al seu abocament al mar. Aquest consistirà en una reixa de desbastament, un filtre de discs i un separador de bromeres, que permetrà eliminar fins a un 90% dels sòlids suspesos i reduir de forma molt considerable les càrregues contaminants de l'efluent final. Les aigües sanitàries generades en la instal·lació se sotmetran a un tractament individualitzat abans d'unir-se a les aigües de procés, i previ al sistema de depuració per a evacuar per l'emissari submarí.  
L'empresa durà a terme un programa d'investigació i desenvolupament que li permeta dimensionar correctament el sistema de funcionament en circuit tancat. Amb aquest sistema es podrà recircular el 95% del cabal, minimitzant els abocaments al medi i aconseguir un estalvi d'energia sobretot en escalfament i bombament d'aigua.  
Respecte al sobreeixidor d'emergència en línia de costa, no es recull de manera clara si les aigües abocades al seu través han passat prèviament pel sistema de tractament establit. A la vista de l'informe favorable del Servei de Qualitat d'Aigües a les característiques del futur efluent abocat, s'haurà de procurar que per tal sobreeixidor s'evacuen les aigües igualment tractades.  
. Gestió de residus sòlids. Es disposarà de contenidors específics per a cada tipus de residu que se situaran sota cobert en un lateral de la parcel·la per a facilitar-ne la recollida periòdica per empreses gestores autoritzades.  
S'estableix un contenidor per als peixos morts recollits en bosses de plàstic. En cas d'accident o de patologies greus que generen una elevada mortaldat de peixos, s'haurà de disposar dels serveis d'una empresa especialitzada i autoritzada per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació per a la recollida i tractament de cadàvers d'animals i subproductes.  
Pels residus perillosos generats com ara envasos contaminats (de dissolvents, pintures, reactius, desinfectants, etc.) tubs fluorescents, productes químics i altres, l'empresa s'ha inscrit en el registre de xicotets productors de residus perillosos de la Comunitat Valenciana.  
Amb relació als fangs obtinguts del filtrament de les aigües de procés i de la depuradora d'aigües sanitàries, es proposa que hauran de ser tractats en un filtre premsa i en forn d'assecat per a aconseguir una deshidratació mínima del 80%, afavorint-ne la estabilització i obtenció d'un menor volum per al trasllat d'aquests a un abocador. El lixiviat de la premsa s'incorporarà al sistema de depuració per al seu tractament.  
. Per a conéixer l'afecció al patrimoni arqueològic terrestre es realitzarà un seguiment de les obres en terra, en els termes que estableix la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià en el seu informe de 19-4-05.  
Programa de vigilància ambiental  
En l'EIA s'estableix com a programa de vigilància ambiental el següent:  
Durant la fase de construcció, realització d'inspeccions setmanals per a comprovar que no es produeixen abocaments de residus perillosos (olis, greixos...) ni d'aigües residuals, abocadors incontrolats, et... Comprovació a final de l'obra de la restauració dels terrenys afectats i no urbanitzats, com també aquells serveis que es vegen afectats: vials, xarxa i esculleres.  
Durant la fase de funcionament la vigilància ambiental se centrarà en:  
Manteniment i control diari dels sistemes de depuració.  
Anualment, inspecció i manteniment de la conducció de desguàs.  
. Control mensual de la qualitat de l'efluent, amb presa de mostra d'aigua de l'arqueta d'abocament per a analitzar els paràmetres: pH, sòlids en suspensió, nitrogen total, fòsfor total, carboni orgànic total, microorganismes fecals (coliformes i estreptococs), oxigen dissolt, etc.  
. Control mensual de les aigües receptores, mitjançant la presa de cinc mostres d'aigua subsuperficial, tres en la platja i dos en el punt d'abocament. Es mesuraran en cada mostra a més dels paràmetres esmentats anteriors el color, transparència, salinitat, i clorofil·la a.  
. Control semestral de les comunitats bentòniques. Es prendran cinc mostres repartides regularment al llarg d'un transecte de 100 m paral·lel a la costa que tindrà com a centre el punt d'abocament. Els paràmetres que s'analitzaran: pH, matèria orgànica, composició granulomètrica i els microorganismes fecals. Al mateix temps s'efectuarà una prospecció visual per a analitzar qualitativament els poblaments bentònics, amb fi de determinar canvis anormals en la composició i diversitat de la comunitat així com en el grau d'enfangament dels fons.  
S'empraran espècies indicadores, sempre que siga possible, per a detectar alteracions ambientals significatives, per exemple la proliferació de clorifícies en el pis mesolitoral, de rodofícies filamentoses en l'infralitoral, o del bacteri Beggiatoa sp en els sediments.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta i de l'annex I apartat 1 g) i 6 b) del Decret 162/90.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista del que antecedeix, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Considerar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de piscifactoria de cria d'alevins i preengreixament de daurada i llobarro amb emissari submarí, promoguda per l'empresa PISCICULTURA MARINA MEDITERRÁNEA, SL, situada al paratge Echevarría, partida de Calamó, polígon 10, parcel·la 243, del municipi de Burriana (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. A l'obtenció de l'informe favorable de la Direcció General de patrimoni cultural valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
2. Al tractament de la totalitat de les aigües residuals que s'aboquen al mar, incloent les evacuades a través del sobreeixidor d'emergència, com també al compliment dels límits d'abocament que s'establisquen en l'autorització respectiva.  
3. L'empresa remetrà de manera anual a aquesta Direcció General els resultats, anàlisi dels mateixos i conclusions del programa de vigilància ambiental.  
4. El projecte preveurà una partida pressupostària que permeta dur a terme el programa de vigilància ambiental  
Tercer  
Notificar a l'interessat que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 11 juliol de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 209/04-AIA  
Projecte: Projecte bàsic de les obres de millora de l'emissari submarí de la platja de l'Albufereta en el terme municipal d'Alacant  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transports  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: En la platja de l'Albufereta del terme municipal d'Alacant  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions i/o de l'activitat del projecte:  
El projecte comprén dues actuacions que es resolen de manera conjunta: Per un costat substitueix el conducte d'evacuació d'aigües pluvials a la mar en lloc de l'actual que s'ha eliminat en executar diverses obres efectuades per a prevenir efectes d'inundació (canalització dels barrancs de forest Orgègia i Juncaret), que a més ara ha d'evacuar un cabal major. Per un altre, és la modificació de l'emissari submarí actual (amb abocament a cota 9.50 i diàmetre de 450 mm) que aboca l'aigua tractada de l'EDAR de forest Orgègia que està en aquest moment ampliant-se.  
El projecte planteja una nova conducció de diàmetre 1.200 mm. aconseguint la batimètrica .30m, sent la longitud marina de 4.360 m comptats a partir del pk 0+033 (coincident amb la línia de costa) que part de la fase I de l'emissari terrestre. De tota la longitud, des del pk 0+033 a pk 0+398 s'executa conjuntament amb el sobreeixidor de pluvials discorrent en la mateixa rasa, mentre que la resta (des del pk 0+398 a pk 4+393) s'executa només aquesta conducció.  
El tram submarí discorre excavat en rasa i soterrat des del pk 0+010 fins al pk 0+940 a partir d'ací l'emissari discorre sobre el fons, des del pk 4+193 fins al pk 4+393 en una longitud de 200 m, es disposen 30 unitats difusores protegides per biòtops de formigó armat de dimensions de 2'2x1.5 m.  
Es construeix així mateix una nova estació de bombament en el marge esquerre, junt amb la canalització del barranc Orgègia, prop de la platja de l'Albufereta, estant en la seua major part soterrada.  
2. Alternatives  
La ubicació està condicionada per les infraestructures existents.  
El traçat de l'emissari aporta una alternativa al projecte variant la trajectòria proposada inicialment amb eix direccional en sentit sud, per una altra consistent en reorientar l'esmentada direcció a partir de la isobata dels 5 m 25º en sentit sud-est, guanyant en salvaguarda ambiental, de manera que:  
. No s'aboca directament sobre l'alga Caulerpa racemosa, dificultant-ne la propagació, a favor de la conservació de biocenosis pròpies, en particular de les praderies de fanerògames.  
. Es redueix la superfície d'afecció a la praderia de Posidonia oceanica pel traçat de l'obra.  
. Es mantenen distàncies de separació notables (superior a 1.000 m) entre el focus d'abocament i les biocenosis amb valor per a la conservació.  
. Es manté una distància de separació suficient (3.000 m) per a garantir els requisits de qualitat ambiental de la normativa d'aigües de bany (segons les consideracions per al càlcul de la dilució relatives als paràmetres ambientals, la disposició dels difusors i el cabal de l'abocament.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El 3 d'agost de 2004 l'entitat de Sanejament d'aigües remet el projecte bàsic i estudi d'impacte ambiental junt amb el certificat d'informació pública, així com informe del Servei de Planificació de Recursos Hidràulics de contestació a les al·legacions formulades.  
El projecte ha estat sotmés a informació pública mitjançant anunci de l'entitat pública de Sanejament d'aigües residuals en el BOE núm. 95 de 19 d'abril de 2004 i DOGV núm. 4.739, de 26 d'abril de 2004, i s'hi han presentat al·legacions per part del grup municipal d'EU-L'Entesa de l'Ajuntament d'Alacant, segons consta en el certificat remés.  
Se sol·licita ampliació de documentació en data 27 d'octubre de 2005 relativa als informes rebuts en el transcurs de la tramitació així com l'estudi sobre les possibles incidències del projecte sobre els elements integrants del patrimoni històric, artístic i arqueològic subaquàtic amb informe del Centre d'Arqueologia Subaquàtica de la Comunitat Valenciana, dependent de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
En data 29 d'abril de 2005 Sanejament remet projecte d'intervenció subscrit per un arqueòleg subaquàtic, per a la seua incorporació com a annex a l'estudi d'impacte ambiental i autorització de prospecció arqueològica.  
2. Consideracions sobre les al·legacions formulades:  
Les al·legacions presentades en extracte es refereixen a:  
1. Afecció a LIC Cap de l'Horta,es proposa una modificació del traçat de l'emissari respectant el punt final de l'abocament de l'alternativa proposada en el projecte per a evitar que el traçat discórrega per la zona LIC.  
2. Sol·liciten que es redimensione l'emissari per a un cabal sensiblement menor al previst i que les obres de millora prevegen la construcció d'infraestructures de regulació i distribució que permeten la reutilització de la pràctica totalitat de l'aigua depurada en l'EDAR de forest Orgègia.  
3. Es rebutja la construcció d'un bypass en l'actual estació de bombament que permeta evacuar a través d'emissari d'aigües residuals sense depurar, per falta d'abastiment elèctric en aquesta.  
Del Servei de Planificació de Recursos Hidràulics de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, s'emet un informe de contestació a les al·legacions formulades en el qual s'indica:  
1. Sobre possible afecció a LIC Cap de l'Horta: Que l'emissari creua 70 m de LIC, però que en aquest tram l'emissari va depositat sobre el fons, no requerint-se el seu soterrament i l'única afecció es produirà pel suport dels llasts de formigó cada 5 m sobre el fons. El traçat alternatiu que es proposa és més llarg i té la dificultat afegida de tenir la traça corba, la qual cosa resulta en terra una nimietat, però no tant en el medi marí. Deixant, no obstant això, a criteri de l'avaluació d'impacte ambiental la possibilitat de canvi de traçat.  
2. Redimensionar la canonada principal a la baixa: No es comparteix aquest punt amb l'al·legació formulada, ja que si bé s'ha de perseguir la màxima reutilització de l'aigua depurada, s'ha de garantir que els cabals elevats i tractats en la planta tenen possibilitat d'eixida en condicions d'abocament adequades sota pena de col·lapsar el sistema.  
3. Sobre el rebuig a la possibilitat d'alleugeriments d'emergència, de la mateixa manera que en el punt anterior, es considera que no és una bona pràctica en l'enginyeria d'infraestructura urbana el fet d'eliminar vàlvules de seguretat, la qual cosa no suposa que s'haja prescindit de dissenyar sistemes que eviten situacions de risc, com s'ha fet en aquest projecte, incloent un grup electrogen i instal·lació de bombes en reserva activa permanent, mantenint el sobreeixidor com a última vàlvula de seguretat.  
Respecte a la proposta de canvi de traçat que se cita en l'al·legació presentada, s'analitza en aquest procediment d'avaluació d'impacte ambiental, exposant-se l'esmentada valoració en el capítol de consideracions ambientals.  
3. Informes obrants en l'expedient:  
De les consultes efectuades en l'Àrea d'Avaluació Ambiental, es reben els informes següents:  
. L'Àrea de Qualitat Ambiental informa en data 28 de gener de 2005 sobre les actuacions previstes en el projecte bàsic, indicant a més que l'efluent de l'EDAR de forest Orgègia, que amb la nova ampliació tractarà abocaments d'una població equivalent de 600.000 habitants equivalents, tindrà tractament secundari i terciari.  
De l'examen de la documentació aportada i sense perjudici de la preceptiva autorització d'abocament a domini públic maritimoterrestre prevista en la Llei de costes que, si és el cas, atorgarà la Direcció General de Qualitat Ambiental, el Servei de Qualitat Aigües informa que la solució proposada compleix amb la legislació aplicable necessària per a l'autorització d'abocament al mar i la concessió d'ocupació del domini públic maritimoterrestre, per la qual cosa no s'oposa a aquesta solució, no obstant això haurà de tenir-se en compte:  
. El sobreeixidor definit en el projecte haurà de complir amb les condicions especificades en l'article 5.3.1 de l'Ordre de 13 de juliol de 1993 per la qual s'aprova la instrucció per al projecte de conduccions d'abocaments des de terra al mar.  
. S'haurà d'executar un programa de vigilància i control dins del marc establit per l'article 7 de l'Ordre de 13 de juliol de 1993 per la qual s'aprova la precitada instrucció, i haurà de ser aprovat per la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Així mateix informa que s'està tramitant expedient per a autorització d'abocament a domini públic maritimoterrestre de l'esmentat projecte, estant a l'espera dels informes de diversos organismes, d'acord amb el que disposa l'article 146 del Reial decret 1471/1989.  
. Del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, s'emet un informe en què es formulen en extracte les consideracions següents:  
. Actualment, a través dels dos emissaris que es projecta substituir, l'efluent de l'estació depuradora desemboca directament sobre una biocenosi de protecció prioritària (Cymodocea nodosa), i a escassos 700 metres de la praderia de Posidonia oceanica, sent l'aportació d'aigües residuals una de les causes que contribueixen a la degradació d'aquesta important comunitat biològica, a més d'afavorir l'expansió dels tipus algars del gènere caulerpa (Caulerpa racemosa), que estan desplaçant a les biocenosis pròpies dels mitjans litorals mediterranis.  
Així mateix la distància del focus d'abocament actual és insuficient per a salvaguardar amb garanties la qualitat de les aigües de bany, detectant-se en la platja de l'Albufereta episodis d'eutrofització.  
. El projecte que es planteja, persegueix millorar la situació ambiental actual. S'aporta una alternativa al projecte mitjançant la variació de la trajectòria proposada inicialment en reorientar la direcció sud inicial per una altra 25º en direcció sud-est partir de la isobata dels 5 m.  
. Ambdós traçats afecten el LIC Cap de l'Horta, àrea exclusivament marina i litoral proposada per a incloure algunes praderies de Posidonia oceanica en estat variable de conservació, així com alguns ecosistemes d'interés. A més de les esmentades praderies de posidònia (\*1120) i cimodocea (1110), apareix en la zona vegetació de penya-segats amb limònium endèmics (1240) i coves marines submergides (8330).  
No obstant això, en la trajectòria alternativa proposada, s'evita l'abocament en la zona de distribució de l'alga Caulerpa racemosa, evitant-ne la proliferació i per tant contribueix a la conservació de l'ecosistema marí tipus del Mediterrani sud-occidental. Així mateix, l'abocament del nou projecte desemboca sobre bicenosis d'escàs valor ecològic (mata morta de posidònia amb arenes fangoses, detrític enfangat).  
Finalment en aquest informe es conclou que:   
. Els abocaments al mar que es produeixen en l'actualitat a l'Abufereta provoquen un efecte negatiu sobre la praderia formada per la fanerògama Cymodocea nodosa, i constitueix una de les causes de degradació de la praderia de Posidonia oceanica existent. Així mateix, la distància al focus d'abocament és insuficient per a salvaguardar amb garanties la qualitat de les aigües de bany. En relació amb açò, en la platja de l'Albufereta es detecten episodis d'eutrofització.  
. El projecte que s'estudia persegueix millorar la situació ambiental actual, aportant únicament una alternativa al projecte, la qual afecta el traçat de l'emissari. En aqueix sentit, aquest Servei considera més favorable la trajectòria alternativa, en minimitzar l'impacte tant en la fase de construcció com en la fase d'abocament sobre la praderia de Posidonia oceanica.  
Per la qual cosa vistes les consideracions reflectides anteriorment, s'informa favorablement sobre el projecte, en considerar que la solució aportada pel mateix resulta ambientalment més favorable que la situació actual de l'abocament.  
No obstant això, es recomana aplicar les mesures correctores establides per l'Institut d'Ecologia Litoral que figuren en el document núm. 5.  
En la tramitació d'autorització d'abocament a la mar en la Direcció General de Qualitat Ambiental, fins a la data s'ha sol·licitat informe els organismes següents:  
. Direcció General de Costes del Ministeri de Medi Ambient; Ajuntament d'Alacant; Direcció General de Pesca de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació; Conselleria de Turisme; Capitania Marítima de la Direcció General de la Marina Mercant; Comandància Militar de Marina del Ministeri de Defensa; Divisió de Ports i Costes de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Es remeten els informes següents:  
. De l'àrea d'Infraestructures I+D+I, de la Conselleria de Turisme, s'informa favorablement condicionat que les conduccions al seu pas per la platja de l'Albufereta queden integrats al voltant de la platja mateix. (7 de març de 2005).  
. De la Capitania Marítima d'Alacant de la Direcció General de la Marina Mercant s'emet un informe (14 de març de 2005) on indica que considera més idoni el traçat alternatiu previst (canonada reorientada 25º direcció sud-est partir d'isobata-5), ja que en el projecte inicial de l'emissari (direcció sud), part de la canonada s'introduïa en l'interior de la zona 2 d'ancoratge situada en la badia d'Alacant, reservada a vaixells de mitjà i gran port que esperen el seu atracament en port o busquen refugi per mal temps, amb la qual cosa s'evita el risc de danys o ruptura d'emissari ocasionats per les àncores dels vaixells durant la maniobra d'ancoratge i permanència en l'ancoratge.  
Així mateix formula una sèrie de consideracions sobre senyalització i notificació d'execució d'obres.  
. De la Gerència Municipal d'Urbanisme de l'Ajuntament d'Alacant (1 d'abril de 2005), s'emet un informe favorable, formulant consideracions relatives a què s'instal·le un desbast de gruixos mitjançant reixes de funcionament automàtic en l'estació de bombament, i contenidor de residus; instal·lació de telecomandament i telecontrol en la EB, integrada en el sistema de telecomandament i telecontrol de l'EDAR de forest Orgègia; instal·lació de desodorització del la EB amb carbó actiu.; minimització de l'impacte visual de la EB; connexió d'EB amb arqueta de capçalera de la conducció de pluvials per a reduir al màxim els abocaments d'aigües pluvials directament a la platja.  
. De la Comandància Militar de Marina del Ministeri de Defensa s'emet un informe favorable (21 d'abril de 2005)  
. De la Direcció General de Transports, Ports i Costes de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, s'emet un informe favorable en data 9 de maig de 2005, ressaltant la necessitat realització de l'obra projectada com a finalització de les actuacions en la canalització dels barrancs d'Orgègia i Juncaret, sent a més una demanda veïnal dels usuaris de la platja de l'Albufereta.  
. De la Capitania Marítima d'Alacant, informa quant a la modificació del traçat de l'emissari en el tram final d'aquest per a evitar l'ocupació de la zona 2 d'ancoratge de la badia d'Alacant, la Mancomunitat de l'Alacantí contesta el 27 d'abril de 2005 acceptant la modificació.  
. De la Direcció General de Pesca de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, s'emet un primer informe de data 17 de març de 2005 desfavorable per l'afecció a la praderia de posidònia, sent més intens entre les batimètriques .12 i .22 (en el tram final de l'emissari). Posteriorment en data 13 de juliol de 2005 emet un informe favorable després de les modificacions introduïdes per la Mancomunitat de l'Alacantí remeses en data 21 de juny de 2005, consistents en no executar l'obra discorrent l'emissari submarí en solc sobre la superfície, sinó situar la conducció sense solc on recolzar-se modificant els elements d'ancoratge, donant-los una alçària superior evitant tocar el fons marí (permetent una làmina lliure de 0'30 m entre el fons i la rasant de la conducció).  
Afeccions legals:  
Afecta l'ocupació del domini públic maritimoterrestre, per la qual cosa haurà de disposar de l'autorització preceptiva de la Direcció General de Costes.  
Per a l'abocament al mar, haurà de disposar de la corresponent autorització d'abocament que ara es tramita, amb els límits que s'establisquen en aquesta. Així mateix tant l'execució com el funcionament pot tindre incidència en la qualitat d'aigües de bany, per la qual cosa resulta extremadament important que es complisquen els esmentats paràmetres en l'aigua abocada a través de l'emissari, així com els calendaris d'execució d'obres.  
El traçat de l'emissari transcorre pel Lloc d'interés comunitari de Cap de l'Horta, àrea exclusivament marina i litoral, per la qual cosa s'hauran d'adoptar les mesures preventives i correctores que s'establisquen a través de la present resolució i de les autoritzacions sectorials corresponents.  
Consideracions ambientals:  
1. Elements ambientals afectats pel projecte:  
En el projecte de l'emissari, els principals elements ambientals que poden veure's afectats són, en la fase d'execució de les obres, les poblacions comunitats bentòniques. Destacant la Posidonia oceanica i la Cymodocea nodosa, ambdues constituents dels hàbitats prioritaris del LIC Cap de l'Horta. No obstant això, el tram que transcorre soterrat que constituiria la major afecció, es troba fora del LIC, i únicament afectarien en la zona de LIC els llasts de formigó depositats sobre el fons.  
Així mateix es pot produir afecció als poblaments bentònics per l'efecte de terbolesa ocasionada pel soterrament de la canonada (fins a la isobata dels 8 m), especialment a la Cymodocea nodosa que també afectaria transitòriament la qualitat d'aigües de bany per la seua proximitat a la zona costanera.  
Un capítol que s'ha de considerar és la possible afecció a elements integrants del patrimoni històric artístic, ja que tal com reconeix l'estudi arqueològic previ, la zona correspon a diversos assentaments humans interpretats pels excavadors com un port en el jaciment iber del Turó de les Basses i l'excavació del moll altoimperial del port de Lucèntum, de la qual cosa es desprén que la zona ha tingut una gran activitat històrica, presentant per tant una alta probabilitat de trobar restes integrants del patrimoni. Resulta necessari, per tant, efectuar les preceptives prospeccions arqueològiques que permeten determinar les mesures preventives que s'han d'adoptar per a la preservació del patrimoni històric, i si resultara necessari com resultat de l'informe de la Direcció General de Patrimoni, que s'efectue el seguiment de les obres per un arqueòleg especialitzat.  
. En la fase de funcionament el principal impacte és el causat pels abocaments sobre la qualitat de l'aigua de mar, que influeix també sobre la pervivència de les comunitats bentòniques, la riquesa piscícola i conseqüentment sobre l'activitat pesquera. Respecte a la distància del punt d'abocament a la línia de costa, s'amplia més enllà dels 200 m que des de la línia de costa, recomana la normativa per al compliment dels objectius de qualitat: 400 m en la platja del Postiguet; 900 m en la platja de l'Albufereta; 700 m en la platja de l'Almadrava.  
. En la proximitat a la desembocadura d'emissaris, l'eutrofització afavoreix el creixement de l'alga Caulerpa prolifera (i Caulerpa racemosa en algunes zones) que va desplaçant i substituint la Cymodocea nodosa que concentra un gran nombre d'espècies, algunes de gran valor econòmic (mabra, daurada, llenguado).  
. El traçat alternatiu que es proposa en l'annex núm. 5 de l'estudi d'impacte ambiental que minimitza la superfície de posidònia afectada, en particular aquella que es troba en millor estat de conservació. Així mateix l'alternativa alleuja les conseqüències ambientals de l'abocament, evitant abocar en una zona on hi ha l'alga Caulerpa racemosa, espècie que podria veure afavorida la seua expansió per les aigües residuals, en detriment de la distribució de les praderies de fanerògames marines.   
En l'alternativa proposada al projecte inicial, el punt d'abocament té una distància de separació de les porcions de praderies en òptim estat (superior a 1.000 m per a la seua part profunda i major de 3.000 m en la part superficial del Cap de l'Horta), que resulta prou per a salvar l'impacte de l'abocament, segons els càlculs de la dilució, fins i tot en els casos més desfavorables quant a la direcció i freqüència dels vents.  
Respecte al canvi de traçat que proposa l'al·legació presentada, cal indicar que, al marge de raons tècniques que puga considerar la Conselleria d'Infraestructures i Transport per les dificultats d'execució del traçat corb, ambientalment no s'aporta informació amb el grau de detall necessari per a poder considerar que resulta millor alternativa que la proposada per l'Institut d'ecologia litoral després d'haver efectuat un estudi bionòmic exhaustiu.  
D'altra banda, la mateixa presència física de l'emissari representa un efecte positiu, com a element dissuasori de possibles impactes mecànics (com la pesca d'arrossegament il·legal), sobre les praderies de posidònia.  
Per això, cal considerar que les obres de millora de l'emissari submarí actualment existent, suposa una disminució dels efectes negatius de l'abocament sobre la qualitat de l'aigua, així com les praderies de Posidonia oceanica (a escassos 700 metres del punt d'abocament actual i de Cymodocea nodosa on aboca directament) i una menor possibilitat de proliferació de la Caulerpa racemosa que actua com a competència de les biocenosis autòctones, i en especial es considera l'alternativa al projecte inicial consistent en el gir 25º al sud-est a partir de la isobata dels 5 m com ambientalment més acceptable que el projecte inicial d'acord amb les conclusions a què s'ha arribat després de les prospeccions i estudis efectuats.  
2. Mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
. En l'estudi d'impacte ambiental es proposen mesures correctores encaminades a evitar majors danys a les comunitats bentòniques sobre les quals transcorre l'emissari, atenuar la terbolesa de l'aigua de mar i les molèsties a veïns i activitats turístiques de la zona. Entre elles, les més rellevants són:  
En la fase de construcció  
En l'emissari soterrat, emprar recobriment de granulometria i característiques fisicoquímiques sensiblement iguals a les existents en el medi.  
. Adequar els treballs a l'època hivernal per a disminuir la possibilitat d'enterboliment de l'aigua i evitar impactes sobre les activitats turístiques.  
. Abalisament de l'emissari i les seues boques difusores.  
. Apunta que convindria la instal·lació d'infraestructures a manera de blocs o mòduls recifals al llarg de l'emissari i sobretot al voltant de la desembocadura com a actuació dissuasòria enfront d'actuacions nàutiques d'inferir danys en la conducció i en el sistema de difusió de l'efluent. Aquests poden així mateix servir de substrat que facilite l'assentament d'organismes incrustants filtrants o sestonòfags, que contribuirien a l'eliminació de la matèria orgànica aportada per l'abocament, minimitzant l'impacte de l'efluent sobre la qualitat tròfica del medi receptor.  
En la fase d'explotació:  
. Reduir al mínim l'abocament, seguint la premissa de la màxima reutilització possible, i en tot cas no superar el cabal d'1'2 m³ /s, paràmetre que ha servit com a base per a determinar-ne la dilució i radi d'incidència en el mitjà receptor.  
. Possibilitat de rastrejar una vegada a l'any el fons marí veí a la desembocadura de l'emissari a fi de remoure el substrat i propiciar-ne l'aireig.  
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta (annex I-6-b).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'Òrgan Ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el Projecte bàsic de les obres de millora de l'emissari submarí de la platja de l'Albufereta en el terme municipal d'Alacant, projecte promogut per la Conselleria d'Infraestructures i Transports, sempre que el mateix es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte, al compliment dels següents condicionants:  
1. Es considera l'alternativa al projecte inicial consistent en el gir 25º al sud-est a partir de la isobata dels 5 m com ambientalment més acceptable que l'inicialment projectat d'acord amb les conclusions a què s'ha arribat després de les prospeccions i estudis efectuats.  
2. En la qualitat de l'aigua abocada es compliran els límits establits en la corresponent autorització d'abocament al mar, així com les prescripcions que en ella s'establisquen sobre el programa de vigilància.  
3. S'instal·laran estructures a manera de blocs o mòduls recifals a llarg de l'emissari i sobretot al voltant de la desembocadura, a fi d'evitar danys en la conducció i sistema de difusió de l'efluent per actuacions nàutiques.   
4. Es remetrà, almenys amb periodicitat anual, un informe sobre el compliment del Programa de vigilància i control ambiental tant de la qualitat de l'efluent com de les comunitats bentòniques i altres possibles incidències que s'hagen pogut produir.  
5. S'haurà de remetre prèviament a l'execució de les obres un informe indicant les pedreres i zones de préstec previst per a l'execució de les obres, així com de les zones d'abocament dels materials sobrants, i realitzar si és el cas les tramitacions preceptives. En el cas de trasllat a un abocador marí únicament es realitzarà abocament del material sobrant de les excavacions marines i sempre realitzant un estudi previ dels fons marins en el lloc previst per a la ubicació d'aquest.  
6. Les actuacions arqueològiques hauran de dur-se a terme amb les autoritzacions pertinents de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, conforme als articles 60 i 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, incorporant els condicionants establits per a les mateixes. L'estudi arqueològic haurà de realitzar-se preferentment abans de la redacció del projecte definitiu, i en tot cas prèviament a l'execució de les obres. Els resultats de l'estudi hauran de disposar d'informe favorable del Centre d'Arqueologia Subaquàtica que resultarà vinculant per a l'execució del projecte. En el cas que fóra necessari, s'efectuarà un seguiment arqueològic de l'obra, supervisat per arqueòleg.  
7. En l'estació de bombament es disposaran els mecanismes necessaris per a evitar olors i molèsties per sorolls a la població. Així mateix s'adoptaran les formes i acabats que no produïsquen impacte visual negatiu.  
8. Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen derivades de la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de juliol de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 253/04-AIA  
Títol: Gestor de residus perillosos  
Promotor: LABORATORIOS ALFIVAL, SL  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental  
Localització: C/ Bras de Palau, 12, del polígon industrial de Beniparrell, del terme municipal de Beniparrell (València)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte que LABORATORIOS ALFIVAL, SL, té previst realitzar és la gestió de residus perillosos procedents de tallers de joieria.  
Les operacions de gestió de residus projectades comprenen la recepció, classificació, agrupament i emmagatzemament temporal previ al tractament d'aquests.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
Pel que fa a l'emplaçament i les construccions, la indústria projecta l'exercici de les seues activitats en una nau industrial elevada en una parcel·la del polígon industrial de Beniparrell, del terme municipal de Beniparrell (València). L'accés a aquesta es fa a través del C/ Bras de Palau. D'acord al planejament urbanístic vigent del municipi de Beniparrell, la parcel·la està classificada com a sòl urbà i qualificada com a sòl industrial.  
La nau industrial, d'aproximadament 380 m² de superfície i una sola planta d'una alçària lliure de set metres, ocupa quasi tota la parcel·la, i deixa un xicotet pati descobert en la part posterior. Es tracta d'una nau adossada, amb confrontants a l'oest i a l'est, d'estructura metàl·lica a base de pilars i bigues amb unions soldades i parets de bloc de formigó. El procés industrial de gestió de residus es desenvoluparà sobre una superfície de 300 m², i queda la resta destinada a lavabos i vestidors, sobre els quals s'eleva un entresolat en què es troben els despatxos i el laboratori. La zona destinada al procés industrial es pot dividir en set àrees: recepció i emmagatzemament de residus, pretractament d'escòries, pretractament (evaporació i calcinació), fosa, atac àcid, neutralització d'aigües residuals i llavada de gasos (disposada en el pati posterior).  
Pel que fa a l'activitat, el procés industrial de gestió de residus projectat persegueix la recuperació dels metalls preciosos (or i plata) i el coure continguts en els residus procedents dels tallers de joieria. Quant als residus que s'han de tractar, es tracta dels procedents de les operacions de polit (filtres, sals, solucions que contenen cianurs), àcids procedents del treball dels metalls (nítric, sulfúric i aigua règia), així com escòries de fosa, absorbents i cresols residuals. Pel seu estat físic, poden dividir-se en residus líquids i sòlids. Als residus líquids se'ls sotmet a una etapa d'evaporació prèvia al seu tractament conjunt amb els residus sòlids. Encara en estat sòlid, a les escòries també se les sotmet a un pretractament per trituració i tamisat.  
En línies generals, el tractament persegueix la separació per etapes de l'or, la plata i el coure. Concretament, el tractament consisteix en la calcinació de la mescla sòlida, separació magnètica del ferro, addició d'escorificadors, fundents i una primera fosa per a obtenir una colada en lingots de metalls mesclats (or, plata i coure). Aquests lingots se sotmeten a un atac àcid per a dissoldre'ls, i a la dissolució se li afigen reactius per a precipitar l'or en dissolució. El fang àuric així obtingut es fon per a obtenir or en lingots que se sotmeten a un laminat. A la dissolució, ja exempta d'or, però amb plata i coure dissolts, se li afigen reactius per a precipitar plata. El fang argèntic així obtingut es fon per a obtenir plata en lingots que se sotmeten a un laminat. Finalment, a la dissolució exempta de coure i plata, però amb coure dissolt, se li afigen reactius per a precipitar el coure, obtenint un fang cúpric que es fon per a obtenir coure en lingots que se sotmeten a un laminat.  
Aquest tractament genera emissions atmosfèriques procedents tant dels combustibles, com de les substàncies que s'han d'evaporar, calcinar o fondre, com també residus sòlids (escòries) i aigües residuals.  
Tramitació administrativa  
En data 26 de novembre de 2003, el Servei de Residus Industrials remet el projecte, projecte d'explotació i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència.  
Afeccions legals  
Durant el seu funcionament normal, la indústria gestionarà (recollida, transport, emmagatzemament temporal i tractament) residus perillosos i, al seu torn, generarà diversos residus durant el funcionament i manteniment de les instal·lacions, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga d'aplicació, com pot ser la llicència d'activitat.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
La gestió de residus proposada aconsegueix la reintroducció en el circuit comercial dels metalls preciosos (or i plata) i del coure continguts en els residus procedents dels tallers de joieria, per la qual cosa es tracta d'una operació de valoració de residus ja que recupera els recursos continguts en els residus tractats.  
Dins del sector serveis, les empreses del sector de la gestió de residus, són un pilar fonamental per al desenvolupament sostenible. No obstant això, la inadequada eliminació dels residus arruïna els lloables objectius ambientals perseguits en la gestió d'aquests, ja que podria contribuir a concentrar els riscs que es volien evitar, danyant seriosament el medi ambient que es volia protegir, atemptant contra la salut dels ciutadans.  
L'estudi d'impacte ambiental presentat tracta la instal·lació d'una planta de tractament de residus procedents dels tallers de joieria en l'interior d'un polígon industrial desenvolupat. S'aporta un complet inventari ambiental, del qual es pot destacar la vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i la proximitat de la parcel·la al sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola i al barranc de Picassent o Beniparrell, íntegrament canalitzat al pas d'aquest pel terme municipal de Beniparrell, d'acord amb l'actuació EVC21+ del PATRICOVA.  
Atesa la tipologia de l'activitat i com està dantropitzat el lloc en què la desenvoluparà l'empresa, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic (totalment antropitzat), perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats amb el normal exercici de l'activitat.  
Respecte al sòl i les aigües, i malgrat la deficient cartografia temàtica aportada, cal assenyalar que la nau industrial objecte de projecte es troba situada en una zona de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, d'alta accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental elaborat per LABORATORIOS ALFIVAL, SL, per a conéixer l'impacte generat per l'activitat que projecta desenvolupar en el polígon industrial de Beniparrell, del terme municipal de Beniparrell, de les accions del projecte explicades en la descripció de l'actuació, s'identifiquen com a susceptibles de produir impactes l'emmagatzemament i utilització de productes químics, la producció de residus, la generació d'aigües residuals, les emissions atmosfèriques i el soroll.  
Dels factors ambientals definits en l'inventari ambiental, s'identifiquen com a susceptibles d'alteració, dins del medi físic, l'atmosfera (qualitat d'aire i nivell de soroll), l'aigua (qualitat de les aigües) i el sòl (sòl-aqüífers), dins del medi biòtic la vegetació i la fauna, dins del medi perceptual i social, el paisatge, la sanitat, l'ocupació, l'acceptació social i la diversificació econòmica.  
Així, després de la identificació d'accions i factors, es presenta una matriu reduïda d'identificació d'impactes, i posteriorment una matriu de valoració d'impactes després de l'adopció de mesures preventives i o correctores. La valoració d'impactes es fa en primer lloc de manera qualitativa, emprant amb aquest fi els conceptes tècnics de l'article 10 i l'annex l del Reial decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental. Per a la valoració quantitativa s'empra un procediment algebraic, consistent en l'obtenció de la valoració de l'impacte, obtingut de la multiplicació del signe de l'impacte (positiu o negatiu), per la magnitud de l'impacte, i la seua posterior multiplicació per un factor de correcció funció de la importància de l'entorn afectat vs probabilitat que es produïsca l'impacte. La valoració de l'impacte així obtingut, es va sumant sobre cada factor, per a acabar multiplicant-lo per la clau numèrica emprada per a valorar els impactes des de compatible a crític.  
Així, tant qualitativament com quantitativament, es conclou que els impactes seran en tot cas compatibles. És ressenyable que la valoració quantitativa aporta poc en absència d'alternatives amb què comparar.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
1. Contaminació acústica. Vibracions.  
Pel que fa al soroll, els focus de generació de sorolls i vibracions seran bàsicament les operacions de recepció i emmagatzemament, la trituradora, els equips per al treball dels lingots (laminatge, trefilatge, trepatge, etc.), i els equips d'extracció d'aire i ventilació de la nau.  
Per a reduir aquest tipus de contaminació no es projecta l'adopció de cap tipus de mesura correctora, com podria ser disposar d'una sèrie de mesures correctores específiques per a cada focus emissor (tancar els equips de treball mecànic, emprar deflectors en les entrades i eixides d'aire, operar amb les portes i finestres tancades, etc.).  
No obstant això, d'acord amb les mesures realitzades en la façana (vial d'accés, ús terciari) i en el pati posterior de l'empresa (ús industrial),es comprova que el soroll generat per les instal·lacions existents en l'empresa no és superior, en cap cas, als límits màxims establits en la legislació per al període diürn, que és el que es correspon al torn de treball de l'empresa.  
2. Contaminació atmosfèrica.  
Les emissions atmosfèriques es verificaran en els processos d'evaporació, calcinació, fusió primària (fusió de la mescla de residus sòlids), atac àcid i fusió secundària (fusió dels fangs metàl·lics obtinguts en la tres fases de precipitació de metalls).  
En aparença, tant l'evaporació dels residus líquids (els procedents de tallers de joieria i els procedents dels sistemes de llavada de gasos) com la posterior calcinació dels residus sòlids es du a terme en els forns de llenya (3) de què disposa l'empresa. Les emissions del procés d'evaporació estaran formades pels gasos de combustió de la fusta per un costat (partícules, CO, CO2, SOx, NMVOC's i NOx), i els de l'evaporació dels residus per un altre (bàsicament aigua, junt amb .segons s'assenyala. cianurs, sulfurs, nitrats, etc., per la qual cosa s'entén que malgrat que no s'assenyala entre els residus que s'han de gestionar, es persegueix donar tractament a banys electrolítics, probablement procedents d'operacions de platejat). De manera semblant, les emissions del procés de calcinació de residus sòlids estaran formades pels gasos de combustió de la fusta, més els procedents de la calcinació (novament aigua, junt amb tots aquells elements susceptibles de volatilitzar-se en aquesta etapa: matèria orgànica, metalls en funció de la temperatura, partícules). Per al tractament d'aquests gasos, es disposa d'una columna de llavatge de fums en contracorrent amb aigua, al costat dels forns de llenya.  
La fosa d'aquests residus sòlids una vegada calcinats, es du a terme junt amb escorificants i fundents en un forn de gasoil. Per tant, les emissions del forn de gasoil seran les procedents de la combustió del gasoil, més les procedents de la fosa del sòlid junt amb els fundents i escorificants. Si bé, les emissions de la combustió del gasoil són conegudes, les de la fosa podran ser metalls en funció de la temperatura, partícules, halògens en forma d'hidrurs o àcids (dels fundents o escorificants), etc. No es compta amb cap equip per al tractament d'aquests gasos, sinó que s'emeten directament a l'atmosfera interior de la nau, encara que s'assenyala que la indústria ja ha adquirit un equip per al tractament d'aquest corrent, i que el seu funcionament es durà a terme en breu.  
En l'atac àcid dels lingots de metall mesclat (or, plata, coure) procedents de la primera fusió, es desprenen els gasos de la combustió de butà (ja que l'atac àcid es fa en calent) i boirines àcides (gasos procedents de l'àcid nítric i l'àcid clorhídric). Aquestes emissions són recollides a través d'una campana extractora, i conduïdes a una torre de llavatge de gasos situada en el pati posterior, on es tracten en contracorrent d'aigua amb sosa per a l'ajust del pH.  
Els gasos procedents de la segona fusió (fusió dels fangs metàl·lics, bé siguen aúrics, argèntics o cúprics), que es du a terme emprant propà, igual que els procedents de la primera fusió, s'emeten directament a l'atmosfera interior de la nau, i igualment, es preveu recollir-los i tractar-los junt amb els de la fusió primària en un equip per al tractament d'aquests corrents, la posada en marxa del qual es durà a terme en breu. L'interés de la indústria en la captació i tractament d'aquest corrent no se circumscriu únicament a la protecció del medi o dels treballadors, també es planteja la recuperació de partícules de metalls preciosos que hagueren pogut desprendre's.  
Amb tot això, els focus d'emissió seran els procedents dels sistemes de tractament de gasos, (2) ja instal·lats (tractament dels corrents procedents de l'evaporació i calcinació, d'una banda, i per un altre de l'atac àcid) i un altre més que s'instal·larà en breu (per al tractament de les emissions procedents de la fosa primària i secundària). En total, tres focus.  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposa el seguiment de les emissions a la posada en marxa i cada cinc anys (grup C) d'acord amb el que estableix el Decret 833/75 que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, però no s'estableixen els contaminants que s'han de mesurar. No obstant això, i malgrat la seua grandària, la indústria es troba recollida dins del grup B, punt 2.4., metal·lúrgia no fèrria, apartat 2.4.2. Refosa de metalls no ferris. Els límits d'emissió, serien els corresponents al punt 27, activitats industrials diverses no especificades.  
3. Usos de l'aigua i contaminació hídrica.  
L'aigua necessària per al procés industrial prové de la xarxa general de subministrament. Així mateix, fa falta aigua destil·lada, tot i que no es detalla si es compra així, o es disposa d'un equip per a dur-lo a terme in situ.  
Pel que fa a les aigües residuals, en la indústria es generaran aigües sanitàries i aigües industrials. Les aigües residuals industrials es tractaran prèviament al seu abocament, junt amb les aigües residuals sanitàries sense tractar, a la xarxa de sanejament municipal, que envia les aigües per al tractament d'aquestes en l'EDAR Pinedo-2, junt amb les aigües residuals d'Albal, Alcàcer, Alfafar, Catarroja, Llocnou de la Corona, Massanassa, Mislata, Picassent, Sedaví, Silla, València, Benetússer, Burjassot, Paiporta i Picanya.  
Les aigües residuals industrials que es generen en la indústria són les procedents dels sistemes de tractament de gasos, les de llavada dels fangs metàl·lics (aúrics, argèntics i cúprics), i les que malgrat haver sigut admeses en les instal·lacions, no són aptes per al seu tractament pel baix contingut en metalls d'aquestes.  
El tractament previst per a aquesta aigua és, en aparença, un simple ajust del pH a través de l'addició de sosa, no obstant això, cal recordar que són aigües amb presència de cianurs, sulfurs, nitrats, etc. Per la qual cosa el simple ajust del pH no sembla prou per al tractament d'unes aigües que, per exemple, en el cas dels cianurs, requeririen una etapa d'oxidació. Per tot això, s'entén que amb el sistema de tractament d'aigües amb què compta la indústria, no es poden tractar residus líquids que continguen cianurs.  
Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior ja que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa. En l'estudi d'impacte ambiental no s'analitza prou aquest aspecte.   
Residus gestionats i generats  
Les operacions de gestió de residus projectades són la recepció, classificació, agrupament i emmagatzemament temporal previ al seu tractament de residus procedents de tallers de joieria: els procedents de les operacions de polit (filtres, sals, solucions que contenen cianurs), àcids procedents del treball dels metalls (nítric, sulfúric i aigua règia), residus líquids, així com escòries de fosa, absorbents i cresols residuals. Així mateix, amb el tractament previst es generaran aigües residuals dels equips de llavatge de gasos (tractades in situ), escòries i els residus derivats del funcionament normal i manteniment de les instal·lacions: envasos residuals, absorbents, fungibles d'oficina, etc.  
Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un Programa de vigilància ambiental en què s'assenyala el seguiment de l'abocament d'aigües residuals (sense especificar periodicitat), les emissions atmosfèriques i la generació de residus.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 6.D de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions d'eliminació o tractament de residus tòxics i perillosos per incineració, tractament físic o químic, o emmagatzemament en terra, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només l'efecte ambiental, el projecte per a la gestió de residus perillosos procedents de tallers de joieria, promogut per LABORATORIOS ALFIVAL, SL, que s'ha de situar en el c/ Bras de Palau, 12, del polígon industrial de Beniparrell, del terme municipal de Beniparrell (València), en els termes que estableix el projecte, el projecte d'explotació i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Quant a la generació i gestió de residus:  
1.1 Els residus gestionats, així com els generats per la indústria durant el seu funcionament normal, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus.  
1.2 Vist el sistema de tractament d'aigües residuals presentat, en el que únicament es preveu la regulació del pH, tant els residus líquids amb baixos continguts en metalls, com les aigües residuals internes procedents del tractament de gasos de l'equip d'evaporació, es gestionaran a través de gestor extern autoritzat, en tant que no s'implemente un verdader tractament d'aigües residuals.  
1.3 Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior controlats a través del programa de vigilància ambiental, haurà de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el títol ll, capítol ll Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental:  
. S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en aquesta resolució d'impacte ambiental.  
. Mesuraments de les emissions dels diferents contaminants a l'eixida els tres focus (les unitats de tractaments de gasos), realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Els límits dels diversos contaminants seran, els corresponents al 27, activitats industrials diverses no especificades.  
. Quants als mesuraments d'autocontrol de les emissions, realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa, atesa la grandària de la indústria, poden obviar-se.  
. Una OCA constatarà, mitjançant anàlisis semestrals, que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament, açò és, l'Ajuntament de Beniparrell.  
. Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa a la posada en marxa i una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.  
. Controlar les emissions dels equips de procés, per al qual s'elaborarà un pla de vigilància de la salut que, realitzat d'acord al Reial decret 374/2001, de 6 d'abril, sobre la protecció de la salut i la seguretat dels treballadors contra els riscs relacionats amb els agents químics durant el treball, vindrà a implementar el programa de vigilància ambiental.  
. Els resultats del programa de vigilància ambiental es remetran anualment a l'Ajuntament de Beniparrell i a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
4. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, com poden ser la llicència municipal d'activitat i l'autorització administrativa per a la gestió de residus perillosos.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser immediatament comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de juliol de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 292/03-AIA  
Promotor: Sr. Luis Matutano Aranda  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló.  
Objecte del projecte: Explotació de calcària en lloses classificades segons la Llei de mines com a: recursos de la Secció A.   
Localització: Parcel·la 17 del polígon 18 del terme municipal de Vilafranca.  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques del projecte  
La parcel·la on es projecta l'explotació se situa en el punt quilomètric 5,5 de la carretera que va des de Vilafranca a La Iglesuela del Cid, a mà dreta en el sentit indicat i afrontant amb aquesta. Al nord-oest afronta amb la rambla de Las Truchas.  
Les roques que es desitgen explotar són calcàries bioclàstiques groguenques.  
La zona presenta cultius agrícoles de secà, zones de matoll i d'antics cultius, així com pastiu llenyós mixt d'espècies més o menys xeròfiles.  
La superfície per a la qual se sol·licita l'aprofitament és de 29.473 m².  
L'explotació es planifica mitjançant mitjans manuals i mecànics, amb arrancada per pala mecànica frontal o retroexcavadora, en un front de tres bancs i alçària màxima d'un metre per banc, que començarà l'explotació per l'est i avançarà cap a l'oest. El talús de cada banc és d'uns 70º. La plaça de pedrera disposa d'un pendent del 2% per a drenar les aigües pluvials.   
Existiria un massís de protecció de dos metres com a mínim entre l'explotació i la carretera.  
Els estèrils estan constituïts principalment per argiles i per un 30% de calcàries que no compleixen les especificacions de mercat, es recollirien en la plaça de pedrera i servirien per a l'etapa de restauració.  
No es considera necessària cap planta de tractament.  
Es preveu que l'explotació tinga un règim de treball continu al llarg de l'any i una producció anual d'uns 3.000 m³. El volum total que s'ha d'extraure és de 117.893 m³ i el volum de calcària comercial és de 64.195 m³. S'estima la vida de la pedrera en uns 21 anys.  
La roca es vendria en la mateixa pedrera.  
Alternatives  
No s'ha presentat un estudi de les diverses alternatives d'explotació des d'un punt de vista ambiental.  
Tramitació administrativa  
Tramitació   
El 24-7-03 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló va remetre al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació per a iniciar la tramitació.  
El 1-10-03 es va rebre la notificació del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló d'haver sigut sotmés el projecte al tràmit d'informació pública, sense haver presentat al·legacions durant el termini concedit.  
El 7-11-03 es va informar al promotor de l'estat de l'expedient i se li va demanar una ampliació de documentació tècnica, al mateix temps que se li va sol·licitar l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció de patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
El promotor va contestar al requeriment el 28-11-03 sense aportar la documentació sol·licitada. Se li va recordar que si en el termini de 3 mesos no es rebia la documentació sol·licitada es procediria al tancament de l'expedient.  
El 19-5-04 se li va reiterar al promotor la sol·licitud d'ampliació de documentació quant a l'informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, així com a algunes deficiències de l'inventari ambiental, el grau d'ocupació de les espècies en el medi, la valoració ambiental de les possibles afeccions a aquestes, mesures correctores per a la preservació i conservació dels hàbitats de les esmentades espècies i l'elaboració d'un pla de vigilància i control amb mesures concretes.  
El 6-7-04 el promotor va aportar una ampliació de documentació on també indicava que no havia rebut l'informe vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports.  
El 30-3-05 es va emetre una resolució de caducitat per no haver completat els continguts del requeriment anterior.  
El 27-4-05 el promotor va remetre un recurs d'alçada.  
Amb data 27-7-05 s'admet en la seua totalitat el recurs d'alçada presentat, revocant-se la resolució de caducitat emesa en data 10-3-05.  
Informació pública  
El projecte ha estat sotmés al període d'informació pública i no s'hi han presentat al·legacions durant el termini concedit.  
Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
En data 10-06-05 es va sol·licitar un informe l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori (Servei d'Ordenació Sostenible del Medi). En data 14-06-05 es va sol·licitar un informe a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló. En data 16-06-05 es va sol·licitar informe a l'Ajuntament de Vilafranca.  
Informes sectorials  
. Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
El Servei d'Ordenació Sostenible del Medi ha emés un informe que es refereix, exclusivament, a:  
. La possible afecció del projecte a llocs d'interés comunitari (LIC).  
. Zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA)  
. Espais naturals protegits, previstos en la Llei 11/1994, de 27 de desembre.  
El projecte de la Pedrera Vilafranca es troba dins de l'àmbit territorial del LIC L'Alt Maestrat, el qual és una àrea muntanyosa de gran qualitat paisatgística, en què destaquen nombrosos barrancs que són refugi d'espècies singulars en el mediterrani. Alternant els barrancs, destaquen els erms amb savines, pròpies de les altes muntanyes maestracenses. A més, es localitzen en el seu interior dos refugis importants per a rates penades. Entre la gran diversitat d'hàbitats presents en la zona, cal destacar per la seua extensió i interés els alzinars i rouredes, a més dels bruguerars oromediterranis endèmics amb argilaga, els matolls arborescents amb Juníperus i els prats alpins i subalpins calcaris i els pendents rocosos calcícoles.  
En la zona abunden les espècies Circaetus gallicus, Hieraetus pennatus, Gyps fulvus, Aquila chrysaetos, Falco peregrinus, etc. Entre els quiròpters, s'ha mencionat la presència en les coves de la zona espècies com Miniopterus schreibersii, Myotis myotis o Barbastrella barbastrellus.  
La zona del projecte d'explotació no afecta cap dels hàbitats definits en la Directiva 92/43/CEE. No obstant això, en les proximitats es troben els hàbitats denominats: rouredes ibèriques de Quercus faginea i Quercus canariensis, i alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia.  
El projecte es troba fora de l'àmbit de les ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000.  
La pedrera no afectaria l'àmbit territorial de cap espai natural protegit previst en la Llei 11/1994, de 27 de desembre.  
Vistes les consideracions anteriors, el Servei d'Ordenació Sostenible del Medi emet un informe desfavorable, en considerar que l'obertura i explotació de la pedrera de calcària, al terme municipal de Vilafranca (Castelló), podria ocasionar efectes negatius apreciables sobre el LIC L'Alt Maestrat.  
. Informe de l'Ajuntament de Vilafranca:  
L'Ajuntament de Vilafranca ha informat que la parcel·la 17 del polígon 18 del terme municipal de Vilafranca (Castelló), es troba en sòl no urbanitzable amb protecció paisatgística.  
El capítol VI de les normes urbanístiques subsidiàries del planejament del municipi de Vilafranca, estableix l'àmbit, usos i condicions de l'edificació en aquest tipus de sòl:   
Article 4.6.1 Àmbit:  
Comprén aquelles àrees del sòl no urbanitzable que per les seues especials qualitats paisatgístiques han de ser preservades d'aquells usos o construccions que posen en perill l'existència d'aquestes.  
Article 4.6.2 Usos i condicions de l'edificació:  
S'autoritzen els usos que ajuden a valorar o divulgar el valor paisatgístic, prohibint-se tot projecte, actuació o edificació que pose en perill o destruïsca el paisatge o equilibri natural.  
No s'autoritzen cap altre tipus d'edificació, tanca, obertura de camins, aterrament, explanació o ús no especificat anteriorment.  
En la zona on s'emplaçaria la pedrera són típiques les construccions de pedra en sec (murs, parets, pous, casetes, etc.), les quals són considerades per l'Ajuntament de gran valor patrimonial, per la qual cosa està realitzant grans inversions econòmiques per a promoure'n la conservació.  
La Pedrera Vilafranca se situaria en una zona de protecció paisatgística per l'alt valor botànic de les espècies vegetals que conté, per tot això l'Ajuntament de Vilafranca vol declarar en aquesta zona un paratge natural municipal.  
La parcel·la 17 del polígon 18 es troba molt pròxima a La Puebla de San Miguel, que és un paratge de gran importància per a la comunitat de Vilafranca i per al turisme rural en general, la qual està incoada com un bé d'interés cultural (codi 12.02.129-003), i per tant, l'impacte visual i sonor derivats de l'explotació de la pedrera afectarien negativament aquest paratge únic.  
En resum, l'Ajuntament de Vilafranca considera incompatible l'obertura d'una pedrera en la parcel·la 17 del polígon 18.  
Afeccions legals  
El projecte podria ocasionar efectes negatius apreciables al LIC L'Alt Maestrat, afectaria el paisatge i causaria un impacte visual i contaminació acústica al paratge incoat com el BIC (bé d'interés cultural) de La Puebla de San Miguel.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
Hi ha una línia elèctrica que creua la parcel·la i es recolza en quatre torres, les quals el projecte preveu deixar-les aïllades del buit circumdant a manera de xicotets massissos. No consta que el promotor haja sol·licitat la modificació del traçat de l'esmentada línia.  
Com es va indicar anteriorment, tant el paisatge com el nivell sonor en La Puebla de San Miguel i contornada podrien veure's afectats.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Quasi tots els impactes causats per l'activitat minera de la pedrera han sigut identificats i valorats, però no s'ha considerat la contaminació de les aigües superficials.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
S'indica que faran mesuraments per a determinar l'emissió de pols, però no es concreta prou la manera de realitzar-les, ni els mitjans emprats.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits prevists en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'explotació de la Pedrera Vilafranca i la seua restauració, atés que la proposta presentada podria ocasionar efectes negatius al LIC L'Alt Maestrat, afectaria el paisatge i causaria un impacte visual i contaminació acústica al paratge incoat com a bé d'interés cultural de La Puebla de San Miguel.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de juliol de 2005. . La directora general de gestió del medi natural: concepción maroto álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5377, del 30-10-2006 (2006/12176)

Resolución de 11de octubre de 2006 de la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5377

Fecha DOGV
:   30-10-2006

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2006/12176

CVE


Fecha del documento
:   11-10-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Burriana](javascript:void(0))
    * [Villafranca del Cid](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [Villalonga](javascript:void(0))
    * [Alicante](javascript:void(0))
    * [Beniparrell](javascript:void(0))
    * [Oliva](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))
    * [vigilancia del medio ambiente](javascript:void(0))

Resolución de 11de octubre de 2006 de la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2006/12176]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat. En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 020/05-AIA Oliva, 095/04-AIA Sinarcas, 107/03-AIA Villalonga, 208/04-AIA Burriana, 209/04-AIA Alicante, 253/04-AIA Beniparrell, y 292/03-AIA Villafranca del Cid, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 11 de octubre de 2006.. La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 20/05-AIA  
Proyecto: Proyecto para .Nueva Concesión de Ocupación del D.P.M.T. con destino a Emisario Submarino y Mejora (Ampliación de E.D.A.R. y Prolongación de Emisario) en el T.M. de Oliva (Valencia).  
Promotor: INTERFRUIT VITAL, SA.  
Autoridad Sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: En el Término municipal de Oliva (Valencia)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto:  
El proyecto corresponde a la prolongación del emisario submarino que vierte los efluentes de la empresa Interfruit Vital, ubicada en Oliva (Valencia), dedicada a la elaboración de zumos. El objeto del proyecto es prolongar su desembocadura, de los 350 m. del emisario actual que data de 1993, hasta más allá de los 500 m. de línea de costa, en cumplimiento de lo ordenado por la normativa vigente (Instrucción para el proyecto de conducciones de vertidos desde tierra al mar, O: 13/07/1993). Se contemplan las siguientes obras:  
1. Adecuación de los últimos 50 m. del emisario actual en la parte marina y conexión a la nueva prolongación.  
2. Prolongación del emisario parte marina hasta la batimétrica .7'1 que actualmente finaliza en la .5'1 (prolongando 250m. la longitud actual de 350 m.), incorporando en éstos 20 m. de longitud de difusores que dispondrán de biotopos de protección antiarrastres.  
3. Construcción de una balsa de laminación de caudales punta, prevista para un volumen de 303 m³, situada junto a la nueva E.D.A.R  
El emisario prevé un caudal futuro de 35 l/sg.  
Asimismo el proyecto en el Anejo nº8, también considera la remodelación de la planta depuradora que actualmente dispone de un tratamiento primario seguido de un fisico-químico, sustituyendo este último por un tratamiento biológico aerobio de fangos activos, con el fin de conseguir una calidad de vertido acorde con las exigencias de la normativa vigente. La Estación Depuradora de Aguas Residuales (E.D.A.R) resultante tendría una capacidad de depuración para 850 kg/dia de DBO5 lo que representa una capacidad para 13.750 habitantes-equivalentes. La ubicación de estas instalaciones es la misma de la actual, en la propia parcela de la factoría.  
2. Alternativas:  
Según se indica en el propio estudio de impacto ambiental, el proyecto presenta pocas alternativas debido al condicionante que representa la disponibilidad de la mayor parte de la infraestructura actual, tanto terrestre como submarina. No obstante, se han barajado otras dos opciones para los vertidos:  
1. Verter los efluentes depurados en el río Molinell, que se desestima por criterios tanto administrativos por las autorizaciones que requiere, como medioambientales, porque las condiciones de dilución del vertido pueden producir afecciones en el cauce fluvial y en la misma línea de costa.  
2. Conducir los efluentes hasta la E.D.A.R. del municipio de Oliva y desde allí verterlos al mar con el conjunto de las aguas residuales municipales. Se rechaza por presentar varios inconvenientes como el requerir nueva conducción de 2 km. para llevar el efluente hasta la EDAR de Oliva, la construcción de un depósito de laminación para evitar problemas de saturación en la depuradora municipal, en particular durante el verano, época con mayor presencia de población.  
Las ventajas que presenta la alternativa elegida de prolongación del emisario actual es el aprovechamiento de las conducciones ya existentes, mayor viabilidad técnica y económica, menor impacto ambiental, avance en la tramitación administrativa y la no afección a los servicios municipales.  
Tramitación Administrativa:  
1. Información Pública. Remisión del expediente:  
El 9 de marzo de 2005 del Área de Calidad Ambiental de la Dirección General de Calidad Ambiental se remite la documentación correspondiente al proyecto así como el resultado del trámite de información publica.  
El proyecto ha estado sometido a información pública mediante anuncio de la Conselleria de Territorio y Vivienda en el DOGV nº 4.740 de 27 de abril de 2004, no habiéndose formulado alegaciones al mismo, según consta en el certificado remitido.  
2. Informes obrantes en el expediente:  
En la tramitación de autorización de vertido al mar en la Dirección General de Calidad Ambiental, hasta la fecha se ha recibido informe favorable del Ayuntamiento de Oliva, de la Dirección General de Puertos y Costas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, de Capitanía Marítima en Valencia del Ministerio de Fomento, de la Comandancia Naval de Valencia del Ministerio de Defensa, de la Dirección General de Pesa de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, de la Demarcación de Costas en Valencia de la Dirección General de Costas del Ministerio de Medio Ambiente.  
Afecciones legales:  
Afecta a la ocupación del dominio público marítimo-terrestre, por lo que deberá disponer de la autorización preceptiva de la Dirección General de Costas.  
Para el vertido al mar, deberá disponer de la correspondiente autorización de vertido que ahora se tramita, con los límites que se establezcan en la misma. Asimismo tanto la ejecución como el funcionamiento puede tener incidencia en la calidad de aguas de baño, por lo que resulta extremadamente importante que se cumplan los citados parámetros en el agua vertida a través del emisario, así como los calendarios de ejecución de obras.  
El punto de vertido del emisario se encuentra a unos 3.200 metros hacia el este del LIC de L'Almadrava que se localiza en el frente litoral de Denia.  
Mar adentro del área de estudio, a partir de la isobata de los 11 m. y hasta la profundidad de 30 m., a unos 750 m. de la bocana del emisario, la Conselleria de Agricultura y Pesca tiene fondeado un arrecife artificial, cuya finalidad es disuadir las incursiones y lances de las embarcaciones de arrastre para proteger la faena de la flota artesanal.  
Consideraciones ambientales:  
1. Elementos ambientales afectados por el proyecto:  
En el estudio de impacto ambiental se consideran como interacciones compatibles las que afectan a:  
. La pesca profesional, por su actividad restringida en el área de estudio a unas pocas embarcaciones artesanales.  
. Las biocenosis bentónicas que presentan en este caso escasa relevancia ecológica (arenas).  
. La calidad trófica del agua de mar y el estado de las comunidades planctónicas durante la fase de construcción del emisario, por su rápida recuperación de las condiciones ambientales propias.  
Por otro lado, como actuaciones que deben ser objeto de aplicación de medidas correctoras, por ser consideradas como de impacto severo:  
. La turbidez de las aguas debida a las tareas de construcción, la cual, más que afectar a la calidad de la columna de agua, pude incidir negativamente en el desarrollo de las biocenosis bentónicas de interés conservacionista que se hallen en la proximidad.  
. La interacción de las obras de construcción con las actividades turísticas.  
. Las roturas del emisario, cuyas fugas podrían magnificar los impactos sobre la calidad ambiental en general.  
2. Medidas correctoras y Programa de Vigilancia Ambiental:  
. Por ello, se proponen medidas correctoras encaminadas a evitar mayores daños a las comunidades bentónicas sobre las que transcurre el emisario, atenuar la turbidez del agua de mar y las molestias a vecinos y actividades turísticas de la zona. Entre ellas, las más relevantes son:  
En la fase de construcción:  
. Adecuar los trabajos a la época invernal, con menor posibilidad de temporal y consecuentemente de enturbiamiento del agua, añadiéndose el menor impacto sobre las actividades turísticas.  
. Balizamiento del emisario y sus bocas difusoras.  
. En el emisario enterrado, emplear recubrimiento de granulometría y caracterísiticas fisico-químicas sensiblemente iguales a las existentes en el medio.  
. Apunta a que convendría la instalación de infraestructuras a modo de bloques o módulos recifales a lo largo del emisario y sobre todo alrededor de la desembocadura como actuación disuasoria frente a actuaciones náuticas de inferir daños en la conducción y en el sistema de difusión del efluente.  
En la fase de explotación por los impactos debidos al propio vertido y a posibles roturas del emisario: Entre ellas:  
. No sobrepasar el caudal máximo previsto, parámetro que ha servido como base para determinar la dilución del efluente.  
. Ajustar la calidad de las aguas vertidas a los requisitos de la normativa vigente, a lo que contribuirá, la introducción de un tratamiento biológico mediante fangos activados que completará el tratamiento actual de las aguas a verter. Este proceso de depuracion, junto a la dilución calculada para el efluente, evitará afecciones sobre la calidad de aguas de baño.  
. Posibilidad de rastrear una vez al año el fondo marino aledaño a la desembocadura del emisario al objeto de remover el sustrato y propiciar su aireación.  
Plantea un Programa de Vigilancia que se circunscribe a cuatro aspectos:  
. Vigilancia estructural de la conducción o emisario.  
. Control de la calidad del vertido: 12 análisis al año en la arqueta de arranque de la conducción.  
. Control de calidad de las aguas marinas receptoras, en varios enclaves (3 en línea de costa, 2 sobre el trazado de la conducción y 1 tomado como control en lugar alejado de la influencia del vertido), con periodicidad de muestreo mensual para parámetros fisicoquímicos y clorofila a.  
. Control de calidad del fondo marino: Sedimento y Biocenosis Bentónicas, que tendrá periodicidad anual y consistirá en análisis sedimentológico y estudo algológico y faunístico de la biocenosis expuesta directamente al vertido.  
Consideraciones jurídicas:  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos del Decreto 162/90 por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento (Anexo I-6-b).  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de las exigencias derivadas de la aplicación de la normativa sectorial específica, el Proyecto para .Nueva Concesión de Ocupación del D.P.M.T. con destino a Emisario Submarino y Mejora (Ampliación de E.D.A.R. y Prolongación de Emisario) en el T.M. de Oliva (Valencia), proyecto promovido por INTERFRUIT VITAL,SA., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y el apartado SEGUNDO de la presente resolución.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto, al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. En la calidad del agua vertida se cumplirán los límites establecidos en la correspondiente autorización de vertido al mar, así como las prescripciones que en ella se establezcan sobre el Programa de Vigilancia.  
2. Se instalarán estructuras a modo de bloques o módulos recifales a largo del emisario y sobre todo alrededor de la desembocadura, con el fin de evitar daños en la conducción y sistema de difusión del efluente por actuaciones náuticas   
3. Se remitirá, al menos con periodicidad anual, un informe sobre el cumplimiento del Programa de Vigilancia y Control Ambiental tanto de la calidad del efluente como de las comunidades bentónicas y otras posibles incidencias que se hayan podido producir.  
4. Se deberá remitir previamente a la ejecución de las obras un informe indicando las canteras y zonas de préstamo previsto para la ejecución de las obras, así como de las zona de vertido de los materiales sobrantes, realizándose en su caso las tramitaciones preceptivas. En el caso de traslado a vertedero marino únicamente se realizará vertido del material sobrante de las excavaciones marinas y siempre realizando un estudio previo de los fondos marinos en el sitio previsto para su ubicación.  
5. Si durante la ejecución de las obras se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
6. Otros condicionantes de carácter ambiental que se establezcan derivadas de la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 29 de Julio de 2005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 95/2004-AIA.  
Promotor: Grupo avícola La Cresta, SL.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda y Ayuntamiento de Sinarcas.  
Objeto proyecto: Cambio de trazado de camino rural.  
Localización: En la partida Covatillas en el término municipal de Sinarcas (Valencia).  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es la modificación de trazado de camino rural que actualmente atraviesa la explotación avícola propiedad del promotor, de manera que bordee el vallado de la misma.   
Características del camino:  
. Longitud 603 m.  
. Anchura: 4 m.  
. Cunetas a ambos lados del camino.  
. Desbroce de vegetación, transporte de capa vegetal.  
. Refino y planeo del camino apertura de cunetas.  
. Aporte de zahorras y material granular.  
Tramitación administrativa  
Por el promotor se remitió, a través de a Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria, estudio de impacto ambiental y memoria valorada del cambio de trazado del camino rural.  
Se ha llevado a cabo el trámite de información pública del estudio de impacto ambiental mediante su publicación en el DOGV nº 4.794 de 9 de julio de 2004 no habiéndose presentado alegaciones al mismo como certifica la Jefa de Negociado de Información y Registro de esta Conselleria.  
Se remitió por la Dirección Territorial de Valencia informes de la Demarcación Forestal y de la Unidad de Vías Pecuarias. En el primero se informa de que la superficie a afectar será de 2.400 m², fundamentalmente de matorral heliófilo, no afectando a monte catalogado de utilidad pública ni a terreno forestal gestionado por esta Conselleria. El segundo informe indica que no se verán afectadas vías pecuarias.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.  
La zona de actuación es un pequeño relieve montañoso de pendiente entre moderada y suave, constituido por materiales calizos Cretácicos, rodeado por campos de cultivo de secano y ocupados por matorral heliófilo con ejemplares dispersos de pino carrasco (Pinus halepensis) y algún pie aislado de carrasca (Quercus rotundifolia).   
Próximo al trazado del camino existe granja avícola con Declaración de Impacto Ambiental favorable con condiciones propiedad del promotor del cambio de trazado del camino.  
Los elementos principales que pueden verse afectados serán la vegetación, la flora, el suelo, la fauna y el paisaje.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
Teniendo en cuenta la pendiente del terreno no se prevén movimientos de tierra importantes.  
La afección a la vegetación se considera en principio moderada por la superficie que se afectará y las características de la misma, e igualmente con respecto al paisaje.   
La afección a la fauna durante la ejecución de la obra será puntual y en principio se considera moderada, y respecto al impacto del uso de la pista sobre la fauna se prevé igualmente moderado, teniendo en cuenta además en ambos casos la existencia de la explotación avícola próxima.  
En consecuencia se considera aceptable el impacto ambiental que ocasionará el camino, estimándose necesario no obstante la adopción de medidas preventivas y correctoras.  
3.Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Del Estudio se destacan las siguientes medidas:  
. El camino se realizará conservando el perfil natural del terreno, evitando realizar movimientos de tierras que supondrían un mayor impacto.  
. Se elegirán y controlarán convenientemente los lugares a servir de depósitos de desechos, de forma que se aminoren al máximo los impactos paisajísticos. Al término del proyecto se aplicarán técnicas de extendido e incorporación al entorno de los sobrantes si los hubiere.  
Se considera necesaria la supervisión del replanteo del camino y del destino de los materiales sobrantes de la obra por los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria por si es necesario adoptar alguna medida preventiva adicional respecto a la vegetación, flora, fauna y paisaje y para garantizar en cualquier caso un adecuado destino de los materiales sobrantes de la obra.  
No se considera justificada la anchura propuesta del camino, siendo suficiente 3 metros.  
Se considera necesario adoptar medidas de comunicación de hallazgos respecto al patrimonio cultural caso de producirse de acuerdo con la legislación vigente en la materia.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 1 .i. del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución e la Ley de impacto ambiental.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º e la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 16271990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de cambio de trazado de camino rural en la partida Covatillas en el término municipal de Sinarcas (Valencia), cuyo promotor es la empresa Grupo avícola La Cresta, SL., sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, así como del cumplimento de lo establecido en la documentación aportada y en el apartado segundo de la presente Declaración.  
Segundo  
Condicionantes para la ejecución de las obras y el funcionamiento de la actividad:  
1. El replanteo de la obra será supervisado por los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria de manera que los mismos podrán establecer, caso de ser necesarias, medidas preventivas respecto a la flora, vegetación y fauna, que pueden incluir modificaciones de la traza, limitaciones respecto al período de ejecución de las obras, y delimitación de zonas de vegetación y ejemplares vegetales que no deben afectarse. Igualmente se podrán adoptar medidas para reducir el movimiento de tierras y en consecuencia el impacto paisajístico.  
2. La anchura del camino será de 3 metros.  
3. Respecto a los materiales del desmonte y decapado de la tierra vegetal caso de no poder utilizarse para la creación del camino y terraplenes se seguirán las indicaciones de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria para su reutilización, y si no fuera esto posible y adecuado ambientalmente, se retirarán a vertedero autorizado.   
Los materiales procedentes del desbroce se retirarán de la zona siguiendo las indicaciones de estos servicios técnicos, intentando su reutilización y caso de no ser posible y adecuado igualmente se retirarán a vertedero autorizado.  
Los materiales para la formación del camino, zahorras, etc., procederán de extracciones legalizadas.  
4. En caso de descubrirse restos arqueológicos, paleontológicos o etnográficos durante la construcción del camino se comunicará inmediatamente a la Conselleria de Cultura y se cumplirá con lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley del patrimonio cultural valenciano.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de a Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia a 29 de julio de 2005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 107/03-AIA.  
Título: Modificación Puntual nº9 de las Normas Subsidiarias de Villalonga.  
Promotor: Ayuntamiento de Villalonga.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: Término Municipal de Villalonga (Valencia).  
Descripción del Proyecto  
1. Objeto del Proyecto  
El objeto del proyecto es modificar las Normas Subsidiarias de Villalonga al proponerse la reclasificación de una franja de suelo de 13.325,06 m² colindante con el término municipal de Ador, siendo actualmente Suelo No Urbanizable Común y proponiéndose como Suelo Urbanizable Residencial.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El área que se propone reclasificar se localiza al norte del término municipal de Villalonga, en un relieve montañoso denominado .La Corona., siendo colindante con el término municipal de Ador. En los antecedentes del documento urbanístico se indica que el ámbito del proyecto se encontraba incluido en un Plan Parcial que se elaboró en el año 1976, el cual no se llegó nunca a ejecutar, quedando la clasificación del suelo en el término de Ador como urbanizable y en el de Villalonga como no urbanizable.  
Con la modificación de planeamiento se pretende desarrollar un uso residencial de baja densidad con edificaciones aisladas, parcelas mínimas de 500 m², ocupación máxima de la edificación 25% y 2 alturas máximo.  
La conexión de los servicios de agua potable, red de saneamiento, red eléctrica y accesos viarios se prevén efectuar a través de la urbanización colindante del término de Ador.  
La conexión viaria del sector se efectúa a través de la carretera VV-1011 que une Ador con Villalonga. Los servicios de recogida de basuras se prevé se efectúen por los servicios municipales.  
3. Alternativas  
La modificación puntual tramitada no presenta alternativas técnicas, únicamente se propone un ámbito concreto sin que el mismo se considere justificado.  
Tramitación Administrativa  
1. Información Pública  
En fecha 7 de abril de 2003 el Ayuntamiento de Villalonga remitió a la Conselleria de Territorio y Vivienda el Proyecto de Modificación Puntual nº9 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento de Villalonga, Estudio de Impacto Ambiental y expediente administrativo.  
La Modificación Puntual nº9 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento de Villalonga y el Estudio de Impacto Ambiental se sometieron al correspondiente trámite de información al público mediante anuncios publicados en el Diari Oficial de la Generalitat nº4.359, de fecha 15 de octubre de 2002 y en el periódico .Las Provincias., de fecha 30 de septiembre de 2002, habiéndose presentado una alegación al respecto, no siendo la misma de carácter ambiental, según consta en el certificado emitido por la Secretaria del Ayuntamiento de Villalonga.  
Afecciones legales  
El proyecto tramitado se ve afectado por las legislaciones sectoriales que se indican a continuación:  
. Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas, con respecto a los vertidos de aguas pluviales y residuales.  
. Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.  
. Ley 4/98, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, establece la obligatoriedad de obtener un informe favorable vinculante de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, con anterioridad a la aprobación definitiva del documento urbanístico. La documentación presentada no incorpora el preceptivo informe.  
Consideraciones ambientales  
El Estudio de Impacto Ambiental elaborado al efecto de la presente modificación de planeamiento presenta carencias importantes en sus apartados referidos al inventario, identificación y valoración de impactos, medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental, no obstante, efectuada visita de campo al ámbito del proyecto por técnicos del Servicio de Evaluación del Impacto Ambiental y con la información disponible en el Servicio se puede efectuar una valoración de los impactos ambientales y sus medidas correctoras si proceden, en el sentido que a continuación se indica:  
. La zona afectada por la modificación de planeamiento forma parte de un relieve montañoso, con elevadas pendientes, riesgo de erosión potencial muy alto y es terreno forestal (de acuerdo con el Plan Forestal de la Comunidad Valenciana) características que a priori no son favorables para el uso residencial.  
. Respecto a la topografía del terreno, el ámbito de la actuación presenta pendientes naturales del orden del 40-50%, consideradas muy altas para el uso propuesto.  
. El área de actuación está constituida por materiales carbonatados con una estabilidad de taludes y capacidad portante altas. No obstante, dicha estabilidad de taludes existe en parte por la cubierta vegetal que permite controlar la erosión del suelo y en consecuencia que los materiales carbonatados no sufran procesos de meteorización que generen inestabilidad en la ladera.  
. Según el mapa geocientífico de la Provincia de Valencia la diferencia entre el riesgo de erosión actual y el potencial es de cuatro grados (de baja a muy alta) lo que indica que la variación de las condiciones actuales (fundamentalmente de la eliminación de la cubierta vegetal) provocaría una importante pérdida de suelo.  
. La vulnerabilidad de las aguas subterráneas es alta en la situación actual y con la transformación de la zona el proceso de contaminación se verá acelerado. El mapa geocientífico de la provincia de Valencia establece limitaciones de uso distinto del actual por riesgo de deslizamiento, por protección de las aguas subterráneas y por interés para la conservación.  
. Teniendo en consideración los epígrafes anteriores, el cambio a uso residencial conllevará una reducción considerable de la cubierta vegetal que a su vez acelerará el proceso de erosión y en consecuencia pueden generarse problemas de tipo geomorfológico.  
. En la visita efectuada a la zona se ha observado la existencia de algunas viviendas de nueva construcción en el ámbito de la modificación puntual. En las parcelas de dichas viviendas no se ha conservado la pendiente natural del terreno creándose terrazas artificiales con muros de mampostería que en algunos casos superan los 5 metros de altura, aparcamientos en plataformas voladas y se ha incorporado vegetación exótica en las parcelas edificadas. Todos estos aspectos suponen una transformación de paisaje severo, incorporando elementos artificiales que sobresalen bruscamente del terreno, distorsionando la morfología natural y no estableciéndose medidas correctoras que puedan amortiguar el impacto sobre el mismo.  
. Consultada la cartografía de incendios de esta Conselleria se ha observado que parte de la zona propuesta como urbanizable sufrió un incendio en el año 1993, posterior a la entrada en vigor de la Ley 4/1992, de la Generalitat Valenciana, sobre Suelo No Urbanizable, por lo que en aplicación de dicha ley el suelo que haya sufrido los efectos de un incendio forestal no puede ser reclasificado como urbanizable.  
. Se desconoce la procedencia del abastecimiento de agua, el consumo estimado, la Estación Depuradora que tratará las aguas residuales y su estado actual y el destino de los residuos sólidos urbanos. En definitiva los servicios necesarios para el correcto funcionamiento de la urbanización no están debidamente justificados en la documentación.  
. Asimismo, en la visita de campo efectuada y observada la ortofoto del lugar se ha comprobado que la urbanización ejecutada en el término de Ador ha superado los límites del término municipal produciéndose afecciones sobre zonas naturales localizadas en el término de Villalonga, clasificadas como Suelo No Urbanizable Común. Estas actuaciones no se encuentran incluidas en la tramitación de la modificación puntual nº9, por lo que deberá procederse a la restauración de las zonas afectadas. Asimismo se tendrá cuenta que la zona natural existente entre la Urbanización Monte Corona en el término municipal de Ador y la Urbanización La Corona en Villalonga es necesario su conservación y en consecuencia no debe producirse desarrollos urbanísticos y actuaciones de conexión entre ambas.  
. El Estudio de Impacto Ambiental no contiene un programa de vigilancia ambiental, que resulta necesario conforme a los contenidos mínimos que un Estudio de Impacto Ambiental debe incluir, según el artículo segundo de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental y artículo siete de su Reglamento.  
Como consecuencia de todo lo anterior se considera que la clasificación como Suelo No Urbanizable Común del área afectada por la modificación es la adecuada para su preservación de la actividad urbanística y para el mantenimiento del actual uso forestal, que aún sin presentar valores de especial relevancia que hagan a los suelos afectados merecedores de especial protección, sí que es acorde con el concepto positivo del suelo no urbanizable que define la Ley 4/1992, del Suelo No Urbanizable, en su apartado III del preámbulo, al definir dicho suelo no como mera negación residual del urbanizable sino realzando las funciones sociales que puede cumplir la exclusión de un terreno del proceso urbanizador.  
Hay que recordar que en la Revisión de las Normas Subsidiarias del año 1994 de Villalonga, ya se preservó el ámbito de la actuación del proceso urbanizador a sabiendas de que en el término de Ador la clasificación del suelo colindante era urbanizable residencial. De igual modo en el año 1998 se tramitó la Homologación Global Modificativa de las Normas Subsidiarias de Villalonga, manteniendo entonces la misma clasificación de Suelo No Urbanizable. Por el contrario en el año 2003 se tramita la modificación propuesta sin que se considere argumentada por el mero objetivo de querer homogeneizar la clasificación urbanística de los dos municipios en un ámbito determinado.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento (Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/90).  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, aprobado mediante Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar no aceptable, a los solos efectos medioambientales la Modificación Puntual nº9 de las Normas Subsidiarias de Villalonga (Valencia), promovida por el propio Ayuntamiento.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 19 de julio de 2005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Alvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente 208/04-AIA  
Promotor PISCICULTURA MARINA MEDITERRANEA, SL.  
Autoridad Sustantiva Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación  
Objeto proyecto Piscifactoría de alevinaje y preengorde de dorada y lubina con emisario submarino.  
Localización En el paraje Echevarría, partida de Calamó, polígono 10, parcela 243, del municipio de Burriana (Castellón).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto.  
El presente proyecto de piscifactoría tiene como objetivo el preengorde intensivo de alevines de dorada y lubina de 2 grs, procedentes de la planta de hatchery-nursery colindante, hasta alcanzar un peso medio de 15 grs. En plena producción de la planta la carga se sitúa en unos 225 tn/año.  
Se dispone de una parcela rectangular de 11.626 m² situada en el litoral del municipio de Burriana, junto a la planta en funcionamiento de hatchery-nursery y separada por el camino de Echevarría. Los terrenos de la parcela están clasificados como Suelo No Urbanizable Común y Suelo No Urbanizable de Especial Protección .zona de servidumbre de protección del dominio público marítimo terrestre-.  
Por la clasificación de suelo no urbanizable común que posee parte de los terrenos de la parcela, y en cumplimiento de la ley 4/1992, de la Generalitat Valenciana, sobre suelo no Urbanizable (hoy vigente la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable), la empresa ha obtenido con fecha 4 de junio de 2002 la Declaración de Interés Comunitario (DIC) para el uso y aprovechamiento de la planta de acuicultura marina en dicho suelo.  
Para el desarrollo de la actividad se proyecta:  
. Acondicionamiento del terreno que presenta una topografía prácticamente horizontal, realizando el desbroce, retirada de tierra vegetal y formación de una explanada de zahorra compactada de un metro de altura sobre la cota actual del terreno para facilitar la evacuación de los caudales de renovación de agua precisos para el cultivo.  
. La construcción de un edificio de servicios, almacenes de pienso y mantenimiento, y caseta para grupo electrógeno. Todo esto se sitúa en la zona de suelo no urbanizable común.  
. La unidad de preengorde constituida por baterías de tanques de fibra de vidrio, estará cubierta por estructuras de sombreo desmontables a modo de invernadero (82,6 x 44,6 m), esta unidad se ubica la mayor parte dentro de la zona de servidumbre.  
. Instalación de captación y distribución de agua de mar para los tanques de cultivo en circuito abierto, o a la futura unidad de recirculación para su incorporación a circuito cerrado. La captación será subterránea, bombeada desde tres pozos ubicados en el extremo de la parcela más próxima al mar.  
. Abastecimiento de agua dulce. Se necesita agua dulce para abastecimiento del personal de la planta (sanitaria), limpieza de las instalaciones y riego de zonas ajardinadas. Se propone aprovechar la captación de agua del acuífero superficial que ya existe en la planta actual, con capacidad suficiente para abastecer a ambas instalaciones. El agua de consumo humano será proporcionada por empresas suministradoras de agua embotellada.  
. Las aguas residuales sanitarias (365 m³/año) serán tratadas en una fosa séptica biológica con capacidad de trabajo para 20 personas. El efluente se conduce por una conducción independiente hasta la unidad de tratamiento donde se incorpora a los caudales de agua de proceso antes de su salida al mar.  
. Las aguas de limpieza y baldeo de las zonas de cultivo y las aguas pluviales se conducen a través de imbornales y canaletas hasta una red de alcantarillado independiente que desemboca en una arqueta donde atraviesa una reja de desbaste previa al vertido.  
. Sistema de evacuación del agua de proceso, realizada la evacuación por grupos de tanques (4 grupos). En principio se trabajará en circuito abierto, el agua de los tanques es conducida para su vertido al mar, a través de canaletas registrables y cubiertas a la unidad de tratamiento (eliminación de sólidos suspendidos y grasas) y luego a la arqueta de vertido para su desagüe a través del emisario submarino. Se estima un caudal entre 480 y 1.920 m³/h según fase del ciclo. Para una futura segunda fase del proyecto se ha previsto instalar un sistema de recirculación mediante unidades de tratamiento físico-biológico, en este caso el caudal estimado oscila entre 48 y 192 m³/h.  
Los sólidos y fangos generados de las instalaciones de depuración previa al vertido de los distintos tipos de aguas (sanitarias, de proceso, pluviales y de limpieza) seguirán un proceso de tratamiento y gestión.  
Se redacta el proyecto de «Conducción de desagüe para el vertido al mar de las aguas procedentes de la piscifactoría de alevinaje y preengorde de dorada y lubina» para conseguir los correspondientes permisos administrativos para la ejecución del emisario en la zona de servidumbre de protección y la autorización de vertido, conforme a la Ley 22/88 de Costas.  
El emisario submarino se ha dimensionado para lograr una adecuada dispersión de los contaminantes, conforme a lo dispuesto en la Instrucción para el proyecto de conducciones de vertidos desde tierra al mar (Orden de 13 de julio de 1993). La conducción tendrá una longitud total de 275 m con tubería de polietileno de 710 mm de diámetro, de los cuales 55 m corresponden al tramo terrestre y 220 m al tramo submarino. La tubería en su tramo terrestre y marítimo hasta una distancia de la costa de 110 m discurrirá enterrada, en al menos 1 m de profundidad por debajo de la cota del fondo marino considerado en el perfil de temporales correspondiente a la campaña de 2003 como situación más desfavorable, después emergerá transcurriendo semienterrada con un tramo final emergente hasta el punto de descarga que se sitúa en batimetrías de .4,5 m.  
La conducción de desagüe se proyecta con capacidad suficiente para evacuar los caudales punta de la planta de preengorde estimados en 2.450 m³/h incluyendo pluviales, también se proyecta un aliviadero de emergencia en línea de costa para evacuar en situaciones extraordinarias.  
. Instalación eléctrica, mediante acometidas subterráneas desde la planta actual en funcionamiento. Se instalará un grupo electrógeno ante la falta de suministro eléctrico.  
. Instalación de almacenamiento y distribución de oxígeno.  
Toda la instalación estará cercada por un zócalo y tela metálica con una altura de 2,5 metros. El vallado paralelo al camino de Echevarría se situará a 10 metros de la arista de la calzada del citado camino y estará dotado con un seto o arbolado tupido a determinar, de características apropiadas y resistentes al medio, al que se le instalará un sistema de riego localizado automatizado.  
Tramitación Administrativa  
En fecha 29 de junio de 2004 se recibe del Servicio Territorial de Agricultura, Pesca y Alimentación en Castellón la documentación técnica de esta planta de alevines y preengorde de dorada y lubina y el estudio de impacto ambiental.  
El estudio de impacto ambiental ha estado expuesto al público conjuntamente con la documentación técnica presentada, en la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda, para la obtención de la autorización de ocupación de dominio público marítimo-terrestre y de la autorización de vertido al mar que requiere la ejecución de este proyecto, publicado en el DOGV núm. 4.760 de 25 de mayo de 2004. Como resultado del periodo de información pública, 20 días hábiles, no se han presentado alegaciones al mismo, según el certificado de fecha 6-08-2004 de la Jefa del Negociado de Información y Registro de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Peticiones de documentación complementaria e informes sectoriales  
En fecha 14-08-04 se efectúa consulta al Centro de Arqueología Subacuática de la Comunidad Valenciana, del Servicio del Patrimonio Arqueológico, Etnológico e Histórico de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes.  
En fecha 13-09-04 se efectúa consulta al Servicio de Calidad de Aguas de la Dirección General de Calidad Ambiental de esta Conselleria.  
En fecha 30-09-04 se solicita ampliación del estudio de impacto ambiental en determinados aspectos.   
En fecha 28-10-04 se remite copia del informe emitido por el Centro de Arqueología Subacuática para que sea tenido en cuenta en la ampliación del estudio de impacto ambiental solicitada.  
En fecha 25-02-05 se recibe un Anexo al estudio de impacto ambiental, en contestación a la ampliación solicitada, en el que consta un Estudio de Impacto Arqueológico.  
En fecha 16-05-05, se recibe de la Dirección Territorial de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación la documentación presentada por el promotor consistente en la copia compulsada del informe de fecha 19 de abril de 2005 obtenido de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.   
Informes sectoriales  
En fecha 26 de octubre de 2004 se recibe, en respuesta a nuestra consulta, el siguiente informe emitido por el Centro de Arqueología Subacuática:  
«El emplazamiento de las instalaciones, tanto en tierra como en la mar, se inscriben dentro del área arqueológica conocida como El Calamó, en donde se ubican restos de una villa romana y un área frente a ella de utilización para el fondeo y desembarco de productos desde época romana. Si a esto añadimos la utilización del delta del río Millars mucho mas amplia en época ibérica y romana, estamos ante un área de alto porcentaje de patrimonio arqueológico y etnológico.  
El Proyecto necesita incluir en el Estudio de Impacto Ambiental las afecciones que la obra plantea al Patrimonio Arqueológico, tanto en tierra como en mar.  
El área objeto de estudio de nuestra competencia, se centrará en la zona de afección directa de la playa, y de todo el recorrido del emisario bajo las aguas, abarcando además una banda de afección, siguiendo las indicaciones que establezca este Centre d'Arqueologia Subaquàtica incluyendo además de una prospección rigurosa visual, una serie de sondeos efectuados con manga de succión hasta llegar a los niveles no arqueológicos completamente estériles.  
El Estudio y Memoria deberá dirigirlo un Arqueólogo subacuático con experiencia probada en este tipo de prospecciones, con el correspondiente Proyecto y Solicitud a la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, a partir del cual se establecerán las medidas correctoras y cautelas arqueológicas.»  
Concluyendo el informe que, en la documentación recibida del estudio de impacto ambiental (págs. 8 a 12, 18 a 22, 34 a 37, 65 a 66 y planos 1, 3 y 4) no presenta el Estudio de Impacto Arqueológico, ni recoge estudio alguno sobre el Patrimonio Cultural, por lo que se informa de la necesidad y obligación de incluir dichos Estudios en el expediente a tramitación.  
En fecha 10 de enero de 2005 se recibe del Área de Calidad Ambiental el informe emitido por el Servicio de Calidad de Aguas en contestación a la consulta efectuada, en el que se recoge lo siguiente:  
. El vertido final se realizará al mar a través de una conducción de desagüe de PEAD de PN 10 kg./cm² y de 710 mm de diámetro, con una longitud total de 275 m de los cuales 55 m de tramo terrestre y otro tramo de 220 m de instalación submarina. La parte final de este tramo se bifurcará en dos ramales de 17,5 m y de 500 mm. De diámetro con bocas de descarga única.  
. Se contempla la construcción de un aliviadero de emergencia paralelo a la conducción de desagüe y que desemboca en línea de costa, que solo entrará en servicio ante averías o cuando el caudal punta de diseño sea superado por circunstancias especiales, garantizando el limite de horas de vertido estipulado en la Orden de 13 de julio de 1993.  
. La arqueta de vertido que conduce hasta la conducción de desagüe recibe del sistema separativo, por una parte tras pasar por una reja de 10 mm las aguas pluviales, por otra las aguas residuales sanitarias que se someten a tratamiento físico y biológico en una depuradora compacta y por otra las aguas de proceso que son depuradas mediante reja de desbaste de 10 mm, filtro rotatorios de 40 €m y skimmer para la separación de sustancias disueltas y emulsionadas.  
. El caudal vertido medio sin incluir las aguas de origen pluvial, será de 1.200 m³/h, siendo el mínimo de 480 m³/h, y el máximo 1.290 m³/h. Junto a las pluviales el caudal máximo es de 2.459 m³/h.  
. Las concentraciones de los parámetros del futuro efluente vertido, se encontrarían por debajo de los límites estipulados en la legislación e incluso por debajo de los objetivos de calidad del medio receptor, cumpliendo el condicionado establecido por la Orden del 13 de julio de 1993 para las conducciones de desagüe.  
. El vertido de esta nueva planta de alevinaje y preengorde de dorada y lubina de la empresa Piscicultura Marina Mediterránea, SL., se encuentra en trámite de autorización, habiendo recibido informes del Servicio de Costas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, de la Agencia Valenciana de Turismo, de la Comandancia Naval de Castellón del Ministerio de Defensa, del Ayuntamiento de Burriana y de la Capitanía Marítima en Castellón, todos con carácter favorable.  
. Se remite copia de los certificados de exposición pública del proyecto, en la Conselleria de Territori i Habitatge y en el Ayuntamiento de Burriana, sin que se haya presentado alegación alguna durante el plazo legal estipulado.  
Considerando lo expuesto, «el Servicio de Calidad de Aguas entiende que el vertido tiene un impacto sobre el medio receptor aceptable y es susceptible de ser autorizado».  
A su vez, se informa que el Estudio de Impacto Ambiental del «Proyecto Básico de nueva planta de alevinaje y preengorde de dorada y lubina» constaba entre la documentación expuesta al público.  
La Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, en su informe de 19-4-05, da a conocer lo siguiente:  
. Que realizada la prospección arqueológica subacuática relacionada con el proyecto, no se va a ver afectado el patrimonio cultural sumergido por el proyecto.  
. En lo que respecta al patrimonio arqueológico terrestre, la actuación de seguimiento de las obras propuesta se ha estimado suficiente, por lo que deberá contemplarse esta actuación como medida correctora en el correspondiente estudio de impacto ambiental. Una vez aprobado éste, y previamente al inicio de ejecución de obras, deberá instarse la pertinente autorización para la ejecución del seguimiento de conformidad con lo previsto en el artículo 60 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.  
. Sin perjuicio de lo anterior, la aparición de restos arqueológicos o paleontológicos en el curso de las obras determinaría la obligación de suspender la actuación, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a esta Conselleria al efecto de que se determinen las medidas oportunas, de conformidad con lo previsto en la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.  
. Una vez analizadas todas las posibles afecciones patrimoniales del proyecto resulta procedente aportar el estudio de impacto ambiental, documento que contemplará las actuaciones realizadas, resultados y programa de vigilancia y/o medidas correctoras, en su caso, y sobre el que se emitirá el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano al efecto de que se aporte en el correspondiente procedimiento de impacto ambiental ante el órgano administrativo competente.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
En el estudio de impacto ambiental se recoge el inventario ambiental del área de afección por la actividad proyectada que comprende el estudio de un área que se extiende hasta un radio de 250 m en torno a la parcela y, en el medio marino, la del área que se verá afectada directamente por la construcción del emisario submarino.  
Los terrenos donde se instalará la actividad son antiguos campos de cultivo de la zona agrícola en régimen de regadío que se encuentra entre las desembocaduras de los ríos Seco y Mijares. Toda la zona está dotada con una densa red de regadío para abastecer a los cultivos de cítricos.  
Estos terrenos se encuentran en la zona costera donde el acuífero descarga en el mar, estando el nivel piezométrico a poco más de 1 m de profundidad. Como resultado de los sondeos realizados en la parcela adyacente se ha podido determinar con precisión la estructura del subsuelo y la ubicación de los diferentes acuíferos subterráneos, así el acuífero de agua dulce queda confinado a las capas de gravas situadas entre 5 y 15 metros, mientras que ha partir de los 30 m de profundidad las capas permeables están ocupadas por aguas de origen marino.  
La vegetación actual en la parcela es de escaso valor, un denso herbazal formado por gramíneas que se desarrollan sobre suelos con cierto grado de alteración de origen antrópico, y un cañaveral mezclado con zarzales y enredaderas en el límite oriental de la parcela cuya finalidad es delimitarla y protegerla de las brisas marinas, este aprovechamiento de los cañaverales está muy extendido por la zona agrícola.  
Con relación a la fauna, para la cual se amplía el ámbito de la zona estudiada, ésta se reduce a las especies propias de ambientes agrícolas y periurbanos. Entre las especies citadas de los grupos de vertebrados mejor representados (herpetofauna, mamíferos y aves) se destaca por su abundancia al sapo común (Bufo bufo) y a la presencia de la musaraña enana (Suncus etruscus), ambas son especies protegidas incluidas en el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas, Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat.  
Respecto al medio marino, la zona de estudio está situada en un tramo de costa .del delta del Mijares. que es netamente regresiva debido al efecto barrera que produce el Puerto de Castellón al transporte natural de los sedimentos de la deriva litoral, cuyo flujo general es de Norte a Sur, y a los escasos aportes de sedimentos del Río Mijares al estar regulada su cuenca. Esta falta de alimentación junto a la acción del oleaje ha dado lugar a que la costa haya quedado reducida a un exiguo cordón de gravas, muy inestable que sufre constantemente modificaciones por los temporales. Se ha construido una escollera de defensa para evitar este avance regresivo de la misma.  
Los fondos submarinos estudiados hasta .5 m presentan una pendiente muy suave en torno al 2% formado por arenas que se alterna con grandes extensiones de gravas con granulometrías que varían en función de la distancia a la costa, en los primeros metros se encuentran gravas de tamaño pequeño y medio y en las zonas más profundas se encuentran los bolos de mayor tamaño. La movilidad de este tipo de substrato y la acción constante del hidrodinamismo, muy intensa por la poca profundidad y por tratarse de una costa abierta, hace que los poblamientos bentónicos sean muy reducidos, además el enfangamiento observado que también va en detrimento del asentamiento de comunidades.  
Las comunidades detectadas sobre estos fondos, pertenecientes al piso infralitoral, tienen escasa relevancia ecológica. En las manchas de arena la biocenosis que se desarrolla es la de Arenas Finas Bien Calibradas. En los fondos de arena que se extienden entre los 3 y 4m de profundidad aparece bien desarrollada la pradera de Caulerpa prolifera combinada con la de arenas finas bien calibradas, y desde los .4 m hasta el final del recorrido con substrato de gravas y cantos se desarrolla un poblamiento algal formado por una facies fotófila degradada de dictiotales.  
No se ha detectado biocenosis o especies de especial interés ecológico para su conservación que puedan condicionar la ejecución del proyecto.  
Las aguas litorales presentan una calidad aceptable debido a la ausencia de vertidos significativos ya que se trata de una costa muy abierta con buena renovación.  
Paisaje. Se diferencian dos grandes unidades de paisaje: La unidad rural constituida por las vastas extensiones de naranjos que proporciona una uniformidad paisajística, acentuada por la ausencia de relieves topográficos o hitos paisajísticos relevantes. Y la unidad litoral, con la que linda la parcela, cuyo valor intríseco en esa zona está muy deteriorado por el estado regresivo de la costa, la destrucción de la morfología típica de la playa al introducir los elementos de escollera.  
Sobre los elementos culturales que constituyen el patrimonio histórico, artístico y arqueológico, las instalaciones se proyectan dentro de un área conocida, e informada, por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano como El Calamó donde se ubican restos de una villa romana.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
En el estudio de impacto ambiental se han identificado 42 impactos negativos y tres positivos. Entre los impactos negativos se han determinado 26 compatibles y 4 moderados en la fase de construcción y, en la fase de funcionamiento, 8 moderados y 4 severos.  
Los efectos negativos debido a las emisiones de polvo, ruido, vibraciones, compactación, etc., propios de la fase de construcción (excavaciones, movimiento de tierras, tráfico de vehículos pesados y maquinaria) que se tipifican como compatibles por ser de baja intensidad que quedarán restringidos a la zona de obras y finalizarán cuando estas concluyan, serán minimizados por medio de sencillas medidas correctoras.  
De los impactos moderados se destacan, por ser potencialmente peligrosos si no se adoptan las medidas correctoras adecuadas durante la ejecución de las obras, el riesgo de contaminación del suelo con aceites, grasas, combustibles procedentes de los vehículos y maquinaria, y el derivado de crearse escombreras incontroladas en la zona de obra.  
Los otros impactos moderados contemplados serán por las labores de desbroce que afectarán negativamente a la vegetación de la parcela y alterarán la integridad paisajística del entorno. Se señala en el EIA que las obras se realizarán en una zona muy transformada y de clara vocación agrícola que ha estado dedicada históricamente al cultivo de cítricos, y sólo afectarán a la vegetación y fauna de escaso interés asociada a ambientes antrópicos. En ningún caso afectarán a especies o comunidades de fauna y flora sujetas a algún tipo de protección.  
La incidencia en el acuífero por el bombeo de agua dulce para esta instalación se considera insignificante ya que es un caudal pequeño (913 m³/ año) en comparación con el empleado para riegos o usos industriales en la comarca. Además, dada la ubicación del pozo en la cola del acuífero, todo el caudal bombeado para las dos instalaciones corresponde a los excedentes que se descargan al mar, estimados en 39hm³/año. Por lo que no supondrá un impacto significativo sobre el abastecimiento global de agua de la zona ni para el equilibrio hídrico del acuífero.  
Los impactos más severos se asocian con el vertido de los efluentes generados por el proceso que se analizan para el funcionamiento en circuito abierto como el peor estado de funcionamiento de la planta.  
Los principales contaminantes presentes en el vertido serán nutrientes, materia orgánica y, sobre todo, sólidos suspendidos procedentes del metabolismo de los animales estabulados y de los restos de alimentos no ingeridos, todos ellos fácilmente biodegradables y asimilables por el medio. En ningún caso se verterán sustancias tóxicas, bioacumulables o nocivas para la salud de las personas o del entorno. Su incidencia negativa se debe al riesgo de que puedan desarrollarse procesos localizados de eutrofización que podrían cronificarse y perjudicar a las comunidades bentónicas así como a la calidad de las aguas.  
No se espera efectos acumulativos con respecto al actual vertido de la planta en funcionamiento, ya que se encuentra situado a más de 200 metros y su radio de influencia en ningún momento ha superado los 50 metros.  
De los diferentes tipos de residuos sólidos producidos en el desarrollo de la actividad (urbano, no peligroso, peligroso y reciclable) y clasificados según código L.E.R., se encuentran los fangos obtenidos en el tratamiento de filtrado operando en sistema de circuito cerrado que será cuando se genere un mayor volumen, alrededor de 76 tm/año en peso húmedo, y que por su contenido en cloruros no podrán ser destinados a uso agrícola.  
Se ha tratado la incidencia de las obras sobre el Patrimonio arqueológico sumergido cuya afección se considera nula, y queda pendiente por realizar las prospecciones en tierra, según el informe emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Para minimizar los impactos negativos detectados se establecen, entre otras, las siguientes medidas:  
. Calidad del aire. Se humectarán periódicamente o se recubrirán con materiales protectores las zonas de acopio, escombreras y, en general, las zonas desprovistas de vegetación expuestas al viento, susceptibles de emitir polvo. Se dotará a los camiones de faldones que limiten la emisión de polvo en los desplazamientos, además estos vehículos llevarán cubiertos los materiales pulverulentos durante su transporte. Se llevará un correcto mantenimiento de los vehículos y maquinaria con motores de explosión con revisiones trimestrales.  
. Ruido y vibraciones. Se insonorizarán los compresores y la maquinaria de las obras, y se llevará a cabo un correcto mantenimiento de la misma.  
. Permeabilidad y compactación del suelo. Se controlarán las zonas de maniobra y reposo de la maquinaria pesada y vehículos, así como la acumulación de escombros fuera de los vertederos controlados. Tras la finalización de las obras se procederá a un laboreo sencillo de los terrenos compactados que no sean ocupados por las instalaciones, para restaurar la estructura del suelo y facilitar su revegetación.  
. Calidad edáfica. Se realizará la recogida, acopio y tratamiento selectivos del suelo procedente de las excavaciones que pueda ser de utilidad como tierras agrícolas. En los parques de maquinaria y vehículos se dispondrá de contenedores adecuados para la recogida de los vertidos accidentales de aceites, grasas o combustibles en los suelos; estos residuos peligrosos serán gestionados correctamente a través de empresas autorizadas.   
. Calidad de las aguas superficiales. Las edificaciones a pie de obra emplearán para las aguas residuales sistemas compactos de depuración química y colocarán contenedores para la recogida y transporte de los residuos sólidos generados durante las obras.  
. Unidades de paisaje, geomorfología, topografía y cubierta vegetal. Concluidas las obras se restaurarán las áreas de trabajando retirando todos los elementos (maquinaria, herramientas, edificaciones temporales,..) resultantes de las mismas. Se respetará la morfología natural del terreno, empleándose el material de excavación en restaurar la zona. Se establecerá una cubierta vegetal en las zonas no urbanizadas empleando especies arbustivas y arbóreas autóctonas debido a su mayor adaptación al terreno, integración paisajística, bajo mantenimiento y menor consumo de agua.  
Todo el perímetro de la parcela tendrá un cerramiento translúcido compuesto por un zócalo de 0,9 m de alto y malla metálica de 1,5 m. Por la parte interior se instalará una pantalla vegetal para potenciar la integración estética del conjunto y facilitar su mantenimiento.  
. Comunidades bentónicas. Se minimizará el tamaño de la excavación en el lecho marino para la conducción de vertido y se recubrirá la zanja abierta con los mismos materiales existentes para favorecer su recolonización por las poblaciones que componen la actual biocenosis bentónica.  
. Vertido de efluentes. Pese a estimarse muy poco contaminante el efluente, según los cálculos realizados sobre las concentraciones de nitrógeno y fósforo esperados, se realizará un sistema de depuración previo a su vertido al mar. Este consistirá en una reja de desbaste, un filtro de discos y un separador de espumas, que permitirá eliminar hasta un 90% de los sólidos suspendidos y reducir de forma muy considerable las cargas contaminantes del efluente final. Las aguas sanitarias generadas en la instalación se someterán a un tratamiento individualizado antes de unirse a las aguas de proceso, y previo al sistema de depuración para evacuar por el emisario submarino.  
La empresa llevará a cabo un programa de investigación y desarrollo que le permita dimensionar correctamente el sistema de funcionamiento en circuito cerrado. Con este sistema se podrá recircular el 95% del caudal, minimizando los vertidos al medio y alcanzar un ahorro de energía sobre todo en calentamiento y bombeo de agua.  
Respecto al aliviadero de emergencia en línea de costa, no se recoge de forma clara si las aguas vertidas a su través han pasado previamente por el sistema de tratamiento establecido. A la vista del informe favorable del Servicio de Calidad de Aguas a las características del futuro efluente vertido, se deberá procurar que por dicho aliviadero se evacuen las aguas igualmente tratadas.  
. Gestión de residuos sólidos. Se dispondrá de contenedores específicos para cada tipo de residuo que se situarán bajo cubierto en un lateral de la parcela para facilitar su recogida periódica por empresas gestoras autorizadas.  
Se establece un contenedor para los peces muertos recogidos en bolsas de plástico. En caso de accidente o de patologías graves que generen una elevada mortandad de peces, se contará con los servicios de empresa especializada y autorizada por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación par la recogida y tratamiento de cadáveres de animales y subproductos.  
Por los residuos peligrosos generados tales como envases contaminados (de disolventes, pinturas, reactivos, desinfectantes, etc..) tubos fluorescentes, productos químicos y otros, la empresa se ha inscrito en el registro de pequeños productores de residuos peligrosos de la Comunidad Valenciana.  
Con relación a los fangos obtenidos del filtrado de las aguas de proceso y de la depuradora de aguas sanitarias, se propone que deberán ser tratados en un filtro prensa y en horno de secado para alcanzar una deshidratación mínima del 80%, favoreciendo su estabilización y obtención de un menor volumen para su traslado a vertedero. El lixiviado de la prensa se incorporará al sistema de depuración para su tratamiento.  
. Para conocer la afección al Patrimonio arqueológico terrestre se realizará un seguimiento de las obras en tierra, en los términos que establece la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano en su informe de 19-4-05.  
Programa de Vigilancia Ambiental.  
En el EIA se establece como programa de vigilancia ambiental lo siguiente:  
Durante la fase de construcción, realización de inspecciones semanales para comprobar que no se producen vertidos de residuos peligrosos (aceites, grasas..) ni de aguas residuales, vertederos incontrolados, et.. Comprobación a final de la obra de la restauración de los terrenos afectados y no urbanizados, así como aquellos servicios que se vean afectados: viales, red y escolleras.  
Durante la fase de funcionamiento la vigilancia ambiental se centrará en:  
. Mantenimiento y control diario de los sistemas de depuración.  
. Anualmente, inspección y mantenimiento de la conducción de desagüe.  
. Control mensual de la calidad del efluente, con toma de muestra de agua de la arqueta de vertido para analizar los parámetros: pH, sólidos en suspensión, nitrógeno total, fósforo total, carbono orgánico total, microorganismos fecales (Coliformes y Estreptococos), oxígeno disuelto, etc.  
. Control mensual de las aguas receptoras, mediante la toma de cinco muestras de agua subsuperficial, tres en la playa y dos en el punto de vertido. Se medirán en cada muestra además de los parámetros citados anteriores el color, transparencia, salinidad, y clorofila a.  
. Control semestral de las comunidades bentónicas. Se tomarán cinco muestras repartidas regularmente a lo largo de un transecto de 100 m paralelo a la costa que tendrá como centro el punto de vertido. Los parámetros que se analizarán: pH, materia orgánica, composición granulométrica y los microorganismos fecales. Al mismo tiempo se efectuará una prospección visual para analizar cualitativamente los poblamientos bentónicos, con fin de determinar cambios anormales en la composición y diversidad de la comunidad así como en el grado de enfangamiento de los fondos.  
Se emplearán especies indicadoras, siempre que sea posible, para detectar alteraciones ambientales significativas, por ejemplo la proliferación de clorofíceas en el piso mesolitoral, de rodofíceas filamentosas en el infralitoral, o de la bacteria Beggiatoa sp en los sedimentos.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento y del anexo I apartado 1 g) y 6 b) del Decreto 162/90.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por lo tanto, a la vista de lo que antecede, en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, formulo la siguiente  
Declaracion de Impacto Ambiental  
Primero  
Considerar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Piscifactoría de alevinaje y preengorde de dorada y lubina con emisario submarino, promovida por la empresa PISCICULTURA MARINA MEDITERRANEA, SL., ubicada en el paraje Echevarría, partida de Calamó, polígono 10, parcela 243, del municipio de Burriana (Castellón, siempre que se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y en el apartado Segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. A la obtención del informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998 del Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. Al tratamiento de la totalidad de las aguas residuales que se viertan al mar, incluyendo las evacuadas a través del aliviadero de emergencia, así como al cumplimiento de los límites de vertido que se establezcan en la autorización respectiva.  
3. La empresa remitirá de forma anual a esta Dirección General los resultados, análisis de los mismos y conclusiones del Programa de Vigilancia Ambiental.  
4. El proyecto contemplará una partida presupuestaria que permita llevar a cabo el Programa de Vigilancia Ambiental  
Tercero  
Notificar al interesado que la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 11 julio de 2005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Alvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 209/04-AIA  
Proyecto: Proyecto Básico de las .Obras de Mejora del Emisario Submarino de la Playa de La Albufereta en el T.M. de Alicante.  
Promotor: Conselleria de Infraestructuras y Transportes.  
Autoridad Sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: En la Playa de La Albufereta del término municipal de Alicante.  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto:  
El proyecto comprende dos actuaciones que se resuelven de forma conjunta: Por un lado sustituye el conducto de evacuación de aguas pluviales al mar en lugar del actual que se ha eliminado al ejecutar diversas obras efectuadas para prevenir efectos de inundación (encauzamiento de los barrancos de Monte Orgegia y Juncaret), que además ahora debe evacuar un caudal mayor. Por otro, es la modificación del emisario submarino actual (con vertido a cota 9.50 y diámetro de 450mm) que vierte el agua tratada de la E.D.A.R. de Monte Orgegia que está en este momento ampliándose.  
El proyecto plantea una nueva conducción de diámetro 1.200mm. alcanzando la batimétrica .30m, siendo la longitud marina de 4360 m contados a partir del pk 0+033 (coincidente con la línea de costa) que parte de la fase I del emisario terrestre. De toda la longitud, desde el pk 0+033 a pk 0+398 se ejecuta conjuntamente con el aliviadero de pluviales discurriendo en la misma zanja, mientras que el resto (desde el pk 0+398 a pk 4+393) se ejecuta sólo esta conducción.  
El tramo submarino discurre excavado en zanja y enterrado desde el pk 0+010 hasta el pk 0+940 a partir de aquí el emisario discurre sobre el fondo, desde el pk 4+193 hasta el pk 4+393 en una longitud de 200m, se disponen 30 unidades difusoras protegidas por biotopos de hormigón armado de dimensiones de 2'2x1.5 m.  
Se construye asimismo una nueva Estación de Bombeo en la margen izquierda, junto al encauzamiento del barranco Orgegia, cerca de la playa de la Albufereta, estando en su mayor parte enterrada.  
2. Alternativas:  
La ubicación viene condicionada por las infraestructuras existentes.  
El trazado del emisario aporta una alternativa al proyecto variando la trayectoria propuesta inicialmente con eje direccional en sentido sur, por otra consistente en reorientar dicha dirección a partir de la isobata de los 5m 25º en sentido sureste, ganando en salvaguarda medioambiental, de forma que:  
. no se vierte directamente sobre el alga Caulerpa racemosa, dificultando su propagación, a favor de la conservación de biocenosis propias, en particular de las praderas de fanerógamas.  
. Se reduce la superficie de afección a la pradera de Posidonia oceanica por el trazado de la obra.  
. Se mantienen distancias de separación notables (superior a 1.000 m) entre el foco de vertido y las biocenosis con valor para la conservación.  
. Se mantiene una distancia de separación suficiente (3.000 m)para garantizar los requisitos de calidad ambiental de la normativa de aguas de baño (según las consideraciones para el cálculo de la dilución relativas a los parámetros ambientales, la disposición de los difusores y el caudal del vertido.  
Tramitación Administrativa:  
1. Información Pública. Remisión del expediente:  
El 3 de agosto de 2004 l'Entitat de Sanejament d'Aigües remite el proyecto básico y Estudio de Impacto Ambiental junto con el certificado de información pública, así como informe del Servicio de Planificación de Recursos Hidráulicos de contestación a las alegaciones formuladas.  
El proyecto ha estado sometido a información pública mediante anuncio de la entidad pública de saneamiento de aguas residuales en el BOE nº 95 de 19 de abril de 2004 y DOGV nº 4.739 de 26 de abril de 2004, habiéndose presentado alegaciones por parte del Grupo municipal de EU-L'Entesa del Ayuntamiento de Alicante, según consta en el certificado remitido.  
Se solicita ampliación de documentación en fecha 27 de octubre de 2005 relativa a los informes recibidos en el transcurso de la tramitación así como el estudio sobre las posibles incidencias del proyecto sobre los elementos integrantes del patrimonio histórico, artístico y arqueológico subacuático con informe del Centro de Arqueología Subacuática de la Comunidad Valenciana, dependiente de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
En fecha 29 de abril de 2005 Sanejament remite proyecto de intervención suscrito por arqueólogo subacuático, para su incorporación como Anexo al Estudio de Impacto Ambiental y autorización de prospección arqueológica.  
2. Consideraciones sobre las alegaciones formuladas:  
Las alegaciones presentadas en extracto se refieren a:  
1. Afección a LIC .Cap de l'Horta.,se propone una modificación del trazado del emisario respetando el punto final del vertido de la alternativa propuesta en el proyecto para evitar que el trazado discurra por la zona LIC.  
2. Solicitan se redimensione el emisario para un caudal sensiblemente menor al previsto y que las obras de mejora contemplen la construcción de infraestructuras de regulación y distribución que permitan la reutilización de la práctica totalidad del agua depurada en la E.D.A.R. de Monte Orgegia.  
3. Se rechaza la construcción de un bypass en la actual Estación de Bombeo que permita evacuar a través de emisario de aguas residuales sin depurar, por falta de abastecimiento eléctrico en la misma.  
Del Servicio de Planificación de Recursos Hidráulicos de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes, se emite informe de contestación a las alegaciones formuladas en el que se indica:  
1. Sobre posible afección a LIC Cap de l'Horta: Que el emisario cruza 70 m. de LIC, pero que este tramo el emisario va depositado sobre el fondo, no requiriéndose su enterramiento y la única afección se producirá por el apoyo de los lastres de hormigón cada 5 m.sobre el fondo. El trazado alternativo que se propone es más largo y tiene la dificultad añadida de tener la traza curva, lo que resulta en tierra una nimiedad, pero no tanto en el medio marino. Dejando no obstante, a criterio de la evaluación de impacto ambiental, la posibilidad de cambio de trazado.  
2. Redimensionar la tubería principal a la baja: No se comparte este punto con la alegación formulada, ya que si bien se debe perseguir la máxima reutilización del agua depurada, se debe garantizar que los caudales elevados y tratados en la planta tienen posibilidad de salida en condiciones de vertido adecuadas so pena de colapsar el sistema.  
3. Sobre el rechazo a la posibilidad de alivios de emergencia, del mismo modo que en el punto anterior, se considera que no es una buena práctica en la ingeniería de infraestructura urbana el eliminar válvulas de seguridad, lo que no supone que se haya prescindido de diseñar sistemas que eviten situaciones de riesgo, como se ha hecho en este proyecto, incluyendo un grupo electrógeno e instalación de bombas en reserva activa permanente, manteniendo el aliviadero como última válvula de seguridad.  
Respecto a la propuesta de cambio de trazado que se cita en la alegación presentada, se analiza en el presente procedimiento de evaluación de impacto ambiental, exponiéndose dicha valoración en el capítulo de consideraciones ambientales.  
3. Informes obrantes en el expediente:  
De las consultas efectuadas en el Área de Evaluación Ambiental, se reciben los siguientes informes:  
. El Área de Calidad Ambiental informa en fecha 28 de enero de 2005 sobre las actuaciones contempladas en el proyecto básico, indicando además que el efluente de la EDAR de Monte Orgegia, que con la nueva ampliación tratará vertidos de una población equivalente de 600.000 habitantes equivalentes, tendrá tratamiento secundario y terciario.  
Del examen de la documentación aportada y sin perjuicio de la preceptiva autorización de vertido a dominio público marítimo-terrestre prevista en la Ley de Costas que, en su caso, otorgará la Dirección General de Calidad Ambiental, el Servicio de Calidad Aguas informa que la solución propuesta cumple con la legislación aplicable necesaria para la autorización de vertido al mar y la concesión de ocupación del dominio público marítimo-terrestre, por lo que no se opone a esta solución, no obstante deberá tenerse en cuenta:  
. El aliviadero definido en el proyecto deberá cumplir con las condiciones especificadas en el artículo 5.3.1 de la Orden de 13 de julio de 1993 por la que se aprueba la instrucción para el proyecto de conducciones de vertidos desde tierra al mar.  
. Se deberá ejecutar un Programa de Vigilancia y Control dentro del marco establecido por el artículo 7 de la Orden de 13 de julio de 1993 por la que se aprueba la precitada instrucción, y tendrá que ser aprobado por la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Asimismo informa que se está tramitando expediente para autorización de vertido a dominio público marítimo-terrestre del citado proyecto, estando a la espera de los informes de diversos Organismos, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 146 del Real Decreto 1471/1989.  
. Del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, se emite informe en el que se formulan en extracto las siguientes consideraciones:  
. Actualmente, a través de los dos emisarios que se proyecta sustituir, el efluente de la estación depuradora desemboca directamente sobre una biocenosis de protección prioritaria (Cymodocea nodosa), y a escasos 700 metros de la pradera de Posidonia oceanica, siendo el aporte de aguas residuales una de las causas que contribuyen a la degradación de esta importante comunidad biológica, además de favorecer la expansión de los tipos algales del género Calulerpa (Caulerpa racemosa), que están desplazando a las biocenosis propias de los medios litorales meditarráneos.  
Asimismo la distancia del foco de vertido actual es insuficiente para salvaguardar con garantías la calidad de las aguas de baño, detectándose en la playa de la Albufereta episodios de eutrofización.  
. El proyecto que se plantea, persigue mejorar la situación medioambiental actual. Se aporta una alternativa al proyecto mediante la variación d ela trayectoria propuesta inicialmente al reorientar la dirección S inicial por otra 25º en dirección SE a partir de la isóbata de los 5 m.  
. Ambos trazados afectan al LIC .Cap de les Hortes., área exclusivamente marina y litoral propuesta para incluir algunas praderas de Posidonia oceanica en estado variable de conservación, así como algunos ecosistemas de interés. Además de las citadas praderas de Posidonia (\*1120) y Cimodocea (1110), aparece en la zona vegetación de acantilados con Limonium endémicos (1240) y cuevas marinas sumergidas (8330).  
No obstante, en la trayectoria alternativa propuesta, se evita el vertido en la zona de distribución del alga Caulerpa racemosa, evitando su proliferación y por tanto contribuye a la conservación del ecosistema marino tipo del Mediterráneo suroccidental. Asimismo, el vertido del nuevo proyecto desemboca sobre bicenosis de escaso valor ecológico (mata muerta de Posidonia con arenas fangosas, detrítico enfangado).  
Finalmente en este informe se concluye que:   
.. Los vertidos al mar que se producen en la actualidad en la Abufereta provocan un efecto negativo sobre la pradera formada por la fanerógama Cymodocea nodosa, y constituye una de las causas de degradación de la pradera de Posidonia oceanica existente. Asimismo, la distancia al foco de vertido es insuficiente para salvaguardar con garantías la calidad de las aguas de baño. En relación con esto, en la playa de la Albufereta se detectan episodios de eutrofización.  
. El proyecto que se estudia persigue mejorar la situación medioambiental actual, aportando únicamente una alternativa al proyecto, la cual afecta al trazado del emisario. En ese sentido, este Servicio considera más favorable la trayectoria alternativa, al minimizar el impacto tanto en la fase de construcción como en la fase de vertido sobre la pradera de Posidonia oceanica.  
Por lo que vistas las consideraciones reflejadas anteriormente, se informa favorablemente sobre el proyecto, al considerar que la solución aportada por el mismo resulta medioambientalmente más favorable que la situación actual del vertido.  
No obstante, se recomienda aplicar las medidas correctoras establecidas por el Institut d'Ecologia Litoral que figuran en el documento nº5..  
En la tramitación de autorización de vertido al mar en la Dirección General de Calidad Ambiental, hasta la fecha se ha solicitado informe a los siguientes organismos:  
. . Dirección General de Costas del Ministerio de Medio Ambiente; Ayuntamiento de Alicante; Dirección General de Pesca de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación; Conselleria de Turismo; Capitanía Marítima de la Dirección General de la Marina Mercante; Comandancia Militar de Marina del Ministerio de Defensa; División e puertos y Costas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Se remiten los informes siguientes:  
. Del área de Infraestructuras I+D+I, de la Conselleria de Turismo, se informa favorablemente condicionado a que las conducciones a su paso por la Playa de La Albufereta queden integrados en el entorno de la propia playa. (7 de marzo de 2005).  
. De la Capitanía Marítima de Alicante de la Dirección General de la Marina Mercante se emite informe (14 de marzo de 2005) indicando que considera más idóneo el trazado alternativo previsto (tubería reorientada 25º dirección SE a partir de isobata-5), ya que en el proyecto inicial del emisario (dirección sur), parte de la tubería se introducía en el interior de la Zona 2 de Fondeo situada en la Bahía de Alicante, reservada a buques de mediano y gran porte que esperan su atraque en puerto o buscan refugio por mal tiempo, con lo que se evita el riesgo de daños o rotura de emisario ocasionados por la anclas de los buques durante la maniobra de fondeo y permanencia en el fondeadero.  
Asimismo formula una serie de consideraciones sobre señalización y notificación de ejecución de obras.  
. De la Gerencia Municipal de Urbanismo del Ayuntamiento de Alicante (1 de abril de 2005), se emite informe favorable, formulando consideraciones relativas a que se instale un desbaste de gruesos mediante rejas de funcionamiento automático en la estación de bombeo, y contenedor de residuos; Instalación de telemando y telecontrol en la E.B., integrada en el sistema de telemando y telecontrol de la ED.A.D.R. de Monte Orgegia; Instalación de desodorización del la E.B. con carbón activo.; Minimización del impacto visual del E.B.; Conexión de E.B. con arqueta de cabecera de la conducción de pluviales para reducir al máximo los vertidos de aguas pluviales directamente a la playa.  
. De la Comandancia Militar de Marina del Ministerio de Defensa se emite informe favorable (21 de abril de 2005)  
. De la Dirección General de Transportes, Puertos y Costas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, se emite informe favorable en fecha 9 de mayo de 2005, resaltando la necesidad de realización de la obra proyectada como finalización de las actuaciones en el encauzamiento de los barrancos de Orgegia y Juncaret, siendo además una demanda vecinal de los usuarios de la playa de la Albufereta.  
. De la Capitanía Marítima de Alicante, informa en cuanto a la modificación del trazado del emisario en su tramo final para evitar la ocupación de la zona 2 de Fondeo de la Bahía de Alicante, la Mancomunidad de l'Alcantí contesta el 27 de abril de 2005 aceptando la modificación.  
. De la Dirección General de Pesca de la Conselleria de Agricultura y Pesca, se emite un primer informe de fecha 17 de marzo de 2005 desfavorable por la afección a la pradera de posidonia, siendo más intenso entre las batimétricas .12 y .22 (en el tramo final del emisario). Posteriormente en fecha 13 de julio de 2005 emite informe favorable tras las modificaciones introducidas por la Mancomunidad de l'Alacantí remitidas en fecha 21 de junio de 2005, consistentes en no ejecutar la obra discurriendo el emisario submarino en surco sobre la superficie, sino situar la conducción sin surco donde apoyarse modificando los elementos de fondeo, dándoles una altura superior evitando tocar el fondo marino (permitiendo una lámina libre de 0'30 m. entre el fondo y la rasante de la conducción).  
Afecciones legales:  
Afecta a la ocupación del dominio público marítimo-terrestre, por lo que deberá disponer de la autorización preceptiva de la Dirección General de Costas.  
Para el vertido al mar, deberá disponer de la correspondiente autorización de vertido que ahora se tramita, con los límites que se establezcan en la misma. Asimismo tanto la ejecución como el funcionamiento puede tener incidencia en la calidad de aguas de baño, por lo que resulta extremadamente importante que se cumplan los citados parámetros en el agua vertida a través del emisario, así como los calendarios de ejecución de obras.  
El trazado del emisario transcurre por el Lugar de Interés Comunitario de .Cap de les Hortes., área exclusivamente marina y litoral, por lo que se deberán adoptar las medidas preventivas y correctoras que se establezcan a través de la presente resolución y de las autorizaciones sectoriales correspondientes.  
Consideraciones ambientales:  
1. Elementos ambientales afectados por el proyecto:  
En el proyecto del emisario, los principales elementos ambientales que pueden verse afectados son, en la fase de ejecución de las obras, las poblaciones comunidades bentónicas. Destacando la Posidonia oceanica y la Cymodocea nodosa, ambas constituyentes de los hábitats prioritarios del LIC .Cap de les Hortes.. No obstante, el tramo que transcurre enterrado que constituiría la mayor afección, se encuentra fuera del LIC, y únicamente afectarían en la zona de LIC los lastres de hormigón depositados sobre el fondo.  
Asimismo se puede producir afección a los poblamientos bentónicos por el efecto de turbidez ocasionada por el soterramiento de la tubería (hasta la isobata de los 8 m.), especialmente a la Cymodocea nodosa que también afectaría transitoriamente a la calidad de aguas de baño por su proximidad a la zona costera.  
Un capítulo a considerar es la posible afección a elementos integrantes del patrimonio histórico artístico, ya que tal y como reconoce el estudio arqueológico previo, la zona corresponde a varios asentamientos humanos interpretados por los excavadores como un puerto en el yacimiento ibero del Cerro de las Basas y la excavación del muelle altoimperial del puerto de Lucentum, de lo que se desprende que la zona ha tenido una gran actividad histórica, presentando por tanto una alta probabilidad de encontrar restos integrantes del patrimonio. Resulta necesario, por tanto, efectuar las preceptivas prospecciones arqueológicas que permitan determinar las medidas preventivas a adoptar para la preservación del patrimonio histórico, y si resultara necesario como resultado del informe de la Dirección General de Patrimonio, que se efectúe el seguimiento de las obras por arqueólogo especializado.  
. En la fase de funcionamiento el principal impacto es el causado por los vertidos sobre la calidad del agua de mar, que influye también sobre la pervivencia de las comunidades bentónicas, la riqueza piscícola y consecuentemente sobre la actividad pesquera. Respecto a la distancia del punto de vertido a la línea de costa, se amplía más allá de los 200 m. que desde la línea de costa, recomienda la normativa para el cumplimiento de los objetivos de calidad: 400 m. en la playa del Postiguet; 900m. en la playa de la Albufereta; 700 m. en la playa de la Almadraba.  
. En la proximidad a la desembocadura de emisarios, la eutrofización favorece el crecimiento del alga Caulerpa prolifera (y Caulerpa racemosa en algunas zonas) que va desplazando y sustituyendo a la Cymodocea nodosa que concentra un gran número de especies, algunas de gran valor económico (mabre, dorada, lenguado).  
. El trazado alternativo que se propone en el anejo nº 5 del Estudio de Impacto Ambiental que minimiza la superficie de Posidonia afectada, en particular aquélla que se encuentra en mejor estado de conservación. Asimismo la alternativa alivia las consecuencias medioambientales del vertido, evitando verter en una zona donde existe el alga Caulerpa racemosa, especie que podría ver favorecida su expansión por las aguas residuales, en detrimento de la distribución de las praderas de fanerógamas marinas.   
En la alternativa propuesta al proyecto inicial, el punto de vertido tiene una distancia de separación de las porciones de praderas en óptimo estado (superior a 1.000 m. para su parte profunda y mayor de 3.000 m. en la parte superficial del Cabo de Huertas), que resulta suficiente para salvar el impacto del vertido, según los cálculos de la dilución, incluso en los casos más desfavorables en cuanto a la dirección y frecuencia de los vientos.  
Respecto al cambio de trazado que propone la alegación presentada, hay que indicar que, al margen de razones técnicas que pueda considerar la Conselleria de Infraestructuras y Transporte por las dificultades de ejecución del trazado curvo, ambientalmente no se aporta información con el grado de detalle necesario para poder considerar que resulta mejor alternativa que la propuesta por el Instituto de Ecología Litoral tras haber efectuado un estudio bionómico exhaustivo.  
Por otro lado, la misma presencia física del emisario representa un efecto positivo, como elemento disuasorio de posibles impactos mecánicos (como la pesca de arrastre ilegal), sobre las praderas de Posidonia.  
Por ello, hay que considerar que las obras de mejora del emisario submarino actualmente existente, supone una disminución de los efectos negativos del vertido sobre la calidad del agua, así como las praderas de Posidonia oceanica (a escasos 700 metros del punto de vertido actual y de Cymodocea nodosa donde vierte directamente) y una menor posibilidad de proliferación de la Caulerpa racemosa que actúa como competencia de las biocenosis autóctonas, y en especial se considera la alternativa al proyecto inicial consistente en el giro 25º al SE a partir de la isobata de los 5 m. como ambientalmente más aceptable que el proyecto inicial de acuerdo con las conclusiones a las que se ha llegado tras las prospecciones y estudios efectuados.  
2. Medidas correctoras y Programa de Vigilancia Ambiental:  
. En el Estudio de Impacto ambiental se proponen medidas correctoras encaminadas a evitar mayores daños a las comunidades bentónicas sobre las que transcurre el emisario, atenuar la turbidez del agua de mar y las molestias a vecinos y actividades turísticas de la zona. Entre ellas, las más relevantes son:  
En la fase de construcción  
. En el emisario enterrado, emplear recubrimiento de granulometría y carcterísiticas fisico-químicas sensiblemente iguales a las existentes en el medio.  
. Adecuar los trabajos a la época invernal para disminuir la posibilidad de enturbiamiento del agua y evitar impactos sobre las actividades turísticas.  
. Balizamiento del emisario y sus bocas difusoras.  
. Apunta a que convendría la instalación de infraestructuras a modo de bloques o módulos recifales a lo largo del emisario y sobre todo alrededor de la desembocadura como actuación disuasoria frente a actuaciones náuticas de inferir daños en la conducción y en el sistema de difusión del efluente. Estos pueden asimismo servir de sustrato que facilite el asentamiento de organismos incrustantes filtradores o sestonófagos, que contribuirían a la eliminación de la materia orgánica aportada por el vertido, minimizando el impacto del efluente sobre la calidad trófica del medio receptor.  
En la fase de explotación:  
. Reducir al mínimo el vertido, siguiendo la premisa de la máxima reutilización posible, y en todo caso no superar el caudal de 1'2 m³ /s, parámetro que ha servido como base para determinar su dilución y radio de incidencia en el medio receptor.  
. Posibilidad de rastrear una vez al año el fondo marino aledaño a la desembocadura del emisario al objeto de remover el sustrato y propiciar su aireación.  
Consideraciones jurídicas:  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos del Decreto 162/90 por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento (Anexo I-6-b).  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de las exigencias derivadas de la aplicación de la normativa sectorial específica, el Proyecto Básico de las Obras de Mejora del Emisario Submarino de la Playa de La Albufereta en el T.M. de Alicante, proyecto promovido por la Conselleria de Infraestructuras y Transportes, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y el apartado SEGUNDO de la presente resolución.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto, al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se considera la alternativa al proyecto inicial consistente en el giro 25º al SE a partir de la isobata de los 5 m. como ambientalmente más aceptable que el inicialmente proyectado de acuerdo con las conclusiones a las que se ha llegado tras las prospecciones y estudios efectuados.  
2. En la calidad del agua vertida se cumplirán los límites establecidos en la correspondiente autorización de vertido al mar, así como las prescripciones que en ella se establezcan sobre el Programa de Vigilancia.  
3. Se instalarán estructuras a modo de bloques o módulos recifales a largo del emisario y sobre todo alrededor de la desembocadura, con el fin de evitar daños en la conducción y sistema de difusión del efluente por actuaciones náuticas   
4. Se remitirá, al menos con periodicidad anual, un informe sobre el cumplimiento del Programa de Vigilancia y Control Ambiental tanto de la calidad del efluente como de las comunidades bentónicas y otras posibles incidencias que se hayan podido producir.  
5. Se deberá remitir previamente a la ejecución de las obras un informe indicando las canteras y zonas de préstamo previsto para la ejecución de las obras, así como de las zona de vertido de los materiales sobrantes, realizándose en su caso las tramitaciones preceptivas. En el caso de traslado a vertedero marino únicamente se realizará vertido del material sobrante de las excavaciones marinas y siempre realizando un estudio previo de los fondos marinos en el sitio previsto para su ubicación.  
6. Las actuaciones arqueológicas deberán llevarse a cabo con las autorizaciones pertinentes de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, conforme a los artículos 60 y 62 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, incorporando los condicionantes establecidos para las mismas. El estudio arqueológico deberá realizarse preferentemente antes de la redacción del proyecto definitivo, y en todo caso previamente a la ejecución de las obras. Los resultados del estudio deberán disponer de informe favorable del Centro de Arqueología Subacuática que resultará vinculante para la ejecución del proyecto. En el caso de que fuera necesario, se efectuará un seguimiento arqueológico de la obra, supervisado por arqueólogo.  
7. En la Estación de Bombeo se dispondrán los mecanismos necesarios para evitar olores y molestias por ruidos a la población. Asimismo se adoptarán las formas y acabados que no produzcan impacto visual negativo.  
8. Otros condicionantes de carácter ambiental que se establezcan derivadas de la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia 19 de Julio de 2005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 253/04-AIA  
Título: Gestor de Residuos Peligrosos  
Promotor: LABORATORIOS ALFIVAL, SL.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental  
Localización: C/ Bras de Palau, 12, del Polígono Industrial de Beniparrell, del término municipal de Beniparrell (Valencia)  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
El objeto del proyecto que LABORATORIOS ALFIVAL, SL., tiene previsto realizar es la gestión de residuos peligrosos procedentes de talleres de joyería.  
Las operaciones de gestión de residuos proyectadas comprenden la recepción, clasificación, agrupamiento y almacenamiento temporal previo a su tratamiento.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
En cuanto al emplazamiento y las construcciones, la industria proyecta el desarrollo de sus actividades en una nave industrial elevada en una parcela del Polígono Industrial de Beniparrell, del término municipal de Beniparrell (Valencia). El acceso a la misma se hace a través de la C/ Bras de Palau. De acuerdo al planeamiento urbanístico vigente del municipio de Beniparrell, la parcela está clasificada como suelo urbano y calificada como suelo industrial.  
La nave industrial, de aproximadamente 380 m² de superficie y una sola planta de una altura libre de siete metros, ocupa casi toda la parcela, dejando un pequeño patio descubierto en la parte trasera. Se trata de una nave adosada, con colindantes al oeste y al este, de estructura metálica a base de pilares y vigas con uniones soldadas y paredes de bloque de hormigón. El proceso industrial de gestión de residuos se desarrollará sobre una superficie de 300 m², quedando el resto destinado a aseos y vestuarios, sobre los cuales se eleva un altillo en el que se encuentran los despachos y el laboratorio. La zona destinada al proceso industrial se puede dividir en siete áreas: recepción y almacenamiento de residuos, pretratamiento de escorias, pretratamiento (evaporación y calcinación), fundición, ataque ácido, neutralización de aguas residuales y lavado de gases (dispuesta en el patio posterior).  
En cuanto a la actividad, el proceso industrial de gestión de residuos proyectado persigue la recuperación de los metales preciosos (oro y plata) y el cobre contenidos en los residuos procedentes de los talleres de joyería. En cuanto a los residuos a tratar, se trata de los procedentes de las operaciones de pulido (filtros, sales, soluciones que contienen cianuros), ácidos procedentes del trabajo de los metales (nítrico, sulfúrico y agua regia), así como escorias de fundición, absorbentes y crisoles residuales. Por su estado físico, pueden dividirse en residuos líquidos y sólidos. A los residuos líquidos se les somete a una etapa de evaporación previa a su tratamiento conjunto con los residuos sólidos. Aún en estado sólido, a las escorias también se les somete a un pretratamiento por trituración y tamizado.  
En líneas generales, el tratamiento persigue la separación por etapas del oro, la plata y el cobre. Concretamente, el tratamiento consiste en la calcinación de la mezcla sólida, separación magnética del hierro, adición de escorificadores, fundentes y una primera fundición para obtener una colada en lingotes de metales mezclados (oro, plata y cobre). Estos lingotes se someten a un ataque ácido para disolverlos, y a la disolución se le añaden reactivos para precipitar el oro en disolución. El lodo áurico así obtenido se funde para obtener oro en lingotes que se someten a un laminado. A la disolución, ya exenta de oro, pero con plata y cobre disueltos, se le añaden reactivos para precipitar plata. El lodo argéntico así obtenido se funde para obtener plata en lingotes que se someten a un laminado. Finalmente, la a disolución exenta de cobre y plata, pero con cobre disuelto, se le añaden reactivos para precipitar el cobre, obteniendo un lodo cúprico que se funde para obtener cobre en lingotes que se someten a un laminado.  
Este tratamiento genera emisiones atmosféricas procedentes tanto de los combustibles, como de las sustancias a evaporar, calcinar o fundir, así como residuos sólidos (escorias) y aguas residuales.  
Tramitación administrativa  
En fecha 26 de noviembre de 2003, el Servicio de Residuos Industriales remite el Proyecto, Proyecto de Explotación y el Estudio de Impacto Ambiental del proyecto de referencia.  
Afecciones legales  
Durante su normal funcionamiento, la industria gestionará (recogida, transporte, almacenamiento temporal y tratamiento) residuos peligrosos y, a su vez, generará diversos residuos durante el funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones, por lo que deberá solicitar las correspondientes Autorizaciones Administrativas otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación, como puede ser la licencia de actividad.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La gestión de residuos propuesta logra la reintroducción en el circuito comercial de los metales preciosos (oro y plata) y del cobre contenidos en los residuos procedentes de los talleres de joyería, por lo que se trata de una operación de valorización de residuos ya que recupera los recursos contenidos en los residuos tratados.  
Dentro del sector servicios, las empresas del sector de la gestión de residuos, son un pilar fundamental para el desarrollo sostenible. Sin embargo, la inadecuada eliminación de los residuos arruina los loables objetivos medioambientales perseguidos en la gestión de los mismos, ya que podría contribuir a concentrar los riesgos que se querían evitar, dañando seriamente el Medio Ambiente que se quería proteger, atentando contra la salud de los ciudadanos.  
El Estudio de Impacto Ambiental presentado trata la instalación de una planta de tratamiento de residuos procedentes de los talleres de joyería en el interior de un polígono industrial desarrollado. Se aporta un completo inventario ambiental, del que se puede destacar la vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas y la proximidad de la parcela al suelo no urbanizable de especial protección agrícola y al Barranco de Picassent o Beniparrell, íntegramente encauzado a su paso por el término municipal de Beniparrell, de acuerdo a la actuación EVC21+ del PATRICOVA.  
Dada la tipología de la actividad y lo antropizado del lugar en que la va a desarrollar la empresa, los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, ya que el medio biótico (totalmente antropizado), perceptual y social se verán muy ligeramente afectados con el normal desarrollo de la actividad.  
Respecto al suelo y las aguas, y a pesar de la deficiente cartografía temática aportada, es de señalar que la nave industrial objeto de proyecto se encuentra ubicada en una zona de media vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas, de alta accesibilidad potencial a los recursos hídricos y sin riesgo de inundación, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.  
Identificación y valoración de impactos.  
En el Estudio de Impacto Ambiental elaborado por LABORATORIOS ALFIVAL, SL., para conocer el impacto generado por la actividad que proyecta desarrollar en el Polígono Industrial de Beniparrell, del término municipal de Beniparrell, de las acciones del proyecto explicadas en la descripción de la actuación, se identifican como susceptibles de producir impactos el almacenamiento y utilización de productos químicos, la producción de residuos, la generación de aguas residuales, las emisiones atmosféricas y el ruido.  
De los factores ambientales definidos en el inventario ambiental, se identifican como susceptibles de alteración, dentro del medio físico, la atmósfera (calidad de aire y nivel de ruido), el agua (calidad de las aguas) y el suelo (suelo-acuíferos), dentro del medio biótico la vegetación y la fauna, dentro del medio perceptual y social, el paisaje, la sanidad, el empleo, la aceptación social y la diversificación económica.  
Así, tras la identificación de acciones y factores, se presenta una matriz reducida de identificación de impactos, y posteriormente una matriz de valoración de impactos tras la adopción de medidas preventivas y o correctoras. La valoración de impactos se hace en primer lugar de forma cualitativa, empleando para ello los conceptos técnicos del artículo 10 y el Anexo l del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental. Para la valoración cuantitativa se emplea un procedimiento algebraico, consistente en la obtención de la valoración del impacto, obtenido de la multiplicación del signo del impacto (positivo o negativo), por la magnitud del impacto, y su posterior multiplicación por un factor de corrección función de la importancia del entorno afectado vs. probabilidad de que se produzca el impacto. La valoración del impacto así obtenido, se va sumando sobre cada factor, para acabar multiplicándolo por la clave numérica empleada para valorar los impactos desde compatible a crítico.  
Así, tanto cualitativamente como cuantitativamente, se concluye que los impactos serán en todo caso compatibles. Es reseñable que la valoración cuantitativa aporta poco en ausencia de alternativas con las que comparar.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
1. Contaminación acústica. Vibraciones.  
En cuanto al ruido, los focos de generación de ruidos y vibraciones serán básicamente las operaciones de recepción y almacenamiento, la trituradora, los equipos para el trabajo de los lingotes (laminado, trefilado, taladrado, etc.), y los equipos de extracción de aire y ventilación de la nave.  
Para reducir este tipo de contaminación no se proyecta la adopción de ningún tipo de medida correctora, como podría ser disponer de una serie de medidas correctoras específicas para cada foco emisor (encerrar los equipos de trabajo mecánico, emplear deflectores en las entradas y salidas de aire, operar con las puertas y ventanas cerradas, etc.).  
No obstante, de acuerdo a las medidas realizadas en la fachada (vial de acceso, uso terciario) y en el patio trasero de la empresa (uso industrial),se comprueba que el ruido generado por las instalaciones existentes en la empresa no es superior, en ningún caso, a los límites máximos establecidos en la legislación para el periodo diurno, que es el que se corresponde al turno de trabajo de la empresa.  
2. Contaminación atmosférica.  
Las emisiones atmosféricas se verificarán en los procesos de evaporación, calcinación, fusión primaria (fusión de la mezcla de residuos sólidos), ataque ácido y fusión secundaria (fusión de los lodos metálicos obtenidos en la tres fases de precipitación de metales).  
En apariencia, tanto la evaporación de los residuos líquidos (los procedentes de talleres de joyería y los procedentes de los sistemas de lavado de gases) como la posterior calcinación de los residuos sólidos se lleva a cabo en los hornos de leña (3) con los que cuenta la empresa. Las emisiones del proceso de evaporación estarán formadas por los gases de combustión de la madera por un lado (partículas, CO, CO2, SOx, NMVOC's y NOx), y los de la evaporación de los residuos por otro (básicamente agua, junto con .según se señala. cianuros, sulfuros, nitratos, etc., por lo que se entiende que a pesar de que no se señala entre los residuos a gestionar, se persigue dar tratamiento a baños electrolíticos, probablemente procedentes de operaciones de plateado). De manera parecida, las emisiones del proceso de calcinación de residuos sólidos estarán formadas por los gases de combustión de la madera, mas los procedentes de la calcinación (nuevamente agua, junto con todos aquellos elementos susceptibles de volatilizarse en esta etapa: materia orgánica, metales en función de la temperatura, partículas). Para el tratamiento de estos gases, se cuenta con una columna de lavado de humos en contracorriente con agua, junto a los hornos de leña.  
La fundición de estos residuos sólidos una vez calcinados, se lleva a cabo junto con escorificantes y fundentes en un horno de gasóleo. Por tanto, las emisiones del horno de gasóleo serán las procedentes de la combustión del gasóleo, mas las procedentes de la fundición del sólido junto con los fundentes y escorificantes. Si bien, las emisiones de la combustión del gasóleo son conocidas, las de la fundición podrán ser metales en función de la temperatura, partículas, halógenos en forma de hidruros o ácidos (de los fundentes o escorificantes), etc. No se cuenta con ningún equipo para el tratamiento de estos gases, sino que se emiten directamente a la atmósfera interior de la nave, aunque se señala que la industrial ya ha adquirido un equipo para el tratamiento de esta corriente, y que su funcionamiento se va a llevar a cabo en breve.  
En el ataque ácido de los lingotes de metal mezclado (oro, plata, cobre) procedentes de la primera fusión, se desprenden los gases de la combustión de butano (pues el ataque ácido se hace en caliente) y neblinas ácidas (gases procedentes del ácido nítrico y el ácido clorhídrico). Estas emisiones son recogidas a través de una campana extractora, y conducidas a una torre de lavado de gases situada en el patio trasero, donde se tratan en contracorriente de agua con sosa para el ajuste del pH.  
Los gases procedentes de la segunda fusión (fusión de los lodos metálicos, bien sean aúricos, argénticos o cúpricos), que se lleva a cabo empleando propano, al igual que los procedentes de la primera fusión, se emiten directamente a la atmósfera interior de la nave, e igualmente, se prevé recogerlos y tratarlos junto con los de la fusión primaria en un equipo para el tratamiento de estas corrientes, cuya puesta en marcha se va a llevar a cabo en breve. El interés de la industria en la captación y tratamiento de esta corriente no se circunscribe únicamente a la protección del medio o de los trabajadores, también se plantea la recuperación de partículas de metales preciosos que hubieran podido desprenderse.  
Con todo ello, los focos de emisión serán los procedentes de los sistemas de tratamiento de gases, (2) ya instalados (tratamiento de las corrientes procedentes de la evaporación y calcinación, por un lado, y por otro del ataque ácido) y otro más que se instalará en breve (para el tratamiento de las emisiones procedentes de la fundición primaria y secundaria). En total, tres focos.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se propone el seguimiento de las emisiones a la puesta en marcha y cada cinco años (Grupo C) de acuerdo a lo establecido en el Decreto 833/75 que desarrolla la Ley 38/1972 de protección del ambiente atmosférico, pero no se establecen los contaminantes que van a medirse. Sin embargo, y a pesar de su tamaño, la industria se encuentra recogida dentro del Grupo B, punto 2.4., Metalurgia no-férrea, apartado 2.4.2. Refundición de metales no-férreos. Los límites de emisión, serían los correspondientes al punto 27 Actividades Industriales Diversas no especificadas.  
3. Usos del agua y contaminación hídrica.  
El agua necesaria para el proceso industrial proviene de la red general de suministro. Asimismo, hace falta agua destilada, aunque no se detalla si se compra así, o se cuenta con un equipo para llevarlo a cabo in situ.  
En cuanto a las aguas residuales, en la industria se generarán aguas sanitarias y aguas industriales. Las aguas residuales industriales se tratarán previo a su vertido, junto con las aguas residuales sanitarias sin tratar, a la red de saneamiento municipal, que envía las aguas para su tratamiento en la EDAR Pinedo-2, junto con las aguas residuales de Albal, Alcàsser, Alfafar, Catarroja, Lugar Nuevo de la Corona, Massanassa, Mislata, Picassent, Sedaví, Silla, Valencia, Benetússer, Burjassot, Paiporta y Picanya.  
Las aguas residuales industriales que se generan en la industria son las procedentes de los sistemas de tratamiento de gases, las de lavado de los lodos metálicos (aúricos, argénticos y cúpricos), y las que a pesar de haber sido admitidas en las instalaciones, no son aptas para su tratamiento por su bajo contenido en metales.  
El tratamiento previsto para esta agua es, en apariencia, un simple ajuste del pH a través de la adición de sosa, sin embargo, cabe recordar que son aguas con presencia de cianuros, sulfuros, nitratos, etc. por lo que el simple ajuste del pH no parece suficiente para el tratamiento de unas aguas que, por ejemplo, en el caso de los cianuros, requerirían una etapa de oxidación. Por todo ello, se entiende que con el sistema de tratamiento de aguas con que cuenta la industria, no se pueden tratar residuos líquidos que contengan cianuros.  
Contaminación del suelo.  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa. En el estudio de impacto ambiental no se analiza suficientemente este aspecto.   
Residuos gestionados y generados.  
Las operaciones de gestión de residuos proyectadas son la recepción, clasificación, agrupamiento y almacenamiento temporal previo a su tratamiento de residuos procedentes de talleres de joyería: los procedentes de las operaciones de pulido (filtros, sales, soluciones que contienen cianuros), ácidos procedentes del trabajo de los metales (nítrico, sulfúrico y agua regia), residuos líquidos, así como escorias de fundición, absorbentes y crisoles residuales. Asimismo, con el tratamiento previsto se generarán aguas residuales de los equipos de lavado de gases (tratadas in situ), escorias y los residuos derivados del normal funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones: envases residuales, absorbentes, fungibles de oficina, etc.  
Programa de Vigilancia Ambiental.  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental en el que se señala el seguimiento del vertido de aguas residuales (sin especificar periodicidad), las emisiones atmosféricas y la generación de residuos.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el punto 6.d del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, las instalaciones de eliminación y/o tratamiento de residuos tóxicos y peligrosos por incineración, tratamiento físico y/o químico, o almacenamiento en tierra, se encuentran sometidas al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaracion de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto para la gestión de residuos peligrosos procedentes de talleres de joyería, promovido por LABORATORIOS ALFIVAL, SL., a situar en la C/ Bras de Palau, 12, del Polígono Industrial de Beniparrell, del término municipal de Beniparrell (Valencia), en los términos que establece el Proyecto, el Proyecto de Explotación y el Estudio de Impacto Ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1. En cuanto a la generación y gestión de residuos:  
1.1.Los residuos gestionados, así como los generados por la industria durante su normal funcionamiento, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos.  
1.2.Visto el sistema de tratamiento de aguas residuales presentado, en el que únicamente se prevé la regulación del pH, tanto los residuos líquidos con bajos contenidos en metales, como las aguas residuales internas procedentes del tratamiento de gases del equipo de evaporación, se gestionarán a través de gestor externo autorizado, en tanto en cuanto no se implemente un verdadero tratamiento de aguas residuales.  
1.3.Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistemas de recogida que garanticen el confinamiento de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos y sistemas de recogida de derrames deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.  
2. Respecto al nivel de ruidos transmitidos al exterior controlados a través del Programa de Vigilancia Ambiental, deberá cumplirse lo establecido en el Título lV, capítulo ll «Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios» y en el Título ll, capítulo ll «Niveles de perturbación», de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
3. En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental:  
. Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto de Actividad y el Estudio de Impacto Ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en esta resolución de impacto ambiental.  
. Mediciones de las emisiones de los diferentes contaminantes a la salida los tres focos (las unidades de tratamientos de gases), realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años, ya que la actividad se encuentra clasificada como grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmósferico. Los límites de los diferentes contaminantes serán, los correspondientes al 27 Actividades Industriales Diversas no especificadas.  
. En cuanto a las mediciones de autocontrol de las emisiones, realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa, dado el tamaño de la industrial, pueden obviarse.  
. Una OCA constatará, mediante análisis semestrales, que las aguas residuales vertidas a la red de alcantarillado no superan los niveles recogidos por las Ordenanzas municipales o en el modelo de Ordenanzas desarrollado conjuntamente por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Para ello, deberá instalarse una arqueta para la toma de muestras antes de la conexión del colector de salida de la industria con el alcantarillado municipal. Una copia del resultado de las analíticas comparadas con los límites de vertido se remitirá al organismo que autoriza el vertido, esto es, el Ayuntamiento de Beniparrell.  
. Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa a la puesta en marcha y una vez cada año, al objeto de comprobar el mantenimiento de las condiciones acústicas del entorno.   
. Controlar las emisiones de los equipos de proceso, para lo que se elaborará un Plan de Vigilancia de la Salud que, realizado de acuerdo al Real Decreto 374/2001, de 6 de abril, sobre la protección de la salud y la seguridad de los trabajadores contra los riesgos relacionados con los agentes químicos durante el trabajo, vendrá a implementar el Programa de Vigilancia Ambiental.  
. Los resultados del Programa de Vigilancia Ambiental se remitirán anualmente al Ayuntamiento de Beniparrell y a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
4. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación, como pueden ser la Licencia Municipal de Actividad y la Autorización Administrativa para la Gestión de Residuos Peligrosos.  
5. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser inmediatamente comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 7 de julio de 2005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 292/03-AIA  
Promotor: D. Luis Matutano Aranda  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón.   
Objeto del proyecto: Explotación de caliza en losas clasificadas según la Ley de Minas como .recursos de la Sección A..   
Localización: Parcela 17 del Polígono 18 del Término Municipal de Villafranca del Cid.  
Descripción del proyecto  
Descripción de las características del proyecto  
La parcela donde se proyecta la explotación se sitúa en el punto kilométrico 5,5 de la carretera que va desde Villafranca del Cid a La Iglesuela del Cid, a mano derecha en el sentido indicado y lindando con ésta. Al noroeste linda con la Rambla de las Truchas.  
Las rocas que se desean explotar son calizas bioclásticas amarillentas.  
La zona presenta cultivos agrícolas de secano, zonas de matorral y de antiguos cultivos, así como pastizal leñoso mixto de especies más o menos xerófilas.  
La superficie para la que se solicita el aprovechamiento es de 29.473 m².  
La explotación se planifica mediante medios manuales y mecánicos, con arranque por pala mecánica frontal o retroexcavadora, en un frente de tres bancos y altura máxima de un metro por banco, que comenzará la explotación por el este y avanzará hacia el oeste. El talud de cada banco es de unos 70º. La plaza de cantera dispone de una pendiente del 2% para drenar las aguas pluviales.  
Existiría un macizo de protección de dos metros como mínimo entre la explotación y la carretera.  
Los estériles están constituidos principalmente por arcillas y por un 30% de calizas que no cumplen las especificaciones de mercado, se acopiarían en la plaza de cantera y servirían para la etapa de restauración.  
No se considera necesaria planta de tratamiento alguna.  
Se prevé que la explotación tenga un régimen de trabajo continuo a lo largo del año y una producción anual de unos 3000 m³. El volumen total a extraer es de 117.893 m³ y el volumen de caliza comercial es de 64.195 m³. Se estima la vida de la cantera en unos 21 años.  
La roca se vendería en la propia cantera.  
Alternativas  
No se ha presentado un estudio de las diferentes alternativas de explotación desde un punto de vista medioambiental.  
Tramitación Administrativa  
Tramitación   
El 24-7-03 el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón remitió al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental la documentación para iniciar la tramitación.  
El 1-10-03 se recibió la notificación del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón de haber sido sometido el proyecto al trámite de información pública, sin haber presentado alegaciones durante el plazo concedido.  
El 7-11-03 se le informó al promotor del estado del expediente y se le pidió una ampliación de documentación técnica, a la vez que se le solicitó el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección de patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
El promotor contestó al requerimiento el 28-11-03 sin aportar la documentación solicitada. Se le recordó que si en el plazo de 3 meses no se recibía la documentación solicitada se procedería al cierre del expediente.  
El 19-5-04 se le reiteró al promotor la solicitud de ampliación de documentación en lo relativo al informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, así como a algunas deficiencias del inventario ambiental, el grado de ocupación de las especies en el medio, la valoración ambiental de las posibles afecciones a las mismas, medidas correctoras para la preservación y conservación de los hábitats de dichas especies y la elaboración de un plan de vigilancia y control con medidas concretas.  
El 6-7-04 el promotor aportó una ampliación de documentación donde también indicaba que no había recibido el informe vinculante de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes.  
El 30-3-05 se emitió una resolución de caducidad por no haber completado los contenidos del requerimiento anterior.  
El 27-4-05 el promotor remitió un recurso de alzada.  
Con fecha 27-7-05 se admite en su totalidad el recurso de alzada presentado, revocándose la resolución de caducidad emitida en fecha 10-3-05.  
Información Pública  
El proyecto ha estado sometido al período de información pública y no se han presentado alegaciones durante el plazo concedido.  
Peticiones de informes sectoriales y documentación suplementaria  
En fecha 10-06-05 se solicitó un informe al Área de Planificación y Ordenación del Territorio (Servicio de Ordenación Sostenible del Medio). En fecha 14-06-05 se solicitó un informe a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Castellón. En fecha 16-06-05 se solicitó informe al Ayuntamiento de Villafranca.  
Informes sectoriales  
. Informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio  
El Servicio de Ordenación Sostenible del Medio ha emitido un informe que se refiere, exclusivamente, a:  
1. La posible afección del proyecto a Lugares de Interés Comunitario (LICs).  
2. Zonas de Especial Protección Para las Aves (ZEPAs)  
3. Espacios Naturales Protegidos, contemplados en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre.  
El proyecto de la Cantera Villafranca se encuentra dentro del ámbito territorial del LIC .L'Alt Maestrat., el cual es un área montañosa de gran calidad paisajística, en la que destacan numerosos barrancos que son refugio de especies singulares en el mediterráneo. Alternando los barrancos, destacan las parameras con sabinas, propias de las altas montañas maestracenses. Además, se localizan en su interior dos refugios importantes para murciélagos. Entre la gran diversidad de hábitats presentes en la zona, cabe destacar por su extensión e interés los encinares y robledales, además de los brezales oromediterráneos endémicos con aliaga, los matorrales arborescentes con Juníperus y los prados alpinos y subalpinos calcáreos y las pendientes rocosas calcícolas.  
En la zona abundan las especies Circaetus gallicus, Hieraetus pennatus, Gyps fulvus, Aquila chrysaetos, Falco peregrinus, etc. Entre los quirópteros, se ha mencionado la presencia en las cuevas de la zona especies como Miniopterus schreibersii, Myotis myotis o Barbastrella barbastrellus.  
La zona del proyecto de explotación no afecta a ninguno de los hábitats definidos en la Directiva 92/43/CEE. No obstante, en las proximidades se encuentran los hábitats denominados .Robledales ibéricos de Quercus faginea y Quercus canariensis., y .Encinares de Quercus ilex y Quercus rotundifolia..  
El proyecto se encuentra fuera del ámbito de las ZEPAs designadas para formar parte de la Red Natura 2000.  
La cantera no afectaría al ámbito territorial de ningún Espacio Natural Protegido contemplado en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre.  
Vistas las consideraciones anteriores, el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio emite un informe desfavorable, al considerar que la apertura y explotación de la cantera de caliza, en el Término Municipal de Villafranca (Castellón), podría ocasionar efectos negativos apreciables sobre el LIC .L'Alt Maestrat..  
. Informe del Ayuntamiento de Villafranca:  
El Ayuntamiento de Villafranca ha informado que la parcela 17 del polígono 18 del Término Municipal de Villafranca (Castellón), se encuentra en suelo no urbanizable con protección paisajística.  
El Capítulo VI de Las Normas Urbanísticas Subsidiarias del Planeamiento del Municipio de Villafranca, establece el ámbito, usos y condiciones de la edificación en este tipo de suelo:   
.Artículo 4.6.1 Ámbito:  
Comprende aquellas áreas del suelo no urbanizable que por sus especiales cualidades paisajísticas deben ser preservadas de aquellos usos o construcciones que pongan en peligro la existencia de las mismas.  
Artículo 4.6.2 Usos y condiciones de la edificación:  
Se autorizan los usos que ayuden a valorar o divulgar el valor paisajístico, prohibiéndose todo proyecto, actuación o edificación que ponga en peligro o destruya el paisaje o equilibrio natural.  
No se autorizan ningún otro tipo de edificación, vallado, apertura de caminos, aterramiento, explanación o uso no especificado anteriormente..  
En la zona donde se emplazaría la cantera son típicas las construcciones de piedra en seco (muros, paredes, pozos, casetas, etc.), las cuales son consideradas por el Ayuntamiento de gran valor patrimonial, por lo que está realizando grandes inversiones económicas para promover su conservación.  
La cantera Villafranca se situaría en una zona de protección paisajística por el alto valor botánico de las especies vegetales que contiene, por todo ello el Ayuntamiento de Villafranca quiere declarar en esta zona un Paraje Natural Municipal.  
La parcela 17 del polígono 18 se encuentra muy próxima a la Pobla de Sant Miquel, que es un paraje de gran importancia para la comunidad de Villafranca y para el turismo rural en general, la cual está incoada como un Bien de Interés Cultural (código 12.02.129-003), y por lo tanto, el impacto visual y sonoro derivados de la explotación de la cantera afectarían negativamente a éste paraje único.  
En resumen, el Ayuntamiento de Villafranca considera incompatible la apertura de una cantera en la parcela 17 del po  
Afecciones Legales  
El proyecto podría ocasionar efectos negativos apreciables al LIC .L'Alt Maestrat., afectaría al paisaje y causaría un impacto visual y contaminación acústica al paraje incoado como el BIC (Bien de Interés Cultural) de .La Pobla de San Miquel..  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados por el proyecto de la actividad  
Existe una línea eléctrica que cruza la parcela y se apoya en cuatro torres, las cuales el proyecto prevé dejarlas aisladas del hueco circundante a modo de pequeños macizos. No consta que el promotor haya solicitado la modificación del trazado de dicha línea.  
Como se indicó anteriormente, tanto el paisaje como el nivel sonoro en La Pobla de San Miquel y alrededores podrían verse afectados.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
Casi todos los impactos causados por la actividad minera de la cantera han sido identificados y valorados, pero no se ha considerado la contaminación de las aguas superficiales.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Se indica que harán mediciones para determinar la emisión de polvo, pero no se concreta suficientemente la forma de realizarlas, ni los medios empleados.  
Consideraciones Jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido a Declaración de Impacto Ambiental al encontrarse incluido dentro de los supuestos previstos en el anexo I, apartado 3c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Por Orden de 9 de septiembre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana por el cual se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda y según el Artículo 17, se atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la Evaluación Ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de Explotación de la Cantera Villafranca y su restauración, dado que la propuesta presentada podría ocasionar efectos negativos al LIC .L'Alt Maestrat., afectaría al paisaje y causaría un impacto visual y contaminación acústica al paraje incoado como Bien de Interés Cultural de .La Pobla de San Miquel..  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Estimación de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 29 de julio de 2005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML