Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9258, del 18-01-2022 (2021/12997)

RESOLUCIÓ de 9 de setembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació avícola de producció d'ous en sistemes alternatius (ampliació), en el terme municipal de Sinarcas. Expedient 77/2018/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9258

Data del DOGV
:   18-01-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/12997

CVE


Data del document
:   09-09-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 9 de setembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació avícola de producció d'ous en sistemes alternatius (ampliació), en el terme municipal de Sinarcas. Expedient 77/2018/AIA. [2021/12997]  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 77-2018-AIA.  
Títol: Explotació avícola de producció d'ous en sistemes alternatius (ampliació).  
Promotor: Naturalsa, SL.  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació.  
Referència òrgan substantiu: 42/18 IPPC.  
Localització: parcel·les 137, 139, 140, 141, 142, 143, 144, 145, 146, 147, 148, 149, 150, 151, 153, 135 (subparcel·les a, b, i part de la c) del polígon 14 de Sinarcas (València).  
  
Antecedents i descripció del projecte.  
El 15 de juny de 2015, la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial emet declaració d'impacte ambiental per a l'ampliació d'una explotació avícola, explotació que comptaria amb dues naus de 9.950 gallines de camp cadascuna i una nau de 20.000 gallines de posta. En el seu conjunt l'explotació tindria una capacitat de 39.900 gallines, incloent-hi un centre de classificació d'ous (Expedient 14-2015-AIA).  
  
Actualment es troba construït el centre de classificació d'ous i 2 naus per a gallines de camp (naus 1 i 2) de 100,20x24,56 m, incloent-hi en aquestes dimensions un «jardí d'hivern», estructura no recollida en el projecte original, per la qual cosa les construccions existents difereixen, si bé no significativament, de les del projecte original. La nau número 3 encara no ha sigut construïda, per la qual cosa es considerarà com a nova nau i les seues característiques i nombre de places són les que es descriuen en aquesta resolució.  
L'objecte de l'actual projecte és ampliar l'explotació fins a aconseguir una capacitat final prevista de 428.500 gallines ponedores i 140.000 polletes de recria, mitjançant la construcció de noves naus i la modificació de la capacitat de les naus ja autoritzades, mitjançant la modificació del sistema actual d'allotjament al sistema de ponedors, i la construcció de 7 noves naus. L'increment de la producció d'ous fa necessari ampliar el centre de classificació.  
El projecte es durà a terme per fases. Es preveu que les superfícies de les naus i capacitats d'aquestes siguen les següents:  
- Nau per a gallines de camp 1: 27.840 ocells i 2.469,93 m².  
- Nau per a gallines de camp 2: 32.083 ocells i 2.469,93 m².  
- Nau per a gallines de camp 3: 11.243 ocells i 2.506,00 m².  
- Nau per a gallines de camp 4: 11.650 ocells i 2.506,00 m².  
- 3 Naus de ponedores en sòl amb capacitat per nau per a 115.228 gallines i superfície/nau de 3.380,00 m².  
- 2 naus de recria de polletes: Capacitat/nau de 70.000 gallines de recria i 2.400,00 m²/nau.  
- Centre de classificació d'ous: 2.800 m².  
El sistema productiu és el següent:  
- Gallines de camp: Les gallines s'allotgen en naus però tenen accés a un pati exterior. El sistema d'allotjament és de tipus aviari amb reixetes sota les quals discorren les cintes de retirada de fem, ponedors amb cintes de recollida automàtiques, línies de menjadores i abeuradors i ajocadors.  
Les gallines arriben a l'explotació amb 17 setmanes de vida i després del període d'adaptació s'inicia el període de posta que sol durar 12-13 mesos. Una vegada finalitzat el període de posta es realitza la retirada del fem de la nau, la rentada i desinfecció de les instal·lacions i un buit sanitari després del qual s'inicia un nou cicle de posta.  
Quan s'efectue tota l'ampliació prevista s'espera una producció de 26.501.120 ous camperols/any i 110.618.880 ous de posta en sòl a l'any.  
  
- Gallines de posta en sòl: en aquest sistema els animals s'allotgen lliures en les naus però sense accés a l'exterior. El sistema d'allotjament és de tipus aviari. L'aviari disposarà de dos nivells amb reixeta amb cinta de retirada de fem i un ponedor doble amb cinta longitudinal d'ous central.  
- Recria: les polletes arribaran a la granja amb un dia de vida, romanent en la nau fins a la setmana 17, moment en el qual són traslladades a les naus de posta. El sistema d'allotjament serà el d'aviari amb tres pisos. Sota cada pis es disposa d'una cinta de retirada de fem que condueix el fem a l'exterior.  
Després de cada període de criança es realitza un buit sanitari, neteja i desinfecció de les naus.  
Per a realitzar les activitats descrites es consumiran 19.150,28 t anuals de pinso, 48.365 m³/any d'aigua. El promotor disposa de pou propi amb concessió de 4.788 m³/any. S'ha sol·licitat a l'òrgan de conca l'ampliació de la concessió. Es disposa així mateix de proveïment de la xarxa municipal, i l'ajuntament tindrà disponibilitat per a satisfer les futures necessitats de l'ampliació. Aquest subministrament es realitzarà fins que s'obtinga la nova concessió.  
L'explotació disposa de subministrament d'energia elèctrica a través de la xarxa de MT i compta amb grup electrogen de 125 kVA. Després de la modificació del projecte el consum estimat d'energia serà de 691.480 kWh a l'any.  
L'activitat productiva generarà 18.162 t/any de fem que seran retirats per empresa encarregada de la seua gestió, 22.740 cadàvers que es recolliran en contenidor homologat prèvia a la seua retirada per empreses gestora, envasos de productes perillosos que s'emmagatzemen en contenidor, prèvia la seua retirada per empresa gestora, tubs fluorescents que es gestionaran a través d'ecoparc i restes d'envasos i embalatges gestionats per empresa gestora. Els residus s'emmagatzemen fins a la seua retirada en zona coberta dins dels locals tècnics.  
L'activitat es troba inclosa en el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera segons Reial decret 100/2011. Els focus d'emissió són les mateixes gallines i el grup electrogen. Es calcula que s'emetrà a l'atmosfera 164.832 kg de NH3, 3.431 kg de N2O, 46.445 de CH4.  
  
Tramitació administrativa.  
En data de 2 de juliol de 2018, el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació va sol·licitar pronunciament sobre la suficiència i idoneïtat de la documentació remesa a fi d'inici del procediment d'autorització ambiental integrada del projecte objecte de valoració ambiental.  
El 12 de novembre de 2018 aquest òrgan ambiental emet informe indicant que s'han observat diferències del projecte objecte d'avaluació d'impacte ambiental en l'expedient 14-2015-AIA i la conformació actual, i el promotor haurà d'aclarir aquestes diferències. Així mateix, es va recordar que en la DIA de 15 de juny de 2015 es va limitar l'afecció als terrenys forestals, per la qual cosa el projecte actual havia de remodelar-se per a evitar causar un efecte ambiental significatiu sobre el terreny forestal estratègic.  
El 17 de març de 2021 es rep en aquest òrgan ambiental projecte i estudi d'impacte ambiental modificat segons descripció realitzada en el detall del projecte, justificació de la realització del tràmit d'informació pública i consultes i resultat d'aquests tràmits.  
La informació pública va ser realitzada mitjançant publicació d'anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 3 de juny de 2019.  
Durant el període d'informació pública no es van rebre al·legacions al projecte.  
Durant el període de consultes van ser emesos els informes següents:  
- Informe del Servei d'Ordenació del Territori, de 16 de novembre de 2020, indicant que, analitzades les cartografies del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables i la cartografia del Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), cartografies aplicables segons article 10 de la normativa del PATRICOVA, es determina que l'àmbit de l'actuació no té risc d'inundació.  
- Informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de València, de 5 de març de 2020, en el qual s'analitza la classificació de les parcel·les afectades pel projecte conforme a la Llei 3/1993, forestal, i a la cartografia del PATFOR (Decret 58/2013, del Consell). L'informe determina que les parcel·les cadastrals on es realitzarà l'ampliació 139, 140, 141, 142, 143, 145, 146, 147, 148, 153 no són forestals mentre que les subparcel·les a) i c) de la parcel·la 135 i parcel·les 137, 144, 149, 150 i 151 estan classificades com a terreny forestal estratègic.  
  
Estan previstes 4 noves naus en terreny forestal estratègic (TFE). L'article 29 del PATFOR determina els usos compatibles en TFE, i estan previstos, com a compatibles, els usos previstos en la normativa urbanística vigent. L'actuació, segons informe urbanístic, és compatible amb el planejament urbanístic municipal.  
L'actuació no afecta cap muntanya gestionada per la Generalitat, cap via pecuària ni espais Xarxa Natura 2000. Segons l'exposat, l'informe finalitza amb caràcter favorable.  
L'expedient conté els informes següents:  
- Informe de compatibilitat urbanística de 23 de maig de 2017, en sentit favorable.  
- Informe favorable de 12 d'abril de 2019, de la Direcció Territorial de València de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, en matèria del sòl no urbanitzable.  
- Informe de 9 de juliol de 2018, de l'Entitat de Sanejament d'Aigües. Actualment l'establiment efectua els seus abocaments a fossa sèptica i disposa d'autorització d'abocaments directes a EDAR mitjançant camió cisterna. L'empresa haurà de complir paràmetres i les ordenances d'abocament i no haurà de realitzar abocaments a EDAR que impedisquen el compliment dels objectius de qualitat fixats en l'autorització d'abocament a domini públic hidràulic per a l'EDAR receptora.  
- Certificat de l'Ajuntament de Sinarcas de 18 de juny de 2018 acreditant la disponibilitat de concessió d'aigua en la qual s'inclouen els usos ramaders i atesos els usos actuals es disposa dels 58.670 m³ sol·licitats pel promotor.  
- El 14 de febrer de 2019, la Direcció General de Cultura i Patrimoni va emetre informe favorable als efectes patrimonials contemplats en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià per a les parcel·les 135 (a, b, c, g), 138 a 146, 148 a 152 i 167 del polígon 14, tot indicant que la memòria de prospecció arqueològica va localitzar elements etnològics consistents en murs de pedra en sec, delimitadors de bancals i corral. Tals elements serien parcialment afectats. Tals elements havien perdut la seua utilitat presentant un avançat estat d'abandó i es van realitzar les fitxes corresponents, no es va considerar necessari implementar cap altra mesura.  
  
Respecte a les noves parcel·les afectades (137, 147, 153) el promotor ha realitzat la prospecció arqueològica estant en tramitació l'emissió de l'informe en matèria de patrimoni.  
  
Consideracions ambientals.  
L'estudi d'impacte ambiental analitza diverses alternatives: no realització de l'ampliació de l'explotació; ubicació de l'ampliació en una altra parcel·la; ampliació de l'explotació mitjançant la construcció de 7 noves naus i ampliació del centre de classificació d'ous per a aconseguir una capacitat de 543.000 gallines de posta i 140.000 polletes de recria (alternativa presentada a l'inici de la tramitació de l'expedient) afectant 6 noves naus a terreny forestal estratègic; ampliació de l'explotació fora de sòl forestal, ampliació de l'explotació mitjançant la construcció de 7 noves naus, aconseguint una capacitat de 428.500 gallines de posta i 140.000 polletes de recria afectant-ne 4 a terreny forestal estratègic.  
  
Després de l'anàlisi d'alternatives es considera com a alternativa possible l'última d'elles que és la descrita en la present resolució. En aquesta alternativa es disminueix la capacitat de l'explotació i s'elimina del projecte una de les naus.  
La zona d'ampliació de l'explotació no se situa en espais naturals protegits Xarxa Natura 2000, afecta (en part) terreny forestal estratègic. El risc més rellevant existent en la zona és el risc d'erosió potencial (alt: 40-100 tm/ha/any). La vulnerabilitat d'aqüífers és mitjana.  
  
La cobertura del terreny en el qual se situa l'explotació ramadera està composta per muntanya desarborada, ocupat per matoll baix i herbassar de muntanya, combinats amb terrenys agrícoles. Quant a les espècies que s'observen en el terreny, hi predomina principalment la presència de coscolla (Quercus coccifera), carrasca (Quercus rotundifolia), sabina (Juniperus phoenicea) i ginebre (Juniperus communis), entre altres.  
En l'àmbit d'actuació es localitza l'hàbitat «bruguerars oromediterranis endèmics» que seran afectats per la construcció de les naus i el desbrossament a realitzar per a conformar la zona d'espai vital de les naus, si bé es respectarà en aquesta última zona la vegetació principal. No obstant això, consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la GVA, no s'han localitzat espècies prioritàries en l'àmbit d'actuació.  
Part de la zona ocupada per l'activitat està qualificada pel PATFOR (Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana) com a terreny forestal estratègic per formar part de conca prioritària. La superfície d'afecció serà molt baixa en comparació amb l'amplitud de les zones forestals que actuen com a capçaleres de conca, pel que l'impacte es considera no significatiu.  
A l'oest de l'actuació es localitza la via pecuària «Corriol de Relamina a la canyada de Santiago» de 10 m d'ample. Les naus previstes es construiran a una distància de 10-12 m de la via pecuària per a evitar afectar-ne el domini.  
L'estudi d'impacte ambiental ha identificat la possible generació d'impactes ambientals tant en la fase d'obra com en la fase de funcionament.  
En la fase d'obres es produiran impactes sobre el sòl, i se n'alteraran les característiques a causa de la compactació, pèrdua de permeabilitat i augment de l'erosió. La superfície ocupada per les naus serà la necessària per a aconseguir la producció prevista. Amb la finalitat d'evitar moviments excessius de terra i augment de l'erosió, les naus se situaran tenint en compte les corbes de nivell del terreny. El trànsit de la maquinària d'obra produirà, així mateix, un increment d'emissions de gasos contaminants a l'atmosfera i de sorolls. Aquests impactes desapareixeran una vegada finalitze la fase d'obres.  
La construcció de les noves naus originarà la pèrdua de la vegetació existent. Per a evitar en la mesura que siga possible l'afecció, tres de les naus es construiran en sòl agrícola, mentre que la resta se situaran en sòl forestal. La resta de la superfície es mantindrà amb vegetació natural, encara que s'hauran de realitzar aclarides i neteges parcials per a fer adequada la superfície per a l'espai vital de les gallines.  
En aquest sentit aquest òrgan ambiental considera que ha d'evitar-se la deterioració de la vegetació forestal d'interés existent i de les característiques del sòl. Per això ha d'incloure's en el programa de vigilància ambiental el control i cura de les zones d'espai vital i, si la pressió dels ocells sobre el territori és excessiva, haurà d'augmentar-se la superfície d'espai vital més enllà del que s'estableix en la normativa que regula la cria de gallines de camp.  
En la fase de funcionament de l'ampliació de l'activitat s'incrementaran les emissions de metà, amoníac i òxid nitrós procedents dels ocells i de la presència de la gallinassa. L'activitat es troba inclosa en el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera (Reial decret 100/2011), per la qual cosa es complirà amb els controls establits.  
  
Sobre el mitjà atmosfèric pot produir-se, a més, tant increment del nivell de sorolls com d'olors. Alguns dels gasos contaminants produeixen olors que poden afectar, igual que els sorolls, a la població. L'explotació se situa a més de 2 km de la població de Sinarcas, per la qual cosa no és previsible, donada la distància existent, que es veja afectada per l'ampliació del projecte.  
Des del punt de vista del paisatge, els punts principals d'observació són el nucli urbà i la carretera N-330. Tots dos punts es troben a més de 2,5 km, per la qual cosa la visió de la granja es veu atenuada per la distància i la presència de vegetació. L'explotació no interferirà en la visió d'elements rellevants del paisatge, pel que l'impacte es valora com a moderat.  
La presència de fems, cadàvers d'animals i diversos residus pot originar contaminació de sòls i aigües ocasionant-se un impacte de signe negatiu.  
L'augment del consum d'aigua pot generar un augment de l'impacte sobre la quantitat del recurs.  
Per a evitar que els efectes descrits generen impactes ambientals significatius es preveuen diferents mesures correctores entre les quals es descriuen les següents:  
Durant la fase de construcció s'apilaran els materials en llocs prèviament seleccionats per a això. En acabar la fase d'obres, els residus generats es gestionaran segons la legislació vigent en la matèria. Es complirà amb el que s'estableix en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, en particular en el referit a la utilització d'eines, maquinària i equips, i les normes de seguretat de caràcter general.  
  
Amb la finalitat d'evitar que els desbrossaments i pèrdua de vegetació en zona de capçalera de conca prioritària generen efectes ambientals significatius es compensarà aquesta pèrdua de vegetació mitjançant la plantació de nogueres (J. Regia). Aquesta acció s'està realitzant en les parcel·les 140 i 146 en substitució del cultiu de vinya. En la parcel·la 141 pretén dur-se a terme plantació de noguera o carrasca.  
Durant la fase de funcionament del projecte i respecte al paisatge, es considera com la mesura correctora més efectiva la plantació de xicotets bosquets per a fragmentar la visió de grans volums. Respecte als colors de les naus, seran similars als de les existents (ocres i verdes), colors que faciliten la integració cromàtica en l'entorn.  
  
Per a minimitzar l'impacte de les males olors, el fem de les naus es retirarà sovint, cada nau disposarà de ventilació natural mitjançant finestra correguda al llarg dels laterals i d'un cavallet zenital, a més de disposar de ventilació forçada mitjançant sistemes d'extracció tipus túnel. Per a evitar la dispersió de males olors, i a causa de la distància a la població, es considera una mesura suficient les plantacions previstes per a la integració paisatgística de l'activitat.  
Per a la reducció d'emissions de gasos contaminants amb influència en el canvi climàtic, s'intervindrà en l'alimentació dels ocells amb la finalitat de disminuir l'excreció de compostos nitrogenats. Aquesta mesura també serà eficaç per a evitar un excés de compostos de nitrogen i fòsfor en el fem, compostos que poden provocar eutrofització de les aigües.  
Amb la finalitat d'evitar la contaminació de sòls, totes les naus comptaran amb solera de formigó hidròfug estanca i impermeable. El fem generat (aviaris) es recollirà mitjançant cintes que transporten el fem directament a la caixa dels camions que s'encarreguen de la seua retirada. A més, cada nau disposarà d'un femer estanc i impermeable que comprenga la superfície sota la cinta transversal de transport de la gallinassa i la façana posterior de la nau. Els femers disposaran de proteccions laterals per a evitar la incorporació d'escolaments i facilitar l'emmagatzematge.  
Quant a la possible contaminació del sòl per l'espai vital dels ocells, els estudis realitzats mostren que les concentracions d'ocells es produeixen al costat de les naus, per la qual cosa es farà la neteja del fem que poguera quedar acumulat en aquestes zones.  
Respecte al consum d'aigua, tal com s'ha indicat, a més de la instal·lació d'elements de dispensació que redueixen el seu consum, es procedirà al calibrat dels elements dispensadors d'aigua i es portarà un registre dels consums a fi de detectar fuites en canonades i fer-ne la reparació. Respecte als cabals necessaris per a dur a terme el projecte, se n'ha sol·licitat l'augment de la concessió. De manera transitòria el subministrament de cabals serà efectuat pel municipi. No obstant això, aquest òrgan ambiental considera que haurà de vincular-se l'execució de les diferents fases del projecte a la disponibilitat d'aigua.  
  
Per a evitar que les aigües pluvials entren en contacte amb materials que puguen contaminar-les, es construirà vorada perimetral al voltant de les naus.  
Per a evitar que les aigües residuals procedents de les instal·lacions sanitàries contaminen les aigües subterrànies, aquestes s'emmagatzemen en un depòsit enterrat existent estanc i impermeable, on es recullen i emmagatzemen, i des d'on són transportades pel mateix promotor, mitjançant una cisterna, a l'EDAR més pròxima. L'empresa disposa de la corresponent autorització d'abocament directe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR).  
L'activitat no genera efluents líquids, ja que tant l'aigua de neteja com l'excés d'humitat de les dejeccions s'elimina per evaporació (a través dels ventiladors de la ventilació forçada de la instal·lació), quedant el residu sòlid d'aquestes com a part del fem produït.  
  
Respecte a la possibilitat d'afectar el patrimoni cultural, durant les obres es controlarà la possible aparició de restes arqueològiques o paleontològiques. No obstant això, aquest òrgan ambiental considera necessari que l'òrgan competent en cultura mostre la seua conformitat amb la prospecció arqueològica realitzada.  
Finalment, el programa de vigilància ambiental, del qual es realitza una síntesi, té com a objectius verificar l'aplicació de les mesures correctores proposades i l'eficàcia d'aquestes mitjançant controls com ara l'acreditació de la plantació de nogueres mitjançant informe, el control del creixement d'exemplars plantats, la comprovació setmanal en el perímetre de l'explotació de l'absència de males olors, control de la retirada de fem, cadàvers i aigües residuals. Es portarà un registre documental relatiu a la producció i als lliuraments de gallinassa al gestor. Setmanalment es farà el seguiment de la zona d'espai vital dels ocells controlant que no existeix fem acumulat en l'exterior.  
  
Per a finalitzar, cal indicar que aquest òrgan ambiental considera necessari que s'establisquen mesures addicionals de protecció i control a causa de la magnitud de l'explotació proposada i al seu grau d'intensivitat.  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'annex I, grup 1.a).1r de la Llei 21/2013, i annex I.1.h) del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicable, el projecte explotació avícola de producció d'ous en sistemes alternatius (ampliació) a Sinarcas (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació obrant en l'expedient, i de conformitat amb els condicionants següents:  
1. Amb anterioritat a l'inici de les obres s'obtindrà l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de conformitat del projecte amb la protecció del patrimoni cultural valencià.  
2. Atés que el projecte s'executarà en fases, abans de l'inici de qualsevol actuació conduent al seu desenvolupament, haurà de comunicar-se a l'òrgan substantiu la pretensió de l'inici d'aquesta, el qual haurà de donar la seua conformitat sobre la base de:  
a) Disponibilitat d'aigua: mitjançant la presentació del títol habilitant de l'òrgan de conca amb estudi en el qual es determine que els cabals disponibles permeten dur a terme l'activitat o informe favorable de l'òrgan o empresa subministradora d'aigua en el qual es determine, respecte als cabals sol·licitats, que existeix disponibilitat del recurs sense afectar els usos actuals o futurs sobre els quals s'haja realitzat una reserva d'aigua.  
b) Verificació del compliment de les MTD i no superació del límit d'emissions per damunt del que es preveu o autoritzat.  
3. Els camions que retiren la gallinassa hauran d'anar coberts amb lones i circular preferentment en les primeres i últimes hores del dia i, en el cas que siga possible, evitant les rutes que incidisquen sobre la població.  
Cada vegada que es canvien els remolcs o caixes que albergaran el fem, se'n comprovarà l'estanquitat, i no s'utilitzaran si presenten mal estat.  
4. La vegetació forestal arbrada o arbustiva d'interés de les noves zones d'espai vital haurà de ser protegida mitjançant la instal·lació de protectors forestals per a garantir la seua supervivència fins que aconseguisca la suficient envergadura.  
5. Es realitzaran les actuacions necessàries per a mantindre en bon estat la vegetació i característiques del sòl de les zones d'espai vital programant, en cas necessari, l'eixida dels animals per zones que s'aniran alternant. Aquestes zones es vigilaran i es netejaran retirant les acumulacions de gallinassa i plomes que pogueren donar-se.  
Es vigilarà i controlarà l'estat ambiental d'aquestes zones. En el cas que es detecten afeccions ambientals significatives, haurà d'augmentar-se la superfície d'espai vital per damunt del que s'estableix en la normativa en la matèria.  
6. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesurespreventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
Les accions de vigilància i control incloses en aquests condicionants ambientals s'inclouran en el programa de vigilància ambiental.  
7. Quedaran sense efecte els aspectes de la declaració d'impacte ambiental de 15 de juny de 2015 que contradiguen el que es disposa en l'actual pronunciament.  
8. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A l'efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conforme al que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 9 de setembre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9258, del 18-01-2022 (2021/12997)

RESOLUCIÓN de 9 de septiembre de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de explotación avícola de producción de huevos en sistemas alternativos (ampliación), en el término municipal de Sinarcas. Expediente 77/2018/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9258

Fecha DOGV
:   18-01-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/12997

CVE


Fecha del documento
:   09-09-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 9 de septiembre de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de explotación avícola de producción de huevos en sistemas alternativos (ampliación), en el término municipal de Sinarcas. Expediente 77/2018/AIA. [2021/12997]  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 77-2018-AIA.  
Título: Explotación avícola de producción de huevos en sistemas alternativos (ampliación).  
Promotor: Naturalsa, SL.  
Órgano sustantivo: Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación.  
Referencia órgano sustantivo: 42/18 IPPC.  
Localización: parcelas 137, 139, 140, 141, 142, 143, 144, 145, 146, 147, 148, 149, 150, 151, 153, 135 (subparcelas a, b y parte de la c) del polígono 14 de Sinarcas (Valencia).  
  
Antecedentes y descripción del proyecto.  
El 15 de junio de 2015 la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial emite declaración de impacto ambiental para la ampliación de una explotación avícola, explotación que contaría con dos naves de 9.950 gallinas camperas cada una y una nave de 20.000 gallinas de puesta. En su conjunto la explotación tendría una capacidad de 39.900 gallinas, incluyendo un centro de clasificación de huevos (Expediente 14-2015-AIA).  
Actualmente se encuentra construido el centro de clasificación de huevos y 2 naves para gallinas camperas (naves 1 y 2) de 100,20x24,56 m, incluyendo en estas dimensiones un «jardín de invierno», estructura no recogida en el proyecto original por lo que las construcciones existentes difieren, si bien no significativamente, de las del proyecto original. La nave número 3 todavía no ha sido construida por lo que se considerará como nueva nave y sus características y número de plazas son las que se describen en esta resolución.  
El objeto del actual proyecto es ampliar la explotación hasta alcanzar una capacidad final prevista de 428.500 gallinas ponedoras y 140.000 pollitas de recría mediante la construcción de nuevas naves y la modificación de la capacidad de las naves ya autorizadas mediante la modificación del sistema actual de alojamiento al sistema de nidales, y la construcción de 7 nuevas naves. El incremento de la producción de huevos hace necesario ampliar el centro de clasificación.  
El proyecto se llevará a cabo por fases. Se prevé que las superficies de las naves y capacidades de estas sean las siguientes:  
- Nave para camperas 1: 27.840 aves y 2.469,93 m².  
- Nave para camperas 2: 32.083 aves y 2.469,93 m².  
- Nave para camperas 3: 11.243 aves y 2.506,00 m².  
- Nave para camperas 4: 11.650 aves y 2.506,00 m².  
- 3 Naves de ponedoras en suelo con capacidad por nave para 115.228 gallinas y superficie/nave de 3.380,00 m².  
- 2 naves de recría de pollitas: Capacidad/nave de 70.000 gallinas de recría y 2.400,00 m²/nave.  
- Centro de clasificación de huevos: 2.800 m².  
El sistema productivo es el siguiente:  
- Gallinas camperas: las gallinas se alojan en naves pero tienen acceso a un patio exterior. El sistema de alojamiento es de tipo aviario con rejillas bajo las cuales discurren las cintas de retirada de estiércol, ponederos con cintas de recogida automáticas, líneas de comederos y bebederos y aseladeros.  
Las gallinas llegan a la explotación con 17 semanas de vida y tras el periodo de adaptación se inicia el periodo de puesta que suele durar 12-13 meses. Una vez finalizado el periodo de puesta se realiza la retirada del estiércol de la nave, el lavado y desinfección de las instalaciones y un vacío sanitario tras el cual se inicia un nuevo ciclo de puesta.  
Cuando se efectúe toda la ampliación prevista se espera una producción de 26.501.120 huevos camperos/año y 110.618.880 huevos de puesta en suelo al año.  
- Gallinas de puesta en suelo: en este sistema los animales se alojan libres en las naves pero sin acceso al exterior. El sistema de alojamiento es de tipo aviario. El aviario dispondrá de dos niveles con rejilla con cinta de retirada de estiércol y un nidal doble con cinta longitudinal de huevos central.  
- Recría: las pollitas llegarán a la granja con un día de vida, permaneciendo en la nave hasta la semana 17, momento en el que son trasladadas a las naves de puesta. El sistema de alojamiento será el de aviario con tres pisos. Bajo cada piso se dispone de una cinta de retirada de estiércol que conduce el estiércol al exterior.  
Después de cada periodo de crianza se realiza un vacío sanitario, limpieza y desinfección de las naves.  
Para realizar las actividades descritas se consumirán 19.150,28 t anuales de pienso, 48.365 m³/año de agua. El promotor dispone de pozo propio con concesión de 4.788 m³/año. Se ha solicitado al órgano de cuenca la ampliación de la concesión. Se dispone asimismo de abastecimiento de la red municipal teniendo el ayuntamiento disponibilidad para satisfacer las futuras necesidades de la ampliación. Este suministro se realizará hasta que se obtenga la nueva concesión.  
La explotación dispone de suministro de energía eléctrica a través de la red de MT y cuenta con grupo electrógeno de 125 kVA. Tras la modificación del proyecto el consumo estimado de energía será de 691.480 kWh al año.  
La actividad productiva generará 18.162 t/año de estiércol que serán retirados por empresa encargada de su gestión, 22.740 cadáveres que se recogerán en contenedor homologado previa a su retirada por empresas gestora, envases de productos peligrosos que se almacenan en contenedor previa su retirada por empresa gestora, tubos fluorescentes que se gestionarán a través de ecoparque y restos de envases y embalajes gestionados por empresa gestora. Los residuos se almacenan hasta su retirada en zona cubierta dentro de los locales técnicos.  
La actividad se encuentra incluida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera según Real decreto 100/2011. Los focos de emisión son las propias gallinas y el grupo electrógeno. Se calcula que se emitirá a la atmósfera 164.832 kg de NH3, 3.431 kg de N2O, 46.445 de CH4.  
  
Tramitación administrativa.  
En fecha de 2 de julio de 2018 el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación solicitó pronunciamiento sobre la suficiencia e idoneidad de la documentación remitida al objeto de inicio del procedimiento de autorización ambiental integrada del proyecto objeto de valoración ambiental.  
El 12 de noviembre de 2018 este órgano ambiental emite informe indicando que se han observado diferencias del proyecto objeto de evaluación de impacto ambiental en el expediente 14-2015-AIA y la conformación actual debiendo el promotor aclarar estas diferencias. Asimismo se recordó que en la DIA de 15 de junio de 2015 se limitó la afección a los terrenos forestales por lo que el proyecto actual debía remodelarse para evitar causar un efecto ambiental significativo sobre el terreno forestal estratégico.  
El 17 de marzo de 2021 se recibe en este órgano ambiental proyecto y estudio de impacto ambiental modificado según descripción realizada en la descripción del proyecto, justificación de la realización del trámite de información pública y consultas y resultado de dichos trámites.  
La información pública fue realizada mediante publicación de anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 3 de junio de 2019.  
Durante el periodo de información pública no se recibieron alegaciones al proyecto.  
Durante el periodo de consultas fueron emitidos los siguientes informes:  
- Informe del Servicio de Ordenación del Territorio de 16 de noviembre de 2020 indicando que, analizadas las cartografías del Sistema Nacional de Cartografía de Zonas Inundables y la cartografía del Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), cartografías aplicables según artículo 10 de la normativa del PATRICOVA, se determina que el ámbito de la actuación no tiene riesgo de inundación.  
- Informe de la sección forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia de 5 de marzo de 2020 en el que se analiza la clasificación de las parcelas afectadas por el proyecto conforme a la Ley 3/1993, forestal y a la cartografía del PATFOR (Decreto 58/2013, del Consell). El informe determina que las parcelas catastrales donde se realizará la ampliación 139, 140, 141, 142, 143, 145, 146, 147, 148, 153 no son forestales mientras que las subparcelas a y c de la parcela 135 y parcelas 137, 144, 149, 150 y 151 están clasificadas como terreno forestal estratégico.  
Están previstas 4 nuevas naves en terreno forestal estratégico (TFE). El artículo 29 del PATFOR, determina los usos compatibles en TFE estando previstos, como compatibles, los usos previstos en la normativa urbanística vigente. La actuación, según informe urbanístico, es compatible con el planeamiento urbanístico municipal.  
La actuación no afecta a ningún monte gestionado por la Generalitat, a ninguna vía pecuaria ni a espacios Red Natura 2000. Según lo expuesto, el informe finaliza con carácter favorable.  
El expediente contiene los siguientes informes:  
- Informe de compatibilidad urbanística de 23 de mayo de 2017 en sentido favorable.  
- Informe favorable de 12 de abril de 2019, de la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica en materia del suelo no urbanizable.  
- Informe de 9 de julio de 2018, de la Entidad de Saneamiento de Aguas. Actualmente el establecimiento efectúa sus vertidos a fosa séptica y dispone de autorización de vertidos directos a EDAR mediante camión cuba. La empresa deberá cumplir parámetros y las ordenanzas de vertido y no deberá realizar vertidos a EDAR que impidan el cumplimiento de los objetivos de calidad fijados en la autorización de vertido a dominio público hidráulico para la EDAR receptora.  
- Certificado del Ayuntamiento de Sinarcas de 18 de junio de 2018 acreditando la disponibilidad de concesión de agua en la que se incluyen los usos ganaderos y atendiendo a los usos actuales se dispone de los 58.670 m³ solicitados por el promotor.  
- El 14 de febrero de 2019, la Dirección General de Cultura y Patrimonio emitió informe favorable a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano para las parcelas 135 (a, b, c, g),138 a 146, 148 a 152 y 167 del polígono 14 indicando que la memoria de prospección arqueológica localizó elementos etnológicos consistentes en muros de piedra en seco delimitadores de bancales y corral. Tales elementos serían parcialmente afectados. Tales elementos habían perdido su utilidad presentando un avanzado estado de abandono y se realizaron las fichas correspondientes, no se consideró necesario implementar ninguna otra medida.  
Respecto a las nuevas parcelas afectadas (137, 147, 153) el promotor ha realizado la prospección arqueológica estando en tramitación la emisión del informe en materia de patrimonio.  
  
Consideraciones ambientales.  
El estudio de impacto ambiental analiza varias alternativas: no realización de la ampliación de la explotación; ubicación de la ampliación en otra parcela; ampliación de la explotación mediante la construcción de 7 nuevas naves y ampliación del centro de clasificación de huevos para alcanzar una capacidad de 543.000 gallinas de puesta y 140.000 pollitas de recría (alternativa presentada al inicio de la tramitación del expediente) afectando 6 nuevas naves a terreno forestal estratégico; ampliación de la explotación fuera de suelo forestal, ampliación de la explotación mediante la construcción de 7 nuevas naves alcanzando una capacidad de 428.500 gallinas de puesta y 140.000 pollitas de recría afectando 4 de ellas a terreno forestal estratégico.  
Tras el análisis de alternativas se considera como alternativa posible la última de ellas que es la descrita en la presente resolución. En esta alternativa se disminuye la capacidad de la explotación y se elimina del proyecto una de las naves.  
La zona de ampliación de la explotación no se ubica en espacios naturales protegidos Red Natura 2000, afecta (en parte) a terreno forestal estratégico. El riesgo más relevante existente en la zona es el riesgo de erosión potencial (alto: 40-100 tm/ha/año). La vulnerabilidad de acuíferos es media.  
La cobertura del terreno en el que se ubica la explotación ganadera está compuesta por monte desarbolado, ocupado por matorral bajo y herbazal de montaña, combinados con terrenos agrícolas. En cuanto a las especies que se observan en el terreno, predomina principalmente la presencia de coscoja (Quercus coccifera), carrasca (Quercus rotundifolia), sabina (Juniperus phoenicea) y enebro (Juniperus communis), entre otras.  
En el ámbito de actuación se localiza el hábitat «brezales oromediterráneos endémicos» que serán afectados por la construcción de las naves y el desbroce a realizar para conformar la zona de campeo de las naves si bien se respetará en esta última zona, la vegetación principal. No obstante, consultado el Banco de Datos de Biodiversidad de la GVA, no se han localizado especies prioritarias en el ámbito de actuación.  
Parte de la zona ocupada por la actividad está calificada por el PATFOR (Plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana) como terreno forestal estratégico por formar parte de cuenca prioritaria. La superficie de afección será muy baja en comparación con la amplitud de las zonas forestales que actúan como cabeceras de cuenca por lo que el impacto se considera no significativo.  
Al oeste de la actuación se localiza la vía pecuaria «Vereda de Relamina a la Cañada de Santiago» de 10 m de ancho. Las naves previstas se construirán a una distancia de 10-12 m de la vía pecuaria para evitar afectar a su dominio.  
El estudio de impacto ambiental ha identificado la posible generación de impactos ambientales tanto en la fase de obra como en la fase de funcionamiento.  
En la fase de obras se producirán impactos sobre el suelo alterándose sus características a causa de la compactación, pérdida de permeabilidad y aumento de la erosión. La superficie ocupada por las naves será la necesaria para alcanzar la producción prevista. Con el fin de evitar movimientos excesivos de tierra y aumento de la erosión, las naves se ubicarán teniendo en cuenta las curvas de nivel del terreno. El tránsito de la maquinaria de obra producirá asimismo un incremento de emisiones de gases contaminantes a la atmósfera y de ruidos. Estos impactos desaparecerán una vez finalice la fase de obras.  
La construcción de las nuevas naves originará la pérdida de la vegetación existente. Para evitar en la medida de lo posible la afección, tres de las naves se construirán en suelo agrícola, mientras que el resto se ubicarán en suelo forestal. El resto de la superficie se mantendrá con vegetación natural, aunque se deberán realizar clareos y limpiezas parciales para hacer adecuada la superficie para el campeo de las gallinas.  
En este sentido este órgano ambiental considera que debe evitarse el deterioro de la vegetación forestal de interés existente y de las características del suelo. Por ello debe incluirse en el programa de vigilancia ambiental el control y cuidado de las zonas de campeo y, si la presión de las aves sobre el territorio es excesiva, deberá aumentarse la superficie de campeo más allá de lo establecido en la normativa que regula la cría de gallinas camperas.  
En la fase de funcionamiento de la ampliación de la actividad se incrementarán las emisiones de metano, amoniaco y óxido nitroso procedentes de las aves y de la presencia de la gallinaza. La actividad se encuentra incluida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera (Real decreto 100/2011) por lo que se cumplirá con los controles establecidos.  
Sobre el medio atmosférico puede producirse, además, tanto incremento del nivel de ruidos como de olores. Algunos de los gases contaminantes producen olores que pueden afectar, al igual que los ruidos, a la población. La explotación se ubica a más de 2 km de la población de Sinarcas por lo que no es previsible, dada la distancia existente, que se vea afectada por la ampliación del proyecto.  
Desde el punto de vista del paisaje, los puntos principales de observación son el casco urbano y la carretera N-330. Ambos puntos se encuentran a más de 2,5 km por lo que la visión de la granja se ve atenuada por la distancia y la presencia de vegetación. La explotación no interferirá en la visión de elementos relevantes del paisaje por lo que el impacto se valora como moderado.  
La presencia de estiércoles, cadáveres de animales y diversos residuos puede originar contaminación de suelos y aguas ocasionándose un impacto de signo negativo.  
El aumento del consumo de agua puede generar un aumento del impacto sobre la cantidad del recurso.  
Para evitar que los efectos descritos generen impactos ambientales significativos se prevén distintas medidas correctoras entre las que se describen las siguientes:  
Durante la fase de construcción se acopiarán los materiales en lugares previamente seleccionados para ello. Al terminar la fase de obras, los residuos generados se gestionarán según la legislación vigente en la materia. Se cumplirá con lo establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, en particular en lo referido a la utilización de herramientas, maquinaria y equipos, y las normas de seguridad de carácter general.  
Con el fin de evitar que los desbroces y pérdida de vegetación en zona de cabecera de cuenca prioritaria generen efectos ambientales significativos se compensará esta pérdida de vegetación mediante la plantación de nogales (J. Regia). Esta acción se está realizando en las parcelas 140 y 146 en sustitución del cultivo de vid. En la parcela 141 pretende llevarse a cabo plantación de nogal o carrasca.  
Durante la fase de funcionamiento del proyecto y respecto al paisaje, se considera como la medida correctora más efectiva la plantación de pequeños bosquetes para fragmentar la visión de grandes volúmenes. Respecto a los colores de las naves, serán similares a los de las existentes (ocres y verdes), colores que facilitan la integración cromática en el entorno.  
Para minimizar el impacto de los malos olores, el estiércol de las naves se retirará frecuentemente, cada nave dispondrá de ventilación natural mediante ventana corrida a lo largo de los laterales y de un caballete cenital además de disponer de ventilación forzada mediante sistemas de extracción tipo túnel. Para evitar la dispersión de malos olores, y debido a la distancia a la población, se considera una medida suficiente las plantaciones previstas para la integración paisajística de la actividad.  
Para la reducción de emisiones de gases contaminantes con influencia en el cambio climático, se intervendrá en la alimentación de las aves con el fin de disminuir la excreción de compuestos nitrogenados. Esta medida también será eficaz para evitar un exceso de compuestos de nitrógeno y fósforo en el estiércol, compuestos que pueden provocar eutrofización de las aguas.  
Con el fin de evitar la contaminación de suelos, todas las naves contarán con solera de hormigón hidrófugo estanca e impermeable. El estiércol generado (aviarios) se recogerá mediante cintas que transportan el estiércol directamente a la caja de los camiones que se encargan de su retirada. Además, cada nave dispondrá de un estercolero estanco e impermeable que comprenda la superficie bajo la cinta transversal de transporte de la gallinaza y la fachada posterior de la nave. Los estercoleros dispondrán de protecciones laterales para evitar la incorporación de escorrentías y facilitar el almacenamiento.  
En cuanto a la posible contaminación del suelo por el campeo de las aves, los estudios realizados muestran que las concentraciones de aves se producen junto a las naves por lo que se procederá a la limpieza del estiércol que pudiera quedar acumulado en estas zonas.  
Respecto al consumo de agua, tal y como se ha indicado, además de la instalación de elementos de dispensación que reducen su consumo, se procederá al calibrado de los elementos dispensadores de agua y se llevará un registro de los consumos a fin de detectar fugas en tuberías y proceder a su reparación. Respecto a los caudales necesarios para llevar a cabo el proyecto, se ha solicitado el aumento de la concesión. De manera transitoria el suministro de caudales será efectuado por el municipio. Sin embargo, este órgano ambiental considera que deberá vincularse la ejecución de las distintas fases del proyecto a la disponibilidad de agua.  
Para evitar que las aguas pluviales entren en contacto con materiales que puedan contaminarlas, se construirá bordillo perimetral alrededor de las naves.  
Para evitar que las aguas residuales procedentes de las instalaciones sanitarias contaminen las aguas subterráneas, estas se almacenan en un depósito enterrado existente estanco e impermeable, donde se recogen y almacenan, y desde donde son transportadas por el propio promotor mediante una cuba a la EDAR más próxima. La empresa dispone de la correspondiente autorización de vertido directo de la Entidad de Saneamiento de Aguas (EPSAR).  
La actividad no genera efluentes líquidos, ya que tanto el agua de limpieza como el exceso de humedad de las deyecciones se elimina por evaporación (a través de los ventiladores de la ventilación forzada de la instalación), quedando el residuo sólido de estas como parte del estiércol producido.  
Respecto a la posibilidad de afectar al patrimonio cultural, durante las obras se controlará la posible aparición de restos arqueológicos o paleontológicos. No obstante, este órgano ambiental considera necesario que el órgano competente en cultura muestre su conformidad con la prospección arqueológica realizada.  
Por último, el programa de vigilancia ambiental, del cual se realiza una síntesis, tiene como objetivos verificar la aplicación de las medidas correctoras propuestas y la eficacia de estas mediante controles tales como la acreditación de la plantación de nogales mediante informe, el control del crecimiento de ejemplares plantados, la comprobación semanal en el perímetro de la explotación de la ausencia de malos olores, control de la retirada de estiércol, cadáveres y aguas residuales. Se llevará un registro documental relativo a la producción y a las entregas de gallinaza al gestor. Semanalmente se hará el seguimiento de la zona de campeo de las aves controlando que no existe estiércol acumulado en el exterior.  
Para finalizar, hay que indicar que este órgano ambiental considera necesario que se establezcan medidas adicionales de protección y control debido a la magnitud de la explotación propuesta y a su grado de intensividad.  
  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto está sujeto a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, en concordancia con el anexo I, grupo 1 a) 1º de la Ley 21/2013 y anexo I.1.h del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto explotación avícola de producción de huevos en sistemas alternativos (ampliación) en Sinarcas (Valencia) siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con los siguientes condicionantes:  
1. Con anterioridad al inicio de las obras se obtendrá el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998 de conformidad del proyecto con la protección del patrimonio cultural valenciano.  
2. Dado que el proyecto se ejecutará en fases, antes del inicio de cualquier actuación conducente a su desarrollo deberá comunicarse al órgano sustantivo la pretensión del inicio de esta quién deberá dar su conformidad en base a:  
a) Disponibilidad de agua: Mediante la presentación del título habilitante del órgano de cuenca con estudio en el que se determine que los caudales disponibles permiten llevar a cabo la actividad o informe favorable del órgano o empresa suministradora de agua en el que se determine, respecto a los caudales solicitados, que existe disponibilidad del recurso sin afectar a los usos actuales o futuros sobre los que se haya realizado una reserva de agua.  
b) Verificación del cumplimiento de las MTDs y no superación del límite de emisiones por encima de lo previsto o autorizado.  
3. Los camiones que retiren la gallinaza deberán ir cubiertos con lonas y circular preferentemente en las primeras y últimas horas del día y, en el caso que sea posible, evitando las rutas que incidan sobre la población.  
Cada vez que se cambien los remolques o cajas que albergarán el estiércol, se comprobará su estanqueidad no utilizándose si presentan mal estado.  
4. La vegetación forestal arbolada o arbustiva de interés de las nuevas zonas de campeo deberá ser protegida mediante la instalación de protectores forestales para garantizar su supervivencia hasta que alcance la suficiente envergadura.  
5. Se realizarán las actuaciones necesarias para mantener en buen estado la vegetación y características del suelo de las zonas de campeo programando, en caso necesario, la salida de los animales por zonas que se irán alternando. Estas zonas se vigilarán y se limpiarán retirando las acumulaciones de gallinaza y plumas que pudieran darse.  
Se vigilará y controlará el estado ambiental de estas zonas. En el caso que se detecten afecciones ambientales significativas deberá aumentarse la superficie de campeo por encima de lo establecido en la normativa en la materia.  
6. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidaspreventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
Las acciones de vigilancia y control incluidas en estos condicionantes ambientales se incluirán en el programa de vigilancia ambiental.  
7. Quedarán sin efecto los aspectos de la declaración de impacto ambiental de 15 de junio de 2015 que contradigan lo dispuesto en el actual pronunciamiento.  
8. En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a) Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b) La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 9 de septiembre de 2021.- El director general de Calidad y Educación ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML