Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8584, del 04-07-2019 (2019/6320)

RESOLUCIÓ de 10 de juny de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 127/15-AIA Vilafamés.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8584

Data del DOGV
:   04-07-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/6320

CVE


Data del document
:   10-06-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Vilafamés](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 10 de juny de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 127/15-AIA Vilafamés. [2019/6320]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 127/15-AIA Vilafamés.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 127-2015-AIA.  
Títol: Ampliació d'explotació porcina de transició i engreix.  
Promotor: Fenopork, SL.  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació.  
Localització: parcel·les 295 i 310 (antigues parcel·les cadastrals 284, 285, 290, 293, 294, 301) del polígon 1 de Vilafamés (Castelló).  
  
Antecedents  
El 31 de maig de 2005 la Direcció General de Gestió del Medi natural emet declaració d'impacte ambiental (d'ara en avant DIA) favorable del projecte d'explotació porcina de garrins i engreix promoguda per Fenopork per a una capacitat de 1760 garrins de transició i 4320 porcs d'engreix (expedient 74-2004-AIA).  
El 23 d'octubre de 2015 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació del projecte a l'efecte de l'inici de la modificació substancial del projecte.  
En aquesta modificació es proposa inicialment l'ampliació de la capacitat de l'explotació amb 1000 noves places de transició i 2000 noves places d'engreix, per a això cal construir una nova nau de transició i dues naus d'engreix així com llatzeret i bassa de purins.  
  
El 10 de novembre de 2015 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita al Servei d'Ordenació del Territori informe referent al risc d'inundació del projecte previst.  
El 3 de desembre de 2015 el Servei d'Ordenació del Territori emet informe en el qual es conclou que, analitzada la cartografia del PATRICOVA (pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, i la cartografia del sistema nacional de cartografia de zones inundables, les parcel·les en les quals s'implanta l'activitat i la seua ampliació no estan afectades per risc d'inundació.  
  
El 14 de gener de 2016 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental emet informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental (IAC) en el qual se sol·licita una major profunditat d'estudi en matèria de patrimoni cultural, paisatge, situació preoperacional quant a nivells de nitrats en aigües i realització d'un pla de gestió de purins d'acord amb l'Ordre 7/2010 per la qual s'aprova el codi valencià de bones pràctiques agràries, en vigor en el moment de tramitació de l'emissió del IAC.  
  
El 27 de setembre de 2016 l'òrgan substantiu remet estudi d'impacte ambiental per a la seua valoració.  
El 28 d'octubre de 2016 es remet a l'òrgan substantiu un nou informe en què indica que ha de justificar-se de manera detallada la suficiència de recursos hídrics i adaptar el pla de gestió de purins als requeriments dels cultius, entre altres.  
Davant la impossibilitat per part del promotor de disposar de suficient superfície agrícola per a la gestió dels purins, es modifica el projecte. L'1 de setembre de 2017 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació en la qual es fa constar tal modificació. La descripció que es realitzarà del projecte en l'apartat corresponent serà la del projecte modificat.  
El promotor menciona en la documentació aportada els següents antecedents:  
- Resolució de 30 de setembre de 2008 per la qual es concedeix l'autorització ambiental integrada (AAI) a l'empresa Fenopork.  
- Modificació d'ofici de l'AAI mitjançant resolució de 21 de març de 2002.  
- Resolució de 9 de desembre de 2013, de la Direcció General de Qualitat Ambiental per la qual es duu a terme l'actualització de l'AAI.  
Alternatives  
Amb caràcter previ a la redacció del projecte s'han considerat les següents alternatives:  
- De producció: s'ha analitzat el procés de producció continu i per lots i s'ha adoptat aquest últim sistema (també anomenat tot dins-tot fora) per permetre realitzar buits sanitaris.  
- Sistemes d'alimentació: s'ha estudiat l'alimentació per mitjà de tremuges i canal i s'ha optat pel primer sistema que permet una major eficiència en la utilització dels pinsos. Quant a la dispensació d'aigua, s'ha optat pel sistema de tipus tetina instal·lat de forma independent en la tremuja d'alimentació. Aquest sistema es mostra més eficaç en l'ús de l'aigua.  
- Gestió de residus i subproductes de residus: s'ha estudiat com a alternativa a la gestió dels purins la digestió anaeròbia que, juntament amb un procés de nitrificació-desnitrificació permet la reducció de gasos d'efecte d'hivernacle. No obstant això, aquestes tècniques es consideren inaccessibles des del punt de vista econòmic per a les explotacions individuals. Per això l'alternativa triada és l'emmagatzematge dels purins en bassa i la seua posterior ocupació com a adob orgànic.  
Descripció del projecte  
La modificació pretesa consisteix a ampliar l'explotació amb 500 places per a transició i 985 places per a engreix. L'explotació resultant comptarà amb 1965 places de transició i 5600 places d'engreix (711,3 UGM).  
Ha d'indicar-se que es descriu la capacitat actual de l'explotació sobre la base del registre d'explotacions ramaderes que és de 1465 places per a transició i 4615 places per a engreix (disminució de 295 places de porc de transició respecte a la DIA i augment de 295 places de porcs d'engreix respecte a la DIA).  
Per a dur a terme l'ampliació es construirà:  
- Nau de transició de longitud 30 x 7 metres. El sòl de la nau estarà format per reixes sota les quals, a cota del terreny, se situaran les fosses que contindran els purins.  
- Dues naus d'engreix de 60 x 8 m que comptarà amb les corresponents fosses d'emmagatzematge de purins.  
Les noves instal·lacions comptaran amb sitges d'acer galvanitzat per a subministrament de pinso.  
- Nau llatzeret per a tot el complex de dimensions 38,10 x 6,70 m que comptarà amb el corresponent canal de dejeccions.  
- Bassa de purins: comptarà amb una capacitat de 400 m³ (10 x 10 x 4) construïda amb murs i solera de formigó armat impermeabilitzat i amb clos perimetral. Les fosses interiors de les noves naus quedaran connectades a la bassa mitjançant canonada enterrada de PVC de 25 cm de diàmetre.  
- Lavabos i una estança destinada a albergar-hi una caldera de biomassa.  
Les infraestructures existents actualment són:  
- Nau de transició: nau de 101,5 x 6,8 m que compta amb fosses d'emmagatzematge de purins amb capacitat de 453,91 m³.  
- Naus d'engreix: 5 naus de dimensions 7 x 12,6 m de superfície. Cada nau compta amb fosses situades sota les reixes per a emmagatzematge de purins amb una capacitat de 481,60 m³.  
- Dotze sitges d'emmagatzematge de pinso.  
- Basses de purins: l'explotació disposa de dues basses de purins, una de dimensions 11 x 11 x 2 m (242 m³) i una altra d'11 x 5 x 2,5 m (137,5 m³).  
- Depòsits d'aigua: l'explotació disposa de sis depòsits per a l'emmagatzematge de l'aigua.  
- Uns altres: lavabos, vestuaris, estança on se situa el grup electrogen.  
El sistema de maneig dels animals serà comú a tota l'explotació i és el denominat «tot dins-tot fora», per lots, en el qual tots els animals del lot entren alhora i tots ixen alhora (o en rangs molt curts de temps), cada mòdul és independent.  
Les operacions que es realitzen en l'explotació són:  
- Vigilància i cures diàries dels animals.  
- Observació del funcionament de menjadores i abeuradors, i arreglaments quan calga.  
- Retirada diària d'animals morts.  
- Retirada periòdica dels purins per a usar-los com a fertilitzant en parcel·les agrícoles.  
- Càrrega de porcs engreixats d'aproximadament 100 kg, i descàrrega de garrins amb aproximadament 6 kg de pes viu.  
- Neteja de les instal·lacions després de l'eixida de cada lot de producció.  
Els recursos utilitzats són:  
- Aigua: procedeix de la xarxa municipal de l'Ajuntament de Vilafamés. El consum mitjà del total de l'explotació serà de 17.205,19 m³/any.  
- Biomassa (corfa d'ametla) per a la calefacció de les naus.  
- Gasoil per a alimentar al grup electrogen amb un consum mitjà d'1,3 m³/dia.  
- Pinsos: el total de l'explotació consumirà 1.814,5 t anuals.  
- Uns altres: desinfectants, raticides, fàrmacs, herbicides.  
Els pinsos estaran adaptats a les fases de creixement dels animals el que, a més de ser una bona pràctica zootècnica, evita excés de consum d'aigua i té influència en les característiques fisicoquímiques del fem i, per això, en la quantitat de nitrogen produït.  
Amb els consums indicats es realitzaran 5,7 cicles/any de porc de transició (10.864 porcs/any). Els engreixaments de transició (de 6 a 20 kg) es destinaran a engreix juntament amb altres procedents d'altres explotacions. Està previst realitzar 2,7 cicles/any d'engreix amb una producció de 14.968 porcs.  
En l'explotació es produiran 12.845,65 m³ de purins que seran emmagatzemats temporalment en les fosses i basses i s'utilitzaran com a adob en camps agrícoles. La producció anual de nitrogen serà de 42.938,35 kg/any.  
Els animals morts els gestionarà una empresa gestora. L'explotació disposa de contenidor per a emmagatzematge temporal dels cadàvers.  
  
L'explotació està donada d'alta en el registre de xicotets productors de residus tòxics i perillosos.  
Tramitació administrativa  
La informació pública del projecte modificat es va realitzar mitjançant anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 13 de juny de 2018. Durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
Durant aquesta fase així com en el transcurs del procediment van emetre informe els següents organismes: Ajuntament de Vilafamés, Confederació Hidrogràfica del Xúquer, Servei de Gestió de Residus, Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, Direcció Territorial d'Agricultura, OCAPA Maestrat.  
El 5 d'abril de 2019 amb la remissió per part de l'òrgan substantiu d'informe en matèria de prevenció d'incendis es considera que hi ha suficients elements de judici per a resoldre per això es prossegueix amb el procediment.  
Documentació administrativa  
Consta en l'expedient:  
- Permís escrit dels propietaris de les parcel·les aportades per a la utilització agrícola dels purins.  
- Contracte de gestió de residus ramaders sanitaris.  
- Assegurança de retirada de cadàvers.  
- Document d'acceptació de residus (LER 200121, 161601, 130205) per gestor autoritzat.  
- Informe de disponibilitat d'aigua de l'empresa subministradora de 21 de febrer de 2018 en el qual s'indica que l'Ajuntament de Vilafamés disposa de dos títols concessionals i que, després de realitzar un balanç entre les aigües disponibles i les subministrades, hi ha suficient cabal per a fer front a l'augment de la demanda.  
- Factures de retirada dels purins amb camió cisterna.  
Afeccions legals  
L'explotació es troba en sòl no urbanitzable comú, distant menys de 500 metres de sòl forestal, i entre els llits barranc de la Vídua i barranc dels Estrets.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació i valoració d'impactes. Establiment de mesures protectores i correctores.  
De l'anàlisi efectuada en l'estudi d'impacte ambiental es destaquen els següents punts:  
- L'ampliació de l'explotació se situarà a més de 4.500 metres del nucli urbà de Vilafamés i a més de 2.000 metres del nucli habitat més pròxim.  
- Les parcel·les afectades pel projecte no presenten desnivells significatius, per això no caldrà realitzar elevats moviments de terra.  
  
- L'element més rellevant de l'àmbit és la rambla de la Vídua que se situa a més de 100 metres de les instal·lacions. Segons informe emés pel Servei d'Ordenació del Territori, i d'acord amb la cartografia del ministeri que estudia amb major índex que el PATRICOVA la zona, l'explotació no se situarà en zona de risc respecte a possibles avingudes.  
  
Respecte a l'aigua, en situació preoperacional es detecten 37 mg/l de nitrats en aigües subterrànies del municipi, inferior als 50 mg/l marcats com a límit en la legislació vigent.  
La zona presenta una vulnerabilitat mitjana a la contaminació de les aigües subterrànies.  
- Es destaca en la z ona la possible presència de l'espècie prioritària Aquila fasciata. A causa de la puntual afecció de l'activitat sobre el territori, no s'esperen impactes rellevants de l'ampliació de l'explotació sobre l'espècie a excepció de possibles molèsties per sorolls.  
  
Com a mesures preventives i per a evitar impactes sobre aquesta espècie o unes altres d'interés, es prospectarà la zona d'obres abans del seu inici, s'evitaran treballs nocturns i s'emprarà maquinària en bon estat amb la finalitat d'evitar nivells de soroll elevats.  
- Des del punt de vista del paisatge, la zona on se situa l'explotació pot definir-se com una zona agrícola plana, amb escassa vegetació natural on destaca la presència de la rambla de la Vídua i del barranc dels Estrets. Les unitats de paisatge més representatives de l'àmbit són l'àrea agrícola, àrea fluvial i àrea forestal.  
La presència de les naus genera un impacte visual sobre el paisatge de la zona. L'explotació se situa en un entorn significativament antropitzat i per això no es produeix una afecció considerable sobre el paisatge. L'impacte sobre el medi resulta moderat.  
Per a disminuir l'efecte de les noves construccions sobre el paisatge es procedirà a construir les naus amb la major adaptació possible al terreny, s'evitaran en les construccions materials que generen lluentors metàl·liques, es triaran materials el cromatisme dels quals s'integre en l'entorn. Les noves sitges seran de color clar i mat i les antigues sitges, en cas de deterioració, seran pintades per a evitar reflexos.  
- L'element ambiental més representatiu de l'àrea, a més dels cursos d'aigua, és la presència de zona forestal confrontant amb el límit sud de l'explotació. No hi ha cap altra figura de protecció ambiental que puga resultar afectada directament o indirectament per l'ampliació de l'activitat.  
- Pel que fa a elements del patrimoni cultural valencià, en l'estudi documental de la zona no consta la presència de jaciments arqueològics. Quant al possible interés paleontològic de l'àmbit del projecte, els terrenys sobre els quals recau l'explotació són terrenys del Quaternari, no aptes per a aquest tipus de troballes.  
La prospecció del terreny no ha donat cap resultat i no s'aprecien, en general, estrats o restes d'interés arqueològic.  
En qualsevol cas si durant el moviment de terres apareixen restes arqueològiques, es comunicarà a les autoritats competents.  
  
Quant a elements etnològics es destaca la via pecuària Vereda del Coll de Fenosa que no rep cap afecció directa per part del projecte.  
  
- L'atmosfera pot veure's afectada en fase d'obres a causa dels moviments de terres previstos el que provocarà un augment de les partícules en suspensió i un augment del nivell de sorolls. A causa del puntual àmbit d'afecció i la possibilitat d'establir mesures correctores com ara la limitació de la velocitat dels vehicles, el reg de les zones d'obra en temps sec i l'ús de maquinària d'obra en correcte estat de manteniment, l'impacte es valora com a moderat.  
En fase de funcionament, la presència d'animals produirà augment d'olors i augment de l'emissió de gasos d'efecte d'hivernacle. La distància de l'explotació amb nuclis habitats garanteix que no es produïsquen molèsties a la població per olors.  
Quant a les emissions a l'atmosfera, l'ampliació de l'explotació produirà un increment del 22,51 % de metà, un increment del 21,98 % d'òxid nitrós i un increment del 21,98 % d'amoníac. Els impactes es valoren com a moderats.  
- La generació de residus pot tindre efectes sobre la hidrologia per abocament accidental o per un inadequat maneig dels subproductes orgànics generats en el procés productiu que ocasionaria contaminació d'aigües superficials i subterrànies. L'impacte es valora com a compatible.  
En principi es considera inexistent l'impacte sobre les aigües pluvials, ja que els purins estan continguts en fosses i basses degudament impermeabilitzades sense que hi haja mescla de pluvials amb aquests.  
  
- L'impacte sobre el sòl pot produir-se per compactació a causa del trànsit de la maquinària d'obres i per contaminació a causa de vessaments accidentals. En el primer cas, atesa la possibilitat d'establir mesures correctores com ara la limitació mitjançant l'abalisament de les zones de trànsit i d'ocupació temporal i, una vegada finalitzades les obres, la descompactació del terreny, l'impacte es valora moderat i en el segon cas (contaminació), donada la baixa intensitat d'aparició de l'impacte, compatible.  
En qualsevol cas per a evitar contaminació accidental del sòl, les labors de manteniment de la maquinària es realitzaran en zones previstes per a això i en cas d'abocaments accidentals, es procedirà a la seua retirada i gestió com a residu tòxic i perillós.  
La realització de les obres produirà un increment de residus que seran emmagatzemats de forma separada fins a la seua retirada per gestor autoritzat.  
En fase de funcionament i a causa de l'elevada càrrega orgànica dels subproductes i residus generats pot produir-se una contaminació del sòl a causa d'una inadequada aplicació de purins en camps o abocaments accidentals. L'impacte es qualifica de moderat.  
- Sobre la vegetació poden aparéixer en fase d'obres efectes indirectes a causa de l'acumulació de pols. A causa de l'escàs temps de desenvolupament de les obres l'impacte es considera compatible.  
- En la fase d'obres es produirà un impacte socioeconòmic positiu. En fase de funcionament l'impacte econòmic serà positiu però moderat.  
  
- Riscos: a causa de la proximitat a zona forestal, el promotor ha elaborat un pla de prevenció d'incendis forestals.  
Segons aquest pla, el terreny forestal dista uns 60 metres de les instal·lacions de la granja. En el perímetre de l'explotació hi ha un camí de 4 metres d'amplària que pot actuar com a banda de decapatge. Les parcel·les confrontants estan cultivades amb garrofera de secà amb amplis marcs de plantació, per això el pla considera que no procedeix l'aplicació de mesures de prevenció com la creació d'una àrea tallafocs.  
  
Com a mesures preventives s'estableix el compliment del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o els seus voltants, en els punts que siguen aplicables a les obres i treballs a realitzar.  
- L'estudi d'impacte ambiental inclou un apartat específic referent a la gestió de purins.  
Segons aquest apartat, la capacitat conjunta d'emmagatzematge exterior de purins una vegada finalitzada les obres serà de 779,50 m³ i la interior de 4.238,95 m³.  
Es calcula que els purins anuals generats, d'acord amb el contingut indicat en el Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines, contindran 42.938,25 kg/N. Les dosis a aplicar en camp i les condicions d'aplicació seran concordes amb l'Ordre 7/2010 de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació per la qual s'aprova el codi valencià de bones pràctiques agràries (en vigor en la data d'inici de la tramitació de l'expedient).  
El promotor presenta 306,1969 ha com a base territorial de l'explotació on gestionar els purins en camp. De la superfície total de les parcel·les s'han eliminat les superfícies improductives, forestals o aquelles que es troben a menys de 50 metres de corrents d'aigua.  
Les dosis de nitrogen a aplicar seran concordes tant en època d'aplicació com en dosi a les necessitats dels diferents cultius sense superar, per als cultius amb necessitats de nitrogen per damunt dels 170 kg/N/ha i any aquesta quantitat, segons estableix el codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana.  
Establit el calendari de fertilització i les dosis a aplicar s'ha procedit a calcular el flux de les basses per a determinar si el volum d'emmagatzematge previst és conforme amb el pla de fertilització dissenyat.  
  
En l'època de màxima acumulació es calcula que la capacitat necessària és de 3.183,36 m³ de purins, inferior a la capacitat d'emmagatzematge (4.238,95 m³) per la qual cosa es disposa de la suficient capacitat.  
Finalment, i quant a la distribució en camp dels purins, la realitza el mateix agricultor que els utilitza, i a través d'una empresa que és la que aporta els tancs i s'encarrega de la distribució en camp.  
  
2. Programa de vigilància ambiental  
L'objectiu del programa és disposar d'informació sobre el compliment i adequat funcionament de les mesures correctores, detectar impactes no previstos, controlar l'evolució dels impactes previstos i, en funció de les dades obtingudes, aplicar noves mesures correctores.  
  
En general es vigilarà i controlaran les accions impactants detectades en el corresponent apartat de l'estudi d'impacte ambiental i la idoneïtat de les mesures correctores en fase d'obres.  
En el desenvolupament de l'activitat ramadera el programa de vigilància ambiental comptarà amb els elements següents:  
- Avaluació de sorolls i olors amb registre d'incidències a fi de corregir-los.  
- Control mensual del consum de recursos hídrics.  
- Registre de consum de tots els altres recursos: energia elèctrica, alimentació, productes zoosanitaris, etc.  
- Registre de totes les mesures de gestió dels purins per a comprovar-ne el bon funcionament i actuar en conseqüència si ocorregueren problemes. Es disposarà d'un llibre de gestió de purins en què s'indique la parcel·la d'aplicació, la quantitat aplicada i la data en què s'ha realitzat l'aplicació.  
- Control de la gestió, destinació i retirada dels residus perillosos generats en les instal·lacions.  
- Seguiment de la gestió dels residus mitjançant llibre de registre en què conste el codi LER, l'origen, la quantitat generada i la data de retirada per gestor autoritzat.  
- Control de la gestió, destinació i retirada de les aigües residuals domèstiques recollides en la fossa sèptica.  
- Inspecció periòdica de l'estanquitat de fosses i basses, i comprovació visual d'absència de fissures duta a terme pel responsable de l'explotació amb periodicitat trimestral, així com inspecció anual per tècnic competent.  
- Inspecció setmanal de les zones a l'aire lliure de l'explotació a fi de constatar-ne l'adequat manteniment i neteja.  
La responsabilitat del compliment d'aquest programa serà a càrrec del responsable del manteniment de la instal·lació o del gestor de la instal·lació.  
En cas que les mesures de control proposades resulten insuficients per a garantir la conservació de la qualitat ambiental de l'entorn, es procedirà a la revisió dels objectius inicials del pla de vigilància, establint mesures de control més eficaces.  
Informes sectorials. Resultat de la informació pública.  
Respecte a la documentació aportada i estudis realitzats pel promotor, s'han emés els següents informes:  
- Informe de compatibilitat urbanística de 6 d'octubre de 2015: les parcel·les on se situa l'explotació se situen en terrenys classificats com a sòl no urbanitzable comú-1. L'activitat seria compatible amb el planejament urbanístic en vigor, ja que segons article 4.6.2.A es preveu com a ús dominant el ramader tant intensiu com extensiu.  
  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 24 de novembre de 2015 favorable condicionat al fet que el tractament dels fems generats pels animals s'ajuste al que es disposa en la legislació sectorial, a l'adequat manteniment de les basses o depòsits d'acumulació d'aigües residuals, a disposar del certificat d'impermeabilitat i estanquitat de les fosses, depòsit i basses existents, mantindre les instal·lacions netes de qualsevol tipus de residu, en particular de greixos i olis, sense apilaments a la intempèrie de manera que no es puga produir contaminació d'aigües pluvials que han de ser recollides i eliminades per sistemes que asseguren la no alteració de les seues característiques qualitatives i la innocuïtat del seu abocament al domini públic hidràulic.  
  
- Informe de 21 de juny de 2016, del Servei de Gestió de Residus en el qual es recorden les obligacions generals respecte a la gestió de residus produïts i es recorda que el tractament que s'aplique als residus haurà de seguir la jerarquia establida en l'article 8 de la Llei 22/2011, de manera que tot residu susceptible de valorització, es destinarà a aqueix fi.  
- Informe de 29 de novembre de 2016 en matèria d'inspecció pecuària referent al compliment de les mesures establides en la legislació sectorial en matèria d'instal·lacions porcines.  
- Informe de 31 de juliol de 2018, de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló que indica que el projecte requereix l'elaboració d'un pla de prevenció d'incendis forestals d'acord amb la normativa sectorial en la matèria.  
- Informe de 13 de març de 2019, de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló en matèria de prevenció d'incendis forestals del qual s'extrau el següent: «Les parcel·les afectades per l'explotació ramadera es localitzen en zona classificada com a terreny no forestal i se situen a menys de 500 m de terreny forestal, segons la cartografia del PATFOR.  
Segons el pla de prevenció de la demarcació de la Vall d'Alba per la parcel·la 310 del polígon 1 del terme municipal de Vilafamés discorre una àrea de tallafocs d'ordre 1 (...)».  
«El pla de prevenció d'incendis forestals presentat conclou que hi ha un camí de 4 m d'amplària que actuaria com a banda de decapatge, i que la totalitat de les parcel·les veïnes es troben cultivades amb garrofera de secà, sense presència d'estrat arbustiu als seus peus, amb amplis marcs de plantació (fcc 30-40 %), aquests cultius es consideren com discontinuïtat natural, per la qual cosa no és necessària cap actuació per a la creació d'àrea tallafocs perimetral.  
El pla de prevenció d'incendis forestals presentat preveu l'aplicació de les mesures contingudes en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o els seus voltants. No s'han inclòs mesures d'evacuació contra incendis forestals» (?).  
  
L'informe conclou favorable però condicionat a incloure en el pla de prevenció d'incendis forestals les mesures d'evacuació en cas d'incendi forestal.  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
A fi de motivar alguns dels punts dels condicionants ambientals de la present DIA, s'assenyala el següent:  
Les mesures proposades en l'estudi d'impacte ambiental es consideren adequades per a evitar impactes ambientals. No obstant això, en l'aspecte de gestió de purins ha d'incidir-se en la correcta gestió d'aquests i en aspectes del seu emmagatzematge exterior.  
La publicació de l'Ordre 10/2018, de 27 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, sobre la utilització de matèries fertilitzants nitrogenades en les explotacions agràries de la Comunitat Valenciana que conté en l'annex II el codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana (CBPACV) per a la protecció de les aigües contra la contaminació per nitrats, com a mesura de prevenció adequada per a evitar efectes sobre les aigües subterrànies, obliga els propietaris de les explotacions situades en zones vulnerables al compliment de l'annex III de l'ordre.  
  
En municipis situats en zones no vulnerables el CBPACV és voluntari. No obstant això, el seu compliment és una bona pràctica per a previndre impactes sobre aigües superficials i subterrànies, per això es considera que els condicionants ambientals de la DIA han d'instar-ne el compliment indicant com ha de procedir a realitzar-se aquesta adaptació.  
Els municipis amb parcel·les incloses en el pla de gestió de purins i situades en zones vulnerables són: Vilanova d'Alcolea, Cabanes, Catí, Vilafamés.  
D'altra banda s'aporten parcel·les dins del pla de gestió en municipis amb espais en Xarxa Natura 2000. En el cas de Vistabella tot el terme municipal està inclòs en Xarxa Natura 2000. Encara que aquesta gestió no té per què afectar la Xarxa, han de fixar-se mesures preventives sobre aquest tema.  
Altres municipis inclosos en el pla de gestió amb superfície inclosa en la Xarxa són Vilanova d'Alcolea (ZEPA Planiols-Benasc/ ZEC Serra d'en Galceran), Catí (LIC L'Alt Maestrat), Sierra Engarcerán (ZEC Serra d'en Galceran).  
En general i respecte a les parcel·les aportades en el pla de gestió, es detecten un gran nombre de parcel·les en terres arables. Ha de recordar-se que el nitrogen contingut en els purins passa ràpidament a formes minerals, per això mentre aquestes parcel·les no estiguen cultivades o hagen de cultivar-se, no haurà d'aplicar-se els purins en aquestes parcel·les.  
Respecte a l'emmagatzematge exterior de purins, els condicionants ambientals enunciaran les mesures a adoptar per a previndre contaminacions a les aigües i evitar pèrdues de nitrogen a l'atmosfera.  
Quant al patrimoni cultural valencià s'ha presentat el resultat de la prospecció arqueològica amb resultats negatius, per això s'estima que no hi ha impacte «a priori» sobre el patrimoni cultural si bé els resultats de l'estudi s'han de valorar per l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural.  
La resta de condicionants es referiran a aspectes que no han quedat prou detallats en l'estudi d'impacte ambiental o s'enumeren per a recordar el compliment de preceptes legals com ara el compliment de l'article 197 de la LOTUP referent a l'índex d'ocupació de totes les parcel·les que formen part de l'explotació.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i annex.1.h del Decret 162/1990.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, es resol:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d?«Ampliació d'explotació porcina de transició i engreix» a Vilafamés (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Patrimoni cultural:  
a) Amb anterioritat a l'autorització substantiva es presentarà la memòria arqueològica davant l'òrgan competent a fi d'obtindre l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià que el sentit del qual vincula la present declaració d'impacte ambiental.  
b) Si en el transcurs de les obres apareixen béns integrants del patrimoni cultural valencià, es paralitzaran les obres i es comunicaran les troballes a l'òrgan competent.  
2. Territori  
a) D'acord amb l'article 197 de la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, almenys la meitat de la parcel·la haurà de quedar lliure d'edificació o construcció i conservar el seu ús agrari rehabilitant els cultius que puguen haver sigut afectats per la realització de les obres.  
b) L'òrgan competent en matèria d'agricultura emetrà informe en relació al sòl no urbanitzable (article 201 de la LOTUP).  
3. Aigües superficials i subterrànies  
a) Les basses que contindran els purins hauran de comptar amb un resguard de 20-30 cm per a evitar sobreeiximents en cas de pluges.  
b) L'ús de purins en les anomenades «terres arables» segons SIGPAC, se cenyirà a les èpoques o anys en què aquestes parcel·les estiguen cultivades. En cas necessari s'ampliarà la base territorial de l'explotació.  
c) Es complirà el CBPACV que a cada moment es trobe en vigor i, tenint en compte que el pla de gestió de purins no és un document tancat, el promotor procedirà a modificar-lo progressivament per a la seua adaptació al codi conformement siga necessari.  
d) Com a part integrant del programa de vigilància ambiental anualment i de manera obligatòria el promotor remetrà a l'òrgan substantiu els aspectes modificats del pla de gestió en relació amb la seua adaptació al CBPACV.  
4. Emissions a l'atmosfera  
a) A fi de disminuir les emissions a l'atmosfera procedents dels purins s'haurà d'habilitar coberta fixa o flotant en les basses de purins.  
  
En la seua aplicació en camp i en els casos que siga possible a causa del tipus de cultiu existent, s'enterraran com més prompte millor.  
  
b) A fi de disminuir les emissions a l'atmosfera procedents dels animals i dels purins a l'interior de les naus s'utilitzaran pinsos adequats a l'edat dels animals, i es controlarà l'adequada ventilació de les naus a fi de disminuir temperatura i humitat a l'interior.  
  
5. Espais naturals protegits:  
En l'àmbit dels espais protegits Xarxa Natura 2000 s'extremaran les mesures d'aplicació en camp de purins cuidant que l'aplicació d'aquests no afecten directament o per escolament zones on hi haja vegetació natural o cursos permanents o temporals d'aigua.  
  
6. Riscos: el pla de prevenció d'incendis forestals es completarà amb la inclusió de les mesures d'evacuació en cas d'incendi forestal.  
  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013, modificat per la Llei 9/2018.  
  
València, 24 de maig de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 10 de juny de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8584, del 04-07-2019 (2019/6320)

RESOLUCIÓN de 10 de junio de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 127/15-AIA Vilafamés.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8584

Fecha DOGV
:   04-07-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/6320

CVE


Fecha del documento
:   10-06-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Vilafamés](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 10 de junio de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 127/15-AIA Vilafamés. [2019/6320]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 127/15-AIA Vilafamés.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 127-2015-AIA.  
Título: Ampliación de explotación porcina de transición y cebo.  
Promotor: Fenopork, SL.  
Órgano sustantivo: Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación.  
Localización: parcelas 295 y 310 (antiguas parcelas catastrales 284, 285, 290, 293, 294, 301) del polígono 1 de Vilafamés (Castellón).  
  
Antecedentes  
El 31 de mayo de 2005 la Dirección General de Gestión del Medio Natural emite declaración de impacto ambiental (en adelante DIA) favorable del proyecto de explotación porcina de lechones y cebo promovida por Fenopork para una capacidad de 1760 lechones de transición y 4320 cerdos de cebo (expediente 74-2004-AIA).  
El 23 de octubre de 2015 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental documentación del proyecto a efectos del inicio de la modificación sustancial del proyecto.  
En esta modificación se propone inicialmente la ampliación de la capacidad de la explotación con 1000 nuevas plazas de transición y 2000 nuevas plazas de cebo para lo cual es necesario construir una nueva nave de transición y dos naves de cebo así como lazareto y balsa de purines.  
El 10 de noviembre de 2015 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicita al Servicio de Ordenación del Territorio informe referente al riesgo de inundación del proyecto previsto.  
El 3 de diciembre de 2015 el Servicio de Ordenación del Territorio emite informe en el que se concluye que, analizada la cartografía del PATRICOVA (plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana, y la cartografía del sistema nacional de cartografía de zonas inundables, las parcelas en las que se implanta la actividad y su ampliación no están afectadas por riesgo de inundación.  
El 14 de enero de 2016 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental emite informe de alcance y contenidos del estudio de impacto ambiental (IAC) en el que se solicita una mayor profundidad de estudio en materia de patrimonio cultural, paisaje, situación preoperacional en cuanto a niveles de nitratos en aguas y realización de un plan de gestión de purines de acuerdo con la Orden 7/2010 por la que se aprueba el código valenciano de buenas prácticas agrarias, en vigor en el momento de tramitación de la emisión del IAC.  
El 27 de septiembre de 2016 el órgano sustantivo remite estudio de impacto ambiental para su valoración.  
El 28 de octubre de 2016 se remite al órgano sustantivo nuevo informe indicando que debe justificarse de modo detallado la suficiencia de recursos hídricos y adaptar el plan de gestión de purines a los requerimientos de los cultivos, entre otros.  
Ante la imposibilidad por parte del promotor de disponer de suficiente superficie agrícola para la gestión de los purines, se modifica el proyecto. El 1 de septiembre de 2017 se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental documentación en la que se hace constar tal modificación. La descripción que se realizará del proyecto en el apartado correspondiente será la del proyecto modificado.  
El promotor cita en la documentación aportada los siguientes antecedentes:  
- Resolución de 30 de septiembre de 2008 por la que se concede la autorización ambiental Integrada (AAI) a la empresa Fenopork.  
- Modificación de oficio de la AAI mediante resolución de 21 de marzo de 2002.  
- Resolución de 9 de diciembre de 2013, de la Dirección General de Calidad Ambiental por la que se lleva a cabo la actualización de la AAI.  
Alternativas  
Con carácter previo a la redacción del proyecto se han considerado las siguientes alternativas:  
- De producción: se ha analizado el proceso de producción continuo y por lotes adoptándose este último sistema (también llamado todo dentro-todo fuera) por permitir realizar vacíos sanitarios.  
- Sistemas de alimentación: se ha estudiado la alimentación por medio de tolvas y canal optando por el primer sistema al permitir una mayor eficiencia en la utilización de los piensos. En cuanto a la dispensación de agua, se ha optado por el sistema de tipo chupete instalados de forma independiente a la tolva de alimentación. Este sistema se muestra mas eficaz en el uso del agua.  
- Gestión de residuos y subproductos de residuos: se ha estudiado como alternativa a la gestión del purín la digestión anaerobia que, junto con un proceso de nitrificación-desnitrificación permite la reducción de gases de efecto invernadero. No obstante estas técnicas se consideran inaccesibles desde el punto de vista económico para las explotaciones individuales. Por ello la alternativa elegida es el almacenamiento de los purines en balsa y su posterior empleo como abono orgánico.  
Descripción del proyecto  
La modificación pretendida consiste en ampliar la explotación con 500 plazas para transición y 985 plazas para cebo. La explotación resultante contará con 1965 plazas de transición y 5600 plazas de cebo (711,3 UGM).  
Debe indicarse que se describe la capacidad actual de la explotación en base al registro de explotaciones ganaderas que es de 1465 plazas para transición y 4615 plazas para cebo (disminución de 295 plazas de cerdo de transición respecto a la DIA y aumento de 295 plazas de cerdos de cebo respecto a la DIA).  
Para llevar a cabo la ampliación se construirá:  
- Nave de transición de longitud 30 x 7 metros. El suelo de la nave estará formado por slats bajo los cuales, a cota del terreno, se ubicarán los fosos que contendrán el purín.  
- Dos naves de cebo de 60 x 8 m que contará con los correspondientes fosos de almacenamiento de purines.  
Las nuevas instalaciones contarán con silos de acero galvanizado para suministro de pienso.  
- Nave lazareto para todo el complejo de dimensiones 38,10 x 6,70 m que contará con el correspondiente canal de deyecciones.  
- Balsa de purines: contará con una capacidad de 400 m³ (10 x 10 x 4) construida con muros y solera de hormigón armado impermeabilizado y con vallado perimetral. Las fosas interiores de las nuevas naves quedarán conectadas a la balsa mediante tubería enterrada de PVC de 25 cm de diámetro.  
- Aseos y una estancia destinada a albergar una caldera de biomasa.  
  
Las infraestructuras existentes actualmente son:  
- Nave de transición: nave de 101,5 x 6,8 m que cuenta con fosos de almacenamiento de purines con capacidad de 453,91 m³.  
- Naves de cebo: 5 naves de dimensiones 7 x 12,6 m de superficie. Cada nave cuenta con fosas situadas bajo los slats para almacenamiento de purín con una capacidad de 481,60 m³.  
- Doce silos de almacenamiento de pienso.  
- Balsas de purines: la explotación dispone de dos balsas de purines, una de dimensiones 11 x 11 x 2 m (242 m³) y otra de 11 x 5 x 2,5 m (137,5 m³).  
- Depósitos de agua: la explotación dispone de seis depósitos para el almacenamiento del agua.  
- Otros: aseos, vestuarios, estancia donde se ubica el grupo electrógeno.  
El sistema de manejo de los animales será común a toda la explotación y es el denominado «todo dentro-todo fuera», por lotes, en el que todos los animales del lote entran a la vez y todos salen a la vez (o en rangos muy cortos de tiempo), siendo cada módulo independiente.  
Las operaciones que se realizan en la explotación son:  
- Vigilancia y cuidados diarios de los animales.  
- Observación del funcionamiento de comederos y bebederos, y arreglos cuando proceda.  
- Retirada diaria de animales muertos.  
- Retirada periódica de los purines para su empleo como fertilizante en parcelas agrícolas.  
- Carga de cerdos cebados de aproximadamente 100 kg, y descarga de lechones con aproximadamente 6 kg de peso vivo.  
- Limpieza de las instalaciones tras la salida de cada lote de producción.  
Los recursos utilizados son:  
- Agua: procede de la red municipal del Ayuntamiento de Vilafamés. El consumo medio del total de la explotacion será de 17.205,19 m³/año.  
  
- Biomasa (cáscara de almendra) para la calefacción de las naves.  
- Gasoil para alimentar al grupo electrógeno con un consumo medio de 1,3 m³/día.  
- Piensos: el total de la explotación consumirá 1.814,5 T anuales.  
- Otros: desinfectantes, raticidas, fármacos, herbicidas.  
Los piensos estarán adaptados a las fases de crecimiento de los animales lo que, además de ser una buena práctica zootécnica, evita exceso de consumo de agua y tiene influencia en las características físico-químicas del estiércol y por ello, en la cantidad de nitrógeno producido.  
Con los consumos indicados se realizarán 5,7 ciclos/año de cerdo de transición (10.864 cerdos/año).Los cebos de transición (de 6 a 20 Kg) se destinarán a cebado junto con otros procedentes de otras explotaciones. Está previsto realizar 2,7 ciclos/año de cebo con una producción de 14.968 cerdos.  
En la explotación se producirán 12.845,65 m³ de purines que serán almacenados temporalmente en los fosos y balsas y se utilizarán como abono en campos agrícolas. La producción anual de nitrógeno será de 42.938,35 kg/año.  
Los animales muertos se gestionarán por empresa gestora. La explotación dispone de contenedor para almacenamiento temporal de los cadáveres.  
La explotación está dada de alta en el registro de pequeños productores de residuos tóxicos y peligrosos.  
Tramitación administrativa  
La información pública del proyecto modificado se realizó mediante anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 13 de junio de 2018. Durante el periodo de información pública no se produjeron alegaciones.  
Durante dicha fase así como en el transcurso del procedimiento emitieron informe los siguientes organismos: Ayuntamiento de Vilafamés, Confederación Hidrográfica del Júcar, Servicio de Gestión de Residuos, Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón, Dirección Territorial de Agricultura, OCAPA Maestrat.  
El 5 de abril de 2019 con la remisión por parte del órgano sustantivo de informe en materia de prevención de incendios se considera que existen suficientes elementos de juicio para resolver por lo que se prosigue con el procedimiento.  
Documentación administrativa  
Consta en el expediente:  
- Permiso escrito de los propietarios de las parcelas aportadas para la utilización agrícola del purin.  
- Contrato de gestión de residuos ganaderos sanitarios.  
- Seguro de retirada de cadáveres.  
- Documento de aceptación de residuos (LER 200121, 161601, 130205) por gestor autorizado.  
- Informe de disponibilidad de agua de la empresa suministradora de 21 de febrero de 2018 en el que se indica que el Ayuntamiento de Vilafamés dispone de dos títulos concesionales existiendo, tras realizar un balance entre las aguas disponibles y las suministradas, de suficiente caudal para hacer frente al aumento de la demanda.  
- Facturas de retirada del purín con camión cuba.  
Afecciones legales  
La explotación se encuentra en suelo no urbanizable común, distando menos de 500 metros de suelo forestal, y entre los cauces Barranco de la Viuda y Barranc dels Estrets.  
Consideraciones ambientales  
1. Identificación y valoración de impactos. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras.  
Del análisis efectuado en el estudio de impacto ambiental se destacan los siguientes puntos:  
- La ampliación de la explotación se situará a más de 4500 metros del casco urbano de Vilafamés y a más de 2000 metros del núcleo habitado más próximo.  
- Las parcelas afectadas por el proyecto no presentan desniveles significativos por lo que no será necesario realizar elevados movimientos de tierra.  
- El elemento más relevante del ámbito es la Rambla de la Viuda que se sitúa a más de 100 metros de las instalaciones. Según informe emitido por el Servicio de Ordenación del Territorio, y de acuerdo con la cartografía del ministerio que estudia con mayor índice que el PATRICOVA la zona, la explotación no se situará en zona de riesgo respecto a posibles avenidas.  
Respecto al agua, en situación preoperacional se detectan 37 mg/l de nitratos en aguas subterráneas del municipio, inferior a los 50 mg/l marcados como límite en la legislación vigente.  
La zona presenta una vulnerabilidad media a la contaminación de las aguas subterráneas.  
- Se destaca en la zona la posible presencia de la especie prioritaria Aquila fasciata. Debido a la puntual afección de la actividad sobre el territorio, no se esperan impactos relevantes de la ampliación de la explotación sobre la especie a excepción de posibles molestias por ruidos.  
Como medidas preventivas y para evitar impactos sobre esta especie u otras de interés, se prospectará la zona de obras antes de su inicio, se evitarán trabajos nocturnos y se empleará maquinaria en buen estado con el fin de evitar niveles de ruido elevados.  
- Desde el punto de vista del paisaje, la zona donde se ubica la explotación puede definirse como una zona agrícola llana, con escasa vegetación natural destacando la presencia de la Rambla de la Viuda y del Barranco dels Estrets. Las unidades de paisaje más representativas del ámbito son el área agrícola, área fluvial y área forestal.  
La presencia de las naves genera un impacto visual sobre el paisaje de la zona. La explotación se ubica en un entorno significativamente antropizado y por ello no se produce una afección considerable sobre el paisaje. El impacto sobre el medio resulta moderado.  
Para disminuir el efecto de las nuevas construcciones sobre el paisaje se procederá a construir las naves con la mayor adaptación posible al terreno, se evitarán en las construcciones materiales que generen brillos metálicos, se elegirán materiales cuyo cromatismo se integre en el entorno. Los nuevos silos serán de color claro y mate y los antiguos silos, en caso de deterioro, serán pintados para evitar reflejos.  
- El elemento ambiental más representativo del área, además de los cursos de agua, es la presencia de zona forestal lindando con el límite sur de la explotación. No existe ninguna otra figura de protección ambiental que pueda resultar afectada directa o indirectamente por la ampliación de la actividad.  
- Referente a elementos del patrimonio cultural valenciano, en el estudio documental de la zona no consta la presencia de yacimientos arqueológicos. En cuanto al posible interés paleontológico del ámbito del proyecto, los terrenos sobre los que recae la explotación son terrenos del Cuaternario, no aptos para este tipo de hallazgos.  
La prospección del terreno no ha dado resultado alguno no apreciándose, en general, estratos o restos de interés arqueológico.  
En cualquier caso si durante el movimiento de tierras aparecieran restos arqueológicos se procederá a comunicarlo a las autoridades competentes.  
En cuanto a elementos etnológicos se destaca la vía pecuaria Vereda del Coll de Fenosa que no recibe ninguna afección directa por parte del proyecto.  
- La atmósfera puede verse afectada en fase de obras debido a los movimientos de tierras previstos lo que provocará un aumento de las partículas en suspensión y un aumento del nivel de ruidos. Debido al puntual ámbito de afección y la posibilidad de establecer medidas correctoras tales como la limitación de la velocidad de los vehículos, el riego de las zonas de obra en tiempo seco y el empleo de maquinaria de obra en correcto estado de mantenimiento, el impacto se valora como moderado.  
En fase de funcionamiento, la presencia de animales producirá aumento de olores y aumento de la emisión de gases de efecto invernadero. La distancia de la explotación con núcleos habitados garantiza que no se produzcan molestias a la población por olores.  
En cuanto a las emisiones a la atmósfera, la ampliación de la explotación producirá un incremento del 22,51 % de metano, un incremento del 21,98 % de óxido nitroso y un incremento del 21,98 % de amoníaco. Los impactos se valoran como moderados.  
- La generación de residuos puede tener efectos sobre la hidrología por vertido accidental o por un inadecuado manejo de los subproductos orgánicos generados en el proceso productivo que ocasionaría contaminación de aguas superficiales y subterráneas. El impacto se valora como compatible.  
En principio se considera inexistente el impacto sobre las aguas pluviales debido a que los purines están contenidos en fosos y balsas debidamente impermeabilizadas sin que exista mezcla de pluviales con estos.  
- El impacto sobre el suelo puede producirse por compactación debido al tránsito de la maquinaria de obras y por contaminación debido a derrames accidentales. En el primer caso, dada la posibilidad de establecer medidas correctoras tales como la limitación mediante su balizamiento de las zonas de tránsito y de ocupación temporal y, una vez finalizadas las obras, la descompactación del terreno, el impacto se valora moderado y en el segundo caso (contaminación), dada la baja intensidad de aparición del impacto, compatible.  
En cualquier caso para evitar contaminación accidental del suelo, las labores de mantenimiento de la maquinaria se realizarán en zonas previstas para ello y en caso de vertidos accidentales, se procederá a su retirada y a su gestión como residuo tóxico y peligroso.  
La realización de las obras producirá un incremento de residuos que serán almacenados de forma separada hasta su retirada por gestor autorizado.  
En fase de funcionamiento y debido a la elevada carga orgánica de los subproductos y residuos generados puede producirse una contaminación del suelo a causa de una inadecuada aplicación de purines en campos o vertidos accidentales. El impacto se califica como moderado.  
- Sobre la vegetación pueden aparecer en fase de obras efectos indirectos debido a la acumulación de polvo. Debido a el escaso tiempo de desarrollo de las obras el impacto se considera compatible.  
- En la fase de obras se producirá un impacto positivo sobre la socioeconomía. En fase de funcionamiento el impacto económico será positivo pero moderado.  
- Riesgos: debido a la cercanía a zona forestal, el promotor ha elaborado un plan de prevención de incendios forestales.  
Según dicho plan, el terreno forestal dista unos 60 metros de las instalaciones de la granja. En el perímetro de la explotación hay un camino de 4 metros de anchura que puede actuar como banda de decapado. Las parcelas colindantes están cultivadas con algarrobo de secano con amplios marcos de plantación por lo que el plan considera que no procede la aplicación de medidas de prevención tales como la creación de un área cortafuegos.  
Como medidas preventivas se establece el cumplimiento del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o sus inmediaciones, en los puntos que sean de aplicación a las obras y trabajos a realizar.  
- El estudio de impacto ambiental incluye un apartado específico referente a la gestión de purines.  
Según dicho apartado, la capacidad conjunta de almacenamiento exterior de purines una vez finalizada las obras será de 779,50 m³ y la interior de 4.238,95 m³.  
Se calcula que los purines anuales generados, de acuerdo con el contenido indicado en el Real decreto 324/2000, de ordenación de las explotaciones porcinas, contendrán 42.938,25 Kg/N. Las dosis a aplicar en campo y las condiciones de aplicación serán acordes con la Orden 7/2010 de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se aprueba el código valenciano de buenas prácticas agrarias (en vigor en la fecha de inicio de la tramitación del expediente).  
El promotor presenta 306,1969 Has como base territorial de la explotación donde gestionar los purines en campo. De la superficie total de las parcelas se han eliminado las superficies improductivas, forestales o aquellas que se encuentran a menos de 50 metros de corrientes de agua.  
Las dosis de nitrógeno a aplicar serán acordes tanto en época de aplicación como en dosis a las necesidades de los distintos cultivos sin superar, para los cultivos con necesidades de nitrógeno por encima de los 170 Kg/N/Ha y año esta cantidad, según establece el código de buenas prácticas agrarias de la Comunitat Valenciana.  
Establecido el calendario de fertilización y las dosis a aplicar se ha procedido a calcular el flujo de las balsas para determinar si el volumen de almacenamiento previsto es acorde con el plan de fertilización diseñado.  
En la época de máxima acumulación se calcula que la capacidad necesaria es de 3.183,36 m³ de purín, inferior a la capacidad de almacenamiento (4.238,95 m³) por lo que se dispone de la suficiente capacidad.  
Por último, y en cuanto a la distribución en campo de los purines, se realiza por parte del propio agricultor que los utiliza, y a través de una empresa que es la que aporta las cubas y se encarga de su distribución en campo.  
2. Programa de vigilancia ambiental  
El objetivo del programa es disponer de información sobre el cumplimiento y adecuado funcionamiento de las medidas correctoras, detectar impactos no previstos, controlar la evolución de los impactos previstos y, en función de los datos obtenidos, aplicar nuevas medidas correctoras.  
En general se vigilará y controlarán las acciones impactantes detectadas en el correspondiente apartado del estudio de impacto ambiental y la idoneidad de las medidas correctoras en fase de obras.  
En el desarrollo de la actividad ganadera el programa de vigilancia ambiental contará con los elementos siguientes:  
- Evaluación de ruidos y olores con registro de incidencias al objeto de su corrección.  
- Control mensual del consumo de recursos hídricos.  
- Registro de consumo de todos los demás recursos: energía eléctrica, alimentación, productos zoosanitarios, etc.  
- Registro de todas las medidas de gestión del purín para comprobar su buen funcionamiento y actuar en consecuencia si ocurriesen problemas. Se dispondrá de un libro de gestión de purines en el que se indique la parcela de aplicación, la cantidad aplicada y la fecha en la que se ha realizado la aplicación.  
- Control de la gestión, destino y retirada de los residuos peligrosos generados en las instalaciones.  
- Seguimiento de la gestión de los residuos mediante libro de registro en el que conste código LER, origen, la cantidad generada y la fecha de retirada por gestor autorizado.  
- Control de la gestión, destino y retirada de las aguas residuales domésticas recogidas en la fosa séptica.  
- Inspección periódica de la estanqueidad de fosas y balsas, y comprobación visual de ausencia de fisuras llevada a cabo por el responsable de la explotación con periodicidad trimestral, así como inspección anual por técnico competente.  
- Inspección semanal de las zonas al aire libre de la explotación al objeto de constatar su adecuado mantenimiento y limpieza.  
La responsabilidad del cumplimiento de este programa correrá a cargo del responsable del mantenimiento de la instalación o del gestor de la instalación.  
En caso de que las medidas de control propuestas resultaran insuficientes para garantizar la conservación de la calidad ambiental del entorno, se procederá a la revisión de los objetivos iniciales del plan de vigilancia, estableciendo medidas de control más eficaces.  
Informes sectoriales. Resultado de la información pública  
Respecto a la documentación aportada y estudios realizados por el promotor, se han emitido los siguientes informes:  
- Informe de compatibilidad urbanística de 6 de octubre de 2015: las parcelas donde se ubica la explotación se ubican en terrenos clasificados como suelo no urbanizable común-1. La actividad sería compatible con el planeamiento urbanístico en vigor ya que según artículo 4.6.2.A se contempla como uso dominante el ganadero tanto intensivo como extensivo.  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar de 24 de noviembre de 2015 favorable condicionado a que el tratamiento de los estiércoles generados por los animales se ajuste a lo dispuesto en la legislación sectorial, al adecuado mantenimiento de las balsas o depósitos de acumulación de aguas residuales, a disponer del certificado de impermeabilidad y estanqueidad de las fosas, depósito y balsas existentes, mantener las instalaciones limpias de cualquier tipo de residuo, en particular de grasas y aceites, sin acopios a la intemperie de forma que no se pueda producir contaminación de aguas pluviales que deben ser recogidas y eliminadas por sistemas que aseguren la no alteración de sus características cualitativas y la inocuidad de su vertido al domino público hidráulico.  
- Informe de 21 de junio de 2016, del Servicio de Gestión de Residuos en el que se recuerdan las obligaciones generales respecto a la gestión de residuos producidos y se recuerda que el tratamiento que se aplique a los residuos seguirá la jerarquía establecida en el artículo 8 de la Ley 22/2011 de manera que todo residuo susceptible de valorización, se destinará a ese fin.  
- Informe de 29 de noviembre de 2016 en materia de inspección pecuaria referente al cumplimiento de las medidas establecidas en la legislación sectorial en materia de instalaciones porcinas.  
- Informe de 31 de julio de 2018, de la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón indicando que el proyecto requiere la elaboración de un plan de prevención de incendios forestales acorde con la normativa sectorial en la materia.  
- Informe de 13 de marzo de 2019, de la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón en materia de prevención de incendios forestales del que se extrae lo siguiente: «Las parcelas afectadas por la explotación ganadera se localizan en zona clasificada como terreno no forestal situándose a menos de 500 m de terreno forestal, según la cartografía del PATFOR.  
Según el plan de prevención de la demarcación de Vall d'Alba por la parcela 310 del polígono 1 del término municipal de Vilafamés discurre un área cortafuegos de Orden 1 (...)».  
«El plan de prevención de incendios forestales presentado concluye que existe un camino de 4 m de anchura que actuaría como banda de decapado, y que la totalidad de las parcelas vecinas se encuentran cultivadas con algarrobo de secano, sin presencia de estrato arbustivo a sus pies, con amplios marcos de plantación (fcc 30-40 %), considerándose dichos cultivos como discontinuidad natural, por lo que no es necesaria ninguna actuación para la creación de área cortafuegos perimetral.  
El plan de prevención de incendios forestales presentado contempla la aplicación de las medidas contenidas en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o sus inmediaciones. No se han incluido medidas de evacuación contra incendios forestales» (?).  
El informe concluye favorable pero condicionado a incluir en el plan de prevención de incendios forestales las medidas de evacuación en caso de incendio forestal.  
Consideraciones del órgano ambiental  
Al objeto de motivar algunos de los puntos de los condicionantes ambientales de la presente DIA, se señala lo siguiente:  
Las medidas propuestas en el estudio de impacto ambiental se consideran adecuadas para evitar impactos ambientales. No obstante en el aspecto de gestión de purines debe incidirse en la correcta gestión de estos y en aspectos de su almacenamiento exterior.  
La publicación de la Orden 10/2018, de 27 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, sobre la utilización de materias fertilizantes nitrogenadas en las explotaciones agrarias de la Comunitat Valenciana que contiene en su anexo II el código de buenas prácticas agrarias de la Comunitat Valenciana (CBPACV) para la protección de las aguas contra la contaminación por nitratos, como medida de prevención adecuada para evitar efectos sobre las aguas subterráneas, obliga a los propietarios de las explotaciones ubicadas en zonas vulnerables al cumplimiento del anexo III de la orden.  
En municipios situados en zonas no vulnerables el CBPACV es voluntario. No obstante su cumplimiento es una buena práctica para prevenir impactos sobre aguas superficiales y subterráneas por lo que se considera que los condicionantes ambientales de la DIA deben instar a su cumplimiento indicando cómo debe proceder a realizarse esta adaptación.  
Los municipios con parcelas incluidas en el plan de gestión de purines y situadas en zonas vulnerables son: Vilanova d'Alcolea, Cabanes, Catí, Vilafamés.  
Por otro lado se aportan parcelas dentro del plan de gestión en municipios con espacios en Red Natura 2000. En el caso de Vistabella todo el término municipal está incluido en Red Natura 2000. Aunque dicha gestión no tiene porqué afectar a la red, deben fijarse medidas preventivas al respecto.  
Otros municipios incluidos en el plan de gestión con superficie incluida en la Red son Vilanova d'Alcolea (ZEPA Planiols-Benasque/ZEC Serra d'en Galceran), Catí (LIC L'Alt Maestrat), Sierra Engarcerán (ZEC Serra d'en Galceran).  
En general y respecto a las parcelas aportadas en el plan de gestión, se detectan un gran número de parcelas en tierras arables. Debe recordarse que el nitrógeno contenido en el purín pasa rápidamente a formas minerales por lo que mientras estas parcelas no estén o vayan a ser cultivadas no deberá aplicarse el purín en dichas parcelas.  
  
Respecto al almacenamiento exterior de purines, los condicionantes ambientales enunciarán las medidas a adoptar para prevenir contaminaciones a las aguas y evitar pérdidas de nitrógeno a la atmósfera.  
Referente al patrimonio cultural valenciano se ha presentado el resultado de la prospección arqueológica con resultados negativos por lo que se estima que no existe impacto «a priori» sobre el patrimonio cultural si bien los resultados del estudio deben valorarse por el órgano competente en materia de patrimonio cultural.  
El resto de condicionantes se referirán a aspectos que no han quedado lo suficientemente detallados en el estudio de impacto ambiental o se enumeran para recordar el cumplimiento de preceptos legales tales como el cumplimiento del artículo 197 de la LOTUP referente al índice de ocupación de todas las parcelas que forman parte de la explotación.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y anexo I.1.h del Decreto 162/1990.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015,de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo lo anterior se resuelve:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «Ampliación de explotación porcina de transición y cebo» en Vilafamés (Castellón), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Patrimonio cultural  
a) Con anterioridad a la autorización sustantiva se presentará la memoria arqueológica ante el órgano competente al objeto de obtener el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano cuyo sentido vincula a la presente declaración de impacto ambiental.  
b) Si en el transcurso de las obras aparecen bienes integrantes del patrimonio cultural valenciano se paralizarán las obras y se comunicarán los hallazgos al órgano competente.  
2. Territorio  
a) De acuerdo con el artículo 197 de la Ley 5/2014, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, al menos la mitad de la parcela deberá quedar libre de edificación o construcción conservando su uso agrario rehabilitando los cultivos que puedan haber sido afectados por la realización de las obras.  
b) El órgano competente en materia de agricultura emitirá informe en relación al suelo no urbanizable (art. 201 de la LOTUP).  
3. Aguas superficiales y subterráneas  
a) Las balsas que contendrán el purín deberán contar con un resguardo de 20-30 cm para evitar rebosamientos en caso de lluvias.  
b) El empleo de purines en las llamadas «tierras arables» según SIGPAC, se ceñirá a las épocas o años en los que estas parcelas estén cultivadas. En caso necesario se ampliará la base territorial de la explotación.  
c) Se cumplirá el CBPACV que en cada momento se encuentre en vigor y, teniendo en cuenta que el plan de gestión de purines no es un documento cerrado, el promotor procederá a modificarlo progresivamente para su adaptación al código conforme sea necesario.  
d) Como parte integrante del programa de vigilancia ambiental anualmente y de manera obligatoria el promotor remitirá al órgano sustantivo los aspectos modificados del plan de gestión en relación con su adaptación al CBPACV.  
4. Emisiones a la atmósfera  
a) Al objeto de disminuir las emisiones a la atmósfera procedentes de los purines se deberá habilitar cubierta fija o flotante en las balsas de purines.  
En su aplicación en campo y en los casos que sea posible debido al tipo de cultivo existente, se procederá a su enterrado con la mayor brevedad.  
b) Al objeto de disminuir las emisiones a la atmósfera procedentes de los animales y del purín en el interior de las naves se utilizarán piensos adecuados a la edad de los animales, y se controlará la adecuada ventilación de las naves al objeto de disminuir temperatura y humedad en su interior.  
5. Espacios naturales protegidos  
En el ámbito de los espacios protegidos Red Natura 2000 se extremarán las medidas de aplicación en campo de purines cuidando que la aplicación de estos no afecten directamente o por escurrimiento, a zonas donde exista vegetación natural o cursos pemanentes o temporales de agua.  
6. Riesgos: el plan de prevención de incendios forestales se completará con la inclusión de las medidas de evacuación en caso de incendio forestal.  
  
Segundo  
La declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la Ley 21/2013 modificado por la Ley 9/2018.  
  
València, 24 de mayo de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 10 de junio de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML