Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6894, del 02-11-2012 (2012/9815)

RESOLUCIÓ de 19 de setembre de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Nules i Bolbaite. Expedient número 304/08 AIA i 349/08 AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6894

Data del DOGV
:   02-11-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/9815

CVE


Data del document
:   19-09-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Bolbaite](javascript:void(0))
    * [Nules](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 19 de setembre de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Nules i Bolbaite. Expedient número 304/08 AIA i 349/08 AIA. [2012/9815]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 304/08 AIA Nules i 349/08 AIA Bolbaite.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 304/08-AIA.  
Títol: Fàbrica de frites, esmalts i colors ceràmics.  
Promotor: CERFRIT, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Objecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Localització: Nules (Castelló).  
Descripció del projecte  
CERFRIT, SA, és una empresa dedicada a la fabricació de frites, colors i esmalts ceràmics ubicada en una parcel·la de 17.936 m² de superfície del polígon industrial La Mina, del terme municipal de Nules. Donades les seues característiques es troba inclosa en l'annex I de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, per la qual cosa l'empresa sol·licita l'autorització ambiental integrada per a les seues instal·lacions.  
Les matèries primeres utilitzades en major proporció: quars, feldspat, colemanita, carbonats de bari, sòdic, potàssic i altres minerals i compostos, són subministrades a granel i emmagatzemades en sitges equipades amb filtres de mànegues. Altres matèries primeres minoritàries se subministren en sacs o en contenidors flexibles.  
En l'empresa es realitzen diferents processos de fabricació. El procés de fusió de frites s'inicia amb la dosificació per a la formulació de les frites i fusió en els forns de frites. El material fos cau sobre un corrent d'aigua per al seu refredament (refrigeració en circuit tancat) i, per mitjà d'un caragol sense fi, la frita és separada de l'aigua i introduïda en un contenidor flexible. La indústria té 9 forns de fusió de frites, dotats amb filtres de mànegues, i actualment s'estan instal·lant 2 nous forns de fusió.   
L'aigua consumida per al refredament de les frites a l'eixida dels forns de fusió s'emmagatzema en una bassa i per mitjà d'un grup d'electrobombes es dirigix a 2 torres d'evaporació. L'aigua refredada s'emmagatzema en una altra bassa per a ser reutilitzada novament (refrigeració en circuit tancat). Les pèrdues d'aigua per evaporació es restituïxen per mitjà de captació d'aigua subterrània i els llots precipitats en les basses que contenen restes de frites són arreplegats periòdicament per un gestor autoritzat.  
El procés de fabricació de frites granulades i compostos per via seca es realitza per mitjà de la mòlta de les frites. La fabricació d'esmalts es realitza en la secció de bombos per mitjà de la mòlta en via humida dels compostos sòlids.  
El procés de fabricació de colors ceràmics s'inicia amb la dosificació de les matèries primeres, mesclat i humectació en la mescladora i posterior compactació del producte en les premses hidràuliques. La cocció es realitza en dos forns túnel de calcinació, posteriorment es mol en els molins de corrons i finalment el producte s'homogeneïtza.  
  
Tots els productes obtinguts s'envasen en contenidors flexibles, sacs i cossis degudament identificats per a ser expedits als clients.  
El consum previst d'aigua en les instal·lacions és de 15.735,2 m³/any. Els processos industrials que requerixen major consum d'aigua són el procés de fusió de frites i el de fabricació de compostos líquids. El subministrament d'aigua a la indústria prové de la compra d'aigua a l'empresa FACSA i del Pou Mallasén de Vilafamés. Així mateix, l'empresa disposa d'autorització, per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a l'extracció d'aigua del pou que hi ha en la parcel·la industrial.  
Les aigües de procés es generen en la fabricació d'engalbes i esmalts líquids i en la neteja de les naus i dels bombos. Estes són arreplegades per canaletes i dirigides cap a l'estació depuradora composta de tres basses de formigó armat (bassa receptora d'aigües brutes, bassa de llots i bassa d'aigües depurades), i de la depuradora, situada per damunt de les tres basses. La depuradora té una capacitat màxima de 3 m³/hora i està constituïda per un depòsit de recepció i uniformització, bomba de càrrega, depòsits de preparació de reactius, reactor floculador, circulador de fangs, bomba de transvasament de fangs, espesseïdor i llit de fangs. Els llots generats en el procés de depuració de l'aigua queden depositats en el fons de les basses per a ser evacuats per mitjà de camions cisterna o banyera. Després del procés de depuració, l'aigua depurada s'emmagatzema en basses i una fracció d'esta s'utilitza en la neteja per aigualeig en les zones de fabricació de productes líquids (engalbes i esmalts). Les aigües depurades i els llots decantats són arreplegats periòdicament per camió banyera o cisterna per a l'entrega a un gestor autoritzat.  
  
En la indústria es consumix gas natural, utilitzat en els forns de frita i de calcinació, i electricitat, i els consums són aproximadament de 579.995 Nm³/mes i 740.000 KWh/mes, respectivament. El gasoil s'utilitza com a combustible per als carretons elevadors i s'emmagatzema en un depòsit en superfície dotat de cubeta perimetral.  
Es consumix oxigen com a comburent en una proporció de 2,1 Nm³/h de O2 per Nm³/h de gas natural en els forns, i el consum aproximat és de 1.275.989 Nm³/any. Per a això, es disposa d'una planta de producció d'oxigen dimensionada per a la generació d'un gas amb un contingut en oxigen del 90 per 100. També es consumix oxigen líquid, el qual és subministrat per una empresa externa i emmagatzemat en una estació gasificadora.  
En la fàbrica hi ha quatre instal·lacions d'aire a pressió. Una d'estes per a la dosificació i trasbals de forma pneumàtica de matèries primeres, una altra per a l'accionament d'instruments de la planta d'oxigen, una altra per a la micronitzadora de colors núm. 1 i una altra per a la núm. 2.  
Hi ha una línia d'esmaltat experimental al costat del laboratori, equipada amb un forn de corrons de gas natural.  
Les aigües residuals sanitàries són conduïdes per mitjà de canalització soterrada a la xarxa municipal de clavegueram. En la documentació que hi ha en l'expedient s'inclou còpia de l'autorització de connexió a la xarxa municipal de clavegueram, expedida per l'autoritat municipal.  
  
Les aigües pluvials precipitades sobre les cobertes s'arrepleguen per canalons i baixants fins als col·lectors soterrats que van a un col·lector principal que connecta amb la connexió a la xarxa pública de pluvials. Les aigües pluvials que cauen sobre la superfície de la parcel·la no edificada es dirigixen pel pendent de la parcel·la a dos canals de formigó, situats al llarg dels límits dret i esquerre de la parcel·la i seguixen interiorment el tancament. Ambdós canals van al col·lector principal soterrat fins a la connexió amb la xarxa pública de pluvials del polígon.   
  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats pel projecte:  
  
La indústria s'ubica en una parcel·la del polígon industrial La Mina del terme municipal de Nules, molt pròxim al municipi de la Vall d'Uixó. El polígon industrial es troba dins del límit del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals (PORN) Serra d'Espadà. D'acord amb la zonificació del PORN es tracta d'una àrea d'influència antròpica.  
  
Respecte al sòl i les aigües subterrànies, cal assenyalar que la indústria s'ubica sobre una zona on afloren cudols, graves i argiles, on el risc d'accessibilitat d'aqüífers és elevat i on la vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies és mitjana, d'acord amb la Cartografia Temàtica del Territori de la Comunitat Valenciana. La parcel·la industrial disposa de paviment executat amb formigó armat, la qual cosa li conferix un elevat grau d'impermeabilitat.  
  
Respecte a la hidrologia superficial, al nord-oest del polígon industrial discorre el barranc de Randar i al sud discorre el riu Belcaire.  
  
Durant el desenrotllament normal de l'activitat es consumixen elevades quantitats d'aigua, principalment en els processos de fusió de frites i de fabricació d'esmalts, la qual cosa afecta negativament els recursos hídrics de la zona.   
El procés industrial porta associat l'emissió de contaminants a l'atmosfera, principalment partícules, gasos de combustió i opacitat. La indústria té 18 focus calents d'emissió de contaminants a l'atmosfera, que corresponen als filtres de les ximeneres dels forns de fusió de frites, a les ximeneres dels forns de calcinació, a la ximenera del forn de proves de la secció d'esmaltat, i a la ximenera dels assecadors rotatius de frites. Després de la posada en funcionament dels nous forns de fusió de frites, l'empresa tindrà 20 focus calents d'emissió de contaminants. Així mateix, hi ha 12 focus freds d'emissió de contaminants a l'atmosfera que corresponen als filtres de mànegues existents en les seccions de sitges, mòlta, envasament de compostos via seca i en els equips per a la micronització de colors.  
  
Les accions susceptibles de produir emissions pulverulentes a l'atmosfera són la recepció de matèries primeres en les corresponents sitges, durant la mòlta de frites i frita granulada, en el mesclat i l'envasament de compostos via seca, i en el procés de micronització de colors.   
  
Respecte als nivells de soroll generats per l'activitat, les principals fonts emissores de soroll són la central de producció d'oxigen, els molins i els compressors.  
Les aigües de procés són enviades a l'estació depuradora per mitjà d'un sistema de canaletes d'arreplega i conduccions fins a les basses de la depuradora. Les parets de les basses són de formigó armat i garantixen la impermeabilitat i estanquitat d'estes.   
Hi ha un risc de contaminació del sòl i de les aigües com a conseqüència de fugues en clavills i fissures en les conduccions, per abocaments accidentals i per la lixiviació dels residus emmagatzemats.  
El drenatge de l'escolament superficial es realitza cap a dos canals de formigó, seguint el perímetre interior de la parcel·la industrial, fins a la seua evacuació. Es produiria la contaminació de les aigües com a conseqüència d'abocaments d'aigües pluvials contaminades, davant de l'arrossegament i dilució de frites, partícules i substàncies caigudes a terra i per vessaments de les basses d'emmagatzematge d'aigües residuals.   
Les matèries primeres utilitzades són, en alguns casos, productes de caràcter perillós que li conferixen dita característica als envasos usats una vegada buits, per això la seua gestió ha de realitzar-se per mitjà d'un gestor autoritzat.  
En les diferents seccions de l'empresa, s'arrepleguen, classifiquen i emmagatzemen els residus per estes produïts fins a la seua arreplega per un gestor autoritzat.  
2. Valoració d'impactes:  
Els impactes ambientals relatius a la contaminació atmosfèrica, del sòl, de les aigües i la generació de residus, sorolls i abocaments, són tots negatius i la majoria són de caràcter permanent.  
Segons les previsions i conclusions de l'estudi, l'impacte ambiental global de la instal·lació serà compatible i admissible en l'entorn en què s'ubica. Si bé es requerix l'adopció de mesures correctores per a minimitzar les afeccions sobre l'atmosfera, el sòl, els residus, abocaments i sorolls, i la implementació d'un programa de vigilància ambiental que assegure el funcionament correcte de la indústria.   
  
3. Característiques sobre les mesures correctores   
Les mesures correctores descrites en el projecte i en l'estudi d'impacte ambiental per a eliminar o reduir els efectes negatius dels impactes produïts són tant de caràcter general, com de caràcter particular. Entre estes últimes cal assenyalar:  
- S'han instal·lat filtres de mànegues en les ximeneres dels forns de frites núm. 1-2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 i 9. I es projecta la instal·lació de filtres de mànegues en els nous forns de frites núm. 10 i 11. Les partícules arreplegades en cada un dels filtres es retornen als forns respectius per a la frita, per mitjà de sitja d'arreplega i caragol sense fi.  
- S'ha instal·lat un filtre humit per al forn rotatiu de la secció de color núm. 2.  
- S'ha dotat d'equips de captació de pols (aspiradors, ciclons, filtres de mànegues i canonades) en les seccions de sitges de recepció de matèries primeres, en les seccions de mòlta i preparació de compostos per via seca i en la secció d'envasament de compostos via seca. S'han instal·lat filtres de mànegues en la secció de sitges d'emmagatzematge de compostos, en la secció de mòlta, homogeneïtzació i ensacat, i en les micronitzadores de colors.  
- S'han instal·lat pantalles acústiques en compressors, molí i trituradora de frita, tancament acústic en la planta d'oxigen i en un compressor. També s'ha instal·lat una porta acústica de doble tancament de pressió.   
- La maquinària es posarà sobre mecanismes antivibratoris.  
- Els bidons metàl·lics d'oli usat s'ubiquen damunt d'una estructura que arreplega les possibles fugues o vessaments d'oli.  
- Contenidors per a emmagatzemar residus estratègicament distribuïts i degudament identificats amb el tipus de residu que han de contindre.  
- Sistema de refrigeració d'aigua en circuit tancat en el procés de refredament de les frites després de la fusió.  
4. Programa de vigilància ambiental:  
S'establix un programa de vigilància ambiental basat en el control i seguiment de les condicions d'operació d'acord amb el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental, la gestió ambiental, les mesures correctores proposades i en la generació de residus.  
  
Tramitació administrativa  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia amb data 24 d'octubre de 2008, al remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria el certificat d'informació pública del projecte, en què s'indica que no s'han rebut al·legacions a este.   
Atés suficient la documentació remesa, es procedix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació, segons el subapartat 3.3 (Instal·lacions per a la fabricació de vidre, inclosa la fibra de vidre, amb una capacitat de fusió superior a 20 t/dia) de l'annex I. La indústria tramita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General per al Canvi Climàtic, la qual té atribuïdes les competències en matèria de prevenció i control integrats de la contaminació.   
  
Altres afeccions a considerar són:  
- La producció de vidre està sotmesa al règim establit pel RD 9/2005, de 14 de gener, relatiu a sòls contaminats.   
- L'activitat està catalogada com a tipus B, per ser potencialment contaminant de l'atmosfera, per la qual cosa ha de portar el control i registre de les seues emissions.  
- Segons es regula en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica i en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, pel qual es desplega esta, la indústria tindrà un llibre de control en què es trobarann els informes corresponents a les auditories acústiques periòdiques.  
- Com a productor de residus, ha de complir el que establix la Llei 10/2000, de 12 de desembre, i la resta de normativa vigent en la matèria.  
- La indústria s'ubica dins de l'àrea d'influència antròpica del PORN serra d'Espadà.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5t de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, i concordants del seu Reglament. Tal com establix l'epígraf j) del grup 4 de l'annex 1 del RDL 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, les instal·lacions per a la fabricació de vidre amb una capacitat superior a 20 tones al dia es troben sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.   
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
L'article 16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de fàbrica de frites, esmalts i colors ceràmics, promogut per l'empresa Cerfrit, SA, ubicada en el polígon industrial La Mina del terme municipal de Nules (Castelló), sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada, amb les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i amb les condicions del punt segon de la present resolució.   
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
  
1. Les operacions de gestió (emmagatzematge temporal i arreplega per un gestor autoritzat) de les partícules capturades pels filtres de mànegues es realitzaran de manera que s'assegure el confinament de les partícules i s'evite la seua dispersió en l'ambient. Els filtres de mànegues estaran dotats de contenidors o saques adequats per a emmagatzemar les partícules per evitar la deposició directa d'estes sobre el sòl.  
2. El programa de vigilància ambiental garantirà, en el transcurs del temps, la impermeabilitat i estanquitat del sistema de canaletes, canonades de bombament i basses d'homogeneïtzació de les aigües residuals industrials.  
3. Les basses de l'estació depuradora de la indústria hauran de disposar de capacitat adequada i estaran sobredimensionades, respecte a les condicions normals de funcionament, a fi d'evitar vessaments que pogueren arribar a la xarxa d'evacuació d'aigües pluvials.  
4. La parcel·la industrial es mantindrà neta i lliure de restes de frites, partícules i substàncies que puguen ser arrossegades per l'aigua de pluja en discórrer per la parcel·la industrial. En el cas que no es puga garantir un abocament net d'aigües pluvials s'instal·larà, abans del punt d'evacuació general, un dipòsit d'aigua pluvial de capacitat adequada que permeta retindre i emmagatzemar l'aigua precipitada durant els primers quinze minuts a màxima intensitat, per a un període de retorn de 25 anys, per al tractament posterior.  
5. Els cossis i bidons trencats o oberts que puguen contindre restes de matèries primeres o residus, s'emmagatzemaran en l'interior de les naus i en condicions d'emmagatzematge adequades fins a l'arreplega per un gestor autoritzat.  
6. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
7. Altres condicions ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 15 de maig de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno»  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 349/08-AIA.  
Títol: Declaració d'interés comunitari per a instal·lació fotovoltaica de 40 MW.  
Promotor: Ajuntament de Bolbaite.  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: polígon 7, parcel·les 33, 35 a 71; polígon 8, parcel·les 74 a 76, 80, 81, 94, 95, 98, 101 a 119, 124, 126, 184-a, 185-a, b, 187, 189, 190, 191, 195, 197 a 208, 213, 215 a 220, 222, 238 a 250, 281 a 287, 292 a 303, 305, 307, 335, 340 a 343, 348, 350, 354 del terme municipal de Bolbaite (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un parc fotovoltaic en sòl classificat com a no urbanitzable comú, promogut per l'Ajuntament de Bolbaite (València).   
El parc solar ocuparà una superfície de 932.665 m², amb una potència màxima instal·lada de 42,23 MWp, i potència nominal de 40 MWn, aproximadament. En esta superfície s'ubicaran 6.800 estructures agrupades en grups de 17, que comprén un total de 183.600 panells solars (cada estructura està composta per 27 panells). No s'especifica la superfície ocupada pels distints elements de la instal·lació. Es disposarà de 400 inversors en la instal·lació.  
Les estructures sobre les quals es col·locaran els panells fotovoltaics seran estructures fixes per a instal·lació directa sobre el terreny. Es preveu la construcció d'una subestació elèctrica transformadora localitzada en l'àmbit d'actuació de la instal·lació. D'esta subestació partirà una línia aèria d'alta tensió a 132 kV que entroncarà amb una altra línia de 132 kV localitzada en Las Eras de Chella (València), municipi que limita pel sud amb Bolbaite.  
La línia elèctrica serà aèria i estarà constituïda per 14 suports, amb una alçada aproximada de 22 m. No serà necessari l'execució de nous camins, ja que es pot accedir a tots els llocs on es localitzen els suports, tal com es troba el terreny actualment, ja que s'ubiquen la majoria en sòl agrícola. No serà necessari realitzar moviment de terres. Es proposa amb una distància mínima entre conductors de 4,4 m.   
  
L'actuació respectarà els camins existents en l'àmbit d'estudi.  
  
Es procedirà al tancament perimetral de les parcel·les que formen part del parc solar i s'hi donarà accés des dels camins existents. El tancament del parc no impedirà el trànsit pels camins pròxims existents i es farà amb una malla metàl·lica de color verd, a fi d'integrar-se en el medi.  
Al final la vida útil de la instal·lació, es replantaran les parcel·les agrícoles amb espècies d'Olea europeae i en la resta de la superfície es deixarà créixer la vegetació natural de manera espontània. Després del desmantellament, els residus que per la seua naturalesa ho necessiten, seran gestionats per un gestor autoritzat.  
L'actuació es projecta a més de 3 km del nucli urbà de Bolbaite (València).   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.   
L'expedient 219/ 08-CON com a antecedent a l'actual, relatiu a la consulta ambiental realitzada per Actuaciones Públicas y Civiles, SL, en data 5 de juny de 2008, referida a la instal·lació solar fotovoltaica de 40 MW, va ser resolt en data 9 de desembre de 2008. Per a l'emissió de l'informe corresponent, es va sol·licitar informe a l'Àrea d'Espais Naturals, així com al Servici de Biodiversitat i que s'inclouen en el present expedient.  
En data 17 de desembre de 2008, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori sol·licita la declaració d'impacte ambiental, basant-se en l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl no Urbanitzable i la seua modificació arreplegada en la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, i d'Organització de la Generalitat.  
La informació pública de l'estudi d'impacte ambiental i de l'estudi d'integració paisatgística s'ha realitzat per mitjà de la publicació en el DOCV núm. 5.728, de 26 de març de 2008, sense la presentació d'al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària.  
En data 18 de juny de 2008, i durant la tramitació de l'expedient de consulta d'esta instal·lació, se sol·licita informe a l'Àrea d'Espais Naturals, el qual es rep en data 15 de juliol de 2008. De l'informe emés s'extrau la informació següent:  
- La superfície a ocupar no està afectada territorialment per l'actual ZEPA «serra de Martés-Mola de Cortes».  
- La superfície a ocupar està afectada territorialment (i en la seua totalitat) pel projecte d'acord del Consell d'ampliació de la xarxa de ZEPA de la Comunitat Valenciana, el qual preveu ampliar la ZEPA «serra de Martés-Mola de Cortes» fins a incloure el 82% del municipi de Bolbaite.  
El 20% de les parcel·les on es pretén ubicar el projecte són en tot o parcialment sòl forestal amb un relleu abrupte solcat per nombrosos barrancs i rambles, el 47% de les parcel·les afecten domini públic hidràulic, via pecuària o l'hàbitat 5330 (Querco cocciferae-Lentiscetum, Thymo piperellae-Helianthemetum marifolii) i la resta de les parcel·les són àrees agrícoles amb cultius d'olivera i garroferes, algunes cuidades i altres en estat d'abandó cobertes de matoll en regeneració natural.  
  
-El planejament vigent (Normes Subsidiàries, aprovació definitiva 22/01/1985 (BO) 18/12/1984 (CPU) del municipi de Bolbaite) establix que:  
- En relació amb la via pecuària afectada, carrerada Real d'Almansa no es permet dins de les amplàries de protecció (75,22 metres) cap tipus d'actuació sense la llicència prèvia del Ministeri d'Agricultura, sense perjuí de qualssevol altres competències concurrents. No es permet l'execució de tanques o bardisses a menys d'1 m de la línia exterior que delimita la via».  
- En relació am el viari municipal s'establix «un ample genèric total d'esplanació de 8 metres incloses, si és el cas, les cunetes, i no podran realitzar-se nous tancaments o marges fins a la distància d'un metre a partir de l'aresta exterior del talús, distància que serà com a mínim de 5 a partir de l'eix del camí, excepte expressa autorització de l'Ajuntament. Les tanques o bardisses podran autoritzar-se amb les mateixa reglamentació...»  
- En relació amb llits i riberes «es prohibix qualsevol modificació de la composició de la vegetació arbustiva o herbòria de les vores i marges..., fins que no s'haja efectuat per l'organisme corresponent la delimitació de les zones de màxima avinguda dels llits, les construccions, extraccions d'àrids, establiment de plantacions, obstacles o altres instal·lacions que se situen a una distància menor de 100 metres a partir d'ambdós límits del llit mare, necessitaran l'autorització prèvia de la Comissaria d'Aigües«.  
- Respecte a la línia elèctrica «queda prohibida la plantació d'arbres i la construcció d'edificis i instal·lacions en la projecció i proximitat de les línies elèctriques a menor distància de l'establida en el Reglament de línies d'alta tensió de 28 de novembre de 1968: Edificis i construccions 3,3\*U/100, mínim 5 metres».  
- Pel que fa al projecte d'ampliació de les ZEPA, el qual implica l'ampliació de la ZEPA «serra de Martés-Mola de Cortes» fins a 145.469,51 ha, ha de tindre's en compte el següent: la ZEPA ampliada s'establix per la presència d'espècies d'aus protegides per la directiva d'aus, en particular les següents: àguila serpera europea, àguila reial, àguila perdiguera, aguileta calçada, falcó pelegrí, duc, gaig blau, esterrossador negre, gralla de bec vermell, torlit comú i altres, per tant es recomana es realitze consulta al Servici de Biodiversitat.  
  
- A més s'haurà de prendre en consideració determinats punts a l'hora de realitzar el projecte definitiu:  
- Donada la possible presència d'aus protegides en l'entorn de la ubicació proposada s'ha de tindre especial atenció en el disseny dels tancaments (color, alçària i tipologia de la malla) i encara que es considere prioritari que la línia d'evacuació siga soterrada, en la mesura que siga possible i per camins existents, en el cas que s'instal·len nous suports elèctrics o qualsevol altre element en els existents, hauran d'estar perfectament aïllats per a evitar l'electrocució d'aus així com dotats d'elements anticol·lisió.  
- S'haurà de mantindre la vegetació en límits i ribassos, arbres aïllats i mantindre els murs de pedra seca.  
- Finalment, l'actuació hauria de dissenyar i triar de forma adequada la tanca al costat del tancament perimetral, amb l'objectiu d'evitar que la vegetació arbustiva quede en contacte amb la tanca, de manera que s'evite la col·lisió d'aus que puguen eixir entre la vegetació en direcció a la malla.  
- Es pot concloure, per tant, en una primera aproximació a l'espera del projecte definitiu i d'una futura avaluació d'impacte ambiental detallada que, si es limita l'actuació a les parcel·les cultivades, complixen les distàncies de protecció i trien adequadament el traçat de la línia d'evacuació, la proposta d'una instal·lació fotovoltaica pot ser compatible amb l'adequada protecció dels hàbitats i espècies característics de la ZEPA ampliada, considerant estos últims en el seu conjunt si es té en compte les consideracions realitzades anteriorment.   
  
En data 20 de juny de 2008 se sol·licita informe el Servici de Biodiversitat, el qual es rep en data 1 d'agost de 2008. El dit informe indica que:  
No es té constància de cap espècie prioritària en la zona d'actuació.  
Quant a hàbitats d'interés comunitari, fora de les àrees de cultiu es troba l'hàbitat 5330 (Querco cocciferae-Lentiscetum, Thymo piperellae-Helianthemetum marifolii), encara que es tracta d'hàbitats de distribució prou extensa en la comarca i estan ben representats en Natura 2000 és desitjable mantindre en la mesura que es puga la seua extensió, ja que donen caràcter al paisatge de la zona formant mosaics amb les àrees de cultiu de secà.  
En data 21 de gener de 2009, la Direcció General de Territori i Paisatge remet informe, en què, atesa la incidència de la instal·lació en el paisatge, es realitzen una sèrie de consideracions:  
Recomanacions tècniques:  
- Es recomana l'ús d'ancoratges d'anella i evitar l'ús de lloses corregudes de formigó, de manera que estos s'adapten a la topografia original i s'eviten moviments de terres, així com minimitzar l'alçada de les plaques per a reduir l'impacte visual. Per a tot això és convenient especificar l'assentament de l'actuació en l'entorn per mitjà de perfils on es visualitze la situació actual i la situació després de la implantació de les plaques.  
- És recomanable un estudi detallat quant a l'ocupació de les parcel·les, de manera que sent viables per a la instal·lació, eviten al màxim les alteracions irrecuperables de la topografia i eliminació de maçoneries.  
  
És necessari definir el tipus de tanca a emprar, i és convenient l'ús de colors i textures acords amb l'entorn.  
- S'ha de definir l'acabat dels camins de manteniment de la instal·lació (especialment de la carrerada) i dels camins d'accés a esta, indicant si s'empraran nous materials com asfalt o formigó, o simplement compactació de terres.  
Recomanacions referides a l'entorn:  
- S'haurà de tindre en compte l'amplària necessària per a evitar l'afecció sobre la carrerada Real d'Almansa.  
- Donat l'entorn natural on es troben les parcel·les, s'haurà de valorar els diferents murs i construccions de pedra de la zona, de manera que els de major valor s'inserisquen en l'actuació i s'assegure la seua restauració; atés que és un àmbit amb molta vegetació, s'haurà d'estudiar la possibilitat d'integrar esta vegetació existent en les mesures d'integració.  
- És recomanable la retirada de l'actuació en les parcel·les que mostren una regeneració alta de l'estrat arbrat i/o arbustiu per abandó del cultiu.  
- És important l'anàlisi dels impactes, especialment durant la fase de construcció.  
- Quant a la regeneració final de la instal·lació, s'haurà d'estudiar la possibilitat de recuperar la zona, de manera que esta passe a convertir-se en un paisatge forestal per mitjà de replantació.  
En data de registre d'eixida 4 de març de 2009, se sol·licita a l'Ajuntament de Bolbaite l'ampliació de la documentació tècnica presentada relativa a les apreciacions dels informes sol·licitats, així com a altres consideracions:  
- La delimitació de l'actuació implica la necessitat de disposar de projecte d'execució per a conéixer la incidència de l'actuació en el medi.  
- S'hauran d'aportar mesures preventives davant de l'erosió, considerant que l'erosió potencial de la zona és elevada.  
- En l'avantprojecte presentat es proposen dos alternatives de traçat de la línia d'evacuació, les dos aèries sense proposar el traçat subterrani pels camins o vies ja existents (...). Per la qual cosa és necessari conéixer el traçat definitiu de la línia elèctrica que s'haurà d'incloure en el projecte d'execució, així com en l'estudi d'impacte ambiental per a la seua avaluació.  
- Haurà de justificar el manteniment de la vegetació en límits i ribassos, arbres aïllats i mantindre els murs de pedra seca existents.  
  
-Haurà de disposar de sol·licitud d'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'ocupació de zona de policia.  
- Haurà d'aportar projecte de restauració.  
- Haurà de disposar d'informe de patrimoni per part de la Conselleria de Cultura i Esport, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Haurà de disposar d'informe definitiu de la Direcció General de Paisatge d'eixa Conselleria, basant-se en l'estudi d'integració paisatgística elaborat i en compliment de l'article 58 del Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana.  
En data de registre d'entrada 8 d'abril i 8 de maig de 2009, el promotor remet documentació complementària.  
El promotor disposa d'autorització de 29 de gener de 2009, per a la realització dels treballs de prospecció arqueològica en l'àmbit d'actuació, concedida per la Conselleria de Cultura i Esport, data de registre d'entrada 10 de febrer de 2009, d'acord amb el que establix la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià.  
Afeccions legals  
La superfície que afecta l'actuació correspon a sòl no urbanitzable sense protecció, segons les normes subsidiàries municipals. L'actuació afecta la via pecuària carrerada Real d'Almansa, aprovada en data 18 de novembre de 1974, de 75,22 metres d'amplària legal, que travessa la instal·lació en sentit SOE-NE, encara que no és ocupada la seua amplària legal.  
La superfície a ocupar està afectada territorialment pel projecte d'acord del Consell d'ampliació de la xarxa de ZEPA de la Comunitat Valenciana, el qual preveu ampliar la ZEPA «serra de Martés-Mola de Cortes».  
La producció i distribució d'energia elèctrica s'arreplega entre les activitats considerades com potencialment contaminants del sòl incloses en l'annex I del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'establix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
  
  
Consideracions ambientals  
L'actuació es localitza en la part S del terme municipal. Es tracta d'un altiplà truncat al NOE i al SE per vessants de pendents suaus en què es formen barrancs que confluïxen en el barranc del Horcajo, el de Pareja i el de Jornales pel nord i el barranc de Miguel pel sud. La cota en l'àmbit d'estudi varia des dels 380 fins als 410 msnm aproximadament.  
La zona d'actuació no es troba afectada per l'existència de cap hàbitat prioritari, encara que es tenen en compte l'existència fora de les àrees de cultiu, de l'hàbitat 5330 (Querco cocciferae-Lentiscetum, Thymo piperellae-Helianthemetum marifolii), vegetació a què es proposa prestar especial atenció en la fase de construcció aplicant les mesures correctores pertinents per a evitar la seua degradació. Segons l'Estudi d'Impacte Ambiental, la fisonomia actual de l'entorn forestal correspon a un matoll (generalment romerar i estepar) i a un coscollar en recuperació, l'alçada i cobertura dels quals depenen de les característiques d'orientació i profunditat. Les parcel·les que estan catalogades, segons la cartografia temàtica d'esta Conselleria, com a sòl no forestal, corresponen a parcel·les agrícoles de secà en explotació o en estat d'abandó, en les quals predomina el cultiu de l'olivera. En l'àmbit d'estudi no s'ha produït incendis forestals. La superfície afectada per la instal·lació no correspon a sòl forestal catalogat, excloent-se les xicotetes franges de vegetació inventariada com a sòl forestal, localitzades en xicotetes extensions de terreny perifèriques a la instal·lació.  
  
Quant a la fauna, mostra especial rellevància la fauna de la zona pròxima inclosa en el LIC «serra de Martés i l'Ave» pròxim a la superfície a afectar per l'actuació, però sense que esta siga afectada, com la zona d'ampliació de l'actual ZEPA de «serra de Martés i l'Ave», que afecta l'àmbit d'estudi, amb la presència d'espècies d'aus protegides per la directiva d'aus, en particular les següents: àguila serpera europea, àguila real, àguila perdiguera, aguileta calçada, falcó pelegrí, duc, gaig blau, esterrossador negre, gralla de bec vermell, torlit comú i altres. El Servici de Biodiversitat indica que no es té constància de cap espècie prioritària en la zona d'actuació.   
S'ha tingut en compte la cartografia temàtica d'esta Conselleria i el medi afectat correspon a una zona amb vulnerabilitat alta dels aqüífers a la contaminació. Litològicament, dominen les roques sedimentàries consolidades, concretament dolomítiques, que són les presents en la totalitat de l'àmbit d'actuació. El risc d'erosió actual és baix (7-15 t/ha/any), i l'erosió potencial és alta (40-100 t/ha/any).  
  
La superfície que afecta l'actuació es troba localitzada al voltant d'una via pecuària existent (carrerada d'Almansa), de la qual es pretén respectar la servitud de 75,22 metres als costats de la via pecuària, projectant la millora del traçat de la dita via pecuària al seu pas per la instal·lació.   
S'exclou el domini públic hidràulic de l'àmbit d'actuació i es respecta la zona de policia a un costat i a l'altre de tots els barrancs existents al voltant de l'àmbit d'actuació.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'arreplega les accions del projecte susceptibles d'impactar el medi ambient, entre les quals s'inclou:  
  
Fase de construcció:  
- Moviment de terres i condicionament del terreny. El moviment de terres se cenyix només a l'excavació de rases i excavació per a la fonamentació posterior i es manté l'actual cota del terreny en tota la superfície de la instal·lació, excepte en zones puntuals a ocupar per panells, on es pretén corregir lleugerament el pendent.  
- Transport de materials i trànsit de maquinària.  
- Abocament de terres sobrants.  
- Formigonat i fonamentació.  
- Abocaments accidentals.  
- Instal·lació de línia aèria d'evacuació de l'energia elèctrica. No es preveu la tala de vegetació en tot el recorregut de la línia.  
Fase de funcionament:  
- Barrera per a la fauna i intrusió visual i paisatgística amb el tancament perimetral de la instal·lació.  
- Impacte visual generat amb la línia elèctrica d'evacuació de l'energia elèctrica.  
- Risc d'electrocució i col·lisió en les estructures de conducció elèctrica.  
- Es manifesta que el manteniment de la instal·lació inclou la neteja almenys dos vegades a l'any dels panells fotovoltaics, encara que no s'indica com es durà a terme.  
Els impactes més rellevants, de manera general, que pot causar l'actuació i valorats en la matriu d'impactes com a moderats són:  
- Associats a la instal·lació fotovoltaica, sobre el sòl per ocupació, sobre la vegetació per la seua eliminació i sobre la fauna per alteració d'hàbitats.  
- Associats a la instal·lació de la línia elèctrica, l'impacte per electrocució sobre l'avifauna. Si es té en compte la distància entre conductors proposada, es considera insignificant, i s'han d'adoptar mesures preventives davant de l'afecció a l'avifauna per col·lisió.  
Entre les mesures correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental s'inclouen les següents:  
- S'exclourà de l'actuació la superfície classificada com a sòl forestal segons l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana.  
- Una vegada finalitzada la vida útil de l'activitat, s'eliminaran les estructures fotovoltaiques i inversors.  
- Es mantindrà la vegetació en límits i ribassos existents, així com els mateixos murs de pedra seca.  
- En la fase de construcció, es procedirà al reg periòdic del sòl per a evitar la emissió de partícules sòlides que afecten la qualitat de l'aire.  
  
- Es realitzarà un inventari inicial de les possibles espècies arbòries d'interés que pogueren conservar-se. En el cas de trobar alguna espècie d'interés de la zona o protegida, es conservaran o es trasplantarà a llocs dins o fora de la instal·lació, sempre que no obstaculitzen el pas de la llum.  
- Per a minimitzar l'impacte sobre la fauna, s'haurà `d'evitar realitzar les obres en períodes de nidificació, intentant no realitzar les actuacions més sorolloses entre els mesos de març a maig.  
- Es durà a terme control de depòsits de productes potencialment contaminants, per la qual cosa per a la seua instal·lació, durant la fase de construcció es delimitaran zones allunyades dels cursos d'aigua. També es delimitaran zones específiques per a la neteja i manteniment de la maquinària d'obra i queden expressament prohibides estes operacions fora d'estes. Els residus provinents de la neteja i manteniment de la maquinària usada seran arreplegats i enviats a un abocador controlat.  
  
- Es respectarà l'amplària legal de la via pecuària i es realitzaran plantació d'espècies vegetals autòctones en la franja de 6 metres d'amplària que es deixarà en els límits de la instal·lació. El patrimoni cultural existent en la zona, malgrat no estar catalogat, es conservarà dotant-lo d'un perímetre de protecció de tres metres.  
- Durant la fase de construcció es realitzarà una recollida selectiva dels residus generats.  
- Per a evitar la formació de fenòmens erosius, es proposa deixar créixer la vegetació natural entre les plaques solars, ja que en la zona predomina el matoll arbustiu, a què se sotmetrà a una poda controlada, de manera que no afecte en cap moment l'energia solar que puga incidir sobre les plaques solars.  
Atés que la proposta d'ampliació de la ZEPA «serra de Martés i Mola de Cortes», afecta la superfície on es localitzarà la instal·lació, hauran d'adoptar-se una sèrie de mesures incloses en l'Estudi d'Impacte Ambiental, i és necessari el seu compliment per a garantir la protecció de l'avifauna i disminuir així el risc de col·lisió en el tram aeri de la línia, així com en el mateix parc solar:  
- Les conduccions entre panells solars aniran a nivell del sòl i s'evitarà qualsevol afecció sobre la fauna i especialment sobre les aus.  
- El traçat de les línies de mitjana tensió, que es localitzen en la instal·lació des dels transformadors fins a les subestacions, serà soterrat i, d'esta manera, s'elimina l'impacte sobre les aus.  
- Les conduccions aniran recobertes per materials aïllants segons exigix la legislació vigent.  
- Respecte a la línia aèria d'alta tensió, i els perills que puga comportar de col·lisió per a l'avifauna, s'adoptarà la solució més eficaç d'abalisament.  
- Se senyalitzaran els conductors de les línies per mitjà d'especials salvaocells, balises o un altre tipus de senyalitzadors visuals per cada 10 metres lineals, com a mínim, distribuïts a portell en els tres conductors, de manera que en un mateix conductor se situen cada 30 metres.  
  
- En les línies elèctriques amb cables de terra, estos se senyalitzaran cada 10 metres.  
El programa de vigilància ambiental s'ha desenrotllat per a totes les fases del projecte (construcció, funcionament i restauració), i es proposa la presentació d'un informe anual que continga els nivells d'impacte detectats durant l'aplicació del pla de vigilància ambiental, l'eficàcia observada de les mesures correctores, la correcció de l'estudi d'impacte ambiental en cas de ser necessari, així com el perfeccionament i les adaptacions del pla de vigilància a les noves situacions.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament i de l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl no Urbanitzable i la seua modificació arreplegada en la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, i d'Organització de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'instal·lació solar fotovoltaica en el terme municipal de Bolbaite (València), promogut per l'Ajuntament de Bolbaite, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establides a continuació:  
  
1. Haurà de respectar-se l'amplària legal de la via pecuària carrerada Real d'Almansa que travessa la instal·lació en sentit OE-E, i no permetre cap tipus d'actuació en eixa superfície, ni l'execució de tanques o bardisses a menys d'1 metre de la línia exterior que delimita la via pecuària.  
2. A l'hora de realitzar en la instal·lació camins interiors de servici, haurà de respectar-se la normativa municipal relativa al viari municipal.  
3. Haurà d'evitar-se l'ús de lloses corregudes de formigó, de manera que els panells s'adopten a la topografia original del terreny i s'eviten moviments de terra.  
4. En les zones on es pretén realitzar moviment de terres, s'hauran d'estabilitzar els talussos per mitjà de la construcció de murs de maçoneria, d'acord amb les característiques de les parcel·les agrícoles de la zona, i evitar, a més, la generació de processos erosius en una zona amb un risc d'erosió elevat. S'haurà, a més, de mantindre la vegetació en límits i ribassos.  
5. No s'ocuparà la zona de policia dels barrancs que es localitzen pròxims a la instal·lació, i es prohibix qualsevol alteració d'este espai, mentres no es justifique la necessitat de realitzar una actuació concreta i es dispose de l'autorització de l'organisme de conca.  
6. S'haurà de respectar les limitacions legalment establides en el Reglament de Línies d'Alta Tensió, de 28 de novembre de 1968, per a la instal·lació de la línia elèctrica de 132 kV.  
7. S'haurà de respectar les limitacions legalment establides en el Reial Decret 263/2008, de 22 de febrer, pel qual s'establixen mesures de caràcter tècnic en línies elèctriques d'alta tensió, a fi de protegir l'avifauna.  
8. Se senyalitzaran els conductors de les línies per mitjà d'elements salvaocells cada 10 metres lineals, com a mínim, distribuïts a portell en els tres conductors, de manera que en un mateix conductor se situen cada 30 metres.  
9. Haurà d'incloure's aïllaments en els suports per a evitar l'electrocució d'avifauna.  
10. S'evitarà la plantació de la tanca arbustiva al costat de la tanca perimetral, per a evitar la col·lisió d'aus que puguen eixir entre la vegetació en direcció a la tanca.  
11. S'haurà de disposar d'informe favorable de l'Ajuntament de Chella relatiu al tram del traçat de la línia elèctrica que travessa en part eixe terme municipal.  
12. S'haurà de presentar, a l'any de la posada en marxa de la instal·lació i davant d'esta Direcció General, un informe basat en el pla de vigilància ambiental, en què s'incloga els nivells d'impacte detectats, l'eficàcia observada de les mesures correctores, la correcció de l'estudi d'impacte ambiental en cas de ser necessari, així com el perfeccionament i les adaptacions del pla de vigilància ambiental a les noves situacions.  
13. S'haurà de disposar d'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport d'acord amb el que establix la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 20 de maig de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno»  
  
València, 19 de setembre de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6894, del 02-11-2012 (2012/9815)

RESOLUCIÓN de 19 de septiembre del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Nules y Bolbaite. Expediente número 304/08 AIA y 349/08 AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6894

Fecha DOGV
:   02-11-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/9815

CVE


Fecha del documento
:   19-09-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Bolbaite](javascript:void(0))
    * [Nules](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 19 de septiembre del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Nules y Bolbaite. Expediente número 304/08 AIA y 349/08 AIA. [2012/9815]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes: 304/08 AIA Nules y 349/08 AIA Bolbaite.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 304/08-AIA.  
Título: Fábrica de productos fritas, esmaltes y colores cerámicos.  
Promotor: CERFRIT, SA.  
Autoridad Sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Objeto: obtención de la autorización ambiental integrada.  
Localización: Nules (Castellón).  
Descripción del proyecto  
CERFRIT, SA, es una empresa dedicada a la fabricación de fritas, colores y esmaltes cerámicos ubicada en una parcela de 17.936 m² de superficie del polígono industrial La Mina, del término municipal de Nules. Dadas sus características se encuentra incluida en el Anejo I de la Ley 16/2002 de 1 de julio, por lo que la empresa solicita la autorización ambiental integrada para sus instalaciones.  
Las materias primas utilizadas en mayor proporción: cuarzo, feldespato, colemanita, carbonatos de bario, sódico, potásico y otros minerales y compuestos, son suministradas a granel y almacenadas en silos equipados con filtros de mangas. Otras materias primas minoritarias se suministran en sacos o en big-bags.  
En la empresa se realizan diferentes procesos de fabricación. El proceso de fusión de fritas se inicia con la dosificación para la formulación de las fritas y fusión en los hornos de fritado. El material fundido cae sobre una corriente de agua para su enfriamiento (refrigeración en circuito cerrado), y mediante un tornillo sin fin, la frita es separada del agua e introducida en un big-bag. La industria cuenta con 9 hornos de fusión de fritas, dotados con filtros de mangas, y actualmente se están instalando 2 nuevos hornos de fusión.   
El agua consumida para el enfriamiento de las fritas a la salida de los hornos de fusión, se almacena en una balsa y mediante un grupo de electrobombas se dirige a 2 torres evaporativas. El agua enfriada se almacena en otra balsa para ser reutilizada nuevamente (refrigeración en circuito cerrado). Las pérdidas de agua por evaporación se restituyen mediante captación de agua subterránea y los lodos precipitados en las balsas que contienen restos de fritas son recogidos periódicamente por gestor autorizado.  
El proceso de fabricación de granillas y compuestos por vía seca se realiza mediante la molturación de las fritas. La fabricación de esmaltes se realiza en la sección de bombos mediante la molturación en vía húmeda de los compuestos sólidos.  
El proceso de fabricación de colores cerámicos se inicia con la dosificación de las materias primas, mezclado y humectación en la mezcladora y posterior compactación del producto en las prensas hidráulicas. La cocción se realiza en dos hornos túnel de calcinación, posteriormente se moltura en los molinos de rodillos y finalmente el producto se homogeneiza.  
Todos los productos obtenidos se envasan en big-bag, sacos y cocios debidamente identificados para ser expedidos a los clientes.  
El consumo previsto de agua en las instalaciones es de 15.735,2 m³/año. Los procesos industriales que requieren mayor consumo de agua son el proceso de fusión de fritas y el de fabricación de compuestos líquidos. El suministro de agua a la industria proviene de la compra de agua a la empresa FACSA y del Pozo Mallasén de Villafamés. Asimismo, la empresa dispone de autorización, por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar, para la extracción de agua del pozo existente en la parcela industrial.  
Las aguas de proceso se generan en la fabricación de engobes y esmaltes líquidos, y en la limpieza de las naves y de los bombos. Las mismas son recogidas por canaletas y dirigidas hacia la estación depuradora, compuesta de tres balsas de hormigón armado (balsa receptora de aguas sucias, balsa de lodos y balsa de aguas depuradas), y de la depuradora, situada por encima de las tres balsas. La depuradora tiene una capacidad máxima de 3 m³/hora y está constituida por un depósito de recepción y uniformización, bomba de carga, depósitos de preparación de reactivos, reactor floculador, circulador de fangos, bomba de transvase de fangos, espesador y lecho de fangos. Los lodos generados en el proceso de depuración del agua quedan depositados en el fondo de las balsas para ser evacuados mediante camiones cisternas o bañeras. Tras el proceso de depuración, el agua depurada se almacena en balsas y una fracción de la misma se utiliza en la limpieza por baldeo en las zonas de fabricación de productos líquidos (engobes y esmaltes). Las aguas depuradas y los lodos decantados son recogidos periódicamente por camión bañera o cisterna para su entrega a gestor autorizado.  
En la industria se consume gas natural, utilizado en los hornos de fritado y de calcinación, y electricidad, siendo los consumos aproximados de 579.995 Nm³/mes y 740.000 KWh/mes respectivamente. El gasoil se utiliza como combustible para las carretillas elevadoras y se almacena en un depósito en superficie dotado de cubeto perimetral.   
Se consume oxígeno como comburente en una proporción de 2,1 Nm³/h de O2 por Nm³/h de gas natural en los hornos, siendo el consumo aproximado de 1.275.989 Nm³/año. Para ello, se dispone de una planta de producción de oxígeno dimensionada para la generación de un gas con un contenido en oxígeno del 90 por 100. También se consume oxígeno líquido, el cual es suministrado por una empresa externa y almacenado en una estación gasificadora.  
En la fábrica existen cuatro instalaciones de aire a presión. Una de ellas para la dosificación y trasiego de forma neumática de materias primas, otra para el accionamiento de instrumentos de la planta de oxígeno, otra para la micronizadora de colores nº 1 y otra para la n.º 2.  
  
Existe una línea de esmaltado experimental junto al laboratorio, equipada con un horno de rodillos a gas natural.  
Las aguas residuales sanitarias son conducidas mediante canalización enterrada a la red municipal de alcantarillado. En la documentación que obra en el expediente se incluye copia de la autorización de conexión a la red municipal de alcantarillado, expedida por la autoridad municipal.  
Las aguas pluviales precipitadas sobre las cubiertas se recogen por canalones y bajantes hasta los colectores enterrados que acometen a un colector principal que conecta con la conexión a la red pública de pluviales. Las aguas pluviales que caen sobre la superficie de la parcela no edificada se dirigen por la pendiente de la parcela a dos canales de hormigón, situados a lo largo de las lindes derecha e izquierda de la parcela, siguiendo interiormente las vallas de cerramiento. Ambos canales acometen al colector principal enterrado hasta su conexión con la red pública de pluviales del polígono.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados por el proyecto:  
La industria se ubica en una parcela del polígono industrial La Mina del término municipal de Nules, muy próximo al municipio de la Vall d'Uixó. El polígono industrial se encuentra dentro del límite del Plan de Ordenación de Recursos Naturales (PORN) Serra d'Espadà. De acuerdo con la zonificación del PORN se trata de un área de influencia antrópica.  
Respecto al suelo y las aguas subterráneas, es de señalar que la industria se ubica sobre una zona donde afloran cantos, gravas y arcillas, donde el riesgo de accesibilidad de acuíferos es elevado y donde la vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas es media, de acuerdo a la Cartografía Temática del Territorio de la Comunitat Valenciana. La parcela industrial dispone de pavimento ejecutado con hormigón armado, lo que le confiere un elevado grado de impermeabilidad.  
Respecto a la hidrología superficial, al norte-oeste del polígono industrial discurre el barranc de Randar y al sur del mismo discurre el río Belcaire.  
Durante el desarrollo normal de la actividad se consumen elevadas cantidades de agua, principalmente en los procesos de fusión de fritas y de fabricación de esmaltes, lo que afecta negativamente a los recursos hídricos de la zona.   
El proceso industrial lleva asociado la emisión de contaminantes a la atmósfera, principalmente partículas, gases de combustión y opacidad. La industria cuenta con 18 focos calientes de emisión de contaminantes a la atmósfera, que corresponden a los filtros de las chimeneas de los hornos de fusión de fritas, a las chimeneas de los hornos de calcinación, a la chimenea del horno de pruebas de la sección de esmaltado, y a la chimenea de los secaderos rotativos de fritas. Tras la puesta en funcionamiento de los nuevos hornos de fusión de fritas, la empresa contará con 20 focos calientes de emisión de contaminantes. Asimismo, existen 12 focos fríos de emisión de contaminantes a la atmósfera que corresponden a los filtros de mangas existentes en las secciones de silos, molienda, envasado de compuestos vía seca y en los equipos para la micronización de colores.  
Las acciones susceptibles de producir emisiones pulverulentas a la atmósfera son la recepción de materias primas en los correspondientes silos, durante la molienda de fritas y granillas, en el mezclado y envasado de compuestos vía seca, y en el proceso de micronización de colores.   
Respecto a los niveles de ruido generados por la actividad, las principales fuentes emisoras de ruido son la Central de producción de oxígeno, los molinos y los compresores.  
Las aguas de proceso son enviadas a la estación depuradora mediante un sistema de canaletas de recogida y conducciones hasta las balsas de la depuradora. Las paredes de las balsas son de hormigón armado, garantizando la impermeabilidad y estanqueidad de las mismas.   
Existe un riesgo de contaminación del suelo y de las aguas como consecuencia de fugas en grietas y fisuras en las conducciones, por vertidos accidentales y por la lixiviación de los residuos almacenados.  
El drenaje de la escorrentía superficial se realiza hacia dos canales de hormigón, siguiendo el perímetro interior de la parcela industrial, hasta su evacuación. Se produciría la contaminación de las aguas como consecuencia de vertidos de aguas pluviales contaminadas, ante el arrastre y dilución de fritas, partículas y sustancias caídas al suelo, y por reboses de las balsas de almacenamiento de aguas residuales.   
  
Las materias primas utilizadas son, en algunos casos, productos de carácter peligroso que le confieren dicha característica a los envases usados una vez vacíos, por ello su gestión debe realizarse por medio de gestor autorizado.  
En las diferentes secciones de la empresa, se recogen, clasifican y almacenan los residuos por ellas producidos hasta su recogida por gestor autorizado.  
2. Valoración de impactos:  
Los impactos ambientales relativos a la contaminación atmosférica, del suelo, de las aguas, y la generación de residuos, ruidos y vertidos, son todos negativos y la mayoría son de carácter permanente.  
Según las previsiones y conclusiones del estudio, el impacto ambiental global de la instalación será compatible y admisible en el entorno en el que se ubica. Si bien se requiere la adopción de medidas correctoras para minimizar las afecciones sobre la atmósfera, el suelo, los residuos, vertidos y ruidos, y la implementación de un programa de vigilancia ambiental que asegure el correcto funcionamiento de la industria.   
3. Características sobre las medidas correctoras   
Las medidas correctoras descritas en el proyecto y en el estudio de impacto ambiental para eliminar o reducir los efectos negativos de los impactos producidos son tanto de carácter general, como de carácter particular. Entre éstas últimas cabe señalar:  
- Se han instalado filtros de mangas en las chimeneas de los hornos de fritas n.º 1-2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 y 9. Y se proyecta la instalación de filtros de mangas en los nuevos hornos de fritas n.º 10 y 11. Las partículas recogidas en cada uno de los filtros se retornan a sus respectivos hornos para su fritado, mediante silo de recogida y tornillo sinfín.  
- Se ha instalado un filtro húmedo para el horno rotativo de la sección de color nº 2.  
- Se ha dotado de equipos de captación de polvo (aspiradores, ciclones, filtros de mangas y tuberías) en las secciones de silos de recepción de materias primas, en las secciones de molienda y preparación de compuestos por vía seca y en la sección de envasado de compuestos vía seca. Se han instalado filtros de mangas en la sección de silos de almacenamiento de compuestos, en la sección de molienda, homogeneización y ensacado, y en las micronizadoras de colores.  
- Se han instalado pantallas acústicas en compresores, molino y granilladora, cerramiento acústico en la planta de oxígeno y en un compresor. También se ha instalado una puerta acústica de doble cierre de presión.   
- La maquinaria se apoyará sobre mecanismos antivibratorios.  
- Los bidones metálicos de aceite usado se ubican encima de una estructura que recoge las posibles fugas o derrames de aceite.  
- Contenedores para almacenar residuos estratégicamente distribuidos y debidamente identificados con el tipo de residuo que deben contener.  
- Sistema de refrigeración de agua en circuito cerrado en el proceso de enfriamiento de las fritas tras su fusión.  
4. Programa de vigilancia ambiental:  
Se establece un programa de vigilancia ambiental basado en el control y seguimiento de las condiciones de operación de acuerdo con el proyecto de actividad y el estudio de impacto ambiental, la gestión ambiental, las medidas correctoras propuestas y en la generación de residuos.  
Tramitación administrativa  
El expediente de evaluación de impacto ambiental se inicia con fecha 24 de octubre de 2008, al remitir el Área de Calidad Ambiental de esta Conselleria el Certificado de información pública del proyecto, en el que se indica que no se han recibido alegaciones al mismo.   
Considerando suficiente la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.   
Afecciones Legales  
El proyecto está sometido a la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.3 (Instalaciones para la fabricación de vidrio, incluida la fibra de vidrio, con una capacidad de fusión superior a 20 Tm/día.) del anejo I. La industria tramita la autorización ambiental integrada que otorga la Dirección General para el Cambio Climático, la cual tiene atribuidas las competencias en materia de prevención y control integrados de la contaminación.   
Otras afecciones a considerar son:  
- La producción de vidrio está sometida al régimen establecido por el RD 9/2005, de 14 de enero, relativo a suelos contaminados.   
- La actividad está catalogada como tipo B, por ser potencialmente contaminadora de la atmósfera, por lo que debe llevar el control y registro de sus emisiones.  
- Según se regula en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica y en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, por el que se desarrolla ésta, la industria contará con un libro de control en el que figurarán los informes correspondientes a las auditorías acústicas periódicas.  
- Como productor de residuos, debe cumplir lo establecido por la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, y demás normativa vigente en la materia.  
- La industria se ubica dentro del Área de influencia antrópica del PORN Serra d'Espadà.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, y concordantes de su Reglamento. Tal y como establece el epígrafe j) del Grupo 4 del anexo 1 del RDL 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de evaluación de impacto ambiental de proyectos, las instalaciones para la fabricación de vidrio con una capacidad superior a 20 toneladas al día, se encuentran sometidas al trámite de evaluación de impacto ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de «fábrica de fritas, esmaltes y colores cerámicos», promovido por la empresa Cerfrit, SA ubicada en el polígono industrial La Mina del término municipal de Nules (Castellón), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, con las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental y con los condicionantes del punto segundo de la presente resolución.   
  
Segundo  
Como condicionantes adicionales a cumplir se establecen los siguientes:  
1. Las operaciones de gestión (almacenamiento temporal y recogida por gestor autorizado) de las partículas capturadas por los filtros de mangas se realizarán de forma que se asegure el confinamiento de las partículas y se evite su dispersión en el ambiente. Los filtros de mangas estarán dotados de contenedores o sacas adecuados para almacenar las partículas, evitando la deposición directa de las mismas sobre el suelo.  
2. El programa de vigilancia ambiental garantizará, en el transcurso del tiempo, la impermeabilidad y estanqueidad del sistema de canaletas, tuberías de bombeo y balsas de homogeneización de las aguas residuales industriales.  
3. Las balsas de la estación depuradora de la industria deberán disponer de capacidad adecuada y estarán sobredimensionadas, con respecto a las condiciones normales de funcionamiento, al objeto de evitar reboses que pudieran alcanzar la red de evacuación de aguas pluviales.  
4. La parcela industrial se mantendrá limpia y libre de restos de fritas, partículas y sustancias que puedan ser arrastradas por el agua de lluvia, en su discurrir por la parcela industrial. En caso de que no se pueda garantizar un vertido limpio de aguas pluviales se instalará, antes del punto de evacuación general, un tanque tormenta de capacidad adecuada que permita retener y almacenar el agua precipitada durante los primeros quince minutos a máxima intensidad, para un período de retorno de 25 años, para su posterior tratamiento.  
5. Los cocios y bidones rotos o abiertos, que puedan contener restos de materias primas o residuos, se almacenarán en el interior de las naves y en condiciones de almacenamiento adecuadas hasta su recogida por gestor autorizado.  
6. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
7. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
8. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 15 de mayo de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
«Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 349/08-AIA.  
Título: Declaración de interés comunitario para instalación fotovoltáica de 40 MW.  
Promotor: Ayuntamiento de Bolbaite.  
Autoridad Sustantiva: Dirección General de Ordenación Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Localización: polígono 7, parcelas 33, 35 a 71; polígono 8, parcelas 74 a 76, 80, 81, 94, 95, 98, 101 a 119, 124, 126, 184-a, 185-a, b, 187, 189, 190, 191, 195, 197 a 208, 213, 215 a 220, 222, 238 a 250, 281 a 287, 292 a 303, 305, 307, 335, 340 a 343, 348, 350, 354, del término municipal de Bolbaite (Valencia).  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El objeto del proyecto es la instalación de un parque fotovoltaico en suelo clasificado como no urbanizable común, promovido por el Ayuntamiento de Bolbaite (Valencia).  
El parque solar ocupará una superficie de 932.665 m², con una potencia máxima instalada de 42,23 MWp, y potencia nominal de 40 MWn, aproximadamente. En esta superficie se ubicarán 6.800 estructuras agrupadas en grupos de 17, abarcando un total de 183.600 paneles solares (cada estructura está compuesta por 27 paneles). No se especifica la superficie ocupada por los distintos elementos de la instalación. Se dispondrá de 400 inversores en la instalación.  
Las estructuras sobre las que se colocarán los paneles fotovoltaicos serán estructuras fijas, para instalación directa sobre el terreno. Se prevé la construcción de una subestación eléctrica transformadora localizada en el ámbito de actuación de la instalación. De esta subestación partirá una línea aérea de alta tensión a 132 kV que entroncará con otra línea de 132 kV, localizada en «las Eras» de Chella (Valencia), municipio que limita por el Sur con Bolbaite.  
La línea eléctrica será aérea y estará constituida por 14 apoyos, con una altura aproximada de 22 m. No será necesario la ejecución de nuevos caminos, puesto que se puede acceder a todos los lugares donde se localizan los apoyos, tal y como se encuentra el terreno actualmente, ubicándose la mayoría en suelo agrícola. No será necesario realizar movimiento de tierras. Se propone con una distancia mínima entre conductores de 4,4 m.  
La actuación respetará los caminos existentes en el ámbito de estudio.  
Se procederá al vallado perimetral de las parcelas que forme parte del parque solar, dándole acceso a este desde los caminos existentes. El vallado del parque no impedirá el tránsito por los caminos próximos existentes, ejecutándose con malla metálica de color verde, con el fin de integrarse en el medio.  
Al final la vida útil de la instalación, se procederá a replantar las parcelas agrícolas con especies de Olea europeae, dejando en el resto de superficie crecer la vegetación natural de manera espontánea. Tras el desmantelamiento, los residuos que por su naturaleza lo necesiten, serán gestionados por gestor autorizado.  
La actuación se proyecta a más de 3 km del núcleo urbano de Bolbaite (Valencia).  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente.  
El expediente 219/08-CON como antecedente al actual, relativo a la consulta ambiental realizada por Actuaciones Públicas y Civiles, SL. en fecha 5 de junio de 2008, referida a la instalación solar fotovoltaica de 40 MW, fue resuelto en fecha 9 de diciembre de 2008. Para la emisión del correspondiente informe, se solicitó informe al Área de Espacios Naturales, así como al Servicio de Biodiversidad y que se incluyen en el presente expediente.  
En fecha 17 de diciembre de 2008, el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio, solicita la declaración de impacto ambiental, en base al art. 24 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable y su modificación recogida en la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de la Generalitat, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa, y de Organización de la Generalitat.  
La información pública del estudio de impacto ambiental y del estudio de integración paisajística se ha realizado mediante publicación en el DOCV nº 5.728, de 26 de marzo de 2008, sin la presentación de alegaciones.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 18 de junio de 2008, y durante la tramitación del expediente de consulta de esta instalación, se solicita informe al Área de Espacios Naturales, el cual se recibe en fecha 15 de julio de 2008. Del informe emitido se extrae la siguiente información:  
- La superficie a ocupar no está afectada territorialmente por la actual ZEPA «Sierra de Martés-Muela de Cortes».  
- La superficie a ocupar está afecta territorialmente (y en su totalidad) por el proyecto de Acuerdo del Consell de ampliación de la red de ZEPA de la Comunitat Valenciana, el cual prevé ampliar la ZEPA «Sierra de Martés-Muela de Cortes» hasta incluir el 82% del municipio de Bolbaite.  
El 20% de las parcelas donde se pretende ubicar el proyecto son en todo o parcialmente suelo forestal con un relieve abrupto surcado por numerosos barrancos y ramblas, el 47% de las parcelas afectan a dominio público hidráulico, vía pecuaria o al hábitat 5330 (Querco cocciferae-Lentiscetum, Thymo piperellae-Helianthemetum marifolii) y el resto de las parcelas son áreas agrícolas con cultivos de olivo y algarrobos, algunas cuidadas y otras en estado de abandono cubiertas de matorral en regeneración natural.  
- El planeamiento vigente (Normas Subsidiarias, aprobación definitiva 22/01/1985 (BO) 18/12/1984 (C.P.U.) del municipio de Bolbaite) establece que:  
- Con relación a la vía pecuaria afectada, Cañada Real de Almansa «no se permite dentro de las anchuras de protección (75,22 metros) ningún tipo de actuación sin la licencia previa del Ministerio de Agricultura, sin perjuicio de cualesquiera otras competencias concurrentes. No se permite la ejecución de vallas o setos a menos de 1 metro de la línea exterior que delimita la vía».  
- Con relación al viario municipal se establece «un ancho genérico total de explanación de 8 metros incluido en su caso las cunetas, y no podrán realizarse nuevos cerramientos o márgenes hasta la distancia de 1 metro a partir de la arista exterior del talud, distancia que será como mínimo de 5 a partir del eje del camino, salvo expresa autorización de la Ayuntamiento. Las vallas o setos podrán autorizarse con las misma reglamentación...».  
- Con relación a cauces y riberas, «se prohíbe toda modificación de la composición de la vegetación arbustiva o herbórea de las orillas y márgenes..., en tanto no se haya efectuado por el organismo correspondiente el deslinde de las zonas de máxima avenida de los cauces, las construcciones, extracciones de áridos, establecimiento de plantaciones, obstáculos u otras instalaciones que se sitúen a una distancia menor de 100 metros a partir de ambos límites del álveo de los cauces públicos, precisarán la autorización previa de la Comisaria de Aguas».  
- Respecto a la línea eléctrica «queda prohibida la plantación de árboles y la construcción de edificios e instalaciones en la proyección y proximidad de las líneas eléctricas a menor distancia de la establecida en el Reglamento de líneas de alta tensión de 28 de noviembre de 1968: Edificios y construcciones 3,3\*U/100, mínimo 5 metros».  
- En lo que respecta al proyecto de ampliación de las ZEPA, el cual implica la ampliación de la ZEPA «Sierra de Martés-Muela de Cortes» hasta 145.469,51 ha, debe tenerse en cuenta lo siguiente: La ZEPA ampliada se establece en razón de la presencia de especies de aves protegidas por la Directiva de Aves, en particular las siguientes: culebrera europea, águila real, águila-azor perdicera, aguililla calzada, halcón peregrino, búho real, carraca, collalba negra, chova piquirroja, alcaraván común y otras, por lo tanto se recomienda se realice consulta al Servicio de Biodiversidad.  
- Además se deberá tomar en consideración determinados puntos a la hora de realizar el proyecto definitivo:  
- Dada la posible presencia de aves protegidas en el entorno a la ubicación propuesta se debe tener especial cuidado en el diseño de los cerramientos (color, altura y tipología de malla) y aunque se considere prioritario que la línea de evacuación sea enterrada, en la medida de lo posible y por caminos existentes, en caso de que se instalen nuevos apoyos eléctricos o cualquier otro elemento en los existentes, deberán estar perfectamente aislados para evitar la electrocución de aves así como dotados de elementos anticolisión.  
- Deberá mantenerse la vegetación en lindes y ribazos, árboles aislados y mantener los muros de piedra seca.  
- Por último, la actuación debería diseñar y elegir de forma adecuada el seto junto al vallado perimetral, con el objetivo de evitar que la vegetación arbustiva, quede en contacto con el vallado, de forma que se evite la colisión de aves que puedan salir de entre la vegetación en dirección a la malla.  
- Puede concluirse por tanto, en un primera aproximación a la espera del proyecto definitivo y de una futura evaluación de impacto ambiental detallada que, si se limita la actuación a las parcelas cultivadas, cumplen con las distancias de protección y eligen adecuadamente el trazado de la línea de evacuación, la propuesta de una instalación fotovoltáica puede ser compatible con la adecuada protección de los hábitats y especies característicos de la ZEPA ampliada, considerando estos últimos en su conjunto si se tiene en cuenta las consideraciones realizadas anteriormente.   
En fecha 20 de junio de 2008 se solicita informe al Servicio de Biodiversidad, el cual se recibe en fecha 1 de agosto de 2008. Dicho informe indica que:  
No se tiene constancia de ninguna especie prioritaria en la zona de actuación.  
En cuanto a hábitats de interés comunitario, fuera de las áreas de cultivo se encuentra el hábitat 5330 (Querco cocciferae-Lentiscetum, Thymo piperellae-Helianthemetum marifolii), aunque se trata de hábitats de distribución bastante extensa en la comarca y están bien representados en Natura 2000, sería deseable mantener en lo posible su extensión ya que dan carácter al paisaje de la zona, formando mosaicos con las áreas de cultivo de secano.  
En fecha 21 de enero de 2009, la Dirección General de Territorio y Paisaje remite informe, en el que, atendiendo a la incidencia de la instalación en el paisaje, se realizan una serie de consideraciones:  
Recomendaciones técnicas:  
- Se recomienda el empleo de pernos y evitar el empleo de losas corridas de hormigón, de manera que éstos se adapten a la topografía original y se eviten movimientos de tierras, así como minimizar la altura de las placas para reducir el impacto visual. Para todo ello es conveniente especificar el asentamiento de la actuación en el entorno mediante perfiles donde se visualice la situación actual y la situación tras la implantación de las placas.  
- Es recomendable un estudio detallado en cuanto a la ocupación de las parcelas, de manera que siendo viables para la instalación, eviten al máximo las alteraciones irrecuperables de la topografía y eliminación de mamposterías.  
Es necesario definir el tipo de vallado a emplear, siendo conveniente el empleo de colores y texturas acordes con el entorno.  
- Debe definirse el acabado de los caminos de mantenimiento de la instalación (especialmente de la cañada) y caminos de acceso a la misma, indicando si se emplearán nuevos materiales como asfalto u hormigón, o simplemente compactación de tierras.  
Recomendaciones referidas al entorno:  
- Se deberá tener en cuenta la anchura necesaria para evitar la afección sobre la Cañada Real de Almansa.  
- Dado el entorno natural donde se encuentran las parcelas, se deberá valorar los diferentes muros y construcciones de piedra, de la zona, de manera que los de mayor valor se inserten en la actuación y se asegure su restauración; dado que es un ámbito con mucha vegetación, se deberá estudiar la posibilidad de integrar esta vegetación existente en las Medidas de Integración.  
- Es recomendable la retirada de la actuación en las parcelas que muestren una regeneración alta del estrato arbolado y/o arbustivo por abandono del cultivo.  
- Es importante el análisis de los impactos, especialmente durante la fase de construcción.  
- En cuanto a la regeneración final de la instalación, se deberá estudiar la posibilidad de recuperar la zona, de manera que ésta pase a convertirse en un paisaje forestal mediante replantación.  
En fecha de registro de salida 4 de marzo de 2009 se solicita al Ayuntamiento de Bolbaite ampliación de la documentación técnica presentada relativa a las apreciaciones de los informes solicitados, así como a otras consideraciones:  
- La delimitación de la actuación implica la necesidad de disponer de proyecto de ejecución para conocer la incidencia de la actuación en el medio.  
- Deberá aportarse medidas preventivas frente a la erosión, considerando que la erosión potencial de la zona es elevada.  
- En el anteproyecto presentado se proponen dos alternativas de trazado de la línea de evacuación, las dos aéreas sin proponer el trazado subterráneo por los caminos o vías ya existentes (...). Por lo que es necesario conocer el trazado definitivo de la línea eléctrica, debiéndose incluir en el proyecto de ejecución, así como en el estudio de impacto ambiental, para su evaluación.  
- Deberá justificar el mantenimiento de la vegetación en lindes y ribazos, árboles aislados y mantener los muros de piedra seca existentes.  
- Deberá disponer de solicitud de autorización de la confederación Hidrográfica del Júcar para la ocupación de zona de policía.  
- Deberá aportarse proyecto de restauración.  
- Deberá disponer de informe de patrimonio por parte de la Conselleria de Cultura y Deporte, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Deberá disponer de informe definitivo de la Dirección General de Paisaje de esa Conselleria, en base al estudio de integración paisajística elaborado y en cumplimiento del Art. 58 del Decreto 120/2006, de 11 de agosto, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana.  
En fecha de registro de entrada 8 de abril y 8 de mayo de 2009, el promotor remite documentación complementaria.  
El promotor dispone de autorización de fecha 29 de enero de 2009, para la realización de los trabajos de prospección arqueológica en el ámbito de actuación, concedida por la Conselleria de Cultura y Deporte fecha de registro de entrada 10 de febrero de 2009, conforme a lo establecido en la Ley 4/1998 de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Afecciones legales  
La superficie a afectar por la actuación corresponde a suelo no urbanizable sin protección, según Normas Subsidiarias municipales.  
La actuación afecta a la vía pecuaria Cañada Real de Almansa, aprobada en fecha 18 de noviembre de 1974, de 75,22 metros de anchura legal, que atraviesa la instalación en sentido SOE-NE, aunque no es ocupada su anchura legal.  
La superficie a ocupar está afectada territorialmente por el proyecto de Acuerdo del Consell de ampliación de la red de ZEPA de la Comunitat Valenciana, el cual prevé ampliar la ZEPA «Sierra de Martés-Muela de Cortes».  
La producción y distribución de energía eléctrica se recoge entre las actividades consideradas como potencialmente contaminantes del suelo incluidas en el Anexo I del Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
  
Consideraciones ambientales  
La actuación se localiza en la parte S del término municipal. Se trata de un altiplano truncado al NOE y al SE por laderas de pendientes suaves en las que se forman barrancos que confluyen en el barranco del Horcajo, el de Pareja y el de Jornales por el N, y el barranco de Miguel por el S. La cota en el ámbito de estudio varía desde los 380 hasta los 410 msnm aproximadamente.  
La zona de actuación no se ve afectada por la existencia de ningún hábitat prioritario, aunque se tienen en cuenta la existencia fuera de las áreas de cultivo, del hábitat 5330 (Querco cocciferae-Lentiscetum, Thymo piperellae-Helianthemetum marifolii), vegetación a la que se propone prestar especial atención en la fase de construcción, aplicando las medidas correctoras pertinentes para evitar su degradación. Según el Estudio de Impacto Ambiental, la fisionomía actual del entorno forestal corresponde a un matorral (generalmente romeral y jaral) y a un coscojar en recuperación, cuya altura y cobertura dependen de las características de orientación y profundidad. Las parcelas que están catalogadas, según la cartografía temática de esta Conselleria, como suelo no forestal, corresponden a parcelas agrícolas de secano en explotación o en estado de abandono, en las que predomina el cultivo del olivo. En el ámbito de estudio no se ha producido incendios forestales. La superficie afectada por la instalación no corresponde a suelo forestal catalogado, excluyéndose las pequeñas franjas de vegetación inventariada como suelo forestal, localizadas en pequeñas extensiones de terreno periféricas a la instalación.  
En cuanto a la fauna, muestra especial relevancia la fauna de la zona próxima incluida en el LIC «Sierra de Martés y el Ave» próximo a la superficie a afectar por la actuación, pero sin que esta sea afectada, como la zona de ampliación de la actual ZEPA de «Sierra Martés y el Ave», que afecta al ámbito de estudio, con la presencia de especies de aves protegidas por la Directiva de Aves, en particular las siguientes: culebrera europea, aguila real, aguila-azor perdicera, aguililla calzada, halcón peregrino, búho real, carraca, collalba negra, chova piquirroja, alcaraván común y otras. El Servicio de Biodiversidad indica que no se tiene constancia de ninguna especie prioritaria en la zona de actuación.   
Se ha tenido en cuenta la cartografía temática de esta Conselleria, correspondiendo el medio afectado a una zona con vulnerabilidad alta de los acuíferos a la contaminación. Litológicamente, dominan las rocas sedimentarias consolidadas, concretamente dolomíticas, que son las presentes en la totalidad del ámbito de actuación. El riesgo de erosión actual es bajo (7-15 Tm/ha/año), siendo la erosión potencial alta (40-100 Tm/ha/año).  
La superficie a afectar por la actuación se encuentra localizada alrededor de una vía pecuaria existente (Cañada de Almansa), de la que se pretende respetar la servidumbre de 75,22 metros a los lados de la vía pecuaria, proyectando la mejora del trazado de dicha vía pecuaria a su paso por la instalación.   
Se excluye el dominio público hidráulico del ámbito de actuación, respetándose la zona de policía a ambos lados de todos los barrancos existentes alrededor del ámbito de actuación.  
En el estudio de impacto ambiental se recoge las acciones del proyecto susceptibles de impactar el medio ambiente, entre las que se incluye:  
Fase de construcción:  
- Movimiento de tierras y acondicionamiento del terreno. El movimiento de tierras se ciñe sólo a la excavación de zanjas y excavación para posterior cimentación, manteniéndose la actual cota del terreno en toda la superficie de la instalación, excepto en zonas puntuales a ocupar por paneles, donde se pretende corregir ligeramente la pendiente.  
- Transporte de materiales y tránsito de maquinaria.  
- Vertido de tierras sobrantes.  
- Hormigonado y cimentación.  
- Vertidos accidentales.  
- Instalación de línea aérea de evacuación de la energía eléctrica. No se prevé la tala de vegetación en todo el recorrido de la línea.  
Fase de funcionamiento:  
- Barrera para la fauna e intrusión visual y paisajística con el vallado perimetral de la instalación.  
- Impacto visual generado con la línea eléctrica de evacuación de la energía eléctrica.  
- Riesgo de electrocución y colisión en las estructuras de conducción eléctrica.  
- Se manifiesta que el mantenimiento de la instalación incluye la limpieza al menos dos veces al año de los paneles fotovoltaicos, aunque no se indica cómo se llevará a cabo.  
Los impactos más relevantes, de manera general, que puede causar la actuación y valorados en la matriz de impactos como moderados son:  
- Asociados a la instalación fotovoltaica, sobre el suelo por ocupación, sobre la vegetación por su eliminación, y sobre la fauna por alteración de hábitats.  
- Asociados a la instalación de la línea eléctrica, el impacto por electrocución sobre la avifauna. Si se tiene en cuenta la distancia entre conductores propuesta, se considera despreciable, debiendo adoptar medidas preventivas frente a la afección a la avifauna por colisión.  
Entre las medidas correctoras incluidas en el estudio de impacto ambiental se incluye las siguientes:  
- Se excluirá de la actuación la superficie clasificada como suelo forestal según el inventario forestal de la Comunitat Valenciana.  
- Una vez finalizada la vida útil de la actividad, se procederá a eliminar las estructuras fotovoltáicas e inversores.  
- Se mantendrá la vegetación en lindes y ribazos existentes así como los propios muretes de piedra seca.  
- En la fase de construcción, se procederá al riego periódico del suelo para evitar la emisión de partículas sólidas que afecten a la calidad del aire.  
- Se realizará un inventario inicial de las posibles especies arbóreas de interés que pudieran conservarse. En el caso de encontrar alguna especie de interés de la zona o protegida, se conservarán o se procederá a trasplantarla en lugares dentro o fuera de la instalación, siempre que no obstaculicen el paso de la luz.  
- Para minimizar el impacto sobre la fauna, se deberá evitará realizar las obras en períodos de nidificación, intentando no realizar las actuaciones más ruidosas entre los meses de marzo a mayo.  
- Se llevará a cabo control de depósitos de productos potencialmente contaminantes, por lo que para su instalación, durante la fase de construcción se delimitarán zonas alejadas de los cursos de agua. También se delimitarán zonas específicas para la limpieza y mantenimiento de la maquinaria de obra, quedando expresamente prohibidas estas operaciones fuera de las mismas. Los residuos provenientes de la limpieza y mantenimiento de la maquinaria empleada, serán recogidos y enviados a vertedero controlado.  
- Se respetará la anchura legal de la vía pecuaria, realizando plantación de especies vegetales autóctonas en la franja de 6 metros de anchura que se dejará en los bordes de la instalación. El patrimonio cultural existente en la zona, incluso no estando catalogado, se conservará dotándolo de un perímetro de protección de tres metros.  
- Durante la fase de construcción se realizará una recogida selectiva de los residuos generados.  
- Para evitar la formación de fenómenos erosivos, se propone dejar crecer la vegetación natural entre las placas solares, puesto que en la zona predomina el matorral arbustivo, al que se someterá a una poda controlada, de modo que no afecte en ningún momento a la energía solar que pueda incidir sobre las placas solares.  
Dado que la propuesta de ampliación de la ZEPA «Sierra de Martes y de Cortes», afecta a la superficie donde se localizará la instalación, deberán adoptarse una serie de medidas incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, siendo necesario su cumplimiento para garantizar la protección de la avifauna y disminuir así el riesgo de colisión en el tramo aéreo de la línea, así como en el propio parque solar:  
- Las conducciones entre paneles solares irán a nivel del suelo, evitando cualquier afección sobre la fauna y especialmente las aves.  
- El trazado de las líneas de media tensión, que se localizan en la instalación desde los transformadores hasta las subestaciones, será enterrado, eliminando de esta forma el impacto sobre las aves.  
- Las conducciones irán recubiertas por materiales aislantes según exige la legislación vigente.  
- Respecto a la línea aérea de alta tensión, y los peligros que pueda conllevar de colisión para la avifauna, se adoptará la solución más eficaz de balizado.  
- Se señalizarán los conductores de las líneas mediante especiales salvapájaros, balizas u otro tipo de señalizadores visuales por cada 10 metros lineales, como mínimo, distribuidos a tresbolillo en los tres conductores, de forma que en un mismo conductor se sitúen cada 30 metros.  
- En las líneas eléctricas con cables de tierra, éstos se señalizarán cada 10 metros.  
El programa de vigilancia ambiental se ha desarrollado para todas las fases del proyecto (construcción, funcionamiento y restauración), proponiendo la presentación de un informe anual que contenga los niveles de impacto detectados durante la aplicación del plan de vigilancia ambiental, la eficacia observada de las medidas correctoras, la corrección del estudio de impacto ambiental en caso de ser necesario, así como el perfeccionamiento y las adaptaciones del plan de vigilancia a las nuevas situaciones.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento y del artículo 24 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable y su modificación recogida en la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de la Generalitat, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa, y de Organización de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades legalmente establecidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de instalación solar fotovoltáica en el término municipal de Bolbaite (Valencia), promovido por el Ayuntamiento de Bolbaite, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Deberá respetarse la anchura legal de la vía pecuaria «Cañada Real de Almansa» que atraviesa la instalación en sentido OE-E, no permitiéndose ningún tipo de actuación en esa superficie, ni la ejecución de vallas o setos a menos de 1 metro de la línea exterior que delimita la vía pecuaria.  
2. A la hora de realizar en la instalación caminos interiores de servicio, deberá respetarse la normativa municipal relativa al viario municipal.  
3. Deberá evitarse el empleo de losas corridas de hormigón, de manera que los paneles se adopten a la topografía original del terreno y se eviten movimientos de tierra.  
4. En las zonas donde pretende realizarse movimiento de tierras, deberá estabilizarse los taludes mediante la construcción de muros de mampostería, acorde con las características de las parcelas agrícolas de la zona, evitando además la generación de procesos erosivos en una zona con un riesgo de erosión elevado. Deberá además mantenerse la vegetación en lindes y ribazos.  
5. No se ocupará la zona de policía de los barrancos, que se localizan próximos a la instalación, prohibiéndose cualquier alteración de este espacio, mientras no se justifique la necesidad de realizar una actuación concreta y se disponga de la autorización del organismo de cuenca.  
6. Deberá respetarse las limitaciones legalmente establecidas en el Reglamento de líneas de Alta Tensión de 28 de noviembre de 1968 para la instalación de la línea eléctrica de 132 kV.  
7. Deberá respetarse las limitaciones legalmente establecidas en el Real Decreto 263/2008, de 22 de febrero, por el que se establecen medidas de carácter técnico en líneas eléctricas de alta tensión, con objeto de proteger la avifauna.  
8. Se señalizarán los conductores de las líneas mediante elementos salvapájaros cada 10 metros lineales, como mínimo, distribuidos a tresbolillo en los tres conductores, de forma que en un mismo conductor se sitúen cada 30 metros.  
9. Deberá incluirse aislamientos en los apoyos para evitar la electrocución de avifauna.  
10. Se evitará la plantación del seto arbustivo junto al vallado perimetral, para evitar la colisión de aves que puedan salir de entre la vegetación en dirección a la valla.  
11. Deberá disponerse de informe favorable del Ayuntamiento de Chella relativo al tramo del trazado de la línea eléctrica que atraviesa en parte ese término municipal.  
12. Deberá presentarse al año de la puesta en marcha de la instalación y ante esta Dirección General, informe basado en el plan de vigilancia ambiental, en el que se incluya los niveles de impacto detectados, la eficacia observada de las medidas correctoras, la corrección del estudio de impacto ambiental en caso de ser necesario, así como el perfeccionamiento y las adaptaciones del plan de vigilancia ambiental a las nuevas situaciones.  
13. Deberá disponerse de informe favorable de la Conselleria de Cultura y Deporte conforme a lo establecido en la Ley 4/1998 de Patrimonio Cultural Valenciano.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 20 de mayo de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
Valencia, 19 de septiembre de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML