Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6759, del 23-04-2012 (2012/3723)

RESOLUCIÓ de 23 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Barxeta, Xàbia, Llombai i Cervera del Maestre.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6759

Data del DOGV
:   23-04-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/3723

CVE


Data del document
:   23-03-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Cervera del Maestre](javascript:void(0))
    * [Xàbia](javascript:void(0))
    * [Llombai](javascript:void(0))
    * [Barxeta](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 23 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Barxeta, Xàbia, Llombai i Cervera del Maestre. [2012/3723]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 178/2007 AIA Barxeta, 213/2006 AIA Xàbia, 220/2006 AIA Llombai i 221/2005 Cervera del Maestre.   
  
València, 23 de març de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 178/2007-AIA.  
Promotor: Ajuntament de Barxeta.  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Objecte projecte: Pla Especial del Paratge Natural Municipal Riu de Barxeta.  
Localització: en el riu Barxeta i afluents en el terme municipal de Barxeta (València).   
Descripció del projecte:   
L'objecte del projecte del Pla Especial és l'establiment de les mesures necessàries per a garantir la protecció del Paratge Riu Barxeta quant a la conservació i a la millora de la fauna i flora, així com de les singularitats geològiques, paisatgístiques i culturals. Regularà el règim de l'espai natural, els usos i les activitats i l'ús públic d'este.  
  
L'àmbit del Pla Especial està definit pel domini públic hidràulic del riu Barxeta al seu pas pel terme municipal de Barxeta, així com pel domini públic hidràulic dels barrancs vessants al dit riu: barrancs de Benavent, del Suc, de la Ferrera, de l'Ametler, de l'Ullalet, del Raboser, del Molinet, de la Font de la Parra, de la lloma Redona, de la lloma d'Ordinyana, de l'Escurçonera i del Llop. Comprén una superfície de 80,144 hectàrees d'acord amb les parcel·les i el pla aportats.   
  
D'acord amb la normativa urbanística vigent els terrenys afectats pel paratge estan qualificats fonamentalment com a sòl no urbanitzable de protecció de barrancs i també com a sòl no urbanitzable comú, i de diferents tipus de protecció: agrícola, forestal i paisatgística. El Pla Especial qualifica la totalitat dels terrenys inclosos en l'àmbit del futur paratge com a sòl no urbanitzable protegit, cursos d'aigua.  
  
El Pla Especial desenrotlla una sèrie de determinacions relatives als usos i a les activitats, així com a la gestió del Paratge. Distingix una única zona, àrea de ribera, en disposar de característiques semblants.  
Establix normes per a la protecció dels recursos (fauna, vegetació, patrimoni cultural, recursos hidrològics, etc.) i per a la regulació d'activitats i infraestructures en la zona, i es prohibixen determinats usos i instal·lacions (activitats extractives, industrials, transformacions agrícoles, etc.) i i s'establixen condicions de realització per a altres (cinegètics, recreatius, educatius, científics, etc.). Les normes també fomenten la realització de determinades actuacions per a la conservació i millora dels valors naturals de la zona.  
Igualment s'establixen determinacions relatives a la gestió d'este espai, i es destaca la creació d'un consell de participació.   
Tramitació administrativa  
Amb data 29 d'agost de 2007 es va remetre pel Servici de Parcs Naturals per a la seua tramitació la documentació següent:   
- Projecte de Pla Especial amb estudi d'impacte ambiental.  
- Certificat de 29 de maig de 2007 de l'acord inicial d'aprovació del Pla Especial per l'Ajuntament amb data 21 de maig de 2007 i sol·licitud de declaració de paratge natural municipal  
- Informe de l'arquitecte municipal de Barxeta sobre la qualificació i classificació dels terrenys afectats pel Pla Especial.  
- Certificat del secretari de l'Ajuntament respecte a la subscripció de conveni entre Generalitat Valenciana i Ajuntament respecte a la declaració i gestió del paratge natural municipal.  
- Certificat d'informació pública del projecte pel termini d'1 mes (DOCV de 19 de juliol de 2007) en el qual s'indica que no s'han produït al·legacions.  
- Informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals: atorga el criteri de conformitat positiu a la proposta de declaració del paratge natural municipal d'acord amb el que establix l'article 4 del Decret 161/2004, del Govern Valencià, de regulació dels paratges naturals municipals.  
  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 21 de juny de 2007: s'indica en relació amb la consulta efectuada per l'Ajuntament que el document hauria de tindre en compte el principi rector del Reial Decret Legislatiu d'1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües fonamentalment quant al domini públic hidràulic i que han de quedar fora de perill totes les competències que la legislació vigent atribuïx a l'estat en relació amb el domini públic hidràulic (DPH).  
A més s'afig:  
- La Llei 11/2005, de 22 de juny, per la qual es modifica la Llei 10/2001, de 5 de juliol, del Pla Hidrològic Nacional, arreplega en l'annex II de la llista d'inversions, entre altres, la conducció Xúquer-Vinalopó, i les mencionades obres estan declarades d'interés general de l'Estat. Un tram d'estes obres se situa en l'àmbit del Pla Especial i, per tant, la declaració d'este i les actuacions i els usos arreplegats en la seua normativa, han de ser compatibles inequívocament amb el desenrotllament d'estes obres.  
- En relació amb el que establix l'article 4 de la normativa del pla, pel que fa al domini públic caldrà ajustar-se al que establix la legislació d'aigües vigent. No hi ha cap aprofitament urbanístic dels terrenys pel que tota referència s'hauria de suprimir.  
- En relació amb el que establix l'article 9 de la normativa del pla i pel que fa al domini públic hidràulic, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer és l'òrgan competent.  
- En relació amb l'article 50 sobre les normes generals sobre les obres d'infraestructures en el pla, s'hauria d'afegir al final del punt 1 el paràgraf següent: «... Així com les obres d'infraestructura a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles obres d'interés general de l'Estat».  
- En relació amb el que establix l'article 54 sobre el Règim General, s'hauria d'incloure, en l'esmentada entitat mixta o figura jurídica semblant, l'administració de l'Estat, bé a través del Ministeri de Medi Ambient, o d'este organisme de conca.  
- En relació amb l'article 55 se suggerix que en el Consell de Participació hauria de figurar un representant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o, si és el cas, del Ministeri de Medi Ambient.  
Per l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals amb data 6 de novembre de 2007 es va remetre certificat del secretari de l'Ajuntament en què s'especifica que l'estudi d'impacte ambiental inclòs en el projecte va passar el període d'informació pública junt amb este.  
Amb data 21 de desembre de 2007 l'Àrea d'Espais Naturals remet la documentació següent:  
- Acord del Ple de 19.11.2007, en què s'aprova la modificació del Pla Especial per a incorporar les condicions derivats de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHJ) de 21 de juny de 2007.  
  
- Còpia diligenciada del Pla Especial a què s'han incorporat les condicions derivades de l'informe de la CHJ de 21 de juny de 2007.  
  
- Còpia de la notificació efectuada a la CHJ amb el justificant de recepció.  
- Còpia de la sol·licitud d'informe efectuada a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià sobre la conformitat del Pla Especial amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, junt amb el justificant de recepció.  
- Informe de l'Àrea d'Espais Naturals sobre el contingut del projecte del Pla Especial i es tindrà en compte l'última documentació presentada amb aprovació de l'Ajuntament de 19 de novembre de 2007, en què s'indica que el contingut definitiu del Pla Especial s'ajusta al que s'ha exigit en el Decret 161/2004, de regulació dels paratges naturals municipals, i que estos continguts complixen els fins bàsics d'ordenació i de gestió del paratge natural municipal, i no hi ha cap objecció a la redacció d'este.  
L'Ajuntament aprova amb data 19 de novembre de 2007 les modificacions següents respecte al pla aprovat inicialment en relació amb el que s'ha indicat en l'informe de la CHJ de 21 de juny de 2007:  
  
S'incorpora l'article 10 a les normes del Pla Especial: marc general per a la protecció dels recursos hídrics i del domini públic hidràulic.  
  
«1. La protecció dels recursos hídrics en l'àmbit del PE es regirà, amb caràcter general, per la normativa sectorial en matèria d'aigües, i, de manera especial, pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües, i les disposicions que el despleguen.  
2. En aplicació del present PE es tindrà en compte el principi rector del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de manera que este siga compatible amb la gestió pública de l'aigua, l'ordenació del territori, la conservació i la protecció del medi ambient i la restauració de la naturalesa, als efectes que este regula, i fonamentalment quant al domini públic hidràulic.  
  
3. En relació amb el domini públic hidràulic i en el marc de les competències que li són atribuïdes per la Constitució, l'Estat exercirà les funcions que li són atribuïdes per la legislació sectorial vigent.»  
  
- De l'article 4 es va suprimir la referència a l'aprofitament urbanístic d'acord amb el que s'ha indicat per la CHJ.  
- En l'article 9 s'elimina la referència a les normes particulars. A més en el punt 3 s'establix: segons la legislació vigent en matèria d'aigües, per a la realització de qualsevol obra o treball en el domini públic hidràulic, hauran d'obtindre's les autoritzacions administratives necessàries per l'organisme de conca en l'àmbit de les seues competències, a excepció dels casos especials regulats legalment.  
  
- L'article 50, ara 51, afig, al final del segon paràgraf del punt 1, «?així com aquelles obres d'interés general de l'Estat».  
- L'article 54, ara 55, en el punt 5 es modifica el final de la manera següent: «... la constitució d'una entitat mixta amb participació de les administracions autonòmica i local, l'administració general de l'Estat, a través del Ministeri de Medi Ambient o de l'organisme de conca (Confederació Hidrogràfica del Xúquer)...».  
En l'informe del tècnic redactor del pla s'informa respecte a la composició del Consell de Participació, que segons l'article 7.3 del Decret 161/2004, de 3 de desembre, és en l'acord del Consell pel qual es declara el paratge natural municipal i s'aprova definitivament el Pla Especial, en el qual s'arreplegarà la composició del consell de participació. Entre els membres que formen part del dit consell de participació s'inclourà un representant de la CHJ, o, si és el cas, un representant del Ministeri de Medi Ambient.  
Consideracions ambientals  
1. L'àmbit del Pla Especial està constituït pel domini públic hidràulic del riu Barxeta i afluents d'acord amb la delimitació efectuada en pla i relació parcel·lària del pla. El riu Barxeta en l'àmbit del paratge és un llit d'aigües permanents, igual que alguns dels seus afluents, que discorre per un relleu ondulat que es fa més abrupte aigües amunt i en determinats llits afluents. Els llits de l'àmbit discorren entre zones de cultiu de fruiters de secà, de regadiu, vinya, etc. i discorren també per zones amb vegetació forestal tipus matoll i pinedes.  
  
Cal destacar la vegetació de llits: canyissers i jonqueres, salzedes, tamarigar i puntualment xopades i omedes. I hi ja algun exemplar, d'acord amb el que s'ha indicat en la documentació del pla, en concret un llentiscle (Pistacia lentiscus) de gran port en el barranc de l'Ametler, que encara que no complix els paràmetres per a la seua protecció genèrica (Llei 4/2006, de 19 de maig) podria ser considerat com monumental.  
Des del punt de vista de la fauna cal destacar l'avifauna especialment la lligada a zones amb aigua (blauet, etc.), així com la ictiofauna: madrilla barga, barb i anguila. Entre amfibis i rèptils cal destacar: renoc comú, renoc corredor, tòtil, granota comuna, colobres de collaret i d'aigua i la tortuga de riu (Mauremys leprosa).  
Es tracta d'un paratge amb interés des d'un punt de vista ambiental: fauna, vegetació i flora.  
2. En la documentació del Pla Especial del Paratge Natural Municipal s'indica que caldrà ajustar-se al que establix el Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana aprovat pel Govern Valencià mitjançant l'Acord de 26 de juliol de 2001, que qualifica com a zona exterior residual tot l'àmbit del paratge.  
El Pla Especial considera compatible el Pla Eòlic en eixa zona amb el mateix Pla Especial del Paratge Natural Municipal.  
En la documentació del Pla Especial s'indica respecte a estes zones el següent: «Açò implica que en la zona no hi ha recurs de vent significatiu, per la qual cosa en el mencionat pla s'han adoptat mesures de caràcter excloent en relació al seu aprofitament eòlic».  
Respecte a açò cal dir que en el Pla Eòlic sobre estes zones (article 21.2) que són exteriors a les àrees amb recursos teòricament aprofitables s'indica que sobre estes no s'ha determinat la seua aptitud per a ser suport d'instal·lacions d'aprofitament eòlic. Que podrien passar a ser declarades com a aptes per a la ubicació d'instal·lacions eòliques en el cas que en un futur i, després de constatar-se l'existència de recurs eòlic, els canvis en els actuals escenaris aconsellara la revisió o la modificació del present Pla Eòlic, i del procés de l'esmentada revisió o modificació i per mitjà d'anàlisis semblants als efectuats en este, es concloguera la seua aptitud.  
En eixa zona amb l'actual pla no es poden ubicar instal·lacions eòliques, per a fer-ho en un futur es requeriria la modificació del Pla Eòlic amb la corresponent avaluació ambiental en què s'hauria de tindre en compte entre altres circumstàncies l'existència de la figura de paratge natural municipal.  
3. L'àmbit del Paratge Natural proposat està afectat pel projecte de construcció del tram C de la connexió del curs davall del riu Xúquer amb el tram V (nova conducció Xúquer-Vinalopó). En concret estaria afectat l'àmbit en determinades zones puntuals com són l'encreuament de determinats barrancs i en transcórrer relativament pròxim en determinades zones al llit del riu Barxeta i creuar-ho en alguna ocasió.  
  
El Pla Especial considera compatible el projecte definitiu d'esta infraestructura en eixa zona amb el Pla Especial del Paratge Natural Municipal.  
En concret en l'article 51.2 de la normativa s'establix que es respectarà el que establix el projecte definitiu sobre esta infraestructura.  
  
4. La delimitació del paratge natural municipal s'efectua fonamentalment atenent els criteris de propietat, el domini públic hidràulic. En la mateixa documentació s'indica que es van excloure algunes zones (la Bassa Gran i la llacuna del Clot) en ser de propietat privada i no tindre el consentiment dels propietaris com legalment es requerix.  
  
Es considera que l'acceptació dels límits proposats es fa sense perjuí que hi hagen en el terme municipal altres zones amb igual o major valor ambiental, així com en els termes municipals limítrofs, i, a més, tenint en compte que és recomanable que els límits del paratge es revisen en un futur de manera que s'ajusten, de manera que no siguen els límits de propietat els que determinen l'àmbit del paratge i puguen incloure's zones d'interés que hagen pogut quedar fora per criteris de propietat.  
  
En qualsevol cas es considera que l'àmbit proposat posseïx interés ambiental com per a ser designat paratge natural municipal.  
5. El Pla Especial comprén domini públic hidràulic exclusivament, i s'ha modificat este per a incloure les indicacions establides en l'informe de la CHJ de 21 de juny de 2007 per mitjà de l'aprovació de l'Ajuntament de 19 de novembre de 2007. Havent-se notificat a la CHJ l'acord de modificació referit.  
6. El Pla Especial suposa la modificació de la qualificació urbanística proposada respecte a les normes urbanístiques vigents (normes subsidiàries), i suposa donar-li una qualificació semblant a la proposta (sòl no urbanitzable, protecció de llits) en el PGOU amb DIA favorable amb condicions de data 13 de febrer de 2004. Respecte al que establix el PGOU referit el Pla Especial establix una regulació d'usos més detallada que permet, de manera explícita, determinats usos i infraestructures que en el PGOU citat amb DIA favorable no s'indicaven.  
A este respecte es considera ambientalment acceptable la qualificació i la normativa proposada per a este tipus de sòl en el Pla Especial i es considera que permetrà la conservació dels valors ambientals de la zona. El Pla Especial en l'article 49 de la normativa establix que qualifica la totalitat del paratge natural municipal com a sòl no urbanitzable protegit, cursos d'aigua.  
Cal posar de manifest que la delimitació del paratge natural municipal seguix criteris de domini públic hidràulic i que respecte a la delimitació que es va fer en el PGOU citat amb DIA favorable de 13 de febrer de 2004 en este últim les zones amb qualificació de sòl no urbanitzable protecció llits, estes comprenen una major superfície de llits: barrancs afluents del Barxeta no inclosos, trams no inclosos com a domini públic hidràulic. En el Pla Especial proposat, i que quedaran amb la qualificació que tenen en les actuals normes o en un futur amb la qualificació i la regulació d'usos del PGOU amb DIA favorable quan s'aprove definitivament.   
En qualsevol cas la qualificació i la regulació d'usos i infraestructures proposada en l'àmbit del paratge natural municipal es considera adequada, sense perjuí que hi haja altres zones de llits amb una altra qualificació com abans s'ha indicat i que en un futur estes puguen ajustar-se o no a la qualificació i la regulació d'usos establida en el Pla Especial.  
6. Respecte a l'afecció a la vegetació i flora el pla establix una sèrie de normes per a la seua conservació i millora. Cal destacar per exemple el que establix l'article 17.2: «aquelles actuacions que puguen alterar o perjudicar de manera significativa les condicions de l'espai natural o de les espècies de flora silvestre existents, requeriran la redacció d'una memòria o un projecte que serà aprovat per l'ajuntament amb l'autorització prèvia de la Conselleria competent en matèria de medi ambient». S'establixen mecanismes per a assegurar la conservació de la vegetació i de la flora, útils per exemple com podria ser en el cas del llentiscle de gran port mencionat en el barranc de l'Ametler. Respecte a este, no obstant això, se seguiran les vies establides en la Llei 4/2006, de 19 de maig, per a la seua possible protecció expressa (arbre monumental o singular), bé per l'Ajuntament o a petició d'este per la Generalitat.  
  
En el mateix sentit respecte a la fauna cal destacar l'article 22.3 de la normativa: «les intervencions que es realitzen en el paratge sobre la coberta vegetal, el medi hídric i, en general, els distints hàbitats faunístics, hauran de garantir el manteniment de les condicions adequades per a la pervivència, i, si és el cas, la reproducció de les poblacions animals afectades. A més, afig que s'hauran de respectar en tot cas (article 22.1) la normativa sectorial aplicable en matèria de protecció de fauna.  
  
La normativa respecte a estes matèries també és important en la seua aplicació respecte al desenrotllament de possibles infraestructures que afecten el paratge.  
Tot això sense perjuí que haja de complir-se la legislació sectorial d'aplicació en estes matèries.  
7. La normativa de regulació d'usos, recursos i infraestructures es considera acceptable des d'un punt de vista ambiental, i s'estima que permet la conservació i la millora dels valors ambientals del paratge i són compatible amb els usos i les infraestructures permesos amb les condicions establides. L'efecte de la regulació establida es considera en principi positiu i dependrà de l'aplicació correcta d'este per part de l'Ajuntament, encarregat de la seua gestió amb la col·laboració de la Conselleria de Medi Ambient.  
8. Les mesures correctores indicades en l'estudi d'impacte ambiental es consideren acceptables, i és necessari efectuar una sèrie de modificacions i afegir alguna per a millorar l'efecte del pla sobre el medi, des d'un punt de vista ambiental.  
9. En relació amb el programa de vigilància ambiental, en este s'establix la necessitat d'elaborar un informe o memòria anual per part de l'Ajuntament que es presentarà davant de la Conselleria de Medi Ambient la qual avaluarà el correcte compliment de les mesures protectores proposades en l'estudi i en la Declaració d'Impacte Ambiental.  
A este respecte es considera que l'avaluació d'este informe ha de correspondre a l'Àrea d'Espais Naturals d'esta Conselleria o departament competent en espais naturals.  
10. En relació amb els usos públics del paratge s'haurà de tindre en compte respecte a estos l'existència d'un risc de lliscament alt i mitjà en determinades zones del paratge, així com que el mateix paratge tot és domini públic hidràulic, és a dir llits de riu, a pesar que no conste risc d'inundació segons la normativa de PATRICOVA, i, en especial, respecte a les activitats de recreació concentrat i esportives organitzades, i es considera en este cas respecte a estes que s'haurà d'obtindre autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, així com obtindre els informes favorables respecte a la seguretat de les persones dels organisme competents en la matèria per a desenrotllar-ho en les zones que finalment es trien.  
Respecte a este punt, a més, en el cas que es desenrotlle el pla d'ús públic, este haurà d'obtindre els informes favorables respecte a la seguretat i salut de les persones dels organismes competents en la matèria.  
  
11. En relació amb el pla de prevenció i l'extinció d'incendis que es preveu que puga elaborar-se, es considera que haurà d'obtindre informe favorable previ per part del departament encarregat d'esta matèria d'esta Conselleria.  
12. En relació amb l'afecció al patrimoni cultural en la documentació es fa referència a l'existència en l'àmbit del paratge de béns etnològics inclosos en el catàleg de la Conselleria de Cultura. La normativa regula el referent a la seua protecció.  
Es considera necessari establir una sèrie de mesures correctores complementàries.  
Igualment per part de l'Ajuntament s'ha sol·licitat informe favorable de la Conselleria de Cultura, i es considera que s'haurà d'obtindre este.  
13. En relació amb els abocaments i residus que puguen afectar l'àmbit del paratge natural municipal, a més del que establix la normativa proposta, s'haurà de seguir, en la mesura que puga afectar-los, el que establixen les condicions núm. 6 i 7 de la Declaració d'Impacte Ambiental de 13 de febrer de 2004, sobre el Pla General d'Ordenació Urbana del Municipi de Barxeta.  
En la referida DIA s'indica el següent:   
«6. Es garantirà l'adequada gestió dels distints tipus de residus, en especial pel que fa a les empreses productores de residus tòxics i perillosos.  
En este sentit l'Ajuntament en previsió de les instal·lacions d'indústries productores, en el seu procés de producció de residus tòxics i perillosos, i atés que els residus d'este caràcter han de ser evacuats i tractats per empresa gestora especialitzada, requerirà per a la concessió de la llicència d'activitat de les dites empreses, depenent de la massa anual generada, l'autorització de Productor de Residus Tòxics i Perillosos o la inscripció en el Registre de Xicotets Productors de Residus Tòxics i Perillosos.  
7. Respecte a la capacitat de depuració i normativa per a la correcta gestió de les aigües residuals generades en el terme municipal, es tindran en compte els punts següents:  
7.1. El desenrotllament del Sòl Urbanitzable Residencial i Industrial estarà supeditat al compliment de les condicions establides per l'Entitat de Sanejament d'Aigües.  
7.2. En tot cas, l'ordenança d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, que serà aplicable en tot l'àmbit del terme municipal, s'ajustarà al que establix el model elaborat a l'efecte conjuntament per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
7.3. Les activitats que superen els límits d'abocament establits en les ordenances obligarà a cada una d'estes a l'establiment dels tractaments previs necessaris per a l'admissió de les aigües residuals generades a la xarxa de clavegueram. En tot cas, serà necessària la construcció d'arquetes de registre en la connexió de la xarxa de sanejament de cada indústria amb la xarxa del polígon, de manera que es facilite la presa de mostres sobre els efluents produïts».  
14. En relació amb el camins ramaders i tenint en compte el que establix el condicionant núm. 5 de la Declaració d'Impacte Ambiental de 13 de febrer de 2004, sobre el PGOU del municipi de Barxeta, es considera que, a més del que establix la normativa proposada, ha de quedar clar, en l'àmbit del paratge, que es tracta de béns de domini públic de la Generalitat Valenciana i que haurà de complir-se, respecte a estes i qualsevol actuació que puga afectar-los, el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders. S'haurà d'incloure la informació necessària sobre els camins ramaders en la normativa: amplària legal, longitud, bé de domini públic i, a més, reflectir-se en la documentació gràfica en l'àmbit del paratge, i s'identifica pel seu nom i amplària legal.  
Consideracions jurídiques  
El projecte està sotmés al procediment de Declaració d'Impacte Ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8 g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique esta Llei.   
L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de Pla Especial del Paratge Natural Municipal Riu de Barxeta en el llit del riu Barxeta i afluents en el terme municipal de Barxeta promogut per l'Ajuntament de Barxeta, sense perjuí de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen necessàries, així com de compliment del que establix la documentació aportada (documentació del pla de novembre de 2007), en especial les mesures correctores i protectores de l'estudi d'impacte ambiental, i en l'apartat segon de la present declaració.  
  
  
Segon  
Condicions:  
1. Respecte a l'àmbit del paratge natural municipal este es considera acceptable sense perjuí que existisquen altres zones en el municipi amb igual o major valor que reben o puguen rebre mesures de conservació i protecció iguals o superiors a les propostes en el present pla a través de tots els mitjans possibles (ordenació territorial, etc.).  
Es recomana que en un futur es revise la delimitació del paratge de manera que s'ajuste esta seguint criteris que no es limiten a la propietat dels terrenys (vegetació, ribera de llits, etc.) de manera que puguen incloure's zones que no s'han inclòs ara per motius de propietat i que posseïsquen valors ambientals que les facen mereixedores de la protecció.  
2. En relació amb els usos públics del paratge s'haurà de tindre en compte respecte a estos l'existència d'un risc de lliscament en determinades zones del paratge, així com que el mateix paratge tot és domini públic hidràulic, és a dir llits de riu, i en especial respecte a les activitats de recreació concentrat i esportives organitzades haurà d'obtindre's autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer així com obtindre els informes favorables respecte a la seguretat i salut de les persones dels organisme competents en la matèria per a desenrotllar en les zones que finalment es trien.  
Respecte a este punt, a més, en el cas que s'elabore el pla d'ús públic del paratge, el mateix haurà d'obtindre els informes favorables respecte a la seguretat i salut de les persones dels organismes competents en la matèria.  
3. Respecte al pla de prevenció i extinció d'incendis el mateix haurà d'obtindre, cas d'elaborar-se, informe previ favorable del departament competent en la matèria de la Conselleria de Medi Ambient.  
  
4. Qualsevol actuació que puga afectar els béns inclosos en l'inventari de béns immobles del patrimoni cultural valencià de la Conselleria de Cultura de l'àmbit del paratge haurà d'obtindre informe favorable previ de la Conselleria de Cultura.  
Igualment respecte al descobriment d'elements del patrimoni cultural valencià en les actuacions que puguen desenrotllar-se en l'àmbit del paratge, se seguirà el que establix la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
Els elements del patrimoni cultural podran acollir usos turístic recreatius sempre que els usos referits siguen compatibles amb la normativa del Pla Especial i obtinguen prèviament informe favorable de la Conselleria de Cultura, a més que sempre que no impliquen la pèrdua dels seus valors científics i culturals.  
S'obtindrà informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte a la conformitat del pla i la seua normativa respecte a la normativa de protecció del patrimoni cultural, i, si és el cas, s'efectuaran les modificacions de la normativa que considere necessàries la Conselleria de Cultura amb este fi.  
5. Respecte a l'exemplar de llentiscle (Pistacia lentiscus) de gran port en el barranc de l'Ametler a què fa referència el document del Pla Especial se seguiran les vies establides en la Llei 4/2006, de 19 de maig, per a la seua possible protecció expressa (arbre monumental o singular), bé per l'ajuntament o a petició d'este per la Generalitat.  
  
6. En relació amb els abocaments i els residus que puguen afectar l'àmbit del paratge natural municipal a més del que establix la normativa proposta haurà de seguir, en la mesura que puga afectar-los, el que establixen les condicions núm. 6 i 7 de la Declaració d'Impacte Ambiental de 13 de febrer de 2004, sobre el Pla General d'Ordenació Urbana del Municipi de Barxeta reflectits en la present Declaració d'Impacte Ambiental.  
7. En relació amb els camins ramaders a més del que establix la normativa proposada ha de quedar clar, en l'àmbit del paratge, que es tracta de béns de domini públic de la Generalitat Valenciana i que haurà de complir-se respecte a estes el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders. S'haurà d'incloure la informació necessària sobre les vies pecuàries en la normativa: amplària legal, longitud, bé de domini públic i, a més, reflectir-se en la documentació gràfica en l'àmbit del Paratge, i s'identifica pel seu nom i amplària legal.  
8. L'informe o la memòria anual que ha de presentar l'Ajuntament, ho presentarà davant de l'Àrea d'Espais Naturals o departament amb competències en espais naturals d'esta Conselleria, que serà l'àrea referida la qual efectuarà l'avaluació a què fa referència l'estudi d'impacte ambiental (programa de vigilància ambiental).  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra esta resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret considere pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 29 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Ma. Ángeles Centeno Centeno  
  
  
  
  
Declaració d'Impacte Ambiental  
  
Expedient: 213/2006-AIA.  
Promotor: Endesa Gas Transportista, SL.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Energia d'Alacant (Conselleria d'Infraestructures i Transport).  
Objecte projecte: gasoducte de transport secundari Marina Alta (des de posició V-156 fins a la posició POS 03, final de traçat).  
Localització: en el terme municipal de Xàbia (Alacant).  
Descripció del projecte  
La descripció del projecte s'efectua tenint en compte tota la documentació presentada.   
L'objecte del gasoducte des de la seua posició inicial a la final és ampliar la capacitat de transport i subministrament de gas natural en la Comunitat Valenciana i donar subministrament a diverses xarxes projectades. El gasoducte partirà de la posició 15-20.04 d'Enagás pertanyent al gasoducte Montesa-Dénia en projecte i té com a destí la posició P-03 del projecte a Xàbia. L'objecte de la modificació del projecte original en el seu traçat final (V-156 a posició 03) que ara s'avalua i denominada addenda al gasoducte de transport secundari Marina Alta a Xàbia, és culminar el traçat del gasoducte de transport Marina Alta el traçat del qual es va avaluar per mitjà de DIA de 12 de juny de 2007 des de la seua posició inicial fins al vèrtex V-156 tenint en compte que el mateix promotor ho va sol·licitar en indicar que modificava el traçat final que ara s'avalua.  
Tenint en compte l'addenda de modificació del projecte de gasoducte de transport Marina Alta les característiques del referit gasoducte en el seu conjunt des de la seua posició inicial a la seua posició final serien les següents:  
Característiques:  
- Longitud de 22.807 m.  
- Posicions de vàlvules al Verger, Ondara, Pedreguer i Xàbia.  
- Pressió de 59 bars i diàmetre de 10".  
- Pista de treball de 14 m. d'amplària normal.  
- Rasa de 0,60 m i a una profunditat mínima d'1 m.  
- Obres:  
- Replantejament i abalisat de traçat.  
- Obertura de pista de treball: desbrossament i rebuig de terreny amb màquines talladores i retroexcavadores. Retirada de terra vegetal per a la seua posterior reposició. La pista servix per a acumular materials extrets de la rasa i per a la circulació de maquinària i obres.  
- Obertura de rasa. El material extret s'empra en part per al posterior reblit de la rasa. El volum de material d'excavació que serà traslladat a abocadors autoritzats serà de 1.156 m³.  
- Càrrega, transport, descàrrega, emmagatzematge i distribució de materials d'obra. Platges d'amuntegament de materials situades apegades o molt pròximes a la pista de treball. La pista de treball s'obri i s'anivella i les canonades es transporten per la mateixa pista.  
- Corbat, soldadura, protecció de la canonada i col·locada en la rasa. Les canonades es descendixen a la rasa amb tractors ploma. Una vegada col·locada la canonada s'omplirà amb materials d'excavació i si fóra necessari de préstecs.  
- Encreuaments hídrics per mitjà de baines passa-aigües. Es restituïxen les vores i es munten les esculleres.  
- Instal·lacions complementàries: posicions de vàlvules amb estació de regulació i mesurament. En la posició de Pedreguer es realitzarà una estació de protecció catòdica.  
- Connexions elèctriques per a les posicions.  
- Restitució del terreny, i col·locació de la terra vegetal. Es restituïxen murs, cercats, tanques, qualsevol altre obstacle retirat. Descompactació de sòls.  
- Senyalització amb fites en vèrtexs.  
- Servituds permanents:   
- Zona A: 2 m a cada costat de la canonada en què està prohibit llaurar o cavar a profunditat major de 50 cm, plantar arbres i arbustos de cintura alt i realitzar obres o edificacions sense permís de l'administració.  
- Zona B: 4 m a cada costat de la zona A on és impossible realitzar obres o edificacions sense l'autorització de l'administració.  
- Duració d'obres: 8 mesos.  
- Equips i sistemes de seguretat. Sistemes de protecció catòdica per mitjà d'injecció de corrent. Sistemes de telecontrol i telecomandament.  
- Servicis d'explotació i manteniment.  
El traçat final que s'avalua ara es modifica respecte al traçat inicialment proposat i fa que la longitud de tot el gasoducte de transport augmente en 129 m, i ara la seua longitud total és de 22.807 m.  
Tramitació administrativa  
El projecte de gasoducte de transport secundari Marina Alta es va tramitar i es va obtindre la Declaració d'Impacte Ambiental de 12 de juny de 2007 (des del seu inici fins al vèrtex V-156) amb condicions, i es reflectix en la Declaració d'Impacte Ambiental referida la tramitació administrativa que incloïa el procés d'informació pública respecte a tot el gasoducte que incloïa el traçat final que inicialment es va proposar.  
  
De la tramitació administrativa referida es destaquen els punts següents:  
- Amb data 29 de març de 2007 es va remetre pel Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'esta Conselleria informe aclaridor respecte al projecte i als informes anteriorment emesos i que a continuació es resumix:  
1. Respecte a les alternatives estudiades i valorada per este Servici, en els informes emesos i exposades pel promotor en el seu informe d'ampliació de 19 de juny de 2006 s'exposa el següent:   
- Alternativa bàsica: discorre per l'interior de la zona PORN des del terme municipal de Pedreguer, per Gata de Gorgos i arriba a Xàbia de forma paral·lela a la CV-734, i finalitza el recorregut als voltants del barranc de l'Heura.  
- Alternativa 1: discorre en la seua totalitat per l'exterior de la zona PORN, alternativa descartada atés que en el seu transcurs afecta hàbitats protegits.  
- L'alternativa bàsica amb lleugeres variacions en el recorregut, tal com assenyala l'informe del Servici d'Ordenació Sostenible de 21 de març de 2007, i amb la metodologia constructiva reflectida en el projecte i resta de documentació addicional, és la triada per considerar-se la més apropiada en l'actualitat.  
2. Amb relació a noves alternatives de traçat o variacions substancials de l'alternativa triada, s'hauria de sol·licitar nou informe perquè es puguen estudiar les afeccions i valorar la seua idoneïtat.  
- Amb data 3 de maig de 2007 es va remetre pel promotor escrit en el qual indicava que la Declaració d'Impacte Ambiental que s'emetera se circumscriguera al projecte entre el V-0 i el V-156 tenint en compte que s'ha hagut de modificar el traçat en el seu tram final des del vèrtex V-156 fins al final en el terme municipal de Xàbia i s'hauria de presentat una modificació amb addenda a l'estudi d'impacte ambiental en tindre en compte les al·legacions del municipi de Xàbia. Adjunta una còpia de l'addenda de l'estudi d'impacte ambiental que indiquen es remetrà per conducte reglamentari.  
Amb data 12 de juny de 2007 es va emetre la Declaració d'Impacte Ambiental relativa al projecte de gasoducte de transport secundari Marina Alta (des de posició V-0 al V-156) i s'establix en esta en el punt tercer de la resolució el següent: «en relació amb el tram final del projecte de gasoducte de transport secundari Marina Alta (des del vèrtex 156 fins al final) en el terme municipal de Xàbia (Alacant) el promotor del qual és Endesa Gas Transportista, SL, este s'avaluarà, quan es reba a través l'òrgan substantiu la documentació corresponent, en Declaració d'Impacte Ambiental complementària a la present».  
  
Amb data entrada en esta Conselleria de 20 de juliol de 2007 es va remetre escrit del Servici Territorial d'Energia d'Alacant en el qual es remetia l'addenda al projecte, a l'estudi d'impacte ambiental, així com l'expedient administratiu i la informació pública relativa al traçat final (des de V-156 a posició 03) a Xàbia modificat respecte al traçat que inicialment es va presentar.  
En el referit escrit s'informa que s'ha dut a terme la informació pública (DOCV d'11 de maig de 2007) i s'informa igualment que s'ha rebut contestació a les al·legacions, la qual es considera acceptable per al desenrotllament del projecte, i s'informa, per tant, favorablement el projecte.  
Amb data 25 de juliol de 2007 es va sol·licitar al promotor que es completara la documentació remesa a través de l'òrgan substantiu.  
Amb data 26 de juliol de 2007 es va sol·licitar informe l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'esta Conselleria  
Amb data 20 de setembre de 2007 es va remetre pel promotor còpies de l'estudi d'impacte ambiental amb les modificacions requerides i una còpia de l'informe arqueològic i etnològic remés a la Direcció Territorial de Cultura.  
Amb data 3 d'octubre de 2007 es va sol·licitar al promotor respecte a l'afecció al patrimoni documentació no remesa.  
Amb data d'entrada de 18 d'octubre de 2007 es va remetre per part del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi (Àrea d'Espais Naturals) l'informe sol·licitat que en síntesi indicava el següent:  
- Indiquen que realitzen l'informe per a informar d'un canvi de traçat del gasoducte de transport secundari Marina Alta des del vèrtex VAL-156 fins a la posició PO.03 (final de traçat), canvi que obeïx a una petició de l'Ajuntament de Xàbia.  
- Informen favorablement el nou traçat del tram final supeditat al compliment de les següents condicions:  
a) Al compliment de totes les mesures correctores assumides pel promotor d'este projecte, tant en la documentació original com en la que acompanya a la present addenda.  
b) La pista de treball, sempre que esta discórrega paral·lela al camí del barranc de la Vall, al camí Vell de Gata i al camí de Barranqueres, no podrà superar en cap cas una amplària de 8 metres i només es podrà separar d'estos camins en aquells trams plantejats en el projecte o, en cas de modificació en la fase d'execució, després de comunicar-ho per escrit a la direcció del parc natural i amb la conformitat per escrit del dit organisme.  
c) En aquells casos que la pista no discórrega paral·lela a cap via de comunicació l'amplària haurà de ser inferior, en la mesura que siga possible, als 14 m. d'amplària.  
d) En tot cas s'haurà d'informar el Parc Natural del Montgó, dependent d'esta Conselleria, en el telèfon 966 42 32 05, amb, un mínim, de tres dies d'antelació a l'inici de les obres.  
e) En el camí Vell de Gata el camí discorre partint en dos una explotació agrària amb unes quantes garroferes d'un port important, en la documentació s'observa que l'actuació no discorre per esta explotació. S'hauria de prendre en consideració no afectar estos peus.  
f) En cap cas s'abandonaran residus de cap tipus, provinent de les obres, però, a més, s'hauran de deixar els passos dels barrancs lliures de qualsevol resta provinent de l'excavació o del desbrossament de la vegetació, de manera que no es produïsquen frens al lliure discórrer de les aigües.  
L'informe remés complix el règim de protecció cautelar previst en l'Orde de 25 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'acorda iniciar el procediment d'elaboració i aprovació del Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Montgó, i l'Acord de 4 de febrer de 2005, del Consell de la Generalitat, pel qual es determina la forma d'aplicació de les mesures cautelars vigents en l'àmbit territorial del mencionat pla.  
  
Amb data 22 de novembre de 2007 es remet pel Servici Territorial d'Energia d'Alacant escrit del promotor en què s'indica que s'adjunten fotocòpies de reiteració sol·licitud d'informe la Conselleria de Cultura en relació a l'addenda al projecte referida amb data d'entrada de 14 de novembre de 2007 (la sol·licitud original era de juny de 2007).   
  
Informació pública  
El projecte de gasoducte de transport secundari Marina Alta es va tramitar i va obtindre Declaració d'Impacte Ambiental de data 12 de juny de 2007 (des del seu inici fins al vèrtex V-156) amb condicions, i es reflectix en la Declaració d'Impacte Ambiental referida tot el que es referix a la informació pública d'este.   
De la referida informació pública es destaquen els punts següents:  
  
- En les al·legacions al traçat l'Ajuntament de Xàbia en síntesi va indicar el següent: el traçat discorre per l'àrea d'esmorteïment d'impactes en el PORN del Montgó. No s'ha justificat el traçat ni es plantegen alternatives. Indiquen que pareixeria més adequat discórrer en paral·lel al camí Vell de Gata i a les de les Barranqueres fins a arribar a la zona industrial. S'oposa al traçat plantejat.  
En relació amb l'addenda al projecte de gasoducte de transport secundari Marina Alta relativa al traçat final modificat (des del V-156 fins a la posició 03) el Servici Territorial d'Energia d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures i Transport indica que s'ha dut a terme el període d'informació pública mitjançant un edicte en el BOP d'11.04.2007 i en el DOCV d'11.05.2007. Es remeten al·legacions de les quals s'efectua un resum a continuació:  
- Ajuntament de Xàbia: resolució per la qual s'assumix l'informe tècnic municipal que indica les deficiències esmenables. En este s'indica que queden indefinides les característiques tècniques de la posició 03, s'haurà d'aportar l'autorització prèvia d'encreuament de la carretera CV-734, així com l'autorització de l'encreuament del barranc de la Vall. Finalment indica que el traçat dissenyat des del vèrtex VAL-156/58 al V-156/69 haurà d'ajustar-se al definit pel viari i les zones verdes establides per a la unitat d'execució Catarrojes 3, pel PGOU, aprovat amb data 31 de gener de 1990 (BOP de 26.02.1990).  
- Al·legacions de particulars:  
- Propietaris que s'oposen en afectar el traçat de parcel·les de la Unitat d'Execució Catarroja 3 del PGOU, i es proposa un traçat alternatiu o, almenys, que discórrega per zones verdes i vials.  
- Propietaris que al·leguen que creua transversalment la seua parcel·la i sol·liciten que discórrega per camí o que discórrega per domini públic al dividir en dos la seua parcel·la.  
- Propietari que sol·licita que s'evite la destrucció d'oliveres centenàries i es cause el menor dany a estos, i es deixa practicable l'accés a la seua finca.  
- Gas Natural, SA: s'oposa amb indicació que estos posseïxen un altre projecte amb millor disseny tècnic i econòmic.  
- Es fa un resum de les respostes donades pel promotor a les al·legacions presentades:  
- A l'ajuntament de Xàbia: s'han obtingut les autoritzacions de la CHJ i de carreteres i se li farà arribar, la documentació de les posicions de vàlvules s'ha aportat en la tramitació de la llicència i finalment quant a l'ajust del traçat s'indica que s'ha ajustat al viari del polígon en un tram i en un altre ho abandona en estar condicionat a allò que s'ha determinat en la Llei de Carreteres quant a distància a respectar. S'ha intentat minimitzar l'afecció a finques intentant discórrer en la mesura que siga possible per camins i límits, sense perjuí de la indemnització de béns i drets.  
- Respecte a les al·legacions de particulars es donen diverses respostes:  
- El projecte no és incompatible amb l'ús agrícola, a més en algun cas l'alternativa plantejada suposa esquivaments bruscos.  
S'indica també el relatiu a la indemnització pels danys causats, etc., i el traçat suposa l'eliminació d'obstacles al seu pas.  
- Respecte a l'afecció a la unitat d'execució Catarrojes 3 del PGOU indica que el traçat ara plantejat és conseqüència de sol·licitud de modificació del traçat del tram final efectuada per l'ajuntament, i que s'ha tingut en compte la reparcel·lació de la unitat referida i que el gasoducte és compatible amb el desenrotllament urbanístic de la parcel·la.  
  
- Es dóna resposta a l'al·legació de Gas Natural.  
- En l'expedient administratiu s'adjunta un informe del Servici Territorial de Carreteres d'Alacant en el qual s'indiquen les condicions de l'encreuament de la CV-734 per l'addenda al projecte.  
- En l'expedient administratiu consta autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'encreuament de barrancs pel gasoducte de transport secundari Marina Alta.  
Consideracions ambientals  
1. Tenint en compte que l'origen del projecte de gasoducte de transport Marina Alta és la posició 15-20.04 d'Enagás pertanyent al gasoducte Montesa-Dénia en projecte, i que el traçat final que s'avalua ara forma part del gasoducte de transport Marina alta, es considera que l'execució del traçat final ara proposat ha d'estar condicionada a l'autorització del gasoducte Montesa-Dénia o de qualsevol altre que li donara sentit, per a evitar impactes innecessaris.  
2. Amb data 12 de juny de 2007 es va emetre Declaració d'Impacte Ambiental acceptable amb condicions respecte al projecte de gasoducte de transport Marina Alta (des de posició V-0 al V-156). En esta s'indicava en el punt tercer que l'avaluació del tram final (V-156 a posició final, posició 03) s'efectuaria en Declaració d'Impacte Ambiental complementària en sol·licitar el promotor que la declaració en este moment se cenyira al tram de V-0 a V-156 ja que s'ha modificat el tram final.  
  
La present Declaració d'Impacte Ambiental és complementària amb la referida de 12 de juny de 2007 i avalua el tram final del projecte referit basant-se en el nou traçat presentat, addenda al projecte de gasoducte de transport Marina Alta de setembre de 2006 remés pel Servici Territorial d'Energia d'Alacant amb data d'entrada 20 de juliol de 2007.  
  
3. En la documentació presentada per a emetre la Declaració d'Impacte Ambiental referida de 12 de juny de 2007 el promotor va estudiar dos alternatives, una d'estes que discorria de la meitat del traçat del projecte cap al final i evitar l'afecció a l'àmbit del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) del Parc Natural del Montgó i una altra que discorria per dins d'esta. Es va decantar ambientalment per l'alternativa que discorria per l'interior en ser presentar l'exterior major impacte ambiental. Açò va ser acceptat per l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'esta Conselleria amb condicions.  
  
El traçat final, des del vèrtex V-156 a la posició 03 s'ha modificat ara pel promotor respecte que es va presentar atenent les al·legacions que va presentar l'Ajuntament respecte al traçat inicialment plantejat perquè s'adequara als camins existents (camí Vell de Gata i camí de les Barranqueres) i acabara en àrea industrial.  
El traçat final ara presentat que anul·la l'anterior discorre ajustant-se al màxim a camins existents i finalitza en un punt diferent de l'inicial per a acabar en zona industrial, i afectar l'àmbit del PORN del Parc Natural del Montgó. Este traçat és un poc més llarg que l'anterior (129 m aproximadament) però aprofita camins existents. El traçat ara presentat té un impacte ambiental semblant a l'inicial i és acceptat per l'Àrea d'Espais Naturals d'esta Conselleria amb una sèrie de condicions.  
  
4. El traçat ara proposat en l'addenda per al tram final seria en síntesi el següent:  
- Partint del vèrtex VAL-156 creua l'àrea natural (zonificació PORN) del barranc dels Valls en paral·lel a un camí existent, discorre fins a aconseguir el camí Vell de Gata pel qual discorre limítrof travessant majoritàriament camps cultivats zonificats pel PORN com a àrea agrícola.  
- Durant el seu recorregut talla la carrerada de Cabanyes, el barranc de l'Hedra (zonificat com a connector ambiental) i el barranc del Garroferet (zonificati com a àrea natural).  
- En la part final, abans d'aconseguir el sòl urbà de Xàbia, el recorregut abandona el camí Vell de Gata, que gira al sud i que discorre en paral·lel al camí de les Barranqueres, que coincidix amb el camí ramader carrerada dels Montgons, de nou creua el barranc de l'Heura (zonificat com a connector ambiental).  
- Pel camí citat anteriorment el traçat proposat arriba a la CV-734, la creua per a situar-se novament en la carrerada de Montgons, i acaba en la posició POS.03 (ubicat en sòl urbà).  
5. El projecte afectarà diverses vies pecuàries pel qual haurà de sol·licitar-se l'ocupació d'estes i complir-se el que establix la Llei de Camins Ramaders.  
6. El projecte afecta diversos llits sent necessari disposar de l'autorització de l'organisme de conca respecte a la seua afecció.  
7. L'informe sobre l'impacte sobre el patrimoni arqueològic i etnològic establix una sèrie de mesures correctores que a continuació es resumixen:  
En este s'indica que a priori, el traçat ara presentat com a addenda en el tram final, no té cap incidència en el patrimoni arqueològic i etnològic del terme municipal de Xàbia pel qual transcorre.  
  
No obstant això, serà necessària la presència d'un arqueòleg durant les obres de canalització, que realitze el seguiment continuat d'estes, al llarg de la totalitat del traçat del gasoducte. En qualsevol cas els resultats d'este informe hauran de ser ratificats per l'organisme administratiu competent.  
En este sentit es considera necessari que prèviament a l'inici de les obres, amb suficient antelació, s'obtinga l'informe favorable de la Conselleria de Cultura al projecte, i que s'adopten les mesures que en este s'establisquen.  
8. El projecte afecta en quasi la totalitat d'este a terrenys de cultiu (secà, cítrics, etc.) i a sòls urbà i de manera puntual a terrenys naturals fonamentalment en l'encreuament de cursos hídrics.  
Es tracta d'una instal·lació soterrada que una vegada executada permet dur a terme les labors agrícoles amb restriccions en la zona de servitud (4 m) tal com es va indicar en l'apartat de descripció del projecte. Des del punt de vista de l'afecció a la vegetació, flora i fauna és moderada o baixa tenint en compte les característiques dels terrenys travessats i del projecte.   
En la documentació presentada s'ha previst l'avaluació de l'impacte en el paisatge. L'impacte sobre el paisatge tenint en compte les característiques del projecte, canalització soterrada que permet recuperar el terreny i efectuar labors agrícoles amb algunes restriccions, és fonamentalment temporal i en qualsevol cas moderat. Respecte a les estacions de regulació i mesura es tracta d'unes instal·lacions fixes en superfície amb impacte permanent però puntual i s'estima este igualment moderat.  
  
En relació amb el fet que les instal·lacions discorren i afecten el sòl no urbanitzable cal precisar, a més, que d'acord amb la Llei 16/2003, de 17 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera i d'Organització de la Generalitat de 19 de desembre de 2003, en l'article 74 s'indica que els plans i els projectes d'instal·lacions objecte de la regulació del capítol XX, les autoritzacions dels quals siguen competència de la Generalitat Valenciana, prevaldran sobre qualsevol instrument de planificació o ordenació territorial o urbanística. El capítol XX es referix, entre altres instal·lacions, a les xarxes de transport de gas canalitzat amb pressió màxima de disseny igual o superior a 16 bars, que siguen declarades d'utilitat pública. La instal·lació objecte de l'avaluació d'impacte ambiental té una pressió de disseny superior o igual a 16 bars i s'ha sol·licitat la seua declaració d'utilitat pública.  
  
9. En relació a les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) hauran d'aplicar-se tant, les establides en l'estudi d'impacte ambiental de novembre de 2005 presentat en esta Conselleria amb data entrada de 2 de juny de 2006, base per a la Declaració d'Impacte Ambiental de 12 de juny de 2007 del projecte de gasoducte de transport Marina Alta (V-0 a V-156), com les establides en l'addenda a l'estudi d'impacte ambiental al referit projecte (tram V-156 a posició final 03) d'octubre de 2006 i data d'entrada en esta Conselleria de 20 de setembre de 2007.  
Respecte a les primeres es destaquen les següents:  
- Jalonament durant el replantejament de les masses de vegetació natural i s'estimarà perímetre de protecció per a evitar la tala indiscriminada d'individus i possibles danys a vegetació adjacent desviant la rasa en l'amplària suficient.  
- Restes vegetals de desbrossament es trituraran per al seu posterior ús en fase de restauració.  
- Es respectaran els exemplars arboris de gran port tant d'espècies cultivables com naturals.  
- Ubicació de platges d'amuntegament en terrenys cultivats.  
- Limitació de velocitat de vehicles en pista de treball a 20 km/h i reg de pista per a evitar generar pols quan ho considere oportú la direcció d'obra.  
- Neteja de zones d'ocupació temporal afectades per les obres de materials a abocador, prèviament a la restitució del terreny.  
- Reposició de servicis afectats: tubs de reg, tanques, murs, etc.  
  
- Si el contractista no poguera trobar cap propietari disposat a quedar-se la terra haurà d'obtindre els oportuns permisos i autoritzacions per a abocar.  
- Restitució de terrenys agrícoles al seu estat inicial, se separarà i es condicionarà la terra vegetal, s'abonaran les collites que s'hagen de perdre per les obres, manteniment de camins en bon estat i reparació desperfectes ocasionats.  
- Descompactació de pista de treball.  
- Reposició de terra vegetal que prèviament ha sigut retirada.  
- Instal·lació de gabions de pedres i esculleres en vessants d'alt risc d'erosió.  
- Revegetació de zones amb vegetació natural afectades.  
- Restauració encreuaments amb cursos hídrics (restauració marges amb esculleres, terra vegetal, revegetació, etc.).  
Respecte a les segones:   
- Es concreten en mesures fonamentalment de revegetació dels trams amb vegetació natural afectats, així com a la descompactació i aportació de terra vegetal.  
- S'evitarà el desbrossament de peus de Chamaerops humilis (margalló) en el tram VAL-156/32 a VAL-156/35, estretint la pista, invertint-la o conservant els peus en la pista i si no fóra possible se sol·licitaria la tala o el desarrelament previ.  
En relació amb estes es consideren en general adequades i són necessàries, no obstant això, la modificació d'estes en determinats aspectes, així com la introducció d'altres mesures preventives i correctores que permeten una correcta integració de l'obra en el medi i evitar en la mesura que es puga o reduir l'impacte sobre l'entorn.  
Es considera necessari establir com a condicions al projecte els establits en l'informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi (Àrea d'Espais Naturals) d'esta Conselleria, i abans reflectits.  
  
10. En relació al programa de vigilància ambiental:  
Respecte al programa establit en l'estudi es destaca la possibilitat d'anomenar pel promotor un assistent tècnic ambiental durant el temps d'execució d'obres i de restauració, responsable de l'execució del programa de vigilància ambiental.  
En relació amb el programa referit es considera necessari estendre'l al control de totes les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental i addenda a l'estudi, així com a les condicions que s'establisquen en la present declaració. Es considera igualment necessària la contractació de l'assistent tècnic ambiental proposat pel promotor per al control del programa de vigilància ambiental.  
11. Tenint en compte les característiques dels terrenys afectats i del projecte (discorre afectant terrenys agrícoles i sòls urbans i la canalització és soterrada) i les mesures correctores que s'implanten, així com l'informe favorable de l'Àrea d'Espais Naturals d'esta Conselleria es considera que l'impacte del projecte és en conjunt moderat des del punt de vista ambiental, i és acceptable, no obstant això s'estima necessari adoptar mesures preventives i correctores addicionals per a millorar la integració del projecte i reduir o evitar l'impacte en el medi.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte està sotmés al procediment de Declaració d'Impacte Ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, després de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat valenciana pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.   
L'article16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de gasoducte de transport secundari Marina Alta (des del vèrtex V-156 fins a la posició final POS.03) en el terme municipal de Xàbia (Alacant) el promotor del qual és Endesa Gas Transportista, SL, d'acord amb l'addenda al projecte referit de setembre de 2006 (remesa amb data d'entrada de 20 de juliol de 2007), sense perjuí de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen necessàries, així com havent de complir-se el que establix la referida addenda al projecte, les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental de novembre de 2005 (remés amb data d'entrada de 2 de juny de 2006) base per a la Declaració d'Impacte Ambiental de 12 de juny de 2007 del projecte de gasoducte de transport Marina Alta (V0 a V-156), les mesures correctores establides en l'addenda a l'estudi d'impacte ambiental al referit projecte (tram V-156 a posició final 03) de octubre de 2006 (remeses amb data entrada de 20 de setembre de 2007), i el que establix l'apartat segon de la present declaració.  
  
  
Segon  
Condicions per a la realització i el funcionament de l'obra:   
1. Es considera que l'execució del projecte referit ha d'estar condicionada a l'autorització del gasoducte del qual partirà o de qualsevol altre que li donara sentit.  
2. Prèviament a l'execució de l'obra se supervisarà, amb suficient antelació, amb la Direcció del Parc Natural del Montgó, la traça de l'obra per a determinar i establir si fóra necessari mesures preventives addicionals respecte a la vegetació, flora i fauna (períodes de limitació d'execució d'obres, exemplars vegetals que no han d'afectar-se, tant de cultiu com naturals, ús de pista restringida, mesures especials per a encreuaments de llits, etc.).  
Es prestarà especial atenció a peus d'exemplars de garrofera (Ceratonia siliqua) de port important en el camí Vell de Gata, així com a exemplars d'altres espècies vegetals de port important en la supervisió abans citada.  
3. Qualsevol aparició de poblacions de flora o fauna d'interés es comunicarà de forma immediata a la Direcció del Parc Natural del Montgó perquè s'habiliten, si es considera necessari, les mesures oportunes.  
4. S'haurà d'informar la direcció del Parc Natural del Montgó amb un mínim de tres dies d'antelació a l'inici de les obres.   
5. La pista de treball sempre que esta discórrega paral·lela al camí del Barranc de la Vall, al camí Vell de Gata i al camí de Barranqueres, no podrà superar en cap cas una amplària de 8 metres i només es podrà separar d'estos camins en aquells trams plantejats en el projecte o, en cas de modificació en la fase d'execució, després de comunicar-ho per escrit a la direcció del Parc Natural del Montgó i amb la conformitat per escrit del dit organisme.  
6. En aquells casos que la pista no discórrega paral·lela a cap via de comunicació l'amplària haurà de ser inferior, en la mesura que siga possible, als 14 metres d'amplària.  
7. S'habilitaran rampes per a facilitar l'eixida de la possible fauna atrapada en les rases.  
8. Els materials procedents de l'excavació que no es reutilitzen en l'obra es portaran a l'abocador legalitzat i en el cas que el material extret de la rasa no fóra de qualitat adequada, els materials per al reblit d'esta s'obtindran de pedreres legalitzades.  
En cap cas s'abandonaran els residus de cap tipus, provinents de les obres, i, a més, s'hauran de deixar els passos dels barrancs lliures de qualsevol resta provinent de l'excavació o del desbrossament de la vegetació, de manera que no es produïsquen frens al lliure discórrer de les aigües.  
9. En el cas que per a platges d'amuntegament, depòsit de materials i parc de maquinària es necessiten terrenys fora de la pista de treball, s'ubicaran en parcel·les en què l'afecció a la vegetació siga mínima amb la supervisió de la direcció del Parc Natural del Montgó. Una vegada finalitzades les obres els terrenys hauran de restaurar-se.  
10. En relació amb la restauració d'aquelles zones amb vegetació natural s'efectuarà supervisió amb la direcció del Parc Natural del Montgó per a determinar si és necessari efectuar modificacions en les espècies triades, densitats, característiques dels plançons, etc. Les esculleres i els gabions de pedres s'engravaran amb terra per a facilitar la regeneració vegetal.  
11. S'obtindrà l'autorització de l'organisme de conca corresponent en aquelles actuacions que afecten el domini públic hidràulic, i es respecten les condicions imposades en l'autorització d'estes.  
  
12. Es disposaran amb els permisos pertinents per a la captació de l'aigua utilitzada en la prova hidràulica de les canonades. S'implantaran mesures per a evitar l'absorció de fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en l'esmentada prova, s'haurà de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per al seu abocament a llit públic. Els productes químics sobrants es derivaran a gestor autoritzat. En qualsevol cas prèviament i amb suficient antelació s'informarà la direcció del Parc Natural del Montgó perquè donen el vistiplau per a evitar que tant la captació de l'aigua com el seu abocament ocasionen efectes negatius en l'àmbit del PORN.  
13. Manteniment i posada a punt adequada de la maquinària.  
Les reparacions i la posada a punt de la maquinària es realitzaran en tallers degudament autoritzats.  
14. Es procedirà al reg de pista de treball ben sovint suficient en aquelles zones en què per climatologia o altres circumstàncies es preveja generar un excés de pols, en especial en aquelles zones pròximes a població. Els camions que discórreguen amb material que puga generar pols s'hauran de cobrir amb una lona.  
15. En el desenrotllament de les obres es respectaran els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això.  
16. Es complirà el que establix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, en relació a les obres en la proximitat de zones naturals. S'efectuaran, cas de ser necessari, les correccions o mesures, que pels servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria s'estimen necessaris.  
17. En relació amb l'afecció al patrimoni cultural, prèviament a l'execució de l'obra i amb suficient antelació, haurà d'obtindre's l'informe favorable de la Conselleria de Cultura d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1989, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, i en cas de ser favorable es compliran les mesures que s'hi indiquen.  
Serà necessària la presència d'un arqueòleg durant les obres de canalització que realitze el seguiment continuat d'estes, llevat que en l'informe de la Conselleria de Cultura s'estimara el contrari.  
Si en el transcurs de les obres apareixen restes arqueològiques o paleontològics s'haurà de suspendre l'actuació havent de delimitar-se el perímetre d'afecció i notificar de forma immediata a la Conselleria de Cultura l'aparició de les dits troballes, de conformitat amb la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
18. Respecte a l'afecció del camins ramaders, es complirà el que establix la legislació de vies pecuàries i s'obtindrà l'autorització d'ocupació davant de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria, i es complixen les condicions que esat establisca.  
19. En relació amb les línies elèctriques de connexió a les posicions de vàlvules se sotmetran estes a avaluació d'impacte ambiental en el cas que així es requerisca d'acord amb la legislació d'impacte ambiental.  
  
20. En relació amb el programa de vigilància ambiental es considera necessari estendre'l al control de totes les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental de novembre de 2005 (remés amb data d'entrada de 2 de juny de 2006) base per a la Declaració d'Impacte Ambiental de 12 de juny de 2007 del projecte de gasoducte de transport Marina Alta (V-0 a V-156) i de l'addenda a l'estudi d'impacte ambiental al referit projecte (tram V-156 a posició final 03) d'octubre de 2006 (remesa amb data d'entrada de 20 de setembre de 2007). Es considera igualment que pel promotor es contractarà, tal com proposa, assistent tècnic ambiental per al control del programa de vigilància ambiental.  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra esta resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 29 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Ma. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 220/2006-AIA.  
Títol: homologació zonificativa per a explotació de pedreres a Llombai.  
Promotor: Ajuntament de Llombai.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Llombai i CTU.  
Localització: terme municipal de Llombai (València).  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte.   
L'objecte del present projecte és la zonificació com a zona d'extracció d'àrids per a la ubicació posterior d'una pedrera una superfície de 84,96 ha de sòl no urbanitzable comú, classificat en el vigent Pla General d'Ordenació Urbana de Llombai aprovat en les normes subsidiàries de planejament de 1982, ubicat al nord-est del terme municipal, en el paratge denominat lloma del barranc de l'Aspre.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
Els terrenys objecte d'explotació constituïxen una nova pedrera i estan emmarcats pel límit de terme municipal amb Picassent al nord, i el gasoducte pertanyent a la Xarxa Sud de València Ramal Ford propietat d'Enagás, SA, i el Paratge Natural Municipal el Tello al sud, tot això en l'àmbit de la muntanya catalogat d'utilitat pública denominat Alèdua (CUP-cons. V3015 V36).  
Les parcel·les afectades per l'explotació seran la 205, 206, 207, 234, 252 i 253 del polígon 3 i les parcel·les 1277, 1278 i 1286 del polígon 2 del municipi de Llombai.  
3. Alternatives  
No es plantegen alternatives tècniques a l'actuació proposada. L'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant EsIA) afirma, que per a l'elecció de la zona d'actuació s'han tingut en compte criteris ambientals:  
  
1. El que establix el nou PGOU de Llombai, actualment en redacció, el qual planifica el desenrotllament urbanístic del municipi amb una visió global, i potencia el manteniment del patrimoni cultural, paisatgístic i natural del municipi.  
2. La qualificació del sòl: la pedrera s'ha ubicat en sòl rústic sense protecció.  
3. Infraestructures existents (gasoducte): distància de protecció sempre major de 175 m.  
4. La morfologia de circ de la pedrera prevista fa que siga favorable per a:  
- L'ocultació de les vistes.  
- La retenció en l'àmbit d'obres de la pols produït.  
- L'efecte pantalla quant a la producció de sorolls.  
- La retenció de les aigües d'escolament produïdes, per al control de la seua eixida cap a llits naturals en condicions acceptables (sense càrrega de sòlids i amb energies no erosives).  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
Amb data 7 de juny de 2006, la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre la documentació relativa a l'homologació zonificativa per a explotació de pedreres en el terme municipal de Llombai, composta per expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi i document d'homologació.  
2. Informació pública.   
L'Ajuntament de Llombai va exposar al públic l'estudi d'impacte ambiental, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons l'anunci publicat en el DOGV núm. 5038, de 29 de juny de 2005.  
Durant el període d'informació pública es van presentar 329 al·legacions dividides en 11 tipus diferents de proposta a causa de la repetició de continguts, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament de Llombai, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació pública realitzat i un resum de les al·legacions presentades junt amb la seua contestació per part del tècnic de l'Ajuntament.  
3. Resum de les al·legacions.   
L'informe tècnic de resposta de les al·legacions, realitzat per EVREN (Avaluació de Recursos Naturals) com a assessor de l'Ajuntament de Llombai, contesta les al·legacions de caràcter ambiental, i les desestima totes i cada una d'estes. A continuació, es presenta un resum de les al·legacions més importants:  
- La zona de la pedrera inclou sòl declarat paratge natural municipal denominat el Tello, per l'acord de 6 de maig de 2005.  
- La zonificació contravé la Llei 4/2004, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, i cita en concret la infracció de la disposició transitòria segona, en l'apartat 4.  
- L'EsIA incomplix l'Orde de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
- L'expedient vulnera el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'Ordenació Ambiental d'Explotacions Mineres en Espais Forestals de la Comunitat Valenciana, que exigix un pla de restauració.  
- Segons la Llei 4/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, el procediment per a autoritzar l'explotació de pedreres en sòl no urbanitzable comú del terme municipal de Llombai és per mitjà de la declaració d'interés comunitari (DIC).  
- Hi ha nuclis de població dispersos a una distància inferior als 2.000 m del perímetre de la zona que es pretén explotar com a pedrera.  
  
- El traçat del gasoducte València-Alacant discorre a menys de 900 m del perímetre de la zona que es pretén explotar com a pedrera.  
- No es determinen les vies d'accés a la pedrera ni es quantifica el trànsit de vehicles pesants que hauran de suportar diàriament.  
- Les mesures de restauració ambiental i paisatgística enunciades en les mesures correctores del document EsIA per a l'homologació zonificativa són una simple enumeració i no formen part d'un pla de restauració.  
- La zona triada com més idònia per a la implantació de la pedrera se situa exactament junt amb el límit sud-oest del terme municipal de Picassent, en una zona classificada pel PGOU de Picassent com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística (zona de l'Almud, alts de Gualeta, cova de l'Àguila), així com sòl no urbanitzable de protecció arqueològica (molló de l'Almud) enclavat als voltants de l'àmbit de l'actuació. L'àrea destinada a l'explotació de la pedrera delimita amb la muntanya núm. 3044, denominat la Muntanya, que és objecte en l'actualitat del procediment per a la seua inclusió en el Catàleg de Forest d'Utilitat Pública de la Generalitat Valenciana. Esta muntanya limita, en el seu límit sud, amb la muntanya d'utilitat pública Alèdua, en terme municipal de Llombai.  
- La implantació de la pedrera suposarà un impacte sobre els camins rurals del terme de Picassent.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
S'emet el requeriment de la documentació a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, amb data \_\_\_\_.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els informes següents sol·licitats durant la seua tramitació:  
1. Direcció general de Patrimoni Cultural Valencià, de 25 de maig de 2006, que emet un informe patrimonial relatiu a l'homologació zonificativa pedreres de Llombai, en el qual es conclou el següent:  
«...Per tant, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels servicis tècnics, s'emet l'informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, l'estudi d'avaluació d'impacte ambiental del projecte d'explotació de la pedrera denominada Llombai, a Llombai (València)».  
2. Servici de Gestió Forestal de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, de 20 de juliol de 2006, que remet un informe forestal sobre l'homologació zonificativa explotació pedreres de sòl no urbanitzable de Llombai, en el qual s'informa el següent:   
«...Com s'indica en l'escrit l'àrea d'estudi que es pretén reclassificar està en la Forest d'Utilitat Pública denominada Alèdua. Entenem que la classificació segons el PGOF i la condició de forestal com a Forest d'Utilitat Pública no condicionen la reclassificació que es pretén pels motius següents i davall les condicions que es marquen en l'actual legislació:  
Amb l'entrada en vigor del Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'Ordenació Ambiental d'Explotacions Mineres en Espais Forestals de la Comunitat Valenciana, es modifica l'article 79 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana que queda redactat com seguix:  
  
«Les forests de domini públic i els catalogats com a utilitat pública o protectors no podran ser romputs ni dedicats a usos no forestals quan això supose una pèrdua definitiva dels valors que van motivar la inclusió de la forest en el catàleg d'utilitat pública».  
Per tant, es podrà plantejar l'activitat minera en els dits terrenys davall el procediment d'autorització d'ocupació temporal de forests de domini públic o catalogats d'utilitat pública establida en el Decret 82/2005, i amb l'aprovació d'un pla de restauració que garantisca la recuperació dels valors de la forest i una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada».  
3. Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, de 31 de juliol de 2006, que remet un informe en relació amb expedient sobre avaluació d'impacte ambiental sobre l'afecció del projecte d'homologació zonificativa explotació pedreres sòl no urbanitzable (SNU) de Llombai, en el qual es conclou el següent:  
«...Per tot el que anteriorment s'ha exposat, davant de l'absència de Pla Especial que desenrotlle la normativa del paratge natural municipal i a la vista dels límits de la zona proposada a homologació amb el Paratge Natural Municipal el Tello i la seua ubicació sobre terrenys qualificats com a àrea de protecció forestal per la normativa forestal, i ja que esta és qualificació, a més, li proporciona coherència a l'àrea perimetral i, per tant, repercutix en la seua adequada protecció, s'ha d'informar desfavorablement, per considerar que és incompatible esta actuació amb la preservació i conservació dels valors continguts en l'esmentat paratge natural municipal.  
Este informe és coherent amb el ja emés el 9 de juny de 2006, registre d'eixida de 12 de juny de 2006, i remés per esta Direcció General al director Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge de València, que en l'escrit de 4 de maig de 2006 va sol·licitar un informe per a la Comissió Territorial d'Urbanisme referit a esta homologació zonificativa».  
4. Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, de 28 de novembre de 2006, que remet un informe complementari a l'informe en relació amb expedient sobre avaluació d'impacte ambiental sobre l'afecció del projecte d'homologació zonificativa explotació pedreres sòl no urbanitzable (SNU) de Llombai, en el qual s'informe del següent:  
«Revisat l'informe emés el 31 de juliol de 2006 per este Servici d'Ordenació Sostenible del Medi en relació amb l'expedient sobre avaluació d'impacte ambiental sobre l'afecció del projecte d'homologació zonificativa explotació pedreres sòl no urbanitzable (SNU) de Llombai (València), es fa patent la necessitat de puntualitzar i aclarir este, per mitjà del present informe complementari.  
En les conclusions finals, on diu:  
«Per tot això que anteriorment s'ha exposat, davant de l'absència de Pla Especial que desenrotlle la normativa del paratge natural municipal i a la vista dels límits de la zona proposada a homologació amb el Paratge Natural Municipal el Tello i la seua ubicació sobre terrenys qualificats com a àrea de protecció forestal per la normativa forestal, i ja que esta és qualificació, a més, li proporciona coherència a l'àrea perimetral i, per tant, repercutix en la seua adequada protecció, s'ha d'informar desfavorablement, per considerar que és incompatible esta actuació amb la preservació i conservació dels valors continguts en el dit paratge natural municipal».  
Ha de dir:  
«Per tot el que anteriorment s'ha exposat, el sentit d'este informe està vinculat al futur Pla Especial que desenrotlle la normativa del Paratge Natural Municipal el Tello que, si és el cas, podria considerar i definir una àrea d'amortiment d'impactes, que afectaria previsiblement la zona proposada a homologació, ja que s'ubica sobre terrenys qualificats com a àrea de protecció forestal per la normativa forestal i que evitaria l'afecció indirecta sobre l'espai protegit, i es restringix determinats usos i activitats que pogueren ser perjudicials a este. Esta previsió és coherent amb l'Acord de 6 de maig de 2005, del Consell, ja indicat, i l'article quart, paràgraf segon, apartat a)».  
5. Servici de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de 30 de gener de 2007, que emet un informe sobre l'estudi de paisatge de l'homologació zonificativa per a explotació de pedreres en sòl no urbanitzable del municipi de Llombai, el qual conclou el següent:  
«...En conclusió cal informar que l'objecte del present informe és l'homologació zonificativa per a explotació de pedreres en sòl no urbanitzable del municipi de Llombai, el tràmit d'informació pública del qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, i, per tant no és de conformitat amb l'anteriorment assenyalat, exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjuí que, tal com s'ha indicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant.  
Per això, s'emet el present informe en contestació a la sol·licitud d'eixe Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, i s'assenyala que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'acompanye de l'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal emetre un informe respecte d'això per este servici».  
6. Servici de Conservació de la Biodiversitat, de 5 de febrer de 2007, que emet un informe sobre el projecte d'homologació zonificativa explotació de pedreres sòl no urbanitzable de Llombai, el qual informa del següent:  
«...No s'han detectat espais d'especial interés per a conservació d'espècies amenaçades, ni de flora ni de fauna, si bé en la proximitat hi ha l'avenc de l'Àguila, lloc declarat LIC per a la Xarxa Natura 2000, amb espècies catalogades com a vulnerables en el Catàleg Valencià d'Espècies de fauna Amenaçada (Rhinolophus ferrum-equinum, Rhinolophus euryale, Myotis blythii i Myotis myotis) que poden utilitzar de forma parcial part d'este territori. En els barrancs és freqüent l'aparició de mussol reial (Bubo bubo).  
La vegetació està formada per matolls i pastures serials amb algunes taques de xicotetes formacions arborades de Pinus halepensis. D'acord amb la Directiva 92/43 CEE d'hàbitats, destaquen les comunitats vegetals següents:  
  
  
  
Estes comunitats estan ben representades en els llocs proposats per a integrar la Xarxa Natura 2000 i no cal establir mesures especials en este cas.   
Al contrari, la localització del projecte en una zona de transició entre àrees naturals i els cultius pròxims, formen ecotons que té, en general, més riquesa quant a biodiversitat. En este cas haurien de preservar-se les escasses formacions arborades de la zona, així com, mentre siga possible, les àrees de barrancs, que són les àrees més sensibles.  
  
Finalment, l'estudi en qüestió no es presenten alternatives a la ubicació de la pedrera ni es fa menció de les repercussions de la transformació i/o creació de camins per a l'explotació i que podria afectar, si és el cas, a zones pròximes. Ha d'evitar-se l'afecció al pròxim avenc de l'Águila de Picassent».  
7. Informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València de 12 de juliol de 2007, sobre l'expedient d'homologació zonificativa explotació pedreres sòl no urbanitzable de Llombai, del qual cal destacar el següent:  
«... Per tant, la zona d'objecte de consulta ha de ser classificada com a sòl no urbanitzable protegit, ja que la declaració d'utilitat pública és un règim específic de protecció. A més, la zona complix les condicions del punt 1.d (article 4 de la Llei 10/2004, del Sòl No Urbanitzable), ja que és forest consorciada V-3015. Cal destacar també que segons s'indica en la pàgina 57 de l'EsIA remés, l'erosió actual és moderada però la potencial és molt alta, per la qual cosa també es complirà el punt 1.f de l'esmentat article. D'ací la importància de mantindre la vegetació...»  
  
«... En el punt 4.1.5 de l'EsIA, Hidrologia Superficial, menciona per damunt que un dels principals punts de descàrrega de les aigües superficials és l'Albufera. Crec que és important destacar que la zona que pretén l'homologació forma part de la conca hidrogràfica del llac i per eixe motiu es troba dins de l'àmbit del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Parc Natural de l'Albufera. Per tant, qualsevol actuació que puga afectar els barrancs cal estudiar els efectes en el parc natural....» «... l'activitat extractiva afectaria el barranc del Felipons, per la qual cosa és necessari establir les mesures de correcció hidrologicoforestal que no s'han reflectit en l'EsIA, per a evitar efectes negatius en el llac.»  
«... Reiterar que la zona estudiada sí que té una protecció especial ja que és forest d'utilitat pública i esta declaració segons establix la Llei 3/2003, Forestal de la Comunitat Valenciana, es realitza als terrenys forestals públics que hagen de ser conservats i millorats per la seua transcendència hidrologicoforestal o per les seues funcions ecològiques i socials. En este cas, esta transcendència hidrològica forestal esta patent perquè, a més, forma part de la conca de l'Albufera. No considere que l'explotació minera siga la millor forma de conservar i millorar la forest....»   
«... fer menció de la importància de la circulació de vehicles per les zones d'accés a la pedrera, a través de forest d'utilitat pública i junt amb el paratge natural municipal, que provocarà efectes nocius en la vegetació per l'emissió de gasos contaminants i sobretot per la pols que s'alça ja que són camins de terra, i que es deposita en els fulls...»  
  
«...En quant a l'accés l'EsIA diu que s'obriran només els camins pistes i rampes necessàries, açò hauria de concretar-se, perquè no indica com es justifica la necessitat o no d'obrir una pista nova». «...En els plans aportats figura una pista de nova obertura per a accedir a la teòrica zona d'explotació. Esta via no es menciona en la memòria, per la qual cosa no es pot informar».  
«... Quant a les mesures per a previndre els incendis forestals no s'aporta cap proposta, ni s'analitzen els distints factors que poden ocasionar incendis. S'hauran de determinar les distintes situacions de risc i les mesures a adoptar en cada cas. El mateix passa respecte al risc d'erosió, de forma genèrica diu que s'hauran d'adoptar mesures de control de l'escolament superficial, sense aportar res».  
  
«...Quant a la pantalla vegetal que també figura en els plans tampoc s'especifica en la memòria, per a poder informar haurien d'indicar: mètode de preparació del terreny i plantació, espècies a plantar, densitats, cures culturals».  
«... Finalment, cal ressaltar que la zona d'explotació se situaria junt amb el Paratge Natural Protegit del Tello, que estaria afectat de diversa forma i en concret en un dels aspectes que van motivar la seua declaració de paratge que és el paisatge, ja que encara que la pedrera no fóra visible des de la població com s'indica en l'estudi, si que serà visible des dels punts alts del paratge. Per descomptat la pols, pas de vehicles, etc., també afectaran negativament.  
Per a acabar cal assenyalar que la Llei 43/2003, de Forests, en el capítol I, usos del sòl, establix en l'article 39 la delimitació de l'ús forestal en el planejament urbanístic. Els instruments de planejament urbanístic, quan afecten la qualificació de terrenys forestals, requeriran l'informe de l'administració forestal competent. El dit informe serà vinculant si es tracta de muntanyes catalogats o protectors».  
8. Informe, de la Comissària d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sobre obertura per Àrids Llombai d'una pedrera en el terme municipal de Llombai (València) i el possible increment del consum d'aigua derivat de la dita activitat, a la vista del que establix l'annex A.1.8.4 de l'orde de la Comselleria de Territori i Habitatge i l'article 19 de la Llei 4/2004, de la Generalitat Valenciana, sobre Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge de 23 de maig de 2005, per la qual informa que:  
«... De tot allò que s'ha exposat es deduïx que el consum d'aigua previst en el projecte presentat, a part de ser d'escassa rellevància, està basat en un sistema de proveïment per mitjà de camions cisterna, l'origen del qual cal estimar necessàriament emparat per un dret d'aigua, ja que, en cas contrari, es produiria una infracció administrativa amb la consegüent obertura d'expedient sancionador al subministrador.  
Per tot això, als efectes previstos en l'Orde de la Conselleria de Territori i Habitatge de 3 de gener de 2005, vista la sol·licitud formulada per Áridos Llombai, així com la documentació tècnica aportada, esta Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe favorable sobre l'activitat de pedrera plantejada».  
Afeccions legals  
Respecte a l'estudi d'impacte ambiental de gener de 2005,  
1. Després de les consultes de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT i CTV no s'ha detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi   
2. Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana  
Consultada la Cartografia de l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana s'observa que els terrenys que formen part de l'homologació estan classificats com a sòl forestal.   
A més, estan en l'àmbit de la Forest Catalogat d'Utilitat Pública denominat Alèdua (V3015V036). Per tant els terrenys triats estan catalogats com a Forest d'Utilitat Pública.  
La zona proposada està pròxima a un jaciment arqueològic, situat cap a l'est denominat molló de l'Almud (poblat de l'Edat del Bronze). Per tant, part de la zona proposada està dins dels 500 metres qualificats en el PGOF com a zona d'influència a jaciment arqueològic.  
  
Haurà d'atendre's al que establix la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm.2.168, de 21 de desembre).  
3. Espais naturals protegits  
La totalitat dels terrenys afectats per l'homologació proposada està dins de l'àmbit territorial del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera, aprovat pel Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià (DOGV núm. 2516, de 26.05.95).  
  
4. PATRICOVA  
Després de consultar la cartografia temàtica d'Ordenació del Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), no s'ha detectat una zona amb risc d'inundabilitat.   
5. Camins ramaders.  
L'àrea d'homologació proposada no està travessada per cap camí ramader. No obstant això, com a via d'accés a la zona d'explotació per als vehicles pesants, es planteja com a traçat la utilització de part del camí ramader sendera del camí de València, d'amplària legal 20,89 metres.  
Per això, haurà d'atendre's a la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders.  
6. Rambles i llits  
Hi ha llits i/o barrancs entesos com a tals que poden estar afectats de forma directa o indirecta per l'actuació proposada. Estos són: el barranc de l'Aspre, Felipons i Cepellar.  
Hauran d'entendre's subjectes al que establix el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües i el Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del Domini Públic Hidràulic que desplega els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües.  
  
7. Jaciments arqueològics  
Es presenta l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, el qual confirma la no-afecció d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
8. Infraestructures de transport energètic  
Al sud de l'àmbit de l'homologació està el traçat del gasoducte Alacant-València Ramal Ford de la Xarxa Sud de València, propietat d'ENAGÁS.  
Les distàncies de protecció i servituds hauran de ser respectades pel projecte tal com establix la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del Sector d'Hidrocarburs, i la diversa legislació que la reglamenta.  
Consideracions ambientals  
1. La zona d'estudi està situada en el terme municipal de Llombai, en concret, al nord-oest de la dita localitat. Geològicament l'àrea d'estudi es caracteritza pel predomini de materials del Quaternari i un poc del Terciari. La litologia de la zona d'estudi es caracteritza pel predomini de les dolomies.  
Segons l'EsIA, les roques a extraure són dolomies i calcàries recristal·litzades, parcialment dolomitizadas amb colors crema, encara que no es descriu el mètode d'extracció.  
La zona presenta una fisiografia amb forma de turó en la qual destaquen les zones amb elevada pendent, la qual per les seues característiques topogràfiques, baixa grossària, pedregositat o davall contingut en bases, el seu ús està reduït al forestal. De fet, estes zones es caracteritzen per presentar un elevat valor ecològic atesa la seua abundant vegetació forestal consolidada i de futur desenrotllament.   
L'erosió actual de la zona és moderada i l'erosió potencial molt alta > (100 t ha/any) les, zones més elevades estan més exposades a l'erosió, per la possible desaparició de la seua rica coberta vegetal i per tindre un pendent elevada. La capacitat d'ús del sòl és baixa. En l'àmbit d'actuació s'assigna un ús forestal natural. No apareixen àrees degradades o relleus deteriorats.  
2. En l'EsIA presentat no es descriu el mètode d'explotació, els accessos previstos (únicament es presenta un possible accés en el pla núm. 1 situació de la cartografia de l'EsIA), els servicis i les instal·lacions complementàries al projecte ni les afeccions que produirien, tenint en compte que algunes de les instal·lacions complementàries, com ara obertures de camins i línies elèctriques poden estar sotmeses, per si mateixes, a avaluació de l'impacte ambiental.   
Donada la importància de la ubicació de la futura pedrera, falta en l'EsIA l'examen detallat de les alternatives tècnicament viables i la justificació de la solució adoptada; únicament s'han tingut en compte una sèrie de factors tècnics per al disseny del perímetre de la futura pedrera.  
D'altra banda, no es realitza la valoració de les afeccions ni l'establiment de mesures de control i de correcció des d'un projecte d'explotació. Per això, la valoració dels impactes que produirà l'homologació zonificativa per a l'explotació de pedreres no està detallada i manca, per tant, de valor objectiu.  
3. Quant a la vegetació present en la zona d'estudi, està formada per matolls i pastures serials amb algunes taques de xicotetes formacions arborades de Pinus halepensis. D'acord amb la Directiva 92/43 CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la Conservació dels Hàbitats Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres, destaca la presència de les comunitats vegetals següents:  
  
  
  
Segons l'informe del Servici de Conservació de la Biodiversitat de 5 de febrer de 2007, estes comunitats estan ben representades en els llocs proposats per a integrar la Xarxa Natura 2000 i no cal establir mesures especials en este cas.  
Cal destacar que en visita de camp realitzada la zona s'ha observat que en la zona proposada hi ha una abundant presència d'exemplars de Pinus halepensis de poca edat i en perfecte estat fenològic i sanitari, els quals en un futur, estan destinats a consolidar la zona com una àrea d'arbratge natural. A més, segons l'esmentat informe del Servici de Conservació de la Biodiversitat, estes formacions de pinedes de Pinus halepensis haurien de preservar-se.  
A més, en la visita realitzada a la zona d'estudi, s'han trobat exemplars de Chamaerops humilis, Thymus spp. i Quercus rotundifolia, les quals estan incloses en l'annex III de l'Orde de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, per la qual cosa està sotmesa a l'autorització prèvia la seua tala o desarrelament.  
4. L'EsIA a l'inici del capítol dedicat a la fauna establix un catàleg que arreplega aquelles espècies que d'alguna manera o una altra es relacionen amb l'àrea d'estudi, tot això després de la consulta de bibliografia especialitzada consultada. Esta llista és una recopilació de noms en què s'assenyala la probabilitat de la seua presència en la zona o no segons els ecosistemes o hàbitats presents en la zona segons la bibliografia. Per tant, que no dóna molta informació sobre la fauna existent en el sector, perquè no assenyala en quins punts es pot trobar predominança de cada espècie ni com fan ús de l'àrea d'estudi, i s'assenyala si és l'àrea de campeig o quins són els punts més freqüents de pas. Per tant, la informació a este respecte és insuficient, la qual cosa porta a una difícil valoració de la zona.  
D'altra banda, en la llista presentada en l'EsIA s'han trobat algunes de les espècies amb algun tipus de protecció d'acord amb el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i es regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades, i s'establixen categories i normes per a la seua protecció, com són el cas del fardatxo ocel·lat, el renoc comú, l'eriçó europeu, el cruixidell, el teuladí comú, l'estornell negre, la serp verda, la mostela. L'EsIA no especifica l'afecció del projecte a estes espècies que apareixen en la llista.  
  
Segons l'EsIA, no cal indicar la presència d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció, ni es troben en l'àrea d'estudi, cap de les espècies del Catàleg Nacional d'Espècies Amenaçades Reial Decret 439/1990, de 30 de març.  
Segons l'informe del Servici de Conservació de la Biodiversitat de 5 de febrer de 2007, encara que no s'han detectat espais d'especial interés per a la conservació, hi ha espècies catalogades com a vulnerables en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada que poden utilitzar de forma parcial part de la zona proposada. Estes espècies són Rhinolophus ferrum-equinum (rata penada gran de ferradura), Rhinolophus euryale (rata penada de ferradura mediterrània), Myotis blythii (rata penada aguiló comú mitjà) i Myotis myotis (rata penada aguiló comú gran). A més, l'informe indica que en els barrancs és freqüent l'aparició de mussol reial, Bubo bubo (cal recordar que la zona d'estudi està travessada per tres barrancs: barranc de l'Aspre, Felipons i Cepellar.  
  
5. D'acord amb l'article 2 de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'àmbit del Pla Parcial està en terrenys forestals ja que, als efectes de la present llei, els terrenys proposats presenten superfícies cobertes d'espècies arbòries, arbustives, de matoll o herbàcies, d'origen natural o procedents de sembra o plantació, que complisquen o puguen complir funcions ecològiques, de protecció, de producció, de paisatge o recreatives. Igualment, es consideren muntanyes o terrenys forestals.  
  
A més, la zona proposada s'ubica sobre la forest consorciada V-3015, catalogada d'utilitat pública amb el número 36 dels de la província de València, denominada Alèdua, pertanyent a l'Ajuntament de Llombai, inscrita en el Registre de la Propietat de Carlet el 6 de juliol de 1929, que, al seu torn, és limítrof amb la forest consorciada V-3044, propi de Picassent, que està en tramitació per a la seua inclusió en el Catàleg de Forests d'Utilitat Pública. En este registre administratiu públic estan inscrits aquelles forests la protecció de les quals estima prioritària en funció de la seua importància hidrologicoforestal per a la detenció dels processos erosius i la regulació dels règims hídrics, així com pel seu elevat interés ecològic i social.   
D'acord amb l'informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València de 12 de juliol de 2007 l'homologació plantejada és contrària a l'article 4.1. 4.1.b., 4.1.d. i 4.1.f. de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del Sòl no Urbanitzable, ja que la zona objecte de consulta hauria de ser classificada com a Sòl No Urbanitzable Protegit, pel fet que la declaració d'Utilitat Pública és un règim específic de protecció, per ser forest consorciada V-3015 i per ser una zona amb una erosió potencial molt alta. A més, l'esmentat informe reitera que la zona estudiada si té una protecció especial ja que és forest d'utilitat pública i esta declaració segons establix la Llei 3/2003, Forestal de la Comunitat Valenciana, es realitza en els terrenys forestals públics que hagen de ser conservats i millorats per la seua transcendència hidrologicoforestal o per les seues funcions ecològiques i socials. En este cas esta transcendència hidrològica forestal està patent perquè, a més, forma part de la conca de l'Albufera. Este informe considera que l'explotació minera no és la millor forma de conservar i millorar la muntanya.  
Destacar la importància d'estes formacions vegetals d'espècies forestals matolls, per la labor que realitzen en el control de l'erosió i la restauració hidrologicoforestal, i són espècies de matoll d'alta capacitat protectora en àrees potencialment molt sensibles a la pèrdua de sòl com és la zona d'estudi. Per tot això, la implantació d'una pedrera provocaria un important augment de l'erosió d'esta zona, la qual seria molt agressiva i més tenint en compte que se situa sobre terrenys qualificats com d'erosió potencial molt alta > 100 t/ha/any, i tenint en compte, també, que el sòl té un ús forestal, i és la coberta vegetal que posseïxen la barrera natural davant de l'erosió. Al mateix temps, l'eliminació de les zones de terrenys forestal implicarà la desaparició d'elements vegetals característics del bosc mediterrani característic d'este enclavament.  
  
En l'EsIA, no es tenen en compte accions per a la reducció de processos i riscos de la coberta vegetal i ecosistemes forestals. No s'establixen unes mesures contra la desertificació i els processos erosius relatius a la prevenció d'incendis forestals, per a la qual cosa s'hauria de protegir el sòl amb arbratge i/o matoll d'alta cobertura per mitjà de repoblacions o ajudes a la regeneració, especialment en terrenys amb capacitat per a albergar arbratge o matoll d'alta cobertura, aquells que tinguen arbratge esclarissat, matolls regressius o de pastura degradats, com és el cas que ens ocupa. També s'hauria de protegir i regular els cicles hidrològics i els sòls, a més de les mesures anteriors, per mitjà de hidrotècniques adequades i l'estabilització de vessants.  
Quant a la pantalla vegetal que també figura en els plans destaquem que no s'especifica en la memòria de l'EsIA. Per a poder informar d'esta s'hauria d'indicar el mètode de preparació del terreny i la plantació, les espècies a plantar, les densitats, les cures culturals.   
  
En l'informe de 31 de juliol de 2006, del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, en el punt 8 es fa referència al caràcter públic de la forest sobre la qual es pretén reservar l'ús del sòl per a la implantació d'una pedrera. En este informe es recorda que, d'acord amb l'article 33.a qualifica com a àrees de sòl forestal de protecció aquelles forests incloses en el Catàleg de Forests d'Utilitat Pública i aquelles que encara no estant catalogades siguen de propietat de la Generalitat o que sent de propietat particular estiguen incloses en consorcis i convenis o siguen declarades protectores, mentre mantinguen el règim legal de protecció jurídica que els caracteritza.  
D'altra banda, és important no oblidar l'ús social que ha de reservar-se per al patrimoni natural, des del punt de vista de la investigació, estudi, ensenyança i gaudi ordenat de la naturalesa. El caràcter social i lúdic d'esta forest d'utilitat pública es demostra per la presència en el paratge de senderes senyalitzades de xicotet recorregut i per l'ús habitual de caminants i cicloturistes. Esta funció social és una de les principals funcions que ha de complir un espai natural protegit i, atesa la ubicació de la pedrera pretesa, s'ha de reconéixer la necessitat i adquirir el compromís per part de l'Ajuntament de Llombai de restaurar i recuperar este espai i els hàbitats que ho ocupen donades les característiques significatives que han donat lloc a la protecció de la pràctica totalitat dels terrenys que el rodegen i per ser una zona de transició entre espais protegits d'ús públic. L'informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València de 12 de juliol de 2007 no està d'acord amb l'afirmació que es realitza en el punt 5.1.1 de l'EsIA que considera que en l'actualitat el sòl no té un ús concret. L'ús actual és forestal que implica de protecció contra l'erosió, la recarrega d'aqüífers, la protecció de fauna i flora, la conservació de la biodiversitat...  
  
Cal assenyalar, que li informe del Servici de Gestió Forestal de 20 de juliol de 2006, a pesar de la condició de la seua classificació segons el PGOF i la condició de forestal com a forest d'utilitat pública, informa que es podrà plantejar l'activitat minera en els dits terrenys davall el procediment d'autorització d'ocupació temporal de forests de domini públic o catalogats d'utilitat pública establida en el Decret 82/2005 sempre que no supose una pèrdua definitiva dels valors que van motivar la inclusió de la forest en el catàleg d'utilitat pública. Tot açò, condicionat a l'aprovació d'un pla de restauració que garantisca la recuperació dels valors de la forest i una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada.  
Les mesures presentades en l'EsIA com a protectores per al control del risc elevat d'incendi forestal que presenta la zona d'actuació i les zones limítrofs, són molt escasses i poc desenrotllades. No s'aporta cap proposta, ni s'analitzen els distints factors que poden ocasionar incendis. S'hauran de determinar les distintes situacions de risc i les mesures a adoptar en cada cas. A més, s'observa una contradicció entre allò que s'ha exposat en el punt 4.7.2 altres riscos ambientals, en el qual s'afirma que no hi ha risc d'incendi forestal, amb el que s'ha dit en el punt 6.1.3. riscos naturals, en el qual s'afirma que el risc d'incendis forestals és elevat.  
6. La zona proposada limita pel sud amb el Paratge Natural Municipal el Tello, declarat mitjançant l'Acord de 6 de maig 2005, del Consell de la Generalitat a iniciativa del mateix Ajuntament de Llombai (DOGV núm. 5002, de 10 de febrer de 2005), el qual disposa d'un règim jurídic de protecció orientat a protegir la integritat dels ecosistemes naturals, i no admet ús o activitat que pose en perill la conservació dels valors que motiven la seua conservació, raó de l'interés botànic, ecològic, geomorfològic i paisatgístic del paratge natural municipal, d'acord amb les normes bàsiques contingudes en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
Segons l'Acord de 6 de maig de 2005, la parcel·la 1.286 del polígon 2 forma part del Paratge Natural Municipal el Tello, i està dins del conjunt de parcel·les que integra la proposta (segons la pàgina 19 de l'EsIA). Per tant, s'haurà de redelimitar l'actuació excloent del sector la part de la parcel·la 1.286 del polígon 2 de Llombai que està dins de la delimitació del paratge.  
La zona proposada en l'homologació té els mateixos mèrits establits en l'acord de 6 de maig de 2005, per a la seua declaració com a paratge natural municipal. Té els mateixos valors ecològics, paisatgístics, científics i recreatius en l'àmbit local que justifiquen la seua protecció.   
  
La zona objecte d'homologació està enclavada en terrenys limítrofs al Paratge Natural Municipal el Tello i que es prolonguen cap al municipi de Picassent, els quals constituïxen la primera forest que s'alça davant de la costa, en una zona amb alt nivell d'urbanització i intensa activitat industrial. Tot això, li conferix a estos terrenys un valor especial per a la seua conservació.  
Segons l'informe de 31 de juliol de 2006, del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, en el punt 6, l'article quart, paràgraf segon, apartat a) de l'Acord de 6 de maig, pel qual es declara paratge natural municipal, indica que les competències de les administracions públiques s'exerciran de manera que queden preservats tots els valors geomorfològics, botànics, ecològics, paisatgístics i naturals del paratge natural municipal, i avaluar amb especial atenció els possibles impactes ambientals produïts per les actuacions exteriors a este. I continua dient que açò hauria d'afectar la zona perimetral del paratge, amb una certa amplària, si bé mentre no es redacte el Pla Especial, esta no queda definida. Acaba l'informe concloent que «el sentit d'este informe està vinculat al futur Pla Especial que desplegue la normativa del Paratge Natural Municipal el Tello que, si és el cas podria considerar i definir una àrea d'amortiment d'impactes, que afectaria previsiblement la zona proposada a homologació, ja que s'ubica sobre terrenys qualificats com a àrea de protecció forestal per la normativa forestal i que evitaria l'afecció indirecta sobre l'espai protegit, i es restringixen determinats usos i activitats que pogueren ser perjudicials a este. Esta previsió és coherent amb l'Acord de 6 de maig del Consell, ja indicat i l'article quart, paràgraf segon, apartat a)».   
  
L'informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València de 12 de juliol de 2007, ressalta en les seues conclusions que la zona d'explotació se situaria junt amb el paratge natural protegit del Tello, que estaria afectat de diversa forma i en concret en un dels aspectes que van motivar la seua declaració de paratge que és el paisatge, ja que encara que la pedrera no fóra visible des de la població com s'indica en l'estudi, sí que serà visible des dels punts alts del paratge. Per descomptat la pols, pas de vehicles etc., també afectaran negativament.  
  
Esta actuació afectaria, de forma notable, els terrenys limítrofs al Paratge Natural Municipal el Tello, tots estos considerats per l'acord com a terrenys la conservació dels qual és important. Una explotació d'àrids en terrenys situats en el límit del paratge natural municipal provocaria una agressió molt important als valors geomorfològics, paisatgístics, botànics i ecològics del dit paratge. Per això, i pel que indica anteriorment en l'informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, la viabilitat de l'homologació estarà vinculat al futur Pla Especial de Protecció que desplegue la normativa del Paratge Natural Municipal el Tello, ja que en estos moments no hi ha elements que asseguren la no afecció del projecte als terrenys limítrofs protegits.  
  
Este règim jurídic està orientat a protegir la integritat dels ecosistemes naturals, i no s'admet ús o activitat que posen en perill la conservació dels valors botànics, ecològics, geomorfològics i paisatgístics que posseïxen estos terrenys i els seus limítrofs.  
Des del punt de vista ambiental, no s'ha d'estudiar la zona considerant que l'afecció produïda acaba on acaben els límits triats; i, més encara, quan l'activitat que es pretén desenrotllar és la d'extracció d'àrids.  
  
Les característiques o els valors ecològics, paisatgístics, científics i recreatius en l'àmbit local i que justifiquen la seua protecció, no acaben amb estos límits administratius.  
D'altra banda, la totalitat dels terrenys afectats per l'homologació proposada està dins de l'àmbit territorial del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera, aprovat pel Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià (DOGV núm. 2516, de 26.05.1995).  
7. Segons l'EsIA, l'aigua a emprar procedirà d'un depòsit que s'instal·larà als voltants de la planta per a neteges i assentament de la pols. El depòsit serà alimentat per mitjà de camió cisterna. Com a aigua potable s'utilitzarà aigua embotellada.  
En la documentació de l'expedient es presenta l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, d'acord amb l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
Segons l'EsIA, el sanejament de les aigües residuals procedents dels servicis sanitaris, seran canalitzades des dels distints servicis fins a la fossa sèptica construïda, que serà buidada i transportada a lloc de tractament final periòdicament. La fossa sèptica estarà homologada, i tindrà un rendiment superior al 90%.   
No s'indica quin va ser el lloc del tractament final de les aigües residuals. No s'indica on és, si és un lloc que estiga autoritzat per a este tractament, ni si té les característiques o la capacitat suficient per a assumir el tractament indicat. Per tant, no està degudament justificat quin serà el sanejament de les aigües residuals.   
Segons l'EsIA (pàgina 74), el canvi d'ús del sòl com a conseqüència de la zonificació proposada farà que els terrenys afectats passaran a destinar-se a extracció d'àrids i les infraestructures necessàries per a l'actuació, com ara accessos a la zona d'explotació (no definits), i construcció de la planta de trituració, caseta de comandaments, oficines, vestidors, menjador i bàscula (no definits en l'EsIA). Açò comportarà l'ús d'un sòl que fins ara no tenia cap concret i que simplement era un espai natural.  
A més, es produiran efectes com la modificació del perfil de terreny, pèrdues quantitatives i qualitatives de sòl, de flora i de fauna. L'extracció i construcció de les infraestructures auxiliars suposarà una pèrdua de la cobertura vegetal i principalment una modificació substancial del paisatge existent durant l'explotació de la pedrera i fins que es realitze el projecte de restauració.  
Per tant, en este EsIA es té constància del fort impacte que estes instal·lacions ocasionaran però no es valoren i en canvi es deixen per a una etapa posterior d'implantació del projecte.  
Tot això indica que sobre el factor sòl es produirà un impacte negatiu molt important que és l'eliminació parcial i/o modificació de la seua estructura. Açò suposa una mesura contra l'erosió del sòl, com principal causa de la desertificació i per la seua repercussió sobre el paisatge, la productivitat vegetal i el cicle hidrològic. A més, no es proposen mesures per a corregir o restablir este impacte tan negatiu i important.  
  
És molt important destacar que l'EsIA indica (pàgina 61) que l'Ajuntament de Llombai està tramitant el nou Pla General d'Ordenació Urbana, en el qual es classificaran els terrenys del Paratge Natural Municipal el Tello com a sòl no urbanitzable d'especial protecció paratge natural municipal. Este fet resulta contradictori amb la intenció d'establir una reserva de sòl per a extracció d'àrids emmarcat en sòl d'especial protecció, sense tindre en compte que l'exercici de l'activitat produirà un impacte negatiu als terrenys adjacents protegits i preservats pel mateix Ajuntament i per esta Conselleria.  
  
S'hauria de preveure la possibilitat per part de l'Ajuntament d'establir en el nou PGOU la lògica continuïtat de protecció establida en els terrenys adjacents del mateix planejament de Llombai i els limítrofs del terme municipal de Picassent, en els quals el seu PGOU protegix els terrenys classificant-los com a sòl no urbanitzable d'especial protecció paisatgística i ecològica. I més, quan en esta mateixa proposta plantejada no es justifica la perduda dels valors que fan d'este sòl que siga objecte de protecció.  
El mateix EsIA, en el punt 4.5 unitats ambientals (pàgina 51), indica: «després d'estudiar la zona s'ha arribat a la conclusió que es pot considerar tot com una única unitat ambiental, ja que les característiques del medi són homogènies». Açò reforça la idea de considerar la zona proposada i els seus voltants amb les mateixes característiques i valors que donen peu a la protecció.  
8. Respecte a la hidrologia superficial, segons l'EsIA, la zona d'explotació proposada intercepta els barrancs de l'Aspre, Felipons i Cepellar.   
D'acord amb l'article 14.5 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, no s'autoritzarà l'aterrament o la reducció de tots els llits públics i privats sense que existisca un projecte degudament aprovat per l'organisme de conca competent, que preveja i garantisca una solució alternativa per al transcurs de les aigües, sense perjuí de les limitacions establides en la legislació en matèria d'aigües.  
Tal com s'establix en els articles 2 i 6 del Text Refós de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, pertanyen al domini públic hidràulic els llits de corrents naturals, ja siguen contínues o discontínues. Estos llits estan protegits per una franja lateral de 5 metres d'amplària, que constituïx la zona de servitud, i per una franja lateral de 100 metres d'amplària, que conforma la zona de policia. La mencionada zona de servitud s'ha de mantindre expedita, i queda supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com s'establix en l'article 9 del Reglament de Domini Públic Hidràulic, Reial Decret 849/1986, modificat pel Reial Decret 606/2003.  
  
Així mateix, en virtut del que establix l'article 132 de la Constitució Espanyola i els articles 2 i 4 del text refós de la Llei d'Aigües, tot sòl pertanyent a domini públic hidràulic és inalienable, imprescriptible, i inembargable i com a tal, ha de quedar al marge de tot procés d'urbanització, classificant-se com a sòl no urbanitzable d'especial protecció (article 4 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, del Sòl No Urbanitzable).  
Segons l'Informe del Servici de Conservació de la Biodiversitat, de data 5 de febrer de 2007, haurien de preservar-se les àrees dels barrancs que són les àrees més sensibles, per la seua riquesa en biodiversitat.  
  
Segons l'EsIA (pàgina 75), les aigües superficials podran ser contaminades per la manipulació i emmagatzematge de substàncies contaminants com l'arrossegament de pols i partícules per l'aigua, la qual cosa incrementa els sòlids en suspensió i la terbolesa de l'aigua que previsiblement aconseguirà els llits dels barrancs presents en la zona.  
Segons l'informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València de 12 de juliol de 2007, en el punt 4.1.5, Hidrologia superficial, de l'EsIA, menciona més amunt que un dels principals punts de descàrrega de les aigües superficials és l'Albufera. Crec que és important destacar que la zona que pretén l'homologació forma part de la conca hidrogràfica del llac i per eixe motiu està dins de l'àmbit del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Parc Natural de l'Albufera. Per tant, qualsevol actuació que puga afectar els barrancs cal estudiar els efectes en el parc natural. També destaca que l'activitat extractiva afectaria el barranc de Felipons, per la qual cosa és necessari establir les mesures de correcció hidrologicoforestal que no s'han reflectit en l'EsIA, per a evitar efectes negatius en el llac de l'Albufera.  
  
9. Com a via d'accés al sector es planteja utilitzar part del camí ramader sendera cel camí de València, el qual circula per l'est junt amb el Paratge Natural Municipal el Tello i que estarà afectat per la circulació de vehicles pesants, ja que poden ser utilitzades com a accés a la zona. L'accés triat, segons l'EsIA, no presenta les característiques pròpies per a l'ús que es pretén d'este, ja que és un terreny molt irregular, pedregós, estret i amb forts pendents en algun dels seus trams. A més, l'EsIA no estudia l'afecció que provocarà el pas de camions pesants per esta via, ni proposa cap mesura respecte d'això, com a mesures de condicionament, de marcació, mesures per a la reparació dels danys una vegada s'hagen conclòs les obres respectant-se el seu traçat i amplària legal, etc.   
L'informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València de 12 de juliol de 2007, fa menció de la importància de la circulació de vehicles per les zones d'accés a la pedrera, a través de la forest d'utilitat pública i junt amb el paratge natural municipal, que provocarà efectes nocius en la vegetació per l'emissió de gasos contaminants i sobretot per la pols que s'alça al ser camins de terra, i que es deposita en els fulls.   
D'altra banda, quant a l'accés, l'EsIA cita que s'obriran només els camins, pistes i rampes necessàries. Açò hauria de concretar-se, perquè no s'indica com es justifica la necessitat o no d'obrir una pista nova. En els plans aportats en l'EsIA, figura una pista de nova obertura per a accedir a la teòrica zona d'explotació, via que no es menciona en la memòria de l'EsIA.  
A més, el nou traçat proposat per a accedir a la pedrera travessarà el gasoducte Alacant-València, el barranc de Bols i a més de la dificultat afegida que presenta la zona atés el pendent de la zona. En l'EsIA no s'avalua, ni tan sols se cita, esta afecció tan important que haurà d'obtindre les autoritzacions de l'empresa propietària d'acord amb el que establix la llei d'hidrocarburs i el reglament que regula el seu transport i el domini públic.  
En les zones objecte de totes maneres d'ordenació territorial, el nou traçat que, si és el cas, haja de realitzar-se, haurà d'assegurar amb caràcter previ el manteniment de la integritat superficial, la idoneïtat dels itineraris i la continuïtat dels traçats, junt amb la del trànsit ramader, així com els altres usos compatibles i complementaris d'aquell (article 12 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders).  
  
Segons la documentació aportada, s'haurà d'obrir un camí o pista necessària per a connectar els camins existents amb l'accés a la zona d'extracció. L'obertura del camí d'accés a la pedrera constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 1.i del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
  
D'altra banda, l'article 162 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2520, de 01.06.1995), també sotmet les carreteres, els camins i les pistes forestals i la seua ampliació que afecten terrenys forestals, quan no estiguen sotmesos a Declaració d'Impacte Ambiental (en este cas sí que està sotmés a declaració, segons l'anterior), se sotmetran al procediment d'estimació d'impacte ambiental.  
Per tot això, l'accés a la zona d'extracció haurà de sotmetre's al procediment d'avaluació de l'impacte ambiental, i l'aprovació de l'homologació zonificativa per a explotació de pedreres estarà supeditada a l'aprovació favorable de l'incoat expedient d'avaluació de l'impacte ambiental del camí d'accés a la zona d'extracció.  
10. El clima de la zona participa de les característiques pròpies del clima mediterrani litoral septentrional. Està en la zona entre la plana litoral septentrional, les muntanyes del NM i l'altiplà d'Utiel Requena.  
  
Es caracteritza per presentar pluges irregularment repartides en quantitat i temps que, junt amb l'orografia, fan que els cursos d'aigua es caracteritzen per tindre un règim típicament mediterrani de cabal discontinu, amb fortes avingudes de curta duració. Açò accentua l'interés de preveure la necessitat de preservar els llits dels barrancs afectats per l'actuació.   
Les màximes precipitacions es produïxen al novembre i són escasses a l'estiu. L'estació seca és de 4-5 mesos, l'oscil·lació tèrmica és moderada i les temperatures moderades. Una altra peculiaritat és l'elevada humitat relativa en els mesos més càlids i un constant règim de brises que suavitzen les temperatures.   
11. L'EsIA presenta un estudi acústic, en el qual es considera que l'activitat industrial proposada no ocasiona impacte significatiu sobre el Paratge Natural Municipal el Tello, ni sobre les edificacions residencials més pròximes al perímetre de la pedrera. Este estudi conclou dient que els nivells sonors dins del perímetre són d'acord amb la legislació valenciana per a l'exercici de l'activitat industrial, així com un impacte menyspreable sobre els sòls limítrofs, que com ja s'ha indicat són no urbanitzables. L'estudi acaba estimant viable la pedrera plantejada sense la necessitat d'introduir-hi mesures correctores.  
  
12. L'EsIA no integra en la seua documentació annexa un estudi del paisatge, la importància paisatgística de la zona i l'envergadura de l'activitat que es pretén homologar fan que l'estudi de l'afecció al paisatge tinga una importància rellevant en l'avaluació de l'impacte ambiental.  
  
No obstant això, a pesar de l'elevat valor paisatgístic de la zona, l'informe de 30 de gener de 2007 del Servici de Suport Tècnic, assenyala que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal emetre un informe respecte d'això per este servici.  
13. En l'EsIA, no s'ha establit com a mesures protectores inicials, que previ a qualsevol actuació sobre estos haurà de realitzar-se un estudi de prospecció arqueològica que una vegada remés a la Conselleria de Cultura i Patrimoni, esta mateixa emetrà un informe vinculant a què estarà subjecte el present EsIA, pel qual haurà de presentar-se un annex a este que arreplegarà les mesures correctores, protectores i de vigilància que del dit informe de la Conselleria de Cultura, Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià es deriven.  
S'aporta l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, resultat de preveure en l'EsIA estes actuacions realitzades, els resultats i el programa de vigilància i/o mesures correctores respecte d'això.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la Declaració d'Impacte Ambiental següent:  
  
  
Primer  
S'haurà de redelimitar l'àmbit de l'homologació proposada excloent del sector la part de la parcel·la 1.286 del polígon 2 del terme municipal de Llombai que està dins de la delimitació del Paratge Natural Municipal el Tello, segons l'annex I de l'Acord de 6 de maig de 2005, del Consell de la Generalitat, pel qual es declara paratge natural municipal l'enclavament denominat el Tello.   
  
Segon  
Estimar acceptable als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li aplique, l'homologació zonificativa explotació de pedreres de Llombai, sempre que este es desplegue d'acord amb el que establix la documentació presentada i supeditat al compliment de les condicions establides a continuació:  
  
  
Tercer  
Es condiciona l'execució del projecte al compliment de les condicions següents:  
1. La zona de servitud dels barrancs de l'Aspre, Felipons i Cepellar haurà de mantindre's expedita, i estarà supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia d'estos llits a l'obtenció de l'autorització administrativa per part de l'organisme de conca competent, tal com s'establix en l'article 9 del Reglament de Domini Públic Hidràulic, Reial Decret 849/1986, modificat pel Reial Decret 606/2003.   
A més, haurà de classificar-se tot el sòl pertanyent a domini públic hidràulic dels esmentats barrancs, d'acord amb el que establix la legislació sectorial corresponent.  
2. A causa de la possible afecció al barranc de Felipons, les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental hauran de contindre mesures de correcció hidrologicoforestal per a evitar efectes negatius en el llac de l'Albufera.  
3. Abans de l'obtenció de la corresponent llicència ambiental, haurà de presentar-se una proposta per a previndre els incendis forestals, i s'analitzen els distints factors que poden ocasionar incendis, així com determinar les distintes situacions de risc i les mesures a adoptar en cada cas, les quals hauran d'incloure's en les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental.  
4. La utilització part del camí ramader sendera del camí de València, d'amplària legal 20,89 metres, com a via d'accés a la zona d'homologació s'haurà de realitzar d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders.   
Es recorda que totes les accions o omissions que infringisquen el que preveu l'esmentada Llei generaran responsabilitat de naturalesa administrativa, sense perjuí de l'exigible en via penal, civil o d'un altre orde en què puguen incórrer els responsables.  
5. Hauran de preservar-se les formacions de pinedes de Pinus halepensis i les pinedes mediterrànies de pins mesogeans endèmics presents en el sector. A més, els exemplars de Chamaerops humilis, Thymus spp. i Quercus rotundifolia, les quals estan incloses en l'annex III de l'Orde de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, estan sotmesos a l'autorització prèvia per a la seua tala o desarrelament.  
  
6. En el termini d'un any a partir de la notificació de l'aprovació d'esta homologació, s'haurà de presentar, en els Servicis Territorials d'Urbanisme, el futur Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal del Tello que desplegue la normativa que, si és el cas, podria considerar i definir una àrea d'amortiment d'impactes, que afectaria previsiblement la zona proposada a homologació, ja que s'ubica sobre terrenys qualificats com a àrea de protecció forestal per la normativa forestal i que evitaria l'afecció indirecta sobre l'espai protegit, restringint determinats usos i activitats que pogueren resultar perjudicials al mateix.  
7. L'obra per a l'obertura de noves pistes o camins per a l'accés a la zona d'homologació constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'autorització de l'activitat extractiva, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 1.i), Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana.  
  
8. Recordar que l'obertura de qualsevol activitat minera dins de l'àmbit d'este Pla Especial haurà d'iniciar els tràmits de legalització davant de la Conselleria d'Indústria i ajustar-se al que establix el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'Ordenació Ambiental d'Explotacions Mineres en Espais Forestals de la Comunitat Valenciana, així com obtindre la corresponent Declaració d'Impacte Ambiental.  
9. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i s'indicarà, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'esta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
10. Haurà d'obtindre autorització de l'empresa propietària del gasoducte Alacant-València Ramal Ford de la Xarxa Sud de València, per a la realització d'obres que es desenrotllen a una distància menor a 5 metres de la conducció, i hauran de complir les condicions generals d'execució que la dita empresa establisca respecte d'això.  
No es podrà iniciar cap tipus de treball en la zona d'afecció del gasoducte sense que tinga coneixement l'empresa propietària de la conducció de gas, que enviarà personal qualificat per a l'assenyalament, el control i la vigilància de les obres.  
11. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i s'indicarà, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'esta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
  
Quart  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos consideren pertinents.  
  
Quint  
La present Declaració d'Impacte Ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
  
  
28 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Ma. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 221/2005-AIA.  
Títol del projecte: complex de valoració i eliminació de residus sòlids urbans de Cervera del Maestre (Castelló).  
Promotor: UTE Tecnoma, SA, Azahar Environment, SA, i Sistema Ecodeco.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic. Conselleria de Territori i Habitatge.   
Ubicació: partida de la Bassa del terme municipal de Cervera del Maestre (Castelló).  
  
Consideracions prèvies.  
Resultant que de la documentació tramitada que fa referència al projecte de construcció i explotació d'un centre de tractament i eliminació de residus urbans no disposa amb data la present Declaració d'Impacte Ambiental d'elements de juí suficients per a la seua completa avaluació dels efectes ambientals d'este i considerant la necessitat imperiosa de disposar d'un centre de tractament i classificació de residus urbans, la present Declaració d'Impacte Ambiental, únicament entrarà a avaluar des del punt de vista ambiental la planta de tractament i valoració de residus urbans i quedarà exclosa de la present declaració el projecte d'abocador annex.  
  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.  
  
El projecte aborda la construcció i l'explotació d'una planta de tractament de residus urbans, en la qual es procedirà a les operacions de valoració i bioestabilització dels residus urbans previstos en l'àmbit d'aplicació del Pla Zonal corresponent a la zona I del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana que inclou les comarques dels Ports (Àrea 1), Alt Maestrat (Àrea 2), Baix Maestrat (Àrea 3) i part de la Plana Alta (Àrea 5).   
L'emplaçament previst se situa en diverses parcel·les del polígon núm. 51 de la partida de la Bassa, del municipi de Cervera del Maestre al sud-est d'este i pròxima a límit dels termes municipals de Càlig, Benicarló i Peníscola.  
La superfície aproximada que ocuparen les instal·lacions és d'uns 58.000 m².  
Les obres de construcció de les instal·lacions consistiran en el condicionament dels camins d'accés, desbrossament de les parcel·les, replantejament de les instal·lacions, tanca perimetral i excavació i terraplenament de tot el complex. Al mateix temps es construiran els vials interns, els drenatges de les aigües pluvials.  
A més, es construïx una pista perimetral al complex que té les funcions de permetre l'accés a tots els punts del seu perímetre, servix com a base als canals perimetrals d'arreplegada de pluvials i aigües d'escolament i com tallafocs. Té una amplària de 5 m i està dissenyada amb una contrapendent del 2% cap a l'interior. Els vials estan formigonats en la seua totalitat per a evitar la generació de pols.  
Per a accedir a les instal·lacions hi ha diferents rutes d'accés depenent de la procedència dels residus. El tram final de qualsevol de les rutes part de la carretera CV-135 fins a les instal·lacions, ha de ser preparat per al trànsit de camions perquè es tracta de camins rurals sense asfaltar amb una amplària insuficient. El projecte i l'estudi d'impacte ambiental no ha previst la dita actuació.  
Pel que fa al subministrament energètic al complex tampoc s'ha projectat ni avaluat ambientalment l'actuació.  
Per a dur a terme les operacions de valoració, bioestabilització es disposarà d'una planta de valoració de residus i una planta de desballestament de voluminosos.  
La planta de valoració disposa d'una línia de compostatge on la matèria orgànica arreplegada selectivament i els residus verds són tractats en biocel·les per a la producció de compost i una línia de bioestabilització on es tracta la fracció resta procedent de l'arreplegada de tot u per mitjà d'estabilització del residu per un procés de bioassecat. El material bioestabilitzat se sotmet a un procés de recuperació de metalls i a un afinament per mitjà d'un garbell rotatiu de 40 mm i es compacta en bales disposades per a ser transportades i depositades a abocador controlat.   
El desballestament de voluminosos tractarà els mobles i assimilables, i es realitza l'emmagatzematge temporal dels residus voluminosos de la línia blanca, marró i gris, així com dels frigorífics en espera que siguen arreplegats pel sistema de gestió integrat (SIG) corresponent. Els productes de rebuig es portaran a depòsit controlat.  
Les dos naus descrites estan construïdes sobre solera de formigó impermeable, disposen de canaletes per a l'arreplegada de vessaments i aigües de llavat, es troben totalment tancades i disposen de sistemes d'extracció d'aire (biofiltres). L'emmagatzematge final dels residus valoritzables es fa per mitjà de contenidors i complix allò que s'ha especificat en l'annex IV del Reial Decret 208/2005.  
Es disposa d'un sistema d'arreplegada d'aigües pluvials. Estes aigües seran evacuades de forma natural a través del bassal existent en el límit de l'emplaçament.  
Al llarg de la construcció, l'explotació i el desmantellament de les instal·lacions es du a terme un Pla de Vigilància Ambiental. Per a dur-ho a terme es disposa de mitjans humans, materials i instrumentals.   
  
De la mateixa manera, el projecte ha desenrotllat un Pla de Seguretat i Salut i un Pla d'Emergència que té en compte els possibles incidents que poden sorgir al llarg de la construcció i l'explotació de les instal·lacions i ha descrit les actuacions a realitzar en cas d'incidents.   
  
Tramitació administrativa  
1. Remissió de l'expedient. Informació pública  
Amb data 24 de maig de 2006, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet per a la tramitació de l'expedient la documentació següent:  
- Documentació tècnica completa de l'expedient.  
- Informe vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Resposta provisional a les al·legacions.  
- Informe vinculant de l'organisme de conca sobre les condicions d'admissibilitat d'abocament.  
Informes sectorials disponibles:   
Informe de l'àrea de residus  
S'emet informe favorable el projecte de la planta de valoració sempre que s'incloga una línia de triatge específica abans o després del procés de bioassecat per a la recuperació de paper/cartó, vidre i plàstics, que permeta, d'una banda, millorar la qualitat del producte bioestabilitzat i, d'una altra, incrementar substancialment els nivells de recuperació globals en planta.  
Informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric  
Com a conclusió de l'informe es considera suficient la documentació aportada en relació amb la legislació de contaminació atmosfèrica aplicable, sempre que es complisquen les condicions següents:  
- Als 6 mesos de funcionament i una vegada monitoritzats els paràmetres de funcionament s'hauran de complir els límits d'emissió establits pel dit Servici. En cas de no complir-se s'hauran de substituir els biofiltres per un equip d'oxidació tèrmica que garantisca el seu compliment.  
- A l'any s'haurà de realitzar, per mitjà d'ECMCA, un mapa d'olors.  
Informe vinculant favorable del director general de Patrimoni Cultural Valencià d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de Patrimoni Cultural Valencià.  
Informe preceptiu de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en compliment del que establix la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació.   
Al·legacions de caràcter ambiental  
La Direcció General de Qualitat Ambiental remet el document de resposta provisional a les al·legacions presentades. Revisades les dites al·legacions, es comprova que estes no fan referència a aspectes ambientals de la planta de valoració, motiu de la present resolució.  
  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden estar afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
Per a accedir a les parcel·les des de la carretera CV-135 és necessari condicionar diversos quilòmetres de camins rurals que hui en dia són utilitzats per a l'accés de les finques veïnes.  
El clima de la zona és purament mediterrani caracteritzat per unes temperatures elevades en els mesos d'estiu i un descens d'estes a l'entrada de la tardor i s'aconseguixen les mínimes en els mesos de gener i febrer.  
Quant a les precipitacions els valors màxims es produïxen en el mes d'octubre relacionats amb la denominada gota freda mentre que els mínims s'arrepleguen al juliol i agost. En general, el període de sequia dura tres mesos i el període humit sis o set mesos encara que en línies generals s'aprecia un dèficit hídric global.  
Els vents presenten una acusada component NW en els mesos de novembre a març, a partir de març comencen a girar al E, i amb menor força cap a del SE, fins a octubre, mes en què recuperen la seua orientació NW.  
Des del punt de vista geològic els materials que afloren en la zona d'estudi es corresponen a calcàries i margues cretàciques disposades en estrats subhoritzontals amb un lleuger cabussament amb direcció nord, que estan recoberts en la vall per depòsits quaternaris argilosos de poca importància amb grossàries no superiors a 1 m.  
Els materials calcaris que afloren en la zona d'estudi es caracteritzen per la seua intensa fracturació i mes presenten fenòmens de dissolució i/o karstificació que donen lloc a la formacions de diàclasi i a xicotetes cavitats.  
Les característiques geològiques dels materials calcaris que afloren en l'àrea d'estudi i el seu entorn, determinen que les aigües de pluja percolen en el terreny en compte de circular sobre este. Estos materials calcaris són favorables al desenrotllament de sistemes aqüífers i en concret l'àrea d'estudi es troba situada en el límit entre el subsistema aqüífer del Maestrat i el subsistema de Vinaròs-Peníscola. Els dos aqüífers estan comunicats lateralment entre si descarregant les aigües del subsitema Maestrat al subsistema de Vinaròs-Peníscola. Les aigües del subsistema Maestrat són d'alta qualitat i subministren aigua potable als municipis pròxims.  
Al voltant de l'emplaçament proposat hi ha uns quants pous d'extracció d'aigües subterrànies per a usos agrícoles i un sondeig per a la localització i explotació d'aigües subterrànies per a abastiment urbà.  
  
Quant a la ripabilitat dels materials, les argiles quaternàries que recobrixen els materials calcaris seran fàcilment ripables amb mètodes convencionals, no obstant això en cas de realitzar l'excavació en els materials calcaris subjacents hauran d'emprar-se tècniques especials: martells i voladures.  
Edafològicament la presència predominant de materials calcaris en la zona (calcàries i margues cretàciques) ha donat lloc al desenrotllament de perfils pedoclásticos en totes les seues fases d'evolució. La profunditat del sòl és escassa sense arribar al metre de grossària.  
La vegetació potencial de la zona (carrascars i omedes) s'ha vist degradada i substituïda per un coscollar en les àrees naturals i per la transformació agrícola dedicada al cultiu d'espècies de secà.  
En les vessants que rodegen les parcel·les on s'ubicarà la planta de valoració de residus es desenrotlla una vegetació natural que correspon a un matoll termòfil de port mitjà i per la presència de pins de repoblació. No obstant això, en el fons de la vall la vegetació natural ha sigut substituïda pel cultiu d'espècies de secà: oliveres, ametlers i garroferes.  
  
La fauna que habita en estes zones està fortament antropitzada i relacionada amb la vegetació existent. Les espècies més abundants són l'avifauna i els xicotets mamífers.  
Des del punt de vista geomorfològic l'emplaçament proposat correspon a una xicoteta vall de fons pla situat aproximadament dels 150 metres sobre el nivell del mar que ha sigut aprofitat històricament per al cultiu de secà. La vall queda limitada al sud pel barranc de la Garrotxa i a l'est per les muntanyes de la Garrotxa i el Collet. A l'oest queda limitat per xicotets tossals més o menys alineats de menor alçària.  
Una característica geomorfològica destacable en la zona és la presència de nombroses cavitats i dolines produïdes pel diàclasi i karstificació dels materials calcaris.  
El paisatge de la vall on s'ubica la instal·lació és eminentment agrícola. Les vessants que ho rodegen tenen caràcter forestal.   
Segons el projecte, el PGOU de Cervera del Maestre està actualment en revisió i qualifica el sòl on s'ubicarà la planta com no urbanitzable comú.  
La població i l'economia de la comarca és molt diferent depenent del municipi on ens trobem. A mesura que ens acostem a la costa, la mitjana d'edat de la població disminuïx i el sector servicis s'incrementa.  
  
En els pobles de l'interior i en concret a Cervera, la mitjana d'edat és més elevada i la majoria de la població està empleada en el camp.  
  
Finalment, en la zona hi ha nombroses infraestructures de transport sobretot en la zona costanera, que permeten l'accés dels camions des dels diferents municipis que formen part del pla zonal fins a la planta.  
  
Els accessos a la planta es realitzaran des de la carretera que unix Càlig amb Cervera del Maestre, des d'allí fins a l'emplaçament proposat caldrà condicionar diversos quilòmetres de camins rurals.  
2. Afeccions ambientals legals  
La zona d'estudi no es troba inclosa en cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, ni afecta cap LIC ni ZEPA, ni queda inclosa en cap microreserva de flora.  
Els enclavaments naturals més pròxims a la planta són el Parc Natural de la Serra d'Irta i la Marjal de Peníscola a una distància de quatre i set quilòmetres respectivament.  
La forest pública més pròxima se situa a més de 4 km a l'oest de la planta, en el mateix municipi de Cervera.  
Prop al límit sud de la planta discorre el camí ramader conegut com camí de la Bassa o Prunyonosa  
No hi ha afecció al patrimoni cultural valencià d'acord a l'informe vinculant favorable que de conformitat amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de Patrimoni Cultural Valencià va emetre el director general de Patrimoni Cultural Valencià.   
3. Identificació i valoració d'impactes.  
Les principals accions derivades de la construcció, explotació, clausura i desmantellament de les noves instal·lacions de tractament de residus sòlids urbans seran:  
Fase de construcció: condicionament de camins, instal·lació línia elèctrica, transport de maquinària pesada, moviment de la maquinària, emissió de gasos, emissió sorolls, arrancada de la vegetació, tanca perimetral, explanacions, moviments de terres, construcció de vials i rases perimetrals, solera de formigó i construcció de naus, construcció de xarxa de sanejament, canvis de l'ús del sòl, generació de residus inerts i residus perillosos i creació d'ocupació.  
Fase d'explotació: circulació diària de camions de residus, descàrrega i tractament dels residus en planta, producció de lixiviats, descomposició matèria orgànica, generació de residus perillosos, tractament de lixiviats, abocament pluvials, emissions de gasos contaminants, sorolls i olors, ús d'energia elèctrica, consum d'aigua, revegetacions i enjardinaments, canvis de l'ús del sòl i creació d'ocupació.  
  
Fase de desmantellament: trànsit de maquinària pesant, demolició d'infraestructures i generació de residus, vigilància i control, emissió de partícules i gasos, sorolls i lixiviats procedents del got d'abocament.  
  
Les accions anteriorment descrites generaran impactes sobre:  
Atmosfera: partícules en suspensió, emissió de gasos, olors, sorolls i vibracions.  
Geologia i geomorfologia del terreny: s'excava part del terreny i es modifica la topografia de la zona.  
Sòl: increment dels fenòmens erosius, alteració de superfície de sòl agrícola, possible contaminació per abocaments accidentals.  
Hidrologia superficial i subterrània: alteració dels drenatges, possible contaminació de les aigües superficials i subterrànies. Possibles captacions d'aigua per a ús en les instal·lacions.  
Vegetació i fauna associada: la maquinària i el trasbals de camions fins a la planta (soroll, vibracions, emissió de partícules i gasos) afecta negativament el desenrotllament de la vegetació i la recuperació de l'hàbitat per a la fauna precedent.  
Paisatge: la modificació de la topografia, edificis, instal·lacions auxiliars i el trànsit constant de camions suposarà una alteració important durant la vida de les instal·lacions.  
Usos del sòl: el sòl passa de ser agrícola a ser industrial.  
Tranquil·litat pública: alteració de la tranquil·litat per soroll i vibracions a causa del trànsit de vehicles. El trasbals de camions pot aconseguir els 40 diaris (anada i tornada). Les poblacions més afectades seran Càlig i Cervera del Maestre. Quant a les olors, es considera que amb el tractament rebut esta afecció serà mínima.  
Patrimoni històric i cultural: possible afecció de la canal de la Bassa o Prunyonosa.  
Infraestructures: suposa el deteriorament de les infraestructures de transport per increment de la circulació de camions, d'altra banda la mateixa instal·lació suposa una millora en la gestió dels residus urbans i un increment local en la demanda de servicis i adquisició de béns d'equip.  
Socioeconomia i població: l'increment de l'ocupació local directe i/o indirecte suposarà un efecte positiu en l'economia local i comarcal.  
Salut i seguretat pública: d'una banda, està l'alt grau de circulació de camions al llarg de tota la vida útil de la planta i, d'altra banda, està la correcta gestió dels residus urbans.  
Els impactes derivats del condicionament de camins i instal·lació de línia elèctrica no han sigut valorats en l'estudi d'impacte, ja que no s'han previst les dites obres com a part del projecte.   
Dels impactes descrits, són els impactes sobre la hidrologia superficial i subterrània l'atmosfera, el paisatge, la tranquil·litat pública i el canvi d'usos del sòl els que poden aconseguir valors negatius crítics i irreversibles si no es prenen les mesures preventives adequades.   
D'altra banda, l'impacte sobre les infraestructures, les socioeconomies i la població poden considerar-se positius quant a la correcta gestió dels residus urbans de la comarca.  
També suposa una demanda de servicis i l'augment de llocs de treball directes i/o indirectes.  
4. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Per a minimitzar els impactes derivats de la construcció, explotació i desmantellament de la planta es projecta l'aplicació d'una sèrie de mesures preventives i correctores que es detallen a continuació:  
  
Les mesures protectores i correctores proposades en el projecte, són entre altres: senyalització d'obres, tanca perimetral de les instal·lacions, arreplegada manual de volàtils dispersos en les instal·lacions i contornada, balanç de terres (desmunte/terraplens) compensat, manteniment adequat de la maquinària, condicionament de zona de parc de maquinària, taller de reparacions, limitar la velocitat de circulació de camions, plantació de barrera vegetal, manteniment de la vegetació interior i exterior, reg de les instal·lacions, gestió adequada dels residus perillosos, revegetació talussos i terraplens, retirada i manteniment del sòl edàfic, desenrotllament del Pla de Seguretat i Salut laboral, Pla d'Emergència, Pla de Revegetació i Integració Paisatgística i Pla de Vigilància i Control Ambiental.   
Planta de Tractament: nau tancada, solera impermeable, sistema d'arreplegada de vessaments, extracció d'aire, biofiltres, seguiment dels nivells acústics, arreplegada de residus valoritzables en contenidors, gestió adequada dels residus i neteja de les instal·lacions.  
Desballestament de voluminosos: nau tancada, solera impermeable, arreplega de vessaments, gestió adequada dels residus i neteja de les instal·lacions.  
Basant-se en estes mesures correctores s'estima que:  
Les mesures preses a l'hora de construir les naus, la plantació de barrera vegetal, l'enjardinament del complex i la neteja i la correcta gestió dels residus en les instal·lacions suposen l'aplicació de mesures correctores que minimitzen l'impacte sobre el paisatge.  
  
Els camions de fem que vagen a la planta evitaran la circulació per zones urbanes, d'esta manera es reduïx l'impacte sobre la tranquil·litat pública dels municipis afectats.  
Quant a l'afecció a l'atmosfera, el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric ha indicat en l'informe emés les mesures correctores que ha de tindre en compte el projecte.   
L'obertura de camins d'accés a la planta i el traçat de línia per al proveïment d'energia elèctrica a la planta hauran de disposar d'un projecte i estudi d'impacte ambiental en què es valoren les diferents alternatives existents justificant la solució adoptada.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada està inclosa en l'annex I, apartat 6, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
A la vista de tot l'anterior, s'emet la següent Declaració d'Impacte Ambiental:  
  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la planta de valoració de residus urbans objecte de la present declaració, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i les condicions establides en l'apartat tercer, així com les modificacions introduïdes per estos.  
  
Segon  
Esta Declaració d'Impacte Ambiental ha exclòs de la seua valoració la part del projecte corresponent a l'abocador de rebutjos de la planta, tramitat per la Direcció General per al Canvi Climàtic, ja que no disposa de l'esmentada activitat, amb data la present resolució dels elements de juí suficients per a la seua avaluació a efectes ambientals.  
  
  
Tercer  
1. Les terres excavades, en cas que no siguen adequades per a la construcció de les instal·lacions es gestionaran a través de gestor autoritzat o bé podran ser utilitzades per a la regeneració de pedreres.  
2. Els lixiviats generats en les instal·lacions, en concret en la planta de compostatge, hauran de tractar-se adequadament de manera que estiga garantida la innocuïtat d'estos.  
3. Les aigües arreplegades en la bassa de pluvials es reutilitzaran en les instal·lacions.  
4. Els residus generats en la construcció i la posada en marxa de les instal·lacions es gestionaran d'acord amb la seua tipologia i naturalesa.  
5. S'utilitzaran les espècies vegetals d'una certa entitat existents en l'àrea d'actuació per a les revegetacions, enjardinaments i pantalles visuals.  
6. D'acord a l'informe del Servici de Residus Urbans, la planta de valoració haurà d'incloure una línia de triatge específica abans o després del procés de bioassecat per a la recuperació de paper/cartó, vidre i plàstics, que permeta, d'una banda, millorar la qualitat del producte bioestabilitzat i, d'una altra, incrementar substancialment els nivells de recuperació globals en planta.  
7. Hauran de dur-se a terme les mesures establides pel Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric pel que fa al control de límits d'emissió, biofiltres, i mapa d'olors.  
8. Els camions que transporten residus urbans a la planta de valoració no circularan per zona urbana.  
9. S'estudiaran per mitjà de projecte els accessos a l'emplaçament i les seues possibles alternatives, s'identificaran i es valoraran els possibles impactes derivats de l'obertura o condicionament d'estos. En els dos casos se sotmetran al procediment d'avaluació d'impacte ambiental en el cas en què la legislació en la matèria li siga aplicable (Reglament pel qual es desplega la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental de la Comunitat València, i la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana).  
  
10. El traçat de línia per al proveïment d'energia elèctrica a la planta, haurà de ser objecte d'un projecte en què s'estudien els diferents traçats alternatius entre el punt de subministrament i el d'enganxada. L'elecció del traçat com a definitiu estarà degudament justificada com el de menor impacte. Per a determinar-ho es valorarà cada un dels traçats alternatius previstos i l'adequació al planejament territorial i urbanístic i als corredors per al pas d'instal·lacions previstes en l'article 23.7 de la LOTPP.  
  
Quart  
Es notificarà als interessats que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quint  
Es publicarà la present Declaració d'Impacte Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 29 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Ma. Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6759, del 23-04-2012 (2012/3723)

RESOLUCIÓN de 23 de marzo del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Barxeta, Jávea, Llombai y Cervera del Maestre.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6759

Fecha DOGV
:   23-04-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/3723

CVE


Fecha del documento
:   23-03-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Cervera del Maestre](javascript:void(0))
    * [Jávea](javascript:void(0))
    * [Llombai](javascript:void(0))
    * [Barxeta](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 23 de marzo del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Barxeta, Jávea, Llombai y Cervera del Maestre. [2012/3723]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 178/2007 AIA Barxeta,213/2006 AIA Jávea, 220/2006 AIA Llombai y 221/2005 Cervera del Maestre.   
  
Valencia, 23 de marzo de 2012. El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 178/2007-AIA.  
Promotor: Ayuntamiento de Barxeta.  
Autoridad sustantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Objeto proyecto: Plan Especial del paraje natural municipal Ríu de Barxeta.  
Localización: En el río Barxeta y afluentes en el término municipal de Barxeta (Valencia).   
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto del Plan Especial es el establecimiento de medidas necesarias para garantizar la protección del paraje Riu Barxeta en razón de la conservación y mejora de la fauna y flora, así como de las singularidades geológicas, paisajísticas y culturales. Regulará el régimen del espacio natural, los usos y actividades y el uso público del mismo.  
El ámbito del Plan Especial queda definido por el dominio público hidráulico del río Barxeta a su paso por el término municipal de Barxeta, así como por el dominio público hidráulico de los barrancos vertientes a dicho río: barrancos de Benavent, del Suc, de la Ferrera, de L'Ametler, de L'Ullalet, del Raboser, del Molinet, de la Font de la Parra, de la Lloma Redonda, de la lloma de Ordinyaba, de la Escurçonera y del Llop. Abarca una superficie de 80,144 hectáreas de acuerdo con las parcelas y plano aportados.  
De acuerdo con la normativa urbanística vigente los terrenos afectados por el paraje están calificados fundamentalmente como suelo no urbanizable de protección de barrancos y también como suelo no urbanizable común, y de diferentes tipos de protección: agrícola, forestal y paisajística. El Plan Especial califica la totalidad de los terrenos incluidos en el ámbito del futuro paraje como suelo no urbanizable protegido, cursos de agua.  
El Plan Especial desarrolla una serie de determinaciones relativas a los usos y actividades así como a la gestión del Paraje. Distingue una única zona, área de ribera, al disponer de características similares.  
Establece normas para la protección de los recursos (fauna, vegetación, patrimonio cultural, recursos hidrológicos, etc.) y para la regulación de actividades e infraestructuras en la zona, prohibiendo determinados usos e instalaciones (actividades extractivas, industriales, transformaciones agrícolas, etc.) y estableciendo condiciones de realización para otros (cinegéticos, recreativos, educativos, científicos, etc.). Las normas también fomentan la realización de determinadas actuaciones para la conservación y mejora de los valores naturales de la zona.  
Igualmente se establecen determinaciones relativas a la gestión de este espacio, destacando la creación de un Consejo de participación.   
Tramitación administrativa  
Con fecha 29 de agosto de 2007 se remitió por el Servicio de Parques Naturales para su tramitación la siguiente documentación:   
- Proyecto de plan especial con estudio de impacto ambiental.  
- Certificado de 29 de mayo de 2007 del acuerdo inicial de aprobación del Plan Especial por el ayuntamiento de fecha 21 de mayo de 2007 y solicitud de declaración de paraje natural municipal  
- Informe del arquitecto municipal de Barxeta sobre la calificación y clasificación de los terrenos afectados por el Plan Especial.  
- Certificado del secretario del ayuntamiento respecto a la suscripción de convenio entre Generalitat Valenciana y Ayuntamiento respecto a la declaración y gestión del paraje natural municipal.  
- Certificado de información pública del proyecto por el plazo de 1 mes (DOCV de 19 de julio de 2007) indicando que no se han producido alegaciones.  
- Informe del Área de Conservación de Espacios Naturales: otorga el criterio de conformidad positivo a la propuesta de declaración del paraje natural municipal de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 4 del Decreto 161/2004 del Gobierno Valenciano de regulación de los Parajes Naturales Municipales.  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar de fecha 21 de junio de 2007: se indica en relación a la consulta efectuada por el ayuntamiento que el documento debería tener en cuenta el principio rector del R. D. Legislativo de 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas fundamentalmente en lo relativo al dominio público hidráulico y que deben quedar a salvo todas las competencias que la legislación vigente atribuye al estado en relación con el dominio público hidráulico (dph).  
Además se añade:  
- La ley 11/2005 de 22 de junio, por la que se modifica la Ley 10/2001, de 5 de julio, del Plan Hidrológico Nacional, recoge en su anexo II del listado de inversiones, entre otras, la conducción Júcar-Vinalopó, estando dichas obras declaradas de interés general del Estado. Un tramo de dichas obras se sitúa en el ámbito del Plan Especial y por tanto la declaración del mismo y las actuaciones y usos recogidos en su normativa, deben ser compatibles inequívocamente con el desarrollo de estas obras.  
- En relación a lo dispuesto en el artículo 4 de la normativa del plan, en lo referente al dominio público se estará a lo dispuesto en la legislación de aguas vigente. No hay ningún aprovechamiento urbanístico de los terrenos por lo que toda referencia se debería suprimir.  
- En relación con lo establecido en el artículo 9 de la normativa del plan y en lo referente al dominio público hidráulico., la Confederación Hidrográfica del Júcar, es el órgano competente.  
- En relación al artículo 50 sobre las normas generales sobre las obras de infraestructuras en el plan, se debería añadir al final del punto 1 el siguiente párrafo: «...Así como las obras de infraestructura a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como aquellas obras de interés general del Estado».  
- En relación con lo establecido en el artículo 54 sobre el Régimen General, se debería en la citada entidad mixta o figura jurídica similar, incluir a la Administración del Estado, bien a través del Ministerio de Medio Ambiente, o de este organismo de cuenca.  
- En relación con el artículo 55 se sugiere que en el Consejo de Participación debería figurar un representante de la Confederación Hidrográfica del Júcar o, en su caso, del Ministerio de Medio Ambiente.  
Por el Área de Conservación de Espacios Naturales con fecha 6 de noviembre de 2007 se remitió certificado del secretario del Ayuntamiento en el que se especifica que el estudio de impacto ambiental incluido en el proyecto pasó el período de información pública junto con él.  
Con fecha 21 de diciembre de 2007 el Área de Espacios Naturales remite la siguiente documentación:  
- Acuerdo plenario de fecha 19/11/2007 en que se aprueba la modificación del Plan Especial para incorporar los condicionantes derivados del informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ) de fecha 21 de junio de 2007.  
- Copia diligenciada del Plan Especial al que se han incorporado los condicionantes derivados del Informe de la CHJ de 21 de junio de 2007.  
- Copia de la notificación efectuada a la CHJ con el acuse de recibo.  
- Copia de la solicitud de informe efectuada a la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano acerca de la conformidad del Plan Especial con la normativa de protección del patrimonio cultural, junto con el acuse de recibo.  
- Informe del Área de Espacios Naturales sobre el contenido del proyecto del Plan Especial teniendo en cuenta la última documentación presentada con aprobación del ayuntamiento de 19 de noviembre de 2007, indicando que el contenido definitivo del Plan Especial se ajusta a lo exigido en el Decreto 161/2004 de regulación de los parajes naturales municipales y que tales contenidos cumplen los fines básicos de ordenación y gestión del paraje natural municipal, no encontrándose objeción alguna a la redacción del mismo.  
El ayuntamiento aprueba con fecha 19 de noviembre de 2007 las siguientes modificaciones respecto al Plan aprobado inicialmente en relación con lo indicado en el informe de la CHJ de 21 de junio de 2007:  
Se incorpora el artículo 10 a las normas del Plan Especial: marco general para la protección de los recursos hídricos y del dominio público hidráulico.  
«1. La protección de los recursos hídricos en el ámbito del PE se regirá, con carácter general, por la normativa sectorial en materia de aguas, y, de manera especial, por el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de aguas, y disposiciones que lo desarrollan.  
2. En aplicación del presente PE se tendrá en cuenta el principio rector del Real Decreto Legislativo 1/2001, de forma que este sea compatible con la gestión pública del agua, la ordenación del territorio, la conservación y protección del medio ambiente y la restauración de la naturaleza, a los efectos que el mismo regula, y fundamentalmente en lo relativo al dominio público hidráulico.  
3. En relación con el dominio público hidráulico y en el marco de las competencias que le son atribuidas por la Constitución, el Estado ejercerá las funciones que le son atribuidas por la legislación sectorial vigente.»  
- Del artículo 4 se suprimió la referencia al aprovechamiento urbanístico de acuerdo con lo indicado por la CHJ.  
- En el artículo 9 se elimina la referencia a las normas particulares. Además en el punto 3 se establece: según la legislación vigente en materia de aguas, para la realización de cualquier obra o trabajo en el dominio público hidráulico, deberán obtenerse las autorizaciones administrativas necesarias por el organismo de cuenca en el ámbito de sus competencias, con excepción de los casos especiales regulados legalmente.  
- El artículo 50 ahora 51 añade, al final del segundo párrafo del punto 1, «?así como aquellas obras de interés general del Estado.»  
- El artículo 54 ahora 55 en su punto 5 se modifica el final de la siguiente manera: «... la constitución de una entidad mixta con participación de las administraciones autonómica y local, la Administración General del Estado, a través del Ministerio de Medio Ambiente o del organismo de cuenca (Confederación Hidrográfica del Júcar)...»  
En el informe del técnico redactor del plan se informa respecto a la composición del Consejo de Participación, que según el artículo 7.3 del Decreto 161/2004, de 3 de diciembre, es en el acuerdo del Consell por el cual se declara el paraje natural municipal y se aprueba definitivamente el Plan Especial, en el que se recogerá la composición del consejo de participación. Entre los miembros que forman parte de dicho consejo de participación se incluirá un representante de la CHJ, o si es el caso un representante del Ministerio de Medio Ambiente.  
Consideraciones ambientales  
1. El ámbito del Plan Especial está constituido por el dominio público hidráulico del río Barxeta y afluentes de acuerdo con la delimitación efectuada en plano y relación parcelaria del plan. El río Barxeta en el ámbito del Paraje es un cauce de aguas permanentes, al igual que algunos de sus afluentes, que discurre por un relieve ondulado que se hace más abrupto aguas arriba y en determinados cauces afluentes. Los cauces del ámbito discurren entre zonas de cultivo de frutales de secano, de regadío, vid, etc. discurriendo también por zonas con vegetación forestal tipo matorral y pinares.   
Es de destacar la vegetación de cauces: carrizales y juncales, saucedas, tarayales y puntualmente choperas y olmedas. Existiendo algún ejemplar, de acuerdo con lo indicado en la documentación del plan, en concreto un lentisco (Pistacia lentiscus) de gran porte en el barranco de L'Ametler, que aunque no cumple los parámetros para su protección genérica (Ley 4/2006, de 19 de mayo) podría ser considerado como monumental.  
Desde el punto de vista de la fauna es de destacar la avifauna especialmente la ligada a zonas con agua (martín pescador, etc.), así como la ictiofauna: madrilla barga, barbo y anguila. Entre anfibios y reptiles son de destacar: sapo común, sapo corredor, sapo partero, rana común, culebras de collar y viperina y el galápago leproso (Mauremys leprosa).  
Se trata de un paraje con interés desde un punto de vista ambiental: fauna, vegetación y flora.  
2. En la documentación del Plan Especial del paraje natural municipal se indica que se atenderá a lo establecido en el Plan Eólico de la Comunitat Valenciana aprobado por el Gobierno Valenciano mediante acuerdo de 26 de julio de 2001, que califica como zona exterior residual todo el ámbito del Paraje.  
El Plan Especial considera compatible el Plan Eólico en esa zona con el propio Plan Especial del paraje natural municipal.  
En la documentación del Plan Especial se indica respecto a estas zonas lo siguiente: «Esto implica que en la zona no existe recurso de viento significativo, por lo que en dicho plan se han adoptado medidas de carácter excluyente en relación a su aprovechamiento eólico».  
Respecto a esto hay que decir que en el Plan Eólico sobre estas zonas (art. 21.2) que son exteriores a las áreas con recursos teóricamente aprovechables se indica que sobre ellas no se ha determinado su aptitud para ser soporte de instalaciones de aprovechamiento eólico. Que podrían pasar a ser declaradas como aptos para la ubicación de instalaciones eólicas en el caso de que en un futuro y, tras constatarse la existencia de recurso eólico, los cambios en los actuales escenarios aconsejase la revisión o modificación del presente Plan Eólico, y del proceso de dicha revisión o modificación y mediante análisis similares a los efectuados en este, se concluyese su aptitud.   
En esa zona con el actual plan no pueden ubicarse instalaciones eólicas en la zona, para hacerlo en un futuro se requeriría la modificación del Plan Eólico con su correspondiente evaluación ambiental en la que se debería tener en cuenta entre otras circunstancias la existencia de la figura de paraje natural municipal.  
3. El ámbito del Paraje Natural propuesto está afectado por el proyecto de construcción del tramo C de la conexión del curso bajo del río Júcar con el tramo V (nueva conducción Júcar-Vinalopó). En concreto se vería afectado el ámbito en determinados zonas puntuales como son el cruce de determinados barrancos y al transcurrir relativamente próximo en determinadas zonas al cauce del río Barxeta y cruzarlo en alguna ocasión.  
El Plan Especial considera compatible el proyecto definitivo de esta infraestructura en esa zona con el propio Plan Especial del paraje natural municipal.  
En concreto en el artículo 51.2 de la normativa se establece que se respetará lo establecido en el proyecto definitivo respecto a esta infraestructura.  
4. La delimitación del paraje natural municipal se efectúa fundamentalmente atendiendo a criterios de propiedad, al dominio público hidráulico. En la propia documentación se indica que se excluyeron algunas zonas (la Bassa Gran y la laguna del Clot) al ser de propiedad privada y no tener el consentimiento de los propietarios como legalmente se requiere.  
Se considera que la aceptación de los límites propuestos se hace sin perjuicio de que existan en el término municipal otras zonas con igual o mayor valor ambiental, así como en los términos municipales limítrofes, y además teniendo en cuenta que es recomendable que los límites del Paraje se revisen en un futuro de manera que se ajusten, de manera que no sean los límites de propiedad los que determinen el ámbito del Paraje y puedan incluirse zonas de interés que hayan podido quedar fuera por criterios de propiedad.  
En cualquier caso se considera que el ámbito propuesto posee interés ambiental como para ser designado paraje natural municipal.  
5. El Plan Especial abarca dominio público hidráulico exclusivamente, habiéndose modificado el mismo para incluir las indicaciones establecidas en el informe de la CHJ de 21 de junio de 2007 mediante aprobación del ayuntamiento de 19 de noviembre de 2007. Habiéndose notificado a la CHJ el acuerdo de modificación referido.  
6. El Plan Especial supone la modificación de la calificación urbanística propuesta respecto a las normas urbanísticas vigentes (normas subsidiarias), y supone darle una calificación similar a la propuesta (suelo no urbanizable, protección de cauces) en el PGOU con DIA favorable con condiciones de fecha 13 de febrero de 2004. Respecto a lo establecido en el PGOU referido el Plan Especial establece una regulación de usos más detallada permitiendo de manera explícita determinados usos e infraestructuras que en el PGOU citado con DIA favorable no se indicaban.   
A este respecto se considera ambientalmente aceptable la calificación y normativa propuesta para este tipo de suelo en el Plan Especial considerando que permitirá la conservación de los valores ambientales de la zona. El Plan Especial en su artículo 49 de la normativa establece que califica la totalidad del paraje natural municipal como suelo no urbanizable protegido, cursos de agua.  
Hay que poner de manifiesto que la delimitación del paraje natural municipal sigue criterios de dominio público hidráulico y que respecto a la delimitación que se hizo en el PGOU citado con DIA favorable de fecha 13 de febrero de 2004 en este último las zonas con calificación de suelo no urbanizable protección cauces, las mismas abarcan una mayor superficie de cauces: barrancos afluentes del Barxeta no incluidos, tramos no incluidos como dominio público hidráulico. En el Plan Especial propuesto, y que quedarán con la calificación que tienen en las actuales normas o en un futuro con la calificación y regulación de usos del PGOU con DIA favorable cuando se apruebe definitivamente.   
En cualquier caso la calificación y regulación de usos e infraestructuras propuesta en el ámbito del paraje natural municipal se considera adecuada, sin perjuicio de que haya otras zonas de cauces con otra calificación tal y como antes se ha indicado y que en un futuro las mismas puedan o no ajustarse a la calificación y regulación de usos establecida en el Plan Especial.  
6. Respecto a la afección a la vegetación y flora el plan establece una serie de normas para su conservación y mejora. Es de destacar por ejemplo lo establecido en el artículo 17.2: «aquellas actuaciones que puedan alterar o perjudicar de modo significativo las condiciones del espacio natural o de las especies de flora silvestre existentes, requerirán la redacción de una memoria o proyecto que será aprobado por el ayuntamiento con autorización previa de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.» Se establecen mecanismos para asegurar la conservación de la vegetación y de la flora, útiles por ejemplo como podría ser en el caso del lentisco de gran porte citado en el barranco del Ametler. Respecto al mismo no obstante se seguirán los cauces establecidos en la Ley 4/2006 de 19 de mayo para su posible protección expresa (árbol monumental o singular), bien por el ayuntamiento o a petición de este por la Generalitat.  
En el mismo sentido respecto a la fauna es de destacar el artículo 22.3 de la normativa: «las intervenciones que se realicen en el paraje sobre la cubierta vegetal, el medio hídrico y, en general, los distintos hábitats faunísticos, deberán garantizar el mantenimiento de condiciones adecuadas para la pervivencia, y en su caso, la reproducción de las poblaciones animales afectadas. Además añade que se deberán respetar en todo caso (art. 22.1) la normativa sectorial aplicable en materia de protección de fauna.  
La normativa respecto a estas materias también es importante en su aplicación respecto al desarrollo de posibles infraestructuras que afecten al Paraje.  
Todo ello sin perjuicio de que deba cumplirse con la legislación sectorial de aplicación en estas materias.  
7. La normativa de regulación de usos, recursos e infraestructuras se considera aceptable desde un punto de vista ambiental, estimándose que permite la conservación y mejora de los valores ambientales del Paraje siendo compatible con los usos e infraestructuras permitidos con las condiciones establecidas. El efecto de la regulación establecida se considera en principio positivo y dependerá de la aplicación correcta del mismo por parte del Ayuntamiento, encargado de su gestión con la colaboración de la Conselleria de Medio Ambiente.  
8. Las medidas correctoras indicadas en el estudio de impacto ambiental se consideran aceptables, siendo necesario efectuar una serie de modificaciones y añadir alguna para mejorar el efecto del plan sobre el medio, desde un punto de vista ambiental.  
9. En relación con el programa de vigilancia ambiental, en el mismo se establece la necesidad de elaborar un informe o memoria anual por el ayuntamiento que se presentará ante la Conselleria de Medio Ambiente la cual evaluará el correcto cumplimiento de las medidas protectoras propuestas en el estudio y en la declaración de impacto ambiental.  
A este respecto se considera que la evaluación de este informe le debe corresponder al Área de Espacios Naturales de esta Conselleria o departamento competente en espacios naturales.  
10. En relación con los usos públicos del paraje se deberá tener en cuenta respecto a los mismos la existencia de un riesgo de deslizamiento alto y medio en determinadas zonas del Paraje, así como que el propio paraje todo es dominio público hidráulico, es decir cauces, a pesar de que no conste riesgo de inundación según la normativa de PATRICOVA, y en especial respecto a las actividades de recreo concentrado y deportivas organizadas, considerándose en este caso respecto a las mismas que deberá obtenerse autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar así como obtener los informes favorables respecto a la seguridad de las personas de los organismo competentes en la materia para desarrollarlo en las zonas que finalmente se escojan.  
Respecto a este punto además, en el caso de que se desarrolle el plan de uso público, el mismo deberá obtener los informes favorables respecto a la seguridad y salud de las personas de los organismos competentes en la materia.  
11. En relación con el plan de prevención y extinción de incendios que se prevé pueda elaborarse, se considera que deberá obtener informe favorable previo por parte del departamento encargado de esta materia de esta Conselleria.  
12. En relación con la afección al patrimonio cultural en la documentación se hace referencia a la existencia en el ámbito del Paraje de bienes etnológicos incluidos en el Catálogo de la Conselleria de Cultura. La normativa regula lo referente a su protección.  
Se considera necesario establecer una serie de medidas correctoras complementarias.  
Igualmente por parte del Ayuntamiento se ha solicitado informe favorable de la Conselleria de Cultura, considerándose que deberá obtenerse el mismo.  
13. En relación con los vertidos y residuos que puedan afectar al ámbito del paraje natural municipal además de lo establecido en la normativa propuesta deberá, en la medida que pueda afectarles seguir lo establecido en los condicionantes núm. 6 y 7 de la declaración de impacto ambiental de fecha 13 de febrero de 2004 sobre el Plan General de Ordenación urbana del municipio de Barxeta.  
En la referida DIA se indica lo siguiente:   
«6. Se garantizará la adecuada gestión de los distintos tipos de residuos, en especial en lo referente a las empresas productoras de residuos tóxicos y peligrosos.  
En este sentido el Ayuntamiento en previsión de las instalaciones de industrias productoras, en su proceso de producción de residuos tóxicos y peligrosos, y dado que los residuos de este carácter deben ser evacuados y tratados por empresa gestora especializada, requerirá para la concesión de la licencia de actividad de dichas empresas, dependiendo de la masa anual generada, la autorización de Productor de Residuos Tóxicos y Peligrosos o la inscripción en el registro de Pequeños Productores de Residuos Tóxicos y Peligrosos.  
7. Respecto a la capacidad de depuración y normativa para la correcta gestión de las aguas residuales generadas en el término municipal, se tendrán en cuenta los siguientes puntos:  
7.1 El desarrollo del Suelo Urbanizable Residencial e Industrial quedará supeditado al cumplimiento de los condicionantes establecidos por la Entitat de Sanejament d'Aigües.  
7.2. En cualquier caso, la ordenanza de vertido a la red municipal de alcantarillado, que será de aplicación en todo el ámbito del término municipal, se ajustará a lo previsto en el modelo elaborado al efecto conjuntamente por la Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
7.3. Las actividades que superen los límites de vertido establecidos en las ordenanzas obligará a cada una de las mismas al establecimiento de los tratamientos previos necesarios para la admisión de las aguas residuales generadas a la red de alcantarillado. En cualquier caso, será necesaria la construcción de arquetas de registro en la conexión de la red de saneamiento de cada industria con la red del polígono, de manera que se facilite la toma de muestras sobre los efluentes producidos.»  
14. En relación con las vías pecuarias y teniendo en cuenta lo establecido en el condicionante núm. 5 de la declaración de impacto ambiental de fecha 13 de febrero de 2004 sobre el PGOU del municipio de Barxeta, se considera que además de lo establecido en la normativa propuesta debe quedar claro, en el ámbito del Paraje, que se trata de bienes de dominio público de la Generalitat Valenciana y que deberá cumplirse, respecto a ellas y cualquier actuación que pueda afectarles, lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias. Se deberá incluir la información precisa sobre las vías pecuarias en la normativa: anchura legal, longitud, bien de dominio público y además reflejarse en la documentación gráfica en el ámbito del Paraje, identificándose por su nombre y anchura legal.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 8 g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, resuelvo  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de Plan Especial del paraje natural municipal Ríu de Barxeta en el cauce del río Barxeta y afluentes en el término municipal de Barxeta promovido por el Ayuntamiento de Barxeta, sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones sectoriales que sean necesarias así como del cumplimento de lo establecido en la documentación aportada (documentación del plan de noviembre de 2007), en especial las medidas correctoras y protectoras del estudio de impacto ambiental, y en el apartado segundo de la presente declaración.  
  
Segundo  
Condicionantes:  
1. Respecto al ámbito del paraje natural municipal el mismo se considera aceptable sin perjuicio de que existan otras zonas en el municipio con igual o mayor valor que reciben o puedan recibir medidas de conservación y protección iguales o superiores a las propuestas en el presente Plan a través de todos los medios posibles (ordenación territorial, etc.).  
Se recomienda que en un futuro se revise la delimitación del Paraje de manera que se ajuste la misma siguiendo criterios que no se limiten a la propiedad de los terrenos (vegetación, ribera de cauces, etc.) de manera que puedan incluirse zonas que no se han incluido ahora por motivos de propiedad y que posean valores ambientales que las hagan merecedores de la protección.  
2. En relación con los usos públicos del Paraje se deberá tener en cuenta respecto a los mismos la existencia de un riesgo de deslizamiento en determinadas zonas del paraje, así como que el propio Paraje todo es dominio público hidráulico, es decir cauces, y en especial respecto a las actividades de recreo concentrado y deportivas organizadas deberá obtenerse autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar así como obtener los informes favorables respecto a la seguridad y salud de las personas de los organismo competentes en la materia para desarrollarlas en las zonas que finalmente se escojan.  
Respecto a este punto además, en el caso de que se elabore el plan de uso público del Paraje, el mismo deberá obtener los informes favorables respecto a la seguridad y salud de las personas de los organismos competentes en la materia.  
3. Respecto al plan de prevención y extinción de incendios el mismo deberá obtener, caso de elaborarse, informe previo favorable del departamento competente en la materia de la Conselleria de Medio Ambiente.  
4. Cualquier actuación que pueda afectar a los bienes incluidos en el inventario de bienes inmuebles del patrimonio cultural valenciano de la Conselleria de Cultura del ámbito del Paraje deberá obtener informe favorable previo de la Conselleria de Cultura.  
Igualmente respecto al descubrimiento de elementos del patrimonio cultural valenciano en las actuaciones que puedan desarrollarse en el ámbito del paraje, se seguirá lo establecido en la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Los elementos del patrimonio cultural podrán acoger usos turístico recreativos siempre que los usos referidos sean compatibles con la normativa del Plan Especial y obtengan previamente informe favorable de la Conselleria de Cultura, además de que siempre que no impliquen la pérdida de sus valores científicos y culturales.  
Se obtendrá informe favorable de la Conselleria de Cultura respecto a la conformidad del plan y su normativa respecto a la normativa de protección del patrimonio cultural, y en su caso se efectuarán las modificaciones de la normativa que considere necesarias la Conselleria de Cultura con este fin.  
5. Respecto al ejemplar de lentisco (Pistacia lentiscus) de gran porte en el barranco de L'Ametler al que hace referencia el documento del Plan Especial se seguirán los cauces establecidos en la Ley 4/2006, de 19 de mayo, para su posible protección expresa (árbol monumental o singular), bien por el ayuntamiento o a petición de este por la Generalitat.  
6. En relación con los vertidos y residuos que puedan afectar al ámbito del paraje natural municipal además de lo establecido en la normativa propuesta deberá, en la medida que pueda afectarles, seguir lo establecido en los condicionantes núm. 6 y 7 de la declaración de impacto ambiental de fecha 13 de febrero de 2004 sobre el Plan General de Ordenación urbana del municipio de Barxeta reflejados en la presente declaración de impacto ambiental.  
7. En relación con las vías pecuarias además de lo establecido en la normativa propuesta debe quedar claro, en el ámbito del Paraje, que se trata de bienes de dominio público de la Generalitat Valenciana y que deberá cumplirse respecto a ellas lo dispuesto en la ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias. Se deberá incluir la información precisa sobre las vías pecuarias en la normativa: anchura legal, longitud, bien de dominio público y además grafiarse en la documentación gráfica en el ámbito del Paraje, identificándose por su nombre y anchura legal.  
8. El informe o memoria anual que debe presentar el Ayuntamiento, lo presentará ante el Área de Espacios Naturales o departamento con competencias en espacios naturales de esta Conselleria, que será el Área referida la que efectuará la evaluación a la que hace referencia el estudio de impacto ambiental (programa de vigilancia ambiental).  
  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
Valencia, 29 de enero de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 213/2006-AIA.  
Promotor: Endesa Gas Transportista, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Energía de Alicante (Conselleria de Infraestructuras y Transporte).  
Objeto proyecto: gasoducto de transporte secundario Marina Alta (desde posición V-156 hasta la posición POS 03, final de trazado).  
Localización: en el término municipal de Jávea (Alicante).  
Descripción del proyecto  
La descripción del proyecto se efectúa teniendo en cuenta toda la documentación presentada:  
El objeto del gasoducto desde su posición inicial a la final es ampliar la capacidad de transporte y suministro de gas natural en la Comunitat Valenciana dando suministro a diversas redes proyectadas. El gasoducto partirá de la posición 15-20.04 de Enagas perteneciente al gasoducto Montesa-Denia en proyecto y tiene como destino la posición P-03 del proyecto en Jávea. El objeto de la modificación del proyecto original en su trazado final (V-156 a posición 03) que ahora se evalúa y denominada adenda al gasoducto de transporte secundario Marina Alta en Jávea, es culminar el trazado del gasoducto de transporte Marina Alta cuyo trazado se evaluó mediante DIA de fecha 12 de junio de 2007 desde su posición inicial hasta el vértice V-156 teniendo en cuenta que el propio promotor lo solicitó al indicar que modificaba el trazado final que ahora se evalúa.  
Teniendo en cuenta la adenda de modificación del proyecto de gasoducto de transporte Marina Alta las características del referido gasoducto en su conjunto desde su posición inicial a su posición final serían las siguientes:  
Características:  
- Longitud de 22.807 m.  
- Posiciones de válvulas en Vergel, Ondara, Pedreguer y Jávea.  
- Presión de 59 bares y diámetro de 10 «.  
- Pista de trabajo de 14 m. de anchura normal.  
- Zanja de 0,60 m. y a una profundidad mínima de 1 m.  
- Obras:  
- Replanteo y balizado de trazado.  
- Apertura de pista de trabajo: desbroce y despeje de terreno con máquinas taladoras y retroexcavadoras. Retirada de tierra vegetal para su posterior reposición. La pista sirve para acumular materiales extraídos de la zanja y para la circulación de maquinaria y obras.  
- apertura de zanja. El material extraído se emplea en parte para el posterior relleno de zanja. El volumen de material de excavación que será trasladado a vertederos autorizados será de 1.156 m³.  
- Carga, transporte, descarga, almacenamiento y distribución de materiales de obra. Playas de acopio de materiales situadas pegadas o muy próximas a la pista e trabajo. La pista de trabajo se abre y se nivela y las tuberías se transportan por la misma pista.  
- Curvado, soldadura, protección de la tubería y puesta en zanja. Las tuberías se descienden a la zanja con tractores pluma. Una vez colocada la tubería se rellenará con materiales de excavación y si fuera necesario de préstamos.  
- Cruces hídricos mediante vainas pasa-aguas. Se restituyen las orillas y se montan las escolleras.  
- Instalaciones complementarias: posiciones de válvulas con estación de regulación y medida. En la posición de Pedreguer se realizará una estación de protección catódica.  
- Acometidas eléctricas para las posiciones.  
- Restitución del terreno, colocando la tierra vegetal. Se restituyen muros, cerca, setos, vallas, cualquier otro obstáculo retirado. Descompactación de suelos.  
- Señalización con hitos en vértices.  
- Servidumbres permanentes:   
- Zona A: 2 m. a cada lado de la tubería en el que está prohibido arar o cavar a profundidad mayor de 50 cm., plantar árboles y arbustos de talle alto y realizar obras o edificaciones sin permiso de la Administración.  
- Zona B: 4 m. a cada lado de la zona A donde es imposible realizar obras o edificaciones sin la autorización de la Administración.  
- Duración de obras: 8 meses.  
- Equipos y sistemas de seguridad. Sistemas de protección catódica mediante inyección de corriente. Sistemas de telecontrol y telemando.  
- Servicios de explotación y mantenimiento.  
El trazado final que se evalúa ahora, se modifica respecto al trazado inicialmente propuesto y hace que la longitud de todo el gasoducto de transporte aumente en 129 m, siendo ahora su longitud total de 22.807 m.  
Tramitación administrativa  
El proyecto de gasoducto de transporte secundario Marina Alta se tramitó y obtuvo declaración de impacto ambiental de fecha 12 de junio de 2007 (desde su inicio hasta el vértice V-156) con condiciones, reflejándose en la declaración de impacto ambiental referida la tramitación administrativa que incluía el proceso de información pública respecto a todo el gasoducto que incluía el trazado final que inicialmente se propuso.  
De la tramitación administrativa referida se destacan los siguientes extremos:  
- Con fecha 29 de marzo de 2007 se remitió por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio del Área de Conservación de Espacios Naturales de esta Conselleria informe aclaratorio respecto al proyecto e informes anteriormente emitidos y que a continuación se resume:  
1. Respecto a las alternativas estudiadas y valorada por este Servicio, en los informes emitidos y expuestas por el promotor en su informe de ampliación de fecha 19 de junio de 2006 se expone lo siguiente:   
- Alternativa básica: discurre por el interior de la zona PORN desde el término municipal de Pedreguer, por Gata de Gorgos y llega a Xàbia de forma paralela a la CV-734, finalizando su recorrido en las inmediaciones del barranc de L'Heura.  
- Alternativa 1: discurre en su totalidad por el exterior de la zona PORN, alternativa descartada dado que en su transcurso afecta a hábitats protegidos.  
- La alternativa básica con ligeras variaciones en el recorrido, tal y como señala el informe del Servicio de Ordenación Sostenible de fecha 21 de marzo de 2007, y con la metodología constructiva reflejada en el proyecto y resto de documentación adicional, es la escogida por considerarse la más apropiada en la actualidad.  
2. Con relación a nuevas alternativas de trazado o variaciones sustanciales de la alternativa escogida, se debería solicitar nuevo informe para que se puedan estudiar las afecciones y valorar su idoneidad.  
- Con fecha 3 de mayo de 2007 se remitió por el promotor escrito en el que indicaba que la declaración de impacto ambiental que se iba a emitir se circunscribiera al proyecto entre el V-0 y el V-156 teniendo en cuenta que se ha tenido que modificar el trazado en su tramo final desde el vértice V-156 hasta el final en el término municipal de Jávea habiéndose presentado una modificación con adenda al estudio de impacto ambiental al tener en cuenta las alegaciones del municipio de Jávea. Adjunta copia de la adenda del estudio de impacto ambiental que indican se remitirá por conducto reglamentario.  
Con fecha 12 de junio de 2007 se emitió declaración de impacto ambiental relativa al proyecto de gasoducto de transporte secundario Marina Alta (desde posición V-0 al V-156) estableciéndose en la misma en el punto tercero de la resolución lo siguiente: «en relación con el tramo final del proyecto de gasoducto de transporte secundario Marina Alta (desde el vértice 156 hasta el final) en el término municipal de Jávea (Alicante) cuyo promotor es Endesa Gas Transportista, SL, el mismo se evaluará, cuando se reciba a través el órgano sustantivo la documentación correspondiente, en declaración de impacto ambiental complementaria a la presente».  
Con fecha de entrada en esta Conselleria de 20 de julio de 2007 se remitió escrito del Servicio Territorial de Energía de Alicante en el que se remitía la adenda al proyecto, al estudio de impacto ambiental, así como el expediente administrativo y la información pública relativa al trazado final (desde V-156 a posición 03) en Jávea modificado respecto al trazado que inicialmente se presentó.  
En el referido escrito se informa que se ha llevado a cabo la información pública (DOCV de 11 de mayo de 2007) y se informa igualmente que se ha recibido contestación a las alegaciones, la cual se considera aceptable para el desarrollo del proyecto, informando por tanto favorablemente el proyecto.  
Con fecha 25 de julio de 2007 se solicitó al promotor se completase la documentación remitida a través del órgano sustantivo.  
Con fecha 26 de julio de 2007 se solicitó informe al Área de Conservación de Espacios Naturales de esta Conselleria  
Con fecha 20 de septiembre de 2007 se remitió por el promotor copias del estudio de impacto ambiental con las modificaciones requeridas y copia del informe arqueológico y etnológico remitido a la Dirección Territorial de Cultura.  
Con fecha 3 de octubre de 2007 se solicitó al promotor respecto a la afección al patrimonio documentación no remitida.  
Con fecha de entrada de 18 de octubre de 2007 se remitió por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio (Área de Espacios Naturales) el informe solicitado que en síntesis indicaba lo siguiente:  
- Indican que realizan el informe para informar de un cambio de trazado del gasoducto de transporte secundario Marina Alta desde el vértice V-AL-156 hasta la posición PO.03 (final de trazado), cambio que obedece a una petición del Ayuntamiento de Jávea.  
- Informan favorablemente el nuevo trazado del tramo final supeditado al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
a) Al cumplimiento de todas las medidas correctoras asumidas por el promotor de este proyecto, tanto en la documentación original como en la que acompaña a la presente adenda.  
b) La pista de trabajo, siempre que esta discurra paralela al camino del barranc de La Vall, al camí Vell de Gata y al camino de Barranqueres, no podrá superar en ningún caso una anchura de 8 metros y sólo se podrá separar de estos caminos en aquellos tramos planteados en el proyecto o, en caso de modificación en la fase de ejecución, tras comunicarlo por escrito a la dirección del parque natural y con la conformidad por escrito de dicho organismo.  
c) En aquellos casos que la pista no discurra paralela a ninguna vía de comunicación la anchura deberá ser inferior, en la medida de lo posible, a los 14 m. de anchura.  
d) En todo caso se deberá informar al Parque Natural del Montgó, dependiente de esta Conselleria, en el teléfono 966 42 32 05, con, un mínimo, de tres días de antelación al inicio de las obras.  
e) En el Camí Vell de Gata el camino discurre partiendo en dos una explotación agraria con varios algarrobos de un porte importante, en la documentación se aprecia que la actuación no discurre por esta explotación. Se debería tomar en consideración no afectar a estos pies.  
f) En ningún caso se abandonarán residuos de ningún tipo, proveniente de las obras, pero además se deberán dejar los pasos de los barrancos libres de cualquier resto proveniente de la excavación o del desbroce de la vegetación, de forma que no se produzcan frenos al libre discurrir de las aguas.  
El informe remitido cumple con el régimen de protección cautelar previsto en la Orden de 25 de enero de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la cual se acuerda iniciar el procedimiento de elaboración y aprobación del Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural del Montgó, y el acuerdo de 4 de febrero de 2005, del Consell de la Generalitat, por el cual se determina la forma de aplicación de las medidas cautelares vigentes en el ámbito territorial del mencionado plan.  
Con fecha 22 de noviembre de 2007 se remite por el Servicio Territorial de Energía de Alicante escrito del promotor en el que se indica que se adjuntan fotocopias de reiteración solicitud de informe a la Conselleria de Cultura en relación a la adenda al proyecto referida con fecha de entrada de 14 de noviembre de 2007 (la solicitud original era de junio de 2007).   
Información pública  
El proyecto de gasoducto de transporte secundario Marina Alta se tramitó y obtuvo declaración de impacto ambiental de fecha 12 de junio de 2007 (desde su inicio hasta el vértice V-156) con condiciones, reflejándose en la declaración de impacto ambiental referida todo lo relativo a la información pública del mismo.   
De la referida información pública se destacan los siguientes extremos:  
- En las alegaciones al trazado el ayuntamiento de Jávea en síntesis indicó lo siguiente: el trazado discurre por el área de amortiguación de impactos en el PORN del Montgó. No se ha justificado el trazado ni se plantean alternativas. Indican que parecería más adecuado discurrir en paralelo al Camí Vell de Gata y al de les Barranqueres hasta llegar a la zona industrial. Se opone al trazado planteado.  
En relación con la adenda al proyecto de gasoducto de transporte secundario Marina Alta relativa al trazado final modificado (desde el V-156 hasta la posición 03) el Servicio Territorial de Energía de Alicante de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte indica que se ha llevado a cabo el período de información pública mediante edicto en el BOP de 11-04-2007 y en el DOCV de 11-05-2007. Se remiten alegaciones de las cuales se efectúa un resumen a continuación:  
- Ayuntamiento de Jávea: resolución asumiendo el informe técnico municipal que indica deficiencias subsanables. En el mismo se indica que quedan indefinidas las características técnicas de la posición 03, deberá aportarse autorización previa de cruce de la carretera CV-734, así como la autorización del cruce del barranco de La Vall. Por último indica que el trazado diseñado desde el vértice V-AL-156/58 al V-156/69 deberá ajustarse al definido por el viario y las zonas verdes establecidas para la unidad de ejecución Catarrojes 3, por el PGOU, aprobado en fecha 31 de enero de 1990 (BOP de 26.02.1990).  
- Alegaciones de particulares:  
- Propietarios que se oponen al afectar el trazado a parcelas de la Unidad de Ejecución Catarroja 3 del PGOU, proponiendo trazado alternativo o al menos que discurra por zonas verdes y viales.  
- Propietarios que alegan que cruza transversalmente su parcela y solicitan que discurra por camino o que discurra por dominio público al dividir en dos su parcela.  
- Propietario que solicita que se evite la destrucción de olivos centenarios y se cause el menor daño a los mismos, dejando practicable el acceso a su finca.  
- Gas Natural, SA: se opone indicando que ellos poseen otro proyecto con mejor diseño técnico y económico.  
- Se hace un resumen de las respuestas dadas por el promotor a las alegaciones presentadas:  
- Al ayuntamiento de Jávea: se han obtenido las autorizaciones de la CHJ y de carreteras y se le hará llegar, la documentación de las posiciones de válvulas se ha aportado en la tramitación de la licencia y por último en cuanto al ajuste del trazado se indica que se ha ajustado al viario del polígono en un tramo y en otro lo abandona al estar condicionado a lo determinado en la Ley de carreteras en cuanto a distancia a respetar. Se ha intentado minimizar la afección a fincas intentando discurrir en la medida de lo posible por caminos y linderos, sin perjuicio de la indemnización de bienes y derechos.  
- Respecto a las alegaciones de particulares se dan diversas respuestas:  
- El proyecto no es incompatible con el uso agrícola, además en algún caso la alternativa planteada supone quiebros bruscos.  
Se indica también lo relativo a la indemnización por los daños causados, etc. y el trazado supone la eliminación de obstáculos a su paso.  
- Respecto a la afección a la unidad de ejecución Catarrojes 3 del PGOU indica que el trazado ahora planteado es consecuencia de solicitud de modificación del trazado del tramo final efectuada por el ayuntamiento, y que se ha tenido en cuenta la reparcelación de la unidad referida y que el gasoducto es compatible con el desarrollo urbanístico de la parcela.  
- Se da respuesta a la alegación de Gas Natural.  
- En el expediente administrativo se adjunta informe del Servicio Territorial de Carreteras de Alicante en el que indica las condiciones del cruce de la CV-734 por la adenda al proyecto.  
- En el expediente administrativo consta autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para el cruce de barrancos por el gasoducto de transporte secundario Marina Alta.  
Consideraciones ambientales  
1. Teniendo en cuenta que el origen del proyecto de gasoducto de transporte Marina Alta es la posición 15-20.04 de Enagas perteneciente al gasoducto Montesa-Denia en proyecto, y que el trazado final que se evalúa ahora forma parte del gasoducto de transporte Marina alta, se considera que la ejecución del trazado final ahora propuesto debe quedar condicionada a la autorización del gasoducto Montesa-Denia o de cualquier otro que le diera sentido, para evitar impactos innecesarios.  
2. Con fecha 12 de junio de 2007 se emitió declaración de impacto ambiental aceptable con condiciones respecto al proyecto de gasoducto de transporte Marina Alta (desde posición V-0 al V-156). En la misma se indicaba en su punto tercero que la evaluación del tramo final (V-156 a posición final, posición 03) se efectuaría en declaración de impacto ambiental complementaria al solicitar el promotor que la declaración en ese momento se ciñera al tramo de V-0 a V-156 al haberse modificado el tramo final.  
La presente declaración de impacto ambiental es complementaria con la referida de 12 de junio de 2007 y evalúa el tramo final del proyecto referido en base al nuevo trazado presentado, adenda al proyecto de gasoducto de transporte Marina Alta de fecha septiembre de 2006 remitido por el Servicio Territorial de Energía de Alicante con fecha de entrada 20 de julio de 2007.  
3. En la documentación presentada para emitir la declaración de impacto ambiental referida de fecha 12 de junio de 2007 el promotor estudió dos alternativas, una de ellas que discurría de la mitad del trazado del proyecto hacia el final evitando la afección al ámbito del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) del Parque Natural del Montgó y otra que discurría por dentro de ella. Se decantó ambientalmente por la alternativa que discurría por el interior al ser presentar la exterior mayor impacto ambiental. Esto fue aceptado por el Área de Conservación de Espacios Naturales de esta Conselleria con condiciones.  
El trazado final, desde el vértice V-156 a la posición 03 se ha modificado ahora por el promotor respecto al que se presentó atendiendo a las alegaciones que presentó el ayuntamiento respecto al trazado inicialmente planteado para que se adecuara a caminos existentes (camí Vell de Gata y camí de Les Barranqueres) y finalizara en área industrial.  
El trazado final ahora presentado que anula el anterior discurre ajustándose al máximo a caminos existentes y finaliza en un punto diferente al inicial para terminar en zona industrial, afectando al ámbito del PORN del Parque Natural del Montgó. Este trazado es algo más largo que el anterior (129 m. aproximadamente) pero aprovecha caminos existentes. El trazado ahora presentado tiene un impacto ambiental similar al inicial y es aceptado por el Área de Espacios Naturales de esta Conselleria con una serie de condiciones.  
4. El trazado ahora propuesto en la adenda para el tramo final sería en síntesis el siguiente:  
- Partiendo del vértice V-AL-156 cruza el área natural (zonificación PORN) del barranco de Les Valls en paralelo a un camino existente, discurre hasta alcanzar el camí Vell de gata por el que discurre colindante atravesando en su mayoría campos cultivados zonificados por el PORN como área agrícola.  
- Durante su recorrido corta la colada de Cabañes, el barranc de L'Hedra (zonificado como conector ambiental) y el barranc del Garroferet (zonificado como área natural).  
- En la parte final, antes de alcanzar el suelo urbano de Jávea, el recorrido abandona el camí Vell de Gata, girando al sur y discurriendo en paralelo al camí de Les Barranqueres, que coincide con la vía pecuaria colada dels Montgons, de nuevo cruza el barranc de L'Hedra (zonificado como conector ambiental).  
- Por el camino citado anteriormente el trazado propuesto llega a la CV-734, cruzándola para situarse de nuevo en la Colada de Montgons, finalizando en la posición POS.03 (ubicado en suelo urbano).  
5. El proyecto afectará a diversas vías pecuarias por lo que deberá solicitarse la ocupación de las mismas y cumplirse lo establecido en la Ley de Vías Pecuarias.  
6. El proyecto afecta a diversos cauces siendo necesario disponer de la autorización del organismo de cuenca respecto a su afección.  
7. El informe sobre el impacto sobre el patrimonio arqueológico y etnológico establece una serie de medidas correctoras que a continuación se resumen:  
En el mismo se indica que a priori, el trazado ahora presentado como adenda en el tramo final, no tiene incidencia alguna en el patrimonio arqueológico y etnológico del término municipal de Jávea por el que transcurre.  
No obstante será necesaria la presencia de un arqueólogo durante las obras de canalización, que realice el seguimiento continuado de las mismas, a lo largo de la totalidad del trazado del gasoducto. En cualquier caso los resultados de este informe deberán ser ratificados por el organismo administrativo competente.  
En este sentido se considera necesario que previamente al inicio de las obras, con suficiente antelación, se obtenga el informe favorable de la Conselleria de Cultura al proyecto, y que se adopten las medidas que en él se establezcan.  
8. El proyecto afecta en casi la totalidad del mismo a terrenos de cultivo (secano, cítricos, etc.) y a suelos urbano y de manera puntual a terrenos naturales fundamentalmente en el cruce de cursos hídricos.  
Se trata de una instalación enterrada que una vez ejecutada permite llevar a cabo las labores agrícolas con restricciones en la zona de servidumbre (4 m.) tal y como se indicó en el apartado de descripción del proyecto. Desde el punto de vista de la afección a la vegetación, flora y fauna es moderada o baja teniendo en cuenta las características de los terrenos atravesados y del proyecto.   
En la documentación presentada se ha contemplado la evaluación del impacto en el paisaje. El impacto sobre el paisaje teniendo en cuenta las características del proyecto, canalización enterrada que permite recuperar el terreno y efectuar labores agrícolas con algunas restricciones, es fundamentalmente temporal y en cualquier caso moderado. Respecto a las estaciones de regulación y medida se trata de unas instalaciones fijas en superficie con impacto permanente pero puntual estimándose el mismo igualmente moderado.  
En relación a que las instalaciones discurren y afectan al suelo no urbanizable hay que precisar además que de acuerdo con la Ley 16/2003, de 17 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera y de Organización de la Generalitat, de 19 de diciembre de 2003, en su artículo 74 se indica que los planes y proyectos de instalaciones objeto de la regulación del capítulo XX, cuyas autorizaciones sean competencia de la Generalitat Valenciana, prevalecerán sobre cualquier instrumento de planificación u ordenación territorial o urbanística. El capítulo XX se refiere, entre otras instalaciones, a las redes de transporte de gas canalizado con presión máxima de diseño igual o superior a 16 bares, que sean declaradas de utilidad pública. La instalación objeto de la evaluación de impacto ambiental tiene una presión de diseño superior o igual a 16 bares y se ha solicitado su declaración de utilidad pública.  
9. En relación a las medidas correctoras (preventivas, minimizadoras y correctoras) deberán aplicarse tanto, las establecidas en el estudio de impacto ambiental de fecha noviembre de 2005 presentado en esta Conselleria con fecha de entrada de 2 de junio de 2006, base para la declaración de impacto ambiental de fecha 12 de junio de 2007 del proyecto de gasoducto de transporte Marina Alta (V-0 a V-156), como las establecidas en la adenda al estudio de impacto ambiental al referido proyecto (tramo v-156 a posición final 03) de fecha octubre de 2006 y fecha de entrada en esta Conselleria de 20 de septiembre de 2007.  
Respecto a las primeras se destacan las siguientes:  
- Jalonamiento durante replanteo de las masas de vegetación natural y se estimará perímetro de protección para evitar tala indiscriminada de individuos y posibles daños a vegetación adyacente desviando la zanja en el ancho suficiente.  
- Restos vegetales de desbroce se triturarán para su posterior uso en fase de restauración.  
- Se respetarán los ejemplares arbóreos de gran porte tanto de especies cultivables como naturales.  
- Ubicación de playas de acopio en terrenos cultivados.  
- Limitación de velocidad de de vehículos en pista de trabajo a 20 km/h y riego de pista para evitar generar polvo cuando lo considere oportuno la Dirección de Obra.  
- Limpieza de zonas de ocupación temporal afectadas por las obras de materiales a vertedero, previamente a la restitución del terreno.  
- Reposición de servicios afectados: tubos de riego, vallas, muros, etc.  
- Si el contratista no pudiera encontrar ningún propietario dispuesto a quedarse con la tierra deberá obtener los oportunos permisos y autorizaciones para verter.  
- Restitución de terrenos agrícolas a su estado inicial, se separará y acondicionará la tierra vegetal, se abonarán las cosechas que se vayan a perder por las obras, mantenimiento de caminos en buen estado y reparación desperfectos ocasionados.  
- Descompactación de pista de trabajo.  
- Reposición de tierra vegetal que previamente ha sido retirada.  
- Instalación de gaviones de piedras y escolleras en laderas de alto riesgo de erosión.  
- Revegetación de zonas con vegetación natural afectadas.  
- Restauración cruces con cursos hídricos (restauración márgenes con escolleras, tierra vegetal, revegetación, etc.).  
Respecto a las segundas:   
- Se concretan en medidas fundamentalmente de revegetación de los tramos con vegetación natural afectados así como a la descompactación y aporte de tierra vegetal.  
- Se evitará el desbroce de pies de Chamaerops humilis (palmito) en el tramo V-AL-156/32 a V-AL-156/35, estrechando la pista, invirtiéndola o conservando los pies en la pista y si no fuera posible se solicitaría la tala o desenraizamiento previo.  
En relación a las mismas se consideran en general adecuadas siendo necesarias no obstante la modificación de las mismas en determinados aspectos así como la introducción de otras medidas preventivas y correctoras que permitan una correcta integración de la obra en el medio y evitar en lo posible o reducir el impacto sobre el entorno.  
Se considera necesario establecer como condicionantes al proyecto los establecidos en el informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio (Área de Espacios Naturales) de esta Conselleria, y antes reflejados.  
10. En relación al programa de vigilancia ambiental:  
Respecto al programa establecido en el estudio se destaca la posibilidad de nombrar por el promotor un asistente técnico ambiental durante el tiempo de ejecución de obras y de restauración, responsable de la ejecución del programa de vigilancia ambiental.  
En relación con el programa referido se considera necesario extenderlo al control de todas las medidas correctoras (preventivas, minimizadoras y correctoras) del estudio de impacto ambiental y adenda al estudio, así como a los condicionantes que se establezcan en la presente Declaración. Se considera igualmente necesaria la contratación del asistente técnico ambiental propuesto por el promotor para el control del programa de vigilancia ambiental.  
11. Teniendo en cuenta las características de los terrenos afectados y del proyecto, (discurre afectando a terrenos agrícolas y suelos urbanos y la canalización es enterrada) y las medidas correctoras que se implantan, así como el informe favorable del Área de Espacios Naturales de esta Conselleria se considera que el impacto del proyecto es en conjunto moderado desde el punto de vista ambiental, y es aceptable, no obstante se estima necesario adoptar medidas preventivas y correctoras adicionales para mejorar la integración del proyecto y reducir o evitar el impacto en el medio.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 7 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 16271990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, resuelvo  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de gasoducto de transporte secundario Marina Alta (desde el vértice V-156 hasta la posición final POS.03) en el término municipal de Jávea (Alicante) cuyo promotor es Endesa Gas Transportista, SL, de acuerdo con la adenda al proyecto referido de septiembre de 2006 (remitida con fecha de entrada de 20 de julio de 2007), sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones sectoriales que sean necesarias, así como debiendo cumplirse lo establecido en la referida adenda al proyecto, las medidas correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental de fecha noviembre de 2005 (remitido con fecha de entrada de 2 de junio de 2006) base para la declaración de impacto ambiental de fecha 12 de junio de 2007 del proyecto de gasoducto de transporte Marina Alta (V0 a V-156), las medidas correctoras establecidas en la adenda al estudio de impacto ambiental al referido proyecto (tramo V-156 a posición final 03) de fecha octubre de 2006 (remitidas con fecha de entrada de 20 de septiembre de 2007), y lo establecido en el apartado segundo de la presente declaración.  
  
Segundo  
Condicionantes para la realización y funcionamiento de la obra:  
1. Se considera que la ejecución del proyecto referido debe quedar condicionada a la autorización del gasoducto del cual partirá o de cualquier otro que le diera sentido.  
2. Previamente a la ejecución de la obra se supervisará, con suficiente antelación, con la Dirección del Parque Natural del Montgó, la traza de la obra para determinar y establecer si fuera necesario medidas preventivas adicionales respecto a la vegetación, flora y fauna (períodos de limitación de ejecución de obras, ejemplares vegetales que no deben afectarse, tanto de cultivo como naturales, uso de pista restringida, medidas especiales para cruces de cauces, etc.).  
Se prestará especial atención a pies de ejemplares de algarrobo (Ceratonia siliqua) de porte importante en el camí Vell de Gata, así como a ejemplares de otras especies vegetales de porte importante en la supervisión antes citada.  
3. Cualquier aparición de poblaciones de flora o fauna de interés se comunicará de forma inmediata a la Dirección del Parque Natural del Montgó para que se habiliten, si se considera necesario, las medidas oportunas.  
4. Se deberá informar a la Dirección del Parque Natural del Montgó con un mínimo de tres días de antelación al inicio de las obras.   
5. La pista de trabajo siempre que ésta discurra paralela al camino del barranc de La Vall, al camí Vell de Gata y al camino de Barranqueres, no podrá superar en ningún caso una anchura de 8 metros y sólo se podrá separar de estos caminos en aquellos tramos planteados en el proyecto o, en caso de modificación en la fase de ejecución, tras comunicarlo por escrito a la Dirección del Parque Natural del Montgó y con la conformidad por escrito de dicho organismo.  
6. En aquellos casos que la pista no discurra paralela a ninguna vía de comunicación la anchura deberá ser inferior, en la medida de lo posible, a los 14 metros de anchura.  
7. Se habilitarán rampas para facilitar la salida de la posible fauna atrapada en las zanjas.  
8. Los materiales procedentes de la excavación que no se reutilicen en la obra se llevarán a vertedero legalizado y en el caso de que el material extraído de la zanja no fuese de calidad adecuada, los materiales para el relleno de la misma se obtendrán de canteras legalizadas.  
En ningún caso se abandonarán los residuos de ningún tipo, provenientes de las obras, y además se deberán dejar los pasos de los barrancos libres de cualquier resto proveniente de la excavación o del desbroce de la vegetación, de forma que no se produzcan frenos al libre discurrir de las aguas.  
9. En el caso de que para playas de acopio, depósito de materiales y parque de maquinaria se precisen terrenos fuera de la pista de trabajo, se ubicarán en parcelas en las que la afección a la vegetación sea mínima con la supervisión de la Dirección del Parque Natural del Montgó. Una vez finalizadas las obras los terrenos deberán restaurarse.  
10. En relación con la restauración de aquellas zonas con vegetación natural se efectuará supervisión con la Dirección del Parque Natural del Montgó para determinar si es necesario efectuar modificaciones en las especies elegidas, densidades, características de los plantones, etc. Las escolleras y gaviones de piedras se recebarán con tierra para facilitar la regeneración vegetal.  
11. Se obtendrá la autorización del organismo de cuenca correspondiente en aquellas actuaciones que afecten al dominio público hidráulico, respetándose las condiciones impuestas en la autorización del mismo.  
12. Se contarán con los permisos pertinentes para la captación del agua empleada en la prueba hidráulica de las tuberías. Se implantarán medidas para evitar la absorción de fauna por la fuerza de succión de las bombas de agua. En el caso de emplear algún producto químico en la citada prueba, se deberá realizar una balsa de decantación de manera que los sobrantes tengan las características adecuadas para su vertido a cauce público. Los productos químicos sobrantes se derivarán a gestor autorizado. En cualquier caso previamente y con suficiente antelación se informará a la Dirección del Parque Natural del Montgó para que den su visto bueno para evitar que tanto la captación del agua como su vertido ocasionen efectos negativos en el ámbito del PORN.  
13. Mantenimiento y puesta a punto adecuada de la maquinaria.  
Las reparaciones y puesta a punto de la maquinaria se realizarán en talleres debidamente autorizados.  
14. Se procederá al riego de pista de trabajo con frecuencia suficiente en aquellas zonas en las que por climatología u otras circunstancias se prevea generar un exceso de polvo, en especial en aquellas zonas próximas a población. Los camiones que discurran con material que pueda generar polvo deberán ir cubiertos con lona.  
15. En el desarrollo de las obras se respetarán los preceptos contenidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminación acústica y las ordenanzas municipales dictadas al respecto.  
16. Se cumplirá lo establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, en relación a las obras en la cercanía de zonas naturales. Se efectuarán, caso de ser necesario, las correcciones o medidas, que por los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria se estimen necesarios.  
17. En relación con la afección al patrimonio cultural, previamente a la ejecución de la obra y con suficiente antelación, deberá obtenerse el informe favorable de la Conselleria de Cultura de acuerdo con el artículo 11 de la Ley 4/1989, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, y en caso de ser favorable se cumplirán las medidas que en él se indiquen.  
Será necesaria la presencia de un arqueólogo durante las obras de canalización que realice el seguimiento continuado de las mismas, salvo que en el informe de la Conselleria de Cultura se estimara lo contrario.  
Si en el transcurso de las obras aparecen restos arqueológicos o paleontológicos se deberá suspender la actuación debiendo delimitarse el perímetro de afección y notificando de forma inmediata a la Conselleria de Cultura la aparición de dichos hallazgos, de conformidad con la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.  
18. Respecto a la afección a vías pecuarias, se cumplirá lo establecido en la legislación de vías pecuarias y se obtendrá la autorización de ocupación ante la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria, cumpliéndose las condiciones que la misma establezca.  
19. En relación con las líneas eléctricas de acometida a las posiciones de válvulas se someterán las mismas a evaluación de impacto ambiental en el caso de que así se requiera de acuerdo con la legislación de impacto ambiental.  
20. En relación con el programa de vigilancia ambiental se considera necesario extenderlo al control de todas las medidas correctoras (preventivas, minimizadoras y correctoras) del estudio de impacto ambiental de fecha noviembre de 2005 (remitido con fecha de entrada de 2 de junio de 2006) base para la declaración de impacto ambiental de fecha 12 de junio de 2007 del proyecto de gasoducto de transporte Marina Alta (V-0 a V-156) y de la adenda al estudio de impacto ambiental al referido proyecto (tramo V-156 a posición final 03) de fecha octubre de 2006 (remitida con fecha de entrada de 20 de septiembre de 2007). Se considera igualmente que por el promotor se contratará, tal y como propone, asistente técnico ambiental para el control del programa de vigilancia ambiental.  
  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia 29 de enero de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 220/2006-AIA.  
Título: Homologación Zonificativa para Explotación de Canteras en Llombai.  
Promotor: Ayuntamiento de Llombai.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Llombai y CTU.  
Localización: Término Municipal de Llombai (Valencia).  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
El objeto del presente proyecto es la zonificación como zona de extracción de áridos para la ubicación posterior de una cantera una superficie de 84,96 Has de suelo no urbanizable común, clasificado en el vigente Plan General de Ordenación Urbana de Llombai aprobado en las Normas Subsidiarias de Planeamiento de 1982, ubicado al noreste del término municipal, en el paraje denominado Lloma del Barranc del Aspres.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Localización  
Los terrenos objeto de explotación constituyen una nueva cantera y se encuentran enmarcados por el límite de término municipal con Picassent al norte, y el gaseoducto perteneciente a la Red Sur de Valencia Ramal Ford propiedad de Enagas, SA., y el paraje natural municipal El Tello al sur, todo ello en el ámbito del monte catalogado de utilidad pública denominado Aledua (CUP-cons. V3015 V36).  
Las parcelas afectadas por la explotación serán la 205, 206, 207, 234, 252, y 253 del polígono 3 y las parcelas 1277, 1278 y 1286 del polígono 2 del municipio de Llombai.  
3. Alternativas  
No se plantean alternativas técnicas a la actuación propuesta.   
El Estudio de Impacto Ambiental (en adelante EsIA), afirma que para la elección de la zona de actuación se han tenido en cuenta criterios ambientales:  
1. Lo dispuesto en el nuevo PGOU de Llombai, actualmente en redacción, el cual planifica el desarrollo urbanístico del municipio con una visión global, potenciando el mantenimiento del patrimonio cultural, paisajístico y natural del municipio.  
2. La calificación del suelo: la cantera se ha ubicado en suelo rústico sin protección.  
3. Infraestructuras existentes (gasoducto): distancia de protección siempre mayor de 175 m  
4. La morfología de circo de la cantera prevista hace sea favorable para:  
- La ocultación de las vistas  
- La retención en el ámbito de obras del polvo producido  
- El efecto pantalla en cuanto a la producción de ruidos  
- La retención de las aguas de escorrentía producidas, para el control de su salida hacia cauces naturales en condiciones aceptables (sin carga de sólidos y con energías no erosivas).  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 7 de junio de 2006 la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Territorio y Vivienda, remitió documentación relativa a la homologación zonificativa para explotación de canteras en el TM. de Llombai, compuesta por expediente administrativo, Estudio de Impacto Ambiental, documento de síntesis y documento de homologación.  
2. Información pública  
El Ayuntamiento de Llombai, expuso al público el Estudio de Impacto Ambiental, junto al resto de la documentación técnica, según anuncio publicado en el DOGV núm. 5.038, de 29 de junio de 2005.  
Durante el periodo de información pública se presentaron 329 alegaciones divididas en 11 tipos distintos de propuesta debido a la repetición de contenidos, según consta en los certificados emitidos por el secretario del Ayuntamiento de Llombai, en los cuales se incluía la aprobación provisional, el informe del trámite de información pública realizado y un resumen de las alegaciones presentadas junto a su contestación por parte del técnico del Ayuntamiento.  
3. Resumen de las alegaciones  
El Informe Técnico de respuesta de las alegaciones, realizado por EVREN (Evaluación de Recursos Naturales) como asesor del Ayuntamiento de Llombai, contesta a las alegaciones de carácter ambiental, desestimando todas y cada una de ellas. A continuación, se presenta un resumen de las alegaciones más importantes:  
- La zona de la cantera incluye suelo declarado paraje natural municipal denominado El Tello, por el acuerdo de 6 de mayo de 2005.  
- La zonificación contraviene la Ley 4/2004, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, citando en concreto infracción de la Disposición Transitoria Segunda, en su apartado 4.  
- El EsIA incumple la Orden de 3 de enero de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
- El expediente vulnera el Decreto 82/2005, de 22 de abril, del Consell de la Generalitat, de Ordenación Ambiental de Explotaciones Mineras en Espacios Forestales de la Comunitat Valenciana, que exige un plan de restauración.  
- Según la Ley 4/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, el procedimiento para autorizar la explotación de canteras en suelo no urbanizable común del término municipal de Llombai es por medio de la declaración de interés comunitario (DIC).  
- Hay núcleos de población dispersos a una distancia inferior a los 2.000 m del perímetro de la zona que se pretende explotar como cantera.  
- El trazado del gasoducto Valencia-Alicante discurre a menos de 900m del perímetro de la zona que se pretende explotar como cantera.  
- No se determinan las vías de acceso a la cantera ni se cuantifica el tránsito de vehículos pesados que habrán de soportar diariamente.  
- Las medidas de restauración ambiental i paisajística enunciadas en las medidas correctoras del documento EsIA para la homologación zonificativa son una simple enumeración y no forman parte de un plan de restauración.  
- La zona elegida como más idónea para la implantación de la cantera se sitúa exactamente junto al linde sur-oeste del término municipal de Picassent, en una zona clasificada por el PGOU de Picassent como suelo no urbanizable de protección paisajística (zona de l'Almud, Altos de Gualeta, Cova l'Aguila), así como suelo no urbanizable de protección arqueológica (Mollo de l'Almud) enclavado en las inmediaciones del ámbito de la actuación. El área destinada a la explotación de la cantera delimita con el monte núm.3044, denominado El Monte, que es objeto en la actualidad del procedimiento para su inclusión en el Catálogo de Montes de Utilidad Pública de la Generalitat Valenciana. Este monte limita, en su linde sur, con el monte de utilidad pública Aledua, en término municipal de Llombai.  
- La implantación de la cantera supondrá un impacto sobre los caminos rurales del término de Picassent.  
4. Peticiones de información o documentación complementaria  
Se emite requerimiento de documentación con el fin de completar el expediente de Evaluación de Impacto Ambiental, en fecha   
Solicitud de informes sectoriales  
En el expediente incoado se incluyen los siguientes informes solicitados durante su tramitación:  
1. Dirección general de Patrimonio Cultural Valenciano, de 25 de mayo de 2006, que emite Informe Patrimonial relativo a la homologación zonificativa canteras de Llombai, en el cual se concluye lo siguiente:  
«...Por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los servicios técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, el Estudio de Evaluación de Impacto Ambiental del proyecto de explotación de la cantera denominada Llombai, en Llombai (Valencia).»  
2. Servicio de Gestión Forestal de la Dirección General de Gestión del Medio Natural, de 20 de julio de 2006, que remite informe forestal sobre la homologación zonificativa explotación canteras suelo no urbanizable de Llombai, en el cual se informa lo siguiente:   
«...Como bien se indica en el escrito el área de estudio que se pretende reclasificar se encuentran en el Monte de Utilidad pública denominada Aledua. Entendemos que la clasificación según el PGOF y la condición de forestal como Monte de Utilidad Pública no condicionan la reclasificación que se pretende por los siguientes motivos y bajo las condiciones que se marcan en la actual legislación:  
Con la entrada en vigor del Decreto 82/2005, de 22 de abril, del Consell de la Generalitat, de Ordenación Ambiental de Explotaciones Mineras en Espacios Forestales de la Comunitat Valenciana, se modifica el artículo 79 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprobó el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana que queda redactado como sigue:  
«Los montes de dominio público y los catalogados como utilidad pública o protectores no podrán ser roturados ni dedicados a usos no forestales cuando ello suponga una pérdida definitiva de los valores que motivaron la inclusión del monte en el catálogo de utilidad pública ».  
Por tanto, se podrá plantear la actividad minera en dichos terrenos bajo el procedimiento de autorización de ocupación temporal de montes de dominio público o catalogados de utilidad pública establecida en el Decreto 82/2005, y con la aprobación de un plan de restauración que garantice la recuperación de los valores del monte y una posible gestión forestal ulterior de la superficie afectada.»  
3. Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, de 31 de julio de 2006, que remite Informe en relación con expediente sobre Evaluación de Impacto Ambiental sobre la afección del proyecto de homologación zonificativa explotación canteras suelo no urbanizable (SNU) de Llombai, en el cual se concluye lo siguiente:  
«...Por todo lo anteriormente expuesto, ante la ausencia de Plan Especial que desarrolle la normativa del paraje natural municipal y a la vista de la colindancia de la zona propuesta a homologación con el paraje natural municipal El Tello y su ubicación sobre terrenos calificados como área de protección forestal por la normativa forestal, y siendo que ésta calificación además le proporciona coherencia al área perimetral y por tanto, repercute en su adecuada protección, se debe informar desfavorablemente, por considerar que resulta incompatible esta actuación con la preservación y conservación de los valores contenidos en dicho paraje natural municipal.  
El presente informe es coherente con el ya emitido el 9 de junio de 2006, registro de salida de 12 de junio de 2006, y remitido por esta Dirección General al director Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Valencia, que en escrito de 4 de mayo de 2006 solicitó informe para la Comisión Territorial de urbanismo referido a esta homologación zonificativa.»  
4. Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, de 28 de noviembre de 2006, que remite Informe complementario al informe en relación con expediente sobre Evaluación de Impacto Ambiental sobre la afección del proyecto de homologación zonificativa explotación canteras suelo no urbanizable (SNU) de Llombai, en el cual se informe de lo siguiente:  
«Revisado el informe emitido el 31 de julio de 2006 por este Servicio de Ordenación Sostenible del Medio en relación con el expediente sobre Evaluación de Impacto Ambiental sobre la afección del proyecto de homologación zonificativa explotación canteras suelo no urbanizable (SNU) de Llombai (Valencia), se hace patente la necesidad de puntualizar y aclarar el mismo, mediante el presente informe complementario.  
En las conclusiones finales, donde dice:  
«Por todo lo anteriormente expuesto, ante la ausencia de Plan Especial que desarrolle la normativa del paraje natural municipal y a la vista de la colindancia de la zona propuesta a homologación con el paraje natural municipal El Tello y su ubicación sobre terrenos calificados como área de protección forestal por la normativa forestal, y siendo que ésta calificación además le proporciona coherencia al área perimetral y por tanto, repercute en su adecuada protección, se debe informar desfavorablemente, por considerar que resulta incompatible esta actuación con la preservación y conservación de los valores contenidos en dicho paraje natural municipal.»  
Debe decir:  
«Por todo lo anteriormente expuesto, el sentido de este informe queda vinculado al futuro Plan Especial que desarrolle la normativa del paraje natural municipal El Tello que, en su caso podría considerar y definir un área de amortiguación de impactos, que afectaría previsiblemente a la zona propuesta a homologación, ya que se ubica sobre terrenos calificados como área de protección forestal por la normativa forestal y que evitaría la afección indirecta sobre el espacio protegido, restringiendo determinados usos y actividades que pudieran resultar perjudiciales al mismo. Esta previsión es coherente con el Acuerdo de 6 de mayo de 2005 del Consell, ya indicado y su artículo cuarto, párrafo segundo, apartado a).».»  
5. Servicio de Apoyo Técnico del Área de Urbanismo de la Dirección General de Ordenación del Territorio, de fecha 30 de enero de 2007, que emite Informe sobre el Estudio de Paisaje de la homologación zonificativa para explotación de canteras en suelo no urbanizable del municipio de Llombai, el cual concluye lo siguiente:  
«...En conclusión cabe informar que: el objeto del presente informe es la homologación zonificativa para explotación de canteras en suelo no urbanizable del municipio de Llombai, cuyo trámite de información pública concluyó con anterioridad a la entrada en vigor de la LUV, 1 de febrero de 2006, no siéndole, por tanto y de conformidad con lo anteriormente señalado, exigible el Estudio de Integración Paisajística, sin perjuicio de que, tal y como se ha indicado anteriormente, el paisaje actuará como criterio condicionante.  
Por ello, se emite el presente informe en contestación a la solicitud de ese Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial, señalando que por la fecha de información pública del expediente de referencia no es necesario que se acompañe de instrumento de paisaje, por lo que no cabe emitir informe al respecto por este servicio.»  
6. Servicio de Conservación de la Biodiversidad, de fecha 5 de febrero de 2007, que emite informe sobre el proyecto de homologación zonificativa explotación de canteras suelo no urbanizable de Llombai, el cual informa de lo siguiente:  
«... No se han detectado espacios de especial interés para conservación de especies amenazadas, ni de flora ni de fauna, si bien en la proximidad existe la Sima de l'Águila, lugar declarado LIC para la red Natura 2000, con especies catalogadas como vulnerables en el Catálogo Valenciano de Especies de fauna Amenazada (Rhinolophus ferrum-equinum, Rhinolophus euryale, Myotis blythii y Myotis myotis) que pueden utilizar de forma parcial parte de este territorio. En los barrancos es frecuente la aparición de búho real, Bubo bubo.  
La vegetación está formada por matorrales y pastizales seriales con algunas manchas de pequeñas formaciones arboladas de Pinus halepensis. De acuerdo con la Directiva 92/43 CEE de hábitats, destacan las siguientes comunidades vegetales:  
  
  
  
Estas comunidades están bien representadas en los lugares propuestos para integrar la Red Natura 2000 y no es necesario establecer medidas especiales en este caso.   
Por el contrario, la localización del proyecto en una zona de transición entre áreas naturales y los cultivos próximos, forman ecotonos que tiene en general más riqueza en cuanto a biodiversidad. En este caso deberían preservarse las escasas formaciones arboladas de la zona así como, dentro de lo posible, las áreas de barrancos, que son las áreas más sensibles.  
Por último, el estudio en cuestión no se presentan alternativas a la ubicación de la cantera ni se hace mención de las repercusiones de la transformación y/o creación de caminos para la explotación y que podría afectar, en su caso, a zonas próximas. Debe evitarse la afección a la cercana Sima de l'Águila de Picassent.»  
7. Informe de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Valencia, de fecha 12 de julio de 2007, sobre el expediente de homologación zonificativa explotación canteras suelo no urbanizable de Llombai, del cual cabe destacar lo siguiente:  
«... Por tanto la zona de objeto de consulta debe ser clasificada como suelo no urbanizable protegido, ya que la declaración de utilidad pública es un régimen específico de protección. Además la zona cumple con las condiciones del punto 1.d (artículo 4 de la Ley 10/2004, del Suelo No Urbanizable), ya que es monte consorciado V-3015. Destacar también que según se indica en la página 57 del EsIA remitido, la erosión actual es moderada pero la potencial es muy alta, por lo que también se cumplirá el punto 1.f del citado artículo. De ahí la importancia de mantener la vegetación...»  
«... En el punto 4.1.5 del EsIA, Hidrología Superficial, menciona por encima que uno de los principales puntos de descarga de las aguas superficiales es la Albufera. Creo que es importante destacar que la zona que pretende la homologación forma parte de la cuenca hidrográfica del lago y por ese motivo se encuentra dentro del ámbito del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Parque Natural de la Albufera. Por tanto, cualquier actuación que pueda afectar a los barrancos hay que estudiar los efectos en el parque natural....» «... la actividad extractiva afectaría al barranco del Felipons, por lo que es necesario establecer las medidas de corrección hidrológico-forestal que no se han reflejado en el EsIA, para evitar efectos negativos en el lago.»  
«... Reiterar que la zona estudiada si tiene una protección especial ya que es monte de utilidad pública y esta declaración según establece la Ley 3/2003 Forestal e la Comunitat Valenciana, se realiza a los terrenos forestales públicos que deban ser conservados y mejorados por su transcendencia hidrológico-forestal o por sus funciones ecológicas y sociales. En este caso esta transcendencia hidrológica forestal queda patente pues además forma parte de la cuenca de la Albufera. No considero que la explotación minera sea la mejor forma de conservar y mejorar el monte....»   
«... hacer mención de la importancia de la circulación de vehículos por las zonas de acceso a la cantera, a través de monte de utilidad pública y unto al paraje natural municipal, que provocará efectos nocivos en la vegetación por la emisión de gases contaminantes y sobre todo por el polvo que se levanta al ser caminos de tierra, y que se deposita en las hojas...»  
«... En cuanto al acceso el EsIA dice que se abrirán solo los caminos pistas y rampas necesarias, esto debería concretarse, pues no indica como se justifica la necesidad o no de abrir una pista nueva.» «...En los planos aportados figura una pista de nueva apertura para acceder a la teórica zona de explotación. Esta vía no se menciona en la memoria, por lo que no se puede informar.»   
«... En cuanto a las medidas para prevenir los incendios forestales no se aporta ninguna propuesta, ni se analizan los distintos factores que pueden ocasionar incendios. Se deberán de determinar las distintas situaciones de riesgo y las medidas a adoptar en cada caso. Lo mismo ocurre respecto al riesgo de erosión, de forma genérica dice que se deberán adoptar medidas de control de la escorrentía superficial, sin aportar nada.»  
«... En cuanto a la pantalla vegetal que también figura en los planos tampoco se especifica en la memoria, para poder informar tendrían que indicar: método de preparación del terreno y plantación, especies a plantar, densidades, cuidados culturales. »  
«... Por último resaltar que la zona de explotación se situaría junto al Paraje Natural Protegido del Tello, que se vería afectado de diversa forma y en concreto en uno de los aspectos que motivaron su declaración de Paraje que es el Paisaje, ya que aunque la cantera no fuera visible desde la población como se indica en el estudio, si que será visible desde los puntos altos del paraje. Por supuesto el polvo, paso de vehículos etc., también afectarán negativamente.  
Para terminar señalar que la Ley 43/2003 de Montes en el Capítulo I usos del suelo, establece en el artículo 39 la delimitación del uso forestal en el planeamiento urbanístico. Los instrumentos de planeamiento urbanístico, cuando afecten a la calificación de terrenos forestales, requerirán el informe de la administración forestal competente. Dicho informe será vinculante si se trata de montes catalogados o protectores. »  
8. Informe, de la Comisaria de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar, sobre apertura por Áridos Llombai de una cantera en TM de Llombai (Valencia) y el posible incremento del consumo de agua derivado de dicha actividad, a la vista de lo dispuesto por el anexo A.1.8.4 de la orden de la Comselleria de Territorio y Vivienda y el artículo 19 de la Ley 4/2004 de la Generalitat Valenciana, sobre Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, de fecha 23 de mayo de 2005, informando que:  
«... De todo lo expuesto se deduce que el consumo de agua previsto en el proyecto presentado, aparte de ser de escasa relevancia, está basado en un sistema de abastecimiento mediante camiones cisterna, cuyo origen hay que estimar necesariamente amparado por un derecho de agua, ya que, en caso contrario, se produciría una infracción administrativa con la consiguiente apertura de expediente sancionador al suministrador.  
Por todo ello, a los efectos previstos en la Orden de la Conselleria de Territorio y Vivienda de 3 de enero de 2005, vista la solicitud formulada por Aridos Llombai, así como la documentación técnica aportada, esta Confederación Hidrográfica del Júcar emite informe favorable sobre la actividad de cantera planteada. »  
Afecciones legales  
Respecto al estudio de impacto ambiental de enero de 2005,  
1. Tras las consultas de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT y CTV no se ha detectado afecciones sobre el área de estudio   
2. Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana  
Consultada la Cartografía del Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana se observa que los terrenos que forman parte de la homologación están clasificados como suelo forestal.   
Además, se encuentran en el ámbito del Monte Catalogado de Utilidad Pública denominado Aledua (V3015V036). Por tanto los terrenos elegidos están catalogados como monte de utilidad pública.  
La zona propuesta está próxima a un yacimiento arqueológico, situado hacia el este denominado Mollo de l'Almud (poblado de la Edad del Bronce). Por tanto, parte de la zona propuesta está dentro de los 500 metros calificados en el PGOF como zona de influencia a Yacimiento Arqueológico.  
Deberá atenderse a lo dispuesto en la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm.2.168, de 21 de diciembre).  
3. Espacios naturales protegidos  
La totalidad de los terrenos afectados por la homologación propuesta se encuentra dentro del ámbito territorial del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Cuenca Hidrográfica de L'Albufera, aprobado por el Decreto 96/1995, de 16 de Mayo, del Gobierno Valenciano. (DOGV núm. 2516, de 26.05.1995).  
4. PATRICOVA  
Después de consultar la cartografía temática de Ordenación del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), no se ha detectado una zona con riesgo de inundabilidad.  
5. Vías pecuarias  
El área de homologación propuesta no se ve atravesada por ninguna vía pecuaria. No obstante, como vía de acceso a la zona de explotación para los vehículos pesados, se plantea como trazado la utilización de parte de la vía pecuaria vereda Camí de Valencia, de anchura legal 20.89 metros.  
Por ello, deberá atenderse a la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
6. Ramblas y cauces  
Existen cauces y/o barrancos entendidos como tales que pueden verse afectados de forma directa o indirecta por la actuación propuesta. Estos son: el Barranco de Aspre, Felipons y Cepellar.  
Deberán entenderse sujetos a lo dispuesto en el Real Decreto Legislativo 1/01, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas y el Real Decreto 849/86, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Público Hidráulico que desarrolla los Títulos Preliminar, I, IV, V, VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas.  
7. Yacimientos arqueológicos.  
Se presenta el informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, el cual confirma la no afección de acuerdo con el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
8. Infraestructuras de transporte energético.  
Al sur del ámbito de la homologación se encuentra el trazado del gasoducto Alicante-Valencia Ramal Ford de la red sur de Valencia, propiedad de ENAGAS.  
Las distancias de protección y servidumbres deberán ser respetadas por el proyecto tal como dispone la Ley 34/1998, de 7 de octubre, del Sector de Hidrocarburos y la diversa legislación que la reglamenta.  
Consideraciones ambientales  
1. La zona de estudio está situada en el término municipal de Llombai, en concreto, al noroeste de dicha localidad. Geológicamente el área de estudio se caracteriza por el predominio de materiales del cuaternario y algo del terciario. La litología de la zona de estudio se caracteriza por el predominio de las Dolomias.  
Según el EsIA, las rocas a extraer son dolomías y calizas recristalizadas, parcialmente dolomitizadas con colores crema, aunque no se describe el método de extracción.  
La zona presenta una fisiografía colinada en la que destacan las zonas con elevada pendiente, la cual por sus características topográficas, bajo espesor, pedregosidad o bajo contenido en bases, su uso queda reducido al forestal. De hecho, estas zonas se caracterizan por presentar un elevado valor ecológico dado su abundante vegetación forestal consolidada y de futuro desarrollo.  
La erosión actual de la zona es moderada y la erosión potencial muy alta (>100 Tm/ha/año), las zonas más elevadas están más expuestas a la erosión, por la posible desaparición de su rica cubierta vegetal y por tener una pendiente elevada. La capacidad de uso del suelo es baja. En el ámbito de actuación se asigna un uso forestal natural. No aparecen áreas degradadas o relieves deteriorados.  
2. En el EsIA presentado no se describe el método de explotación, los accesos previstos (únicamente se presenta un posible acceso en el plano núm.1 situación de la cartografía del EsIA), los servicios e instalaciones complementarias al proyecto ni las afecciones que producirían, teniendo en cuenta que algunas de las instalaciones complementarias, tales como aperturas de caminos y tendidos eléctricos pueden estar sometidas, por sí mismas, a Evaluación del Impacto Ambiental.   
Dada la importancia de la ubicación de la futura cantera, se echa en falta en el EsIA el examen detallado de las alternativas técnicamente viables y la justificación de la solución adoptada; únicamente se han tenido en cuenta una serie de factores técnicos para el diseño del perímetro de la futura cantera.  
Por otro lado, no se realiza la valoración de las afecciones ni el establecimiento de medidas de control y de corrección desde un proyecto de explotación. Por ello, la valoración de los impactos que producirá la homologación zonificativa para la explotación de canteras no está detallada y carece, por tanto, de valor objetivo.  
3. En cuanto a la vegetación presente en la zona de estudio, está formada por matorrales y pastizales seriales con algunas manchas de pequeñas formaciones arboladas de Pinus halepensis. De acuerdo con la Directiva 92/43 CEE, del Consejo de 21 de mayo, relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres, destaca la presencia de las siguientes comunidades vegetales:  
  
  
  
Según el informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad, de fecha 5 de febrero de 2007, estas comunidades están bien representadas en los lugares propuestos para integrar la red natura 2000 y no es necesario establecer medidas especiales en este caso.  
Destacar que en visita de campo realizada la zona se ha observado que en la zona propuesta hay una abundante presencia de ejemplares de Pinus halepensis de corta edad y en perfecto estado fenológico y sanitario, las cuales en un futuro, están destinados a consolidar la zona como un área de arbolado natural. Además, según el citado informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad, estas formaciones de pinares de Pinus halepensis deberían preservarse.  
Además, en la visita realizada a la zona de estudio, se han encontrado ejemplares de Chamaerops humilis, Thymus spp. y Quercus rotundifolia, las cuales están incluidas en el Anexo III de la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobe protección de especies endémicas o amenazadas, por lo que queda sometida a autorización previa su tala o desenraizamiento.  
4. El EsIA al inicio del capítulo dedicado a la fauna establece un catálogo que recoge aquellas especies que de algún modo u otro se relacionan con el área de estudio, todo ello tras la consulta de bibliografia especializada consultada. Esta lista es una recopilación de nombres en la que se señala la probabilidad de su presencia en la zona o no según los ecosistemas o hábitats presentes en la zona según la bibliografía. Por lo que no da mucha información sobre la fauna existente en el sector, pues no señala en que puntos se puede encontrar predominancia de cada especie ni como hacen uso del área de estudio, señalando si es el área de campeo o cuales son los puntos más frecuentes de paso. Por tanto, la información a este respecto resulta insuficiente, lo que lleva a una difícil valoración de la zona.  
Por otra parte, en el listado presentado en el EsIA se han encontrado algunas de las especies con algún tipo de protección de acuerdo con el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas, y se establecen categorías y normas para su protección, como son el caso del lagarto ocelado, sapo común, erizo europeo, el triguero, gorrión común, estornino negro, culebra bastarda, comadreja. El EsIA no especifica la afección del proyecto a estas especies que aparecen en el listado.  
Según el EsIA, no cabe indicar la presencia de individuos catalogados como de especial interés o en peligro de extinción, ni se encuentran en el área de estudio, ninguna de las especies del Catálogo Nacional de Especies Amenazadas Real Decreto 439/1990 de 30 de marzo.  
Según el Informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad, de fecha 5 de febrero de 2007, aunque no se han detectado espacios de especial interés para la conservación, existen especies catalogadas como vulnerables en el Catalogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazada que pueden utilizar de forma parcial parte de la zona propuesta. Estas especies son Rhinolophus ferrum-equinum (murciélago grande de herradura), Rhinolophus euryale (murciélago mediterráneo de herradura), Myotis blythii (murciélago ratonero mediano) y Myotis myotis (murciélago ratonero grande). Además, el informe indica que en los barrancos es frecuente la aparición de Búho real, Bubo bubo (recordar que la zona de estudio se encuentra atravesada por tres barrancos: Barranco de Aspre, Felipons y Cepellar.  
5. De acuerdo con el artículo 2 de la Ley 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, el ámbito del Plan Parcial se encuentra en terrenos forestales ya que, a los efectos de la presente ley, los terrenos propuestos presentan superficies cubiertas de especies arbóreas, arbustivas, de matorral o herbáceas, de origen natural o procedentes de siembra o plantación, que cumplan o puedan cumplir funciones ecológicas, de protección, de producción, de paisaje o recreativas. Igualmente, se consideran montes o terrenos forestales.  
Además, la zona propuesta se ubica sobre el monte consorciado V-3015, catalogado de utilidad pública con el número 36 de los de la provincia de Valencia, denominado Aledua, perteneciente al Ayuntamiento de Llombai, inscrito en el Registro de la Propiedad de Carlet el 6 de julio de 1929, que a su vez es colindante con el monte consorciado V-3044, propio de Picassent, que se encuentra en tramitación para su inclusión en el Catálogo de Montes de Utilidad Pública. En este registro administrativo público están inscritos aquellos montes cuya protección se estima prioritaria en función de su importancia hidrológico-forestal para la detención de los procesos erosivos y la regulación de los regímenes hídricos así como por su elevado interés ecológico y social.  
De acuerdo con el Informe de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Valencia, de fecha 12 de julio de 2007, la homologación planteada es contraria al artículo 4.1.b., 4.1.d. y 4.1.f. de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, del Suelo No Urbanizable, ya que la zona objeto de consulta debería ser clasificada como Suelo No Urbanizable Protegido, debido a que la declaración de Utilidad Pública es un régimen específico de protección, por ser monte consorciado V-3015 y por ser una zona con una erosión potencial muy alta. Además, el citado informe reitera que la zona estudiada si tiene una protección especial ya que es monte de utilidad pública y esta declaración según establece la Ley 3/2003 Forestal de la Comunitat Valenciana, se realiza a los terrenos forestales públicos que deban ser conservados y mejorados por su transcendencia hidrológico-forestal o por sus funciones ecológicas y sociales. En este caso esta transcendencia hidrológica forestal queda patente pues además forma parte de la cuenca de la Albufera. Este informe considera que la explotación minera no es la mejor forma de conservar y mejorar el monte.  
Destacar la importancia de estas formaciones vegetales de especies forestales matorrales, por la labor que realizan en el control de la erosión y la restauración hidrológico-forestal, siendo especies de matorral de alta capacidad protectora en áreas potencialmente muy sensibles a la pérdida de suelo como es la zona de estudio. Por todo ello, la implantación de una cantera provocaría un importante aumento de la erosión de esta zona, la cual sería muy agresiva y más teniendo en cuenta que se sitúa sobre terrenos calificados como de Erosión Potencial muy alta > 100 Tm/Ha/año, y teniendo en cuenta, también, que el suelo tiene un uso forestal, siendo la cubierta vegetal que poseen la barrera natural frente a la erosión. Al mismo tiempo, la eliminación de las zonas de terrenos forestal implicará la desaparición de elementos vegetales característicos del bosque mediterráneo característico de este enclave.  
En el EsIA, no se tienen en cuenta acciones para la reducción de procesos y riesgos de la cubierta vegetal y ecosistemas forestales. No se establecen unas medidas contra la desertificación y los procesos erosivos relativos a la prevención de incendios forestales, para lo cual se debería proteger el suelo con arbolado y/o matorral de alta cobertura mediante repoblaciones o ayudas a la regeneración, especialmente en terrenos con capacidad para albergar arbolado o matorral de alta cobertura, aquellos que tengan arbolado ralo, matorrales regresivos o pastizales degradados, como es el caso que nos ocupa. También se debería proteger y regular los ciclos hidrológicos y los suelos, además de las medidas anteriores, mediante hidrotécnicas adecuadas y la estabilización de laderas.  
En cuanto a la pantalla vegetal que también figura en los planos destacamos que no se especifica en la memoria del EsIA. Para poder informar de la misma se tendría que indicar: método de preparación del terreno y plantación, especies a plantar, densidades, cuidados culturales,   
En el informe de fecha 31 de julio de 2006, del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, en el punto 8 se hace referencia al carácter público del monte sobre el que se pretende reservar el uso del suelo para la implantación de una cantera. En este informe se recuerda que, de acuerdo con el artículo 33.a califica como áreas de suelo forestal de protección aquellos montes incluidos en el Catálogo de Montes de Utilidad Pública y aquellos que aún no estando catalogados sean de propiedad de la Generalitat o que siendo de propiedad particular estén incluidos en consorcios y convenios o sean declarados protectores, mientras mantengan el régimen legal de protección jurídica que les caracteriza.  
Por otra parte, es importante no olvidar el uso social que debe reservarse para el patrimonio natural, desde el punto de vista de la investigación, estudio, enseñanza y disfrute ordenado de la naturaleza. El carácter social y lúdico de este Monte de Utilidad Pública se demuestra por la presencia en el paraje de sendas señalizadas de pequeño recorrido y por el uso habitual de caminantes y cicloturistas. Esta función social es una de las principales funciones que debe cumplir un espacio natural protegido y, dada la ubicación de la cantera pretendida, se debe reconocer la necesidad y adquirir el compromiso por parte del Ayuntamiento de Llombai de restaurar y recuperar este espacio y los hábitats que lo ocupan dadas las características significativas que han dado lugar a la protección de la práctica totalidad de los terrenos que lo rodean y por ser una zona de transición entre espacios protegidos de uso público. El Informe de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Valencia, de fecha 12 de julio de 2007, no está de acuerdo con la afirmación que se realiza en el punto 5.1.1 del EsIA que considera que en la actualidad el suelo no tiene un uso concreto. El uso actual es forestal que implica de protección contra la erosión, recarga de acuíferos, protección de fauna y flora, conservación de la biodiversidad,...  
Hay que señalar, que le informe del Servicio de Gestión Forestal, de fecha 20 de julio de 2006, pese a la condición de su clasificación según el PGOF y la condición de forestal como monte de utilidad pública, informa que se podrá plantear la actividad minera en dichos terrenos bajo el procedimiento de autorización de ocupación temporal de montes de dominio público o catalogados de utilidad pública establecida en el Decreto 82/2005 siempre y cuando no suponga una pérdida definitiva de los valores que motivaron la inclusión del monte en el catálogo de utilidad pública. Todo esto, condicionado a la aprobación de un plan de restauración que garantice la recuperación de los valores del monte y una posible gestión forestal ulterior de la superficie afectada.  
Las medidas presentadas en el EsIA como protectoras para el control del riesgo elevado de incendio forestal que presenta la zona de actuación y las zonas colindantes, son muy escasas y poco desarrolladas. No se aporta ninguna propuesta, ni se analizan los distintos factores que pueden ocasionar incendios. Se deberán de determinar las distintas situaciones de riesgo y las medidas a adoptar en cada caso. Además, se observa una contradicción entre lo expuesto en el punto 4.7.2 Otros riesgos ambientales, en el que se afirma que no existe riesgo de incendio forestal, con lo dicho en el punto 6.1.3. Riesgos naturales, en el que se afirma que el riesgo de incendios forestales es elevado.  
6. La zona propuesta limita por el sur con el paraje natural municipal El Tello, declarado mediante Acuerdo de 6 de mayo 2005, del Consell de la Generalitat a iniciativa del propio Ayuntamiento de Llombai (DOGV núm. 5002, de 10 de febrero de 2005), el cual dispone de un régimen jurídico de protección orientado a proteger la integridad de los ecosistemas naturales, no admitiéndose uso o actividad que ponga en peligro la conservación de los valores que motivan su conservación, razón del interés botánico, ecológico, geomorfológico y paisajístico del paraje natural municipal, de acuerdo con las normas básicas contenidas en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Según el Acuerdo de 6 de mayo de 2005, la parcela 1286 del polígono 2 forma parte del paraje natural municipal El Tello, y está dentro del conjunto de parcelas que integra propuesta (según la página 19 del EsIA). Por tanto, se deberá redelimitar la actuación excluyendo del sector la parte de la parcela 1286 del polígono 2 de Llombai que está dentro de la delimitación del Paraje.  
La zona propuesta en la homologación reúne los mismos méritos establecidos en el acuerdo de 6 de mayo de 2005, para su declaración como paraje natural municipal. Reúne los mismos valores ecológicos, paisajísticos, científicos y recreativos en el ámbito local que justifican su protección.   
La zona objeto de homologación se encuentra enclavada en terrenos colindantes al paraje natural municipal El Tello y que se prolongan hacia el municipio de Picassent, los cuales constituyen el primer monte que se alza frente a la costa, en una zona con alto nivel de urbanización e intensa actividad industrial. Todo ello, le confiere a estos terrenos un valor especial para su conservación.  
Según el informe de fecha 31 de julio de 2006, del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, en su punto 6, el artículo cuarto, párrafo segundo, apartado a) del acuerdo de 6 de mayo por el que se declara paraje natural municipal, indica que las competencias de las administraciones públicas se ejercerán de modo que queden preservados todos los valores geomorfológicos, botánicos, ecológicos, paisajísticos y naturales del paraje natural municipal, evaluando con especial atención los posibles impactos ambientales producidos por las actuaciones exteriores al mismo. Y continua diciendo que esto debería afectar a la zona perimetral del Paraje, con una cierta anchura, si bien mientras no se redacte el Plan Especial, ésta no queda definida. Termina el informe concluyendo que «el sentido de este informe queda vinculado al futuro Plan Especial que desarrolle la normativa del paraje natural municipal El Tello que, en su caso podría considerar y definir un área de amortiguación de impactos, que afectaría previsiblemente a la zona propuesta a homologación, ya que se ubica sobre terrenos calificados como área de protección forestal por la normativa forestal y que evitaría la afección indirecta sobre el espacio protegido, restringiendo determinados usos y actividades que pudieran resultar perjudiciales al mismo. Esta previsión es coherente con el Acuerdo de 6 de mayo del Consell, ya indicado y su artículo cuarto, párrafo segundo, apartado a)».   
El informe de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Valencia, de fecha 12 de julio de 2007, resalta en sus conclusiones que, la zona de explotación se situaría junto al paraje natural protegido del Tello, que se vería afectado de diversa forma y en concreto en uno de los aspectos que motivaron su declaración de paraje que es el paisaje, ya que aunque la cantera no fuera visible desde la población como se indica en el estudio, si que será visible desde los puntos altos del paraje. Por supuesto el polvo, paso de vehículos etc..., también afectarán negativamente.  
Esta actuación afectaría, de forma notable, a los terrenos colindantes al paraje natural municipal El Tello, todos ellos considerados por el Acuerdo como terrenos cuya conservación es importante. Una explotación de áridos en terrenos situados en el límite del paraje natural municipal, provocaría una agresión muy importante a los valores geomorfológicos, paisajísticos, botánicos y ecológicos de dicho Paraje. Por ello, y por lo indicado anteriormente en el Informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, la viabilidad de la homologación estará vinculado al futuro Plan Especial de Protección que desarrolle la normativa del paraje natural municipal El Tello, ya que en estos momentos no existen elementos que aseguren la no afección del proyecto a los terrenos colindantes protegidos.  
Este régimen jurídico está orientado a proteger la integridad de los ecosistemas naturales, no admitiéndose uso o actividad que pongan en peligro la conservación de los valores botánicos, ecológicos, geomorfológicos y paisajísticos que poseen estos terrenos y sus colindantes.  
Desde el punto de vista ambiental, no se debe estudiar la zona considerando que la afección producida acaba donde terminan los límites escogidos; y, más aún, cuando la actividad que se pretende desarrollar es la de extracción de áridos.  
Las características o valores ecológicos, paisajísticos, científicos y recreativos en el ámbito local y que justifican su protección, no acaban con estos límites administrativos.  
Por otro lado, la totalidad de los terrenos afectados por la Homologación propuesta se encuentra dentro del ámbito territorial del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Cuenca Hidrográfica de L'Albufera, aprobado por el Decreto 96/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano. (DOGV núm. 2516, de 26.05.1995).  
7. Según el EsIA, el agua a emplear procederá de un depósito que se instalará en las inmediaciones de la planta para aseos y asentamiento del polvo. El depósito será alimentado mediante camión cisterna. Como agua potable se utilizará agua embotellada.  
En la documentación del expediente se presenta el informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar acerca de la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto con las previsiones de los planes hidrológicos, además e la no afectación o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados, de acuerdo con el artículo 19 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
Según el EsIA, el saneamiento de las aguas residuales procedentes de los servicios sanitarios, serán canalizadas desde los distintos servicios hasta la fosa séptica construida, que será vaciada y transportada a lugar de tratamiento final periódicamente. La fosa séptica estará homologada, y tendrá un redimiento superior al 90%.   
No se indica cual va ser el lugar del tratamiento final de las aguas residuales. No se indica donde es, si es un lugar que esté autorizado para este tratamiento, ni si tiene las características o la capacidad suficiente para asumir el tratamiento indicado. Por tanto, no queda debidamente justificado cual va a ser el saneamiento de las aguas residuales.   
Según el EsIA (página 74), el cambio de uso del suelo como consecuencia de la zonificación propuesta hará que los terrenos afectados pasarán a destinarse a extracción de áridos y las infraestructuras necesarias para la actuación, tales como accesos a la zona de explotación (no definidos), y construcción de la planta de trituración, caseta de mandos, oficinas, vestuarios, comedor y báscula (no definidos en el EsIA). Esto conllevará el uso de un suelo que hasta ahora no tenía ninguno concreto y que simplemente era un espacio natural.  
Además se producirán efectos como la modificación del perfil de terreno, pérdidas cuantitativas y cualitativas de suelo, de flora y de fauna. La extracción y construcción de las infraestructuras auxiliares supondrá una pérdida de la cobertura vegetal y principalmente una modificación sustancial del paisaje existente durante la explotación de la cantera y hasta que se realice el proyecto de restauración.  
Por tanto, en este EsIA se tiene constancia del fuerte impacto que estas instalaciones van a ocasionar pero no se valoran y en cambio se dejan para una etapa posterior de implantación del proyecto.  
Todo ello indica que sobre el factor suelo se producirá un impacto negativo muy importante que es la eliminación parcial y/o modificación de su estructura. Esto supone una medida contra la erosión del suelo, como principal causa de la desertificación y por su repercusión sobre el paisaje, la productividad vegetal y el ciclo hidrológico. Además, no se proponen medidas para corregir o restablecer este impacto tan negativo e importante.  
Es muy importante destacar que el EsIA indica (página 61) que el Ayuntamiento de Llombai está tramitando el nuevo Plan General de Ordenación Urbana, en el cual se clasificarán los terrenos del paraje natural municipal El Tello como suelo no urbanizable de especial protección paraje natural municipal. Este hecho resulta contradictorio con la intención de establecer una reserva de suelo para extracción de áridos enmarcado en suelo de especial protección, sin tener en cuenta que el desarrollo de la actividad producirá un impacto negativo a los terrenos adyacentes protegidos y preservados por el mismo Ayuntamiento y por esta Conselleria.  
Debería contemplarse la posibilidad por parte del Ayuntamiento, de establecer en su nuevo PGOU la lógica continuidad de protección establecida en los terrenos adyacentes del mismo planeamiento de Llombai y los colindantes del término municipal de Picassent, en los cuales su PGOU protege los terrenos clasificándolos como suelo no urbanizable de especial protección paisajística-ecológica. Y más, cuando en esta misma propuesta planteada no se justifica la perdida de los valores que hacen de este suelo que sea objeto de protección.  
El mismo EsIA, en el punto 4.5 unidades ambientales (página 51), indica que «después de estudiar la zona se ha llegado a la conclusión de que se puede considerar todo como una única unidad ambiental, ya que las características del medio son homogéneas». Esto refuerza la idea de considerar la zona propuesta y sus alrededores con las mismas características y valores que dan pie a la protección.  
8. Respecto a la hidrología superficial, según el EsIA, la zona de explotación propuesta intercepta los barrancos de Aspre, Felipons y Cepellar.   
De acuerdo con el Artículo 14.5 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, no se autorizará el aterramiento o reducción de todos los cauces públicos y privados sin que exista un proyecto debidamente aprobado por el Organismo de Cuenca Competente, que prevea y garantice una solución alternativa para el transcurso de las aguas, sin perjuicio de las limitaciones establecidas en la legislación en materia de aguas.  
Tal como se establece en los artículos 2 y 6 del Texto Refundido de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, pertenecen al dominio público hidráulico los cauces de corrientes naturales, ya sean continuas o discontinuas. Estos cauces se encuentran protegidos por una franja lateral de 5 metros de anchura, que constituye la zona de servidumbre, y por una franja lateral de 100 metros de anchura, que conforma la zona de policía. La mencionada zona de servidumbre se debe mantener expedita, quedando supeditada la ejecución de cualquier actuación prevista en la zona de policía a la obtención de autorización administrativa por parte del organismo de cuenca, tal y como se establece en el artículo 9 del Reglamento de Dominio Público Hidráulico, Real Decreto 849/1986, modificado por el RD 606/2003.  
Así mismo, en virtud de lo establecido en el artículo 132 de la Constitución Española y los artículos 2 y 4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, todo suelo perteneciente a dominio público hidráulico es inalienable, imprescriptible, e inembargable y como tal, debe quedar al margen de todo proceso de urbanización, clasificándose como suelo no urbanizable de especial protección (artículo 4 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, del Suelo No Urbanizable).  
Según el Informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad, de fecha 5 de febrero de 2007, deberían preservarse las áreas de los barrancos que son las áreas más sensibles, por su riqueza en biodiversidad.  
Según el EsIA (página 75), las aguas superficiales podrán ser contaminadas por la manipulación y almacenamiento de sustancias contaminantes como el arrastre de polvo y partículas por el agua, lo cual incrementa los sólidos en suspensión y la turbidez del agua que previsiblemente alcanzará los cauces de los Barrancos presentes en la zona.  
Según el Informe de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Valencia, de fecha 12 de julio de 2007, en el punto 4.1.5 «Hidrología superficial, del EsIA, menciona por encima que uno de los principales puntos de descarga de las aguas superficiales es la Albufera. Creo que es importante destacar que la zona que pretende la homologación forma parte de la cuenca hidrográfica del lago y por ese motivo se encuentra dentro del ámbito del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Parque Natural de la Albufera. Por tanto, cualquier actuación que pueda afectar a los barrancos hay que estudiar los efectos en el parque natural. También destaca que la actividad extractiva afectaría al Barranco del Felipons, por lo que es necesario establecer las medidas de corrección hidrológico-forestal que no se han reflejado en el EsIA, para evitar efectos negativos en el lago de L'Albufera.  
9. Como vía de acceso al sector se plantea utilizar parte de la vía pecuaria vereda Camí de Valencia, la cual circula por el este junto al paraje natural municipal El Tello y que se verá afectada por la circulación de vehículos pesados, ya que pueden ser utilizadas como acceso a la zona. El acceso elegido, según el EsIA, no presenta las características propias para el uso que se pretende de él, ya que es un terreno muy irregular, pedregoso, estrecho y con fuertes pendientes en alguno de sus tramos. Además, el EsIA no estudia la afección que provocará el paso de camiones pesados por esta vía, ni propone alguna medida al respecto, como medidas de acondicionamiento, de marcación, medidas para la reparación de los daños una vez se hayan concluido las obras respetándose su trazado y ancho legal, etc.   
El Informe de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Valencia, de fecha 12 de julio de 2007, hace mención de la importancia de la circulación de vehículos por las zonas de acceso a la cantera, a través de monte de utilidad pública y junto al paraje natural municipal, que provocará efectos nocivos en la vegetación por la emisión de gases contaminantes y sobre todo por el polvo que se levanta al ser caminos de tierra, y que se deposita en las hojas.   
Por otro lado, en cuanto al acceso, el EsIA cita que se abrirán solo los caminos, pistas y rampas necesarias. Esto debería concretarse, pues no se indica como se justifica la necesidad o no de abrir una pista nueva. En los planos aportados en el EsIA, figura una pista de nueva apertura para acceder a la teórica zona de explotación, vía que no se menciona en la memoria del EsIA.  
Además, el nuevo trazado propuesto para acceder a la cantera atravesará el Gasoducto Alicante-Valencia, el Barranco de Boles y además de la dificultad añadida que presenta la zona dada la pendiente de la zona. En el EsIA no se evalúa, ni siquiera se cita, esta afección tan importante que deberá obtener las autorizaciones de la empresa propietaria de acuerdo con lo establecido en la Ley de hidrocarburos y el reglamento que regula su transporte y el dominio público.  
En las zonas objeto de cualquier forma de ordenación territorial, el nuevo trazado que, en su caso, haya de realizarse, deberá asegurar con carácter previo el mantenimiento de la integridad superficial, la idoneidad de los itinerarios y la continuidad de los trazados, junto con la del tránsito ganadero, así como los demás usos compatibles y complementarios de aquél (artículo 12 de la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias).  
Según la documentación aportada, se deberá abrir un camino o pista necesaria para conectar los caminos existentes con el acceso a la zona de extracción. La apertura del camino de acceso a la cantera constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 1.i del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
Por otro lado, el artículo 162 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana. (DOGV núm. 2520, de 01.06.1995), también somete las carreteras, caminos y pistas forestales y su ampliación que afecten a terrenos forestales, cuando no estén sometidos a Declaración de Impacto Ambiental (en este caso sí que está sometido a declaración, según lo anterior), se someterán al procedimiento de estimación de impacto ambiental.  
Por todo ello, el acceso a la zona de extracción deberá someterse al procedimiento de Evaluación del Impacto Ambiental, y la aprobación de la homologación zonificativa para explotación canteras quedará supeditada a la aprobación favorable del incoado expediente de Evaluación del Impacto Ambiental del camino de acceso a la zona de extracción.  
10. El clima de la zona participa de las características propias del clima mediterráneo litoral septentrional. Se encuentra en la zona entre la llanura litoral septentrional, las montañas del NM y la meseta de Utiel Requena.  
Se caracteriza por presentar lluvias irregularmente repartidas en cantidad y tiempo que, junto a su orografía, hacen que los cursos de agua se caractericen por tener un régimen típicamente mediterráneo de caudal discontinuo, con fuertes avenidas de corta duración. Esto acentúa el interés de contemplar la necesidad de preservar los cauces de los barrancos afectados por la actuación.   
Las máximas precipitaciones se producen en noviembre y son escasas en verano. La estación seca es de 4-5 meses, la oscilación térmica es moderada y las temperaturas moderadas. Otra peculiaridad es la elevada humedad relativa en los meses más cálidos y un constante régimen de brisas que suavizan las temperaturas.  
11. El EsIA presenta un estudio acústico, en el que se considera que la actividad industrial propuesta no ocasiona impacto significativo sobre el paraje natural municipal El Tello, ni sobre las edificaciones residenciales más próximas al perímetro de la cantera. Este estudio concluye diciendo que los niveles sonoros dentro del perímetro son conformes con la legislación valenciana para el desarrollo de la actividad industrial, así como un impacto despreciable sobre los suelos colindantes, que como ya se ha indicado son no urbanizables. El estudio termina estimando viable la cantera planteada sin la necesidad de introducir medidas correctoras.  
12. El EsIA no integra en su documentación anexa un estudio del paisaje. la importancia paisajística de la zona y la envergadura de la actividad que se pretende homologar hacen que el estudio de la afección al paisaje tenga una importancia relevante en la Evaluación del Impacto Ambiental.  
No obstante, pese al elevado valor paisajístico de la zona, el Informe de 30 de enero de 2007 del Servicio de Apoyo Técnico, señala que por la fecha de información pública del expediente de referencia no es necesario que se acompañe de instrumento de paisaje, por lo que no cabe emitir informe al respecto por este servicio.  
13. En el EsIA, no se ha establecido como medidas protectoras iniciales, que previo a cualquier actuación sobre los mismos deberá realizarse un estudio de prospección arqueológica que una vez remitido a la Conselleria de Cultura y Patrimonio, esa misma emitirá un informe vinculante al que quedará sujeto el presente EsIA por lo que deberá presentarse un anexo al mismo que recogerá las medidas correctoras, protectoras y de vigilancia que de dicho informe de la Conselleria de Cultura, Dirección General del Patrimonio Cultural Valenciano se deriven.  
Se aporta el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, resultado de contemplar en el EsIA estas actuaciones realizadas, los resultados y el programa de vigilancia y/o medidas correctoras al respecto.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El art. 16.2. m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
  
  
  
Primero  
Se deberá redelimitar el ámbito de la homologación propuesta excluyendo del sector la parte de la parcela 1286 del polígono 2 del término Municipal de Llombai que está dentro de la delimitación del paraje natural municipal El Tello, según el anexo I del acuerdo de 6 de mayo de 2005, del Consell de la Generalitat, por el que se declara paraje natural municipal el enclave denominado El Tello.   
  
Segundo  
Estimar aceptable a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, la homologación zonificativa explotación canteras de Llombai, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y supeditado al cumplimiento de los condicionantes establecidos a continuación:  
  
Tercero  
Se condiciona la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. La zona de servidumbre de los barrancos de Aspre, Felipons y Cepellar deberá mantenerse expedita, quedando supeditada la ejecución de cualquier actuación prevista en la zona de policía de estos cauces a la obtención de la autorización administrativa por parte del organismo de cuenca competente, tal y como se establece en el artículo 9 del Reglamento de Dominio Público Hidráulico, RD. 849/1986, modificado por el RD. 606/2003.   
Además, deberá clasificarse todo el suelo perteneciente a dominio público hidráulico de los citados barrancos, conforme a lo establecido en la legislación sectorial correspondiente.  
2. Debido a la posible afección al barranco de Felipons, las medidas correctoras del estudio de impacto ambiental deberán contener medidas de corrección hidrológico-forestal para evitar efectos negativos en el lago de L'Albufera.  
3. Antes de la obtención de la correspondiente licencia ambiental, deberá presentarse una propuesta para prevenir los incendios forestales, analizando los distintos factores que pueden ocasionar incendios, así como determinar las distintas situaciones de riesgo y las medidas a adoptar en cada caso, las cuales deberán incluirse en las medidas correctoras del Estudio de Impacto Ambiental.  
4. La utilización parte de la vía pecuaria vereda Camí de Valencia, de anchura legal 20.89 metros, como vía de acceso a la zona de homologación se deberá realizar de acuerdo con la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.   
Se recuerda que todas las acciones u omisiones que infrinjan lo previsto en la citada Ley generarán responsabilidad de naturaleza administrativa, sin perjuicio de la exigible en vía penal, civil o de otro orden en que puedan incurrir los responsables.  
5. Deberán preservarse las formaciones de pinares de Pinus halepensis y los Pinares mediterráneos de pinos mesogeanos endémicos presentes en el sector. Además, los ejemplares de Chamaerops humilis, Thymus spp. y Quercus rotundifolia, las cuales están incluidas en el anexo III de la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobe protección de especies endémicas o amenazadas, quedan sometidos a autorización previa para su tala o desenraizamiento.  
6. En el plazo de un año a partir de la notificación de la aprobación de esta homologación, se deberá presentar, en los servicios territoriales de Urbanismo, el futuro Plan Especial de Protección del paraje natural municipal de El Tello que desarrolle la normativa que, en su caso podría considerar y definir un área de amortiguación de impactos, que afectaría previsiblemente a la zona propuesta a homologación, ya que se ubica sobre terrenos calificados como área de protección forestal por la normativa forestal y que evitaría la afección indirecta sobre el espacio protegido, restringiendo determinados usos y actividades que pudieran resultar perjudiciales al mismo.  
7. La obra para la apertura de nuevas pistas o caminos para el acceso a la zona de homologación constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la autorización de la actividad extractiva, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 1.i), Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana.  
8. Recordar que la apertura de cualquier actividad minera dentro del ámbito del presente Plan Especial deberá iniciar los trámites de legalización ante la Conselleria de Industria y ajustarse a lo establecido en el Decreto 82/2005, de 22 de abril, del Consell de la Generalitat, de Ordenación Ambiental de Explotaciones Mineras en Espacios Forestales de la Comunitat Valenciana, así como obtener la correspondiente declaración de impacto ambiental.  
9. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado.  
10. Deberá obtener autorización de la empresa propietaria del gasoducto Alicante-Valencia Ramal Ford de la red sur de Valencia, para la realización de obras que se desarrollen a una distancia menor a 5 metros de la conducción, debiendo cumplir las condiciones generales de ejecución que dicha empresa establezca al respecto.  
No se podrá iniciar ningún tipo de trabajo en la zona de afección del gasoducto sin que tenga conocimiento la empresa propietaria de la conducción de gas, que enviará personal cualificado para el señalamiento, control y vigilancia de las obras.  
11. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado.  
  
Cuarto  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Quinto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.Valencia.  
  
28 de enero de 2008. La directora general de Gestion del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 221/2005-AIA.  
Título del proyecto: Complejo de valorización y eliminación de residuos sólidos urbanos de Cervera del Maestre (castellón).  
Promotor: UTE Tecnoma, SA, Azahar Environment, SA y Sistema Ecodeco.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático. Conselleria de Territorio y Vivienda.   
Ubicación: Partida La Bassa del término municipal de Cervera del Maestre (Castellón).  
  
Consideraciones previas.  
Resultando que de la documentación tramitada que hace referencia al proyecto de construcción y explotación de un centro de tratamiento y eliminación de residuos urbanos no dispone a fecha de la presente declaración de impacto ambiental de elementos de juicio suficientes para su completa evaluación de los efectos ambientales del mismo y considerando la necesidad imperiosa de disponer de un centro de tratamiento y clasificación de residuos urbanos, la presente declaración de impacto ambiental, únicamente entrará a evaluar desde el punto de vista ambiental la planta de tratamiento y valoración de residuos urbanos quedando excluida de la presente declaración el proyecto de vertedero anexo.  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.  
El proyecto aborda la construcción y explotación de una Planta de Tratamiento de Residuos urbanos, en la cual se procederá a las operaciones de valorización y bioestabilización de los residuos urbanos previstos en el ámbito de aplicación del Plan Zonal correspondiente a la zona I del Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana que incluye las comarcas de Els Ports (Área 1), Alt Maestrat (Área 2), Baix Maestrat (Área 3) y parte de la Plana Alta (Área 5).  
El emplazamiento previsto se sitúa en varias parcelas del polígono núm. 51 de la partida La Bassa, del municipio de Cervera del Maestre al sureste del mismo y cercana a límite de los términos municipales de Càlig, Benicarló y Peñíscola.  
La superficie aproximada que ocuparan las instalaciones es de unos 58.000 m².  
Las obras de construcción de las instalaciones consistirán en el acondicionamiento de los caminos de acceso, desbroce de las parcelas, replanteo de las instalaciones, vallado perimetral y excavación y terraplenado de todo el complejo. Al mismo tiempo se construirán los viales internos, los drenajes de las aguas pluviales.  
Además, se construye una pista perimetral al complejo que tiene las funciones de permitir el acceso a todos los puntos de su perímetro, sirve como base a los canales perimetrales de recogida de pluviales y aguas de escorrentía y como corta-fuegos. Tiene un ancho de 5 m. y está diseñada con una contrapendiente del 2% hacia el interior. Los viales están hormigonados en su totalidad para evitar la generación de polvo.  
Para acceder a las instalaciones existen diferentes rutas de acceso dependiendo de la procedencia de los residuos. El tramo final de cualquiera de las rutas parte de la carretera CV-135 hasta las instalaciones, tiene que ser acondicionado para el tránsito de camiones pues se trata de caminos rurales sin asfaltar con un ancho insuficiente. El proyecto y estudio de impacto ambiental no ha contemplado dicha actuación.  
En lo referente al suministro energético al complejo tampoco se ha proyectado ni evaluado ambientalmente la actuación.  
Para llevar a cabo las operaciones de valorización, bioestabilización se dispondrá de una planta de valorización de residuos y una Planta de desguace de voluminosos.  
La planta de valorización dispone de una línea de compostaje donde la materia orgánica recogida selectivamente y los residuos verdes son tratados en bioceldas para la producción de compost y una línea de bioestabilización donde se trata la fracción resto procedente de la recogida «todo uno» mediante estabilización del residuo por un proceso de biosecado. El material bioestabilizado se somete a un proceso de recuperación de metales y a un afino mediante trómel de 40 mm y se compacta en balas dispuestas para ser transportadas y depositadas a vertedero controlado.   
El desguace de voluminosos tratará los muebles y asimilables, realizando el almacenamiento temporal de los residuos voluminosos de la línea blanca, marrón y gris así como de los frigoríficos en espera de que sean recogidos por el sistema de gestión integrado (SIG) correspondiente. Los productos de rechazo se llevarán a depósito controlado.   
Las dos naves descritas están construidas sobre solera de hormigón impermeable, cuentan con canaletas para la recogida de derrames y aguas de lavado, se encuentran totalmente cerradas y cuentan con sistemas de extracción de aire (biofiltros). El almacenamiento final de los residuos valorizables se hace mediante contenedores cumpliendo lo especificado en el anexo IV del RD 208/2005.  
Se dispone de un sistema de recogida de aguas pluviales. Estas aguas serán evacuadas de forma natural a través del regato existente en el límite del emplazamiento.  
A lo largo de la construcción, explotación y desmantelamiento de las instalaciones se lleva a cabo un Plan de Vigilancia Ambiental. Para llevarlo a cabo se dispone de medios humanos, materiales e instrumentales.   
Del mismo modo, el proyecto ha desarrollado un Plan de Seguridad y Salud y un Plan de Emergencia que tiene en cuenta los posibles incidentes que pueden surgir a lo largo de la construcción y explotación de las instalaciones y ha descrito las actuaciones a realizar en caso de incidentes.   
Tramitación administrativa  
1. Remisión del expediente. Información pública  
En fecha 24 de mayo de 2006, el Área de Calidad Ambiental remite para la tramitación del expediente la siguiente documentación:  
- Documentación técnica completa del expediente  
- Informe vinculante de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de Patrimonio Cultural Valenciano  
- Respuesta provisional a las alegaciones  
- Informe vinculante del organismo de cuenca sobre las condiciones de admisibilidad de vertido  
Informes sectoriales disponibles:   
Informe del Área de Residuos  
Se informa favorablemente el proyecto de la planta de valorización siempre y cuando se incluya una línea de triaje específica antes o después del proceso de biosecado para la recuperación de papel/cartón, vidrio y plásticos, que permita de un lado mejorar la calidad del producto bioestabilizado y de otro incrementar sustancialmente los niveles de recuperación globales en planta.  
Informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico  
Como conclusión del informe se estima suficiente la documentación aportada en relación con la legislación de contaminación atmosférica aplicable, siempre que se cumplan los siguientes condicionantes:  
- A los 6 meses de funcionamiento y una vez monitorizados los parámetros de funcionamiento se deberán cumplir los límites de emisión establecidos por dicho Servicio. En caso de no cumplirse se deberán sustituir los biofiltros por un equipo de oxidación térmica que garantice su cumplimiento.  
- Al año se deberá realizar, mediante ECMCA, un mapa de olores.  
  
Informe vinculante favorable del director general de Patrimonio Cultural Valenciano de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Informe preceptivo de la Confederación Hidrográfica del Júcar en cumplimiento de lo dispuesto en la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación.   
Alegaciones de carácter ambiental.  
La Dirección General de Calidad Ambiental remite documento de respuesta provisional a las alegaciones presentadas. Revisadas dichas alegaciones, se comprueba que las mismas no hacen referencia a aspectos ambientales de la Planta de Valorización, motivo de la presente resolución.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
Para acceder a las parcelas desde la carretera CV-135 es necesario acondicionar varios km. de caminos rurales que hoy en día son utilizados para el acceso de las fincas vecinas.  
El clima de la zona es puramente mediterráneo caracterizado por unas temperaturas elevadas en los meses de verano y un descenso de las mismas a la entrada del otoño alcanzando las mínimas en los meses de enero y febrero.  
En cuanto a las precipitaciones los valores máximos se producen en el mes de octubre relacionados con la denominada gota Fría mientras que los mínimos se recogen en julio y agosto. En general, el período seco dura tres meses y el período húmedo seis o siete meses aunque en líneas generales se aprecia un déficit hídrico global.  
Los vientos presentan una acusada componente NW en los meses de noviembre a marzo, a partir de marzo empiezan a girar al E, y con menor fuerza hacia del SE, hasta octubre, mes en que recuperan su orientación NW.  
Desde el punto de vista geológico los materiales que afloran en la zona de estudio se corresponden con calizas y margas cretácicas dispuestas en estratos subhorizontales con un ligero buzamiento con dirección norte, que se encuentran recubiertos en el valle por depósitos cuaternarios arcillosos de poca entidad con espesores no superiores a 1 m.  
Los materiales calizos que afloran en la zona de estudio se caracterizan por su intensa fracturación presentando fenómenos de disolución y/o karstificación que dan lugar a la formación de diaclasas y pequeñas cavidades.  
Las características geológicas de los materiales calizos aflorantes en el área de estudio y su entorno, determinan que las aguas de lluvia percolen en el terreno en vez de circular sobre él. Estos materiales calizos son favorables al desarrollo de sistemas acuíferos y en concreto el área de estudio se encuentra situada en el límite entre el subsistema acuífero del Maestrazgo y el subsistema de Vinaròs-Peñíscola. Ambos acuíferos están comunicados lateralmente entre sí descargando las aguas del subsitema Maestrat al subsitema de Vinaròs-Peñícola. Las aguas del subsistema Maestrat son de alta calidad y suministran agua potable a los municipios cercanos.  
Alrededor del emplazamiento propuesto existen varios pozos de extracción de aguas subterráneas para usos agrícolas y un sondeo para la localización y explotación de aguas subterráneas para abastecimiento urbano.  
En cuanto a la ripabilidad de los materiales, las arcillas cuaternarias que recubren los materiales calizos serán fácilmente ripables con métodos convencionales, sin embargo en caso de realizar la excavación en los materiales calizos subyacentes deberán emplearse técnicas especiales: martillos y voladuras.  
Edafológicamente la presencia predominante de materiales calcáreos en la zona (calizas y margas cretácicas) ha dado lugar al desarrollo de perfiles pedoclásticos en todas sus fases de evolución. La profundidad del suelo es escasa sin llegar al metro de espesor.  
La vegetación potencial de la zona (carrascales y olmedas) se ha visto degradada y sustituida por un coscojar en las áreas naturales y por la transformación agrícola dedicada al cultivo de especies de secano.  
En las laderas que rodean las parcelas donde se ubicará la Planta de valorización de residuos se desarrolla una vegetación natural que se corresponde con un matorral termófilo de porte medio y por la presencia de pinos de repoblación. Sin embargo, en el fondo del valle la vegetación natural ha sido sustituida por el cultivo de especies de secano: olivos, almendros y algarrobos.  
La fauna que habita en estas zonas está fuertemente antropizada y relacionada con la vegetación existente. Las especies más abundantes son la avifauna y los pequeños mamíferos.  
Desde el punto de vista geomorfológico el emplazamiento propuesto se corresponde con un pequeño valle de fondo plano situado en torno a los 150 m.s.n.m. que ha sido aprovechado históricamente para el cultivo de secano. El valle queda limitado al sur por el barranco de la Garrotxa y al este por las montañas de la Garrotxa y Lo Collet. Al oeste queda limitado por pequeñas colinas más o menos alineadas de menor altura.  
Una característica geomorfológica destacable en la zona es la presencia de numerosas cavidades y dolinas producidas por el diaclasado y karstificación de los materiales calizos.  
El paisaje del valle donde se ubica la instalación es eminentemente agrícola. Las laderas que lo rodean tienen carácter forestal.   
Según el proyecto, el PGOU de Cervera del Maestre se encuentra actualmente en revisión y califica el suelo donde se ubicará la planta como no urbanizable común.  
La población y la economía de la comarca es muy diferente dependiendo del municipio donde nos encontremos. Conforme nos acercamos a la costa, la media de edad de la población disminuye y el sector servicios se incrementa.   
En los pueblos del interior y en concreto en Cervera, la media de edad es más elevada y la mayoría de la población está empleada en el campo.  
Por último, en la zona existen numerosas infraestructuras de transporte sobre todo en la zona costera, que permiten el acceso de los camiones desde los diferentes municipios que forman parte del plan zonal hasta la planta.  
Los accesos a la planta se realizarán desde la carretera que une Càlig con Cervera del Maestre, desde allí hasta el emplazamiento propuesto habrá que acondicionar varios kilómetros de caminos rurales.  
2. Afecciones ambientales legales  
La zona de estudio no se encuentra incluida en ninguno de los espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, ni afecta ningún LIC ni ZEPA, ni queda incluida en ninguna microreserva de flora.  
Los enclaves naturales más cercanos a la planta son el Parque Natural de la Sierra de Irta y la Marjal de Peñíscola a una distancia de cuatro y siete kilómetros respectivamente.  
El monte público más cercano se sitúa a más de 4 km al oeste de la planta, en el mismo municipio de Cervera.  
Cerca al límite sur de la planta discurre la vía pecuaria conocida como Camí de La Bassa o Pruñonosa  
No existe afección al Patrimonio Cultural Valenciano de acuerdo al informe vinculante favorable que de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de Patrimonio Cultural Valenciano emitió el director general de Patrimonio Cultural Valenciano.   
3. Identificación y valoración de impactos.  
Las principales acciones derivadas de la construcción, explotación, clausura y desmantelamiento de las nuevas instalaciones de tratamiento de residuos sólidos urbanos serán:  
Fase de construcción: acondicionamiento de caminos, instalación tendido eléctrico, transporte de maquinaria pesada, movimiento de la maquinaria, emisión de gases, emisión ruidos, arranque de la vegetación, vallado perimetral, explanaciones, movimientos de tierras, construcción de viales y zanjas perimetrales, solera de hormigón y construcción de naves, construcción de red de saneamiento, cambios del uso del suelo, generación de residuos inertes y residuos peligrosos y creación de empleo.  
Fase de explotación: circulación diaria de camiones de residuos, descarga y tratamiento de los residuos en planta, producción de lixiviados, descomposición materia orgánica, generación de residuos peligrosos, tratamiento de lixiviados, vertido pluviales, emisiones de gases contaminantes, ruidos y olores, uso de energía eléctrica, consumo de agua, revegetaciones y ajardinamientos, cambios del uso del suelo y creación de empleo.  
Fase de desmantelamiento: tránsito de maquinaria pesada, demolición de infraestructuras y generación de residuos, vigilancia y control, emisión de partículas y gases, ruidos y lixiviados procedentes del vaso de vertido.  
Las acciones anteriormente descritas generarán impactos sobre:  
Atmósfera: partículas en suspensión, emisión de gases, olores, ruidos y vibraciones.  
Geología y geomorfología del terreno: se excava parte del terreno y se modifica la topografía de la zona.  
Suelo: Incremento de los fenómenos erosivos, alteración de superficie de suelo agrícola, posible contaminación por vertidos accidentales.  
Hidrología superficial y subterránea: alteración de los drenajes, posible contaminación de las aguas superficiales y subterráneas. Posibles captaciones de agua para uso en las instalaciones.  
Vegetación y fauna asociada: la maquinaria y el trasiego de camiones hasta la planta (ruido, vibraciones, emisión de partículas y gases) afecta negativamente el desarrollo de la vegetación y la recuperación del hábitat para la fauna precedente.   
Paisaje: la modificación de la topografía, edificios, instalaciones auxiliares y el tránsito constante de camiones supondrá una alteración importante durante la vida de las instalaciones.  
Usos del suelo: el suelo pasa de ser agrícola a industrial.  
Sosiego público: alteración del sosiego por ruido y vibraciones debido al tráfico de vehículos. El trasiego de camiones puede alcanzar los 40 diarios (ida y vuelta). Las poblaciones más afectadas serán Càlig y Cervera del Maestre. En cuanto a los olores, se estima que con el tratamiento recibido esta afección será mínima.  
Patrimonio Histórico Cultural: Posible afección a la Cañada de la Bassa de Pruñonosa.  
Infraestructuras: supone el deterioro de las infraestructuras de transporte por incremento de la circulación de camiones, por otra parte la propia instalación supone una mejora en la gestión de los residuos urbanos y un incremento local en la demanda de servicios y adquisición de bienes de equipo.   
Socioeconomía y población: el incremento del empleo local directo y/o indirecto supondrá un efecto positivo en la economía local y comarcal.  
Salud y seguridad pública: por una parte está el alto grado de circulación de camiones a lo largo de toda la vida útil de la Planta y por otra parte está la correcta gestión de los residuos urbanos.  
Los impactos derivados del acondicionamiento de caminos e instalación de tendido eléctrico no han sido valorados en el estudio de impacto puesto que no se han contemplado dichas obras como parte del proyecto.  
De los impactos descritos, son los impactos sobre la hidrología superficial y subterránea, la atmósfera, el paisaje, el sosiego público y el cambio de usos del suelo los que pueden alcanzar valores negativos críticos e irreversibles si no se toman las medidas preventivas adecuadas.   
Por otra parte, el impacto sobre las infraestructuras, las socioeconomía y la población pueden considerarse positivos en cuanto a la correcta gestión de los residuos urbanos de la comarca.  
También supone una demanda de servicios y el aumento de puestos de trabajo directos y/o indirectos.  
4. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Para minimizar los impactos derivados de la construcción, explotación y desmantelamiento de la planta se proyecta la aplicación de una serie de medidas preventivas y correctoras que se detallan a continuación:  
Las medidas protectoras y correctoras propuestas en el proyecto, son entre otras: señalización de obras, vallado perimetral de las instalaciones, recogida manual de volátiles dispersos en las instalaciones y alrededores, balance de tierras (desmonte/terraplenes) compensado, mantenimiento adecuado de la maquinaria, acondicionamiento de zona de parque de maquinaria, taller de reparaciones, limitar velocidad de circulación camiones, plantación de barrera vegetal, mantenimiento de la vegetación interior y exterior, riego de las instalaciones, gestión adecuada de los residuos peligrosos, revegetación taludes y terraplenes, retirada y mantenimiento del suelo edáfico, desarrollo del Plan de Seguridad y Salud laboral, Plan de Emergencia, Plan de Revegetación e integración paisajística y Plan de Vigilancia y Control Ambiental.   
Planta de Tratamiento: nave cerrada, solera impermeable, sistema de recogida de derrames, extracción de aire, biofiltros, seguimiento de los niveles acústicos, acopio residuos valorizables en contenedores, gestión adecuada de los residuos y limpieza de las instalaciones.  
Desguace de voluminosos: nave cerrada, solera impermeable, recogida de derrames, gestión adecuada de los residuos y limpieza de las instalaciones.  
Basándose en estas medidas correctoras se estima que:  
Las medidas tomadas a la hora de construir las naves, la plantación de barrera vegetal, el ajardinamiento del complejo y la limpieza y correcta gestión de los residuos en las instalaciones suponen la aplicación de medidas correctoras que minimizan el impacto sobre el paisaje.  
Los camiones de basura que vayan a la planta evitarán la circulación por zonas urbanas, de este modo se reduce el impacto sobre el sosiego público de los municipios afectados.  
En cuanto a la afección a la atmósfera, el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, ha indicado en el informe emitido las medidas correctoras que debe tener en cuenta el proyecto.  
La apertura de caminos de acceso a la planta y el trazado de línea para abastecimiento de energía eléctrica a la planta deberán disponer de un proyecto y estudio de impacto ambiental en el que se valoren las diferentes alternativas existentes justificando la solución adoptada.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el anexo I, apartado 6 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el reglamento de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
A la vista de todo lo anterior, se emite la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la planta de valorización de residuos urbanos objeto de la presente declaración, siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada y los condicionantes establecidos en el apartado tercero, así como las modificaciones introducidas por estos.  
  
Segundo  
la presente declaración de impacto ambiental ha excluido de su valoración la parte del proyecto correspondiente al vertedero de rechazos de la planta, tramitado por la Dirección General para el Cambio Climático, por no disponer la citada actividad, a fecha de la presente resolución de los elementos de juicio suficientes para su evaluación a efectos ambientales.  
  
Tercero  
1. Las tierras excavadas, en caso de no ser adecuadas para la construcción de las instalaciones se gestionarán a través de gestor autorizado o bien podrán ser utilizadas para la regeneración de canteras.  
2. Los lixiviados generados en las instalaciones, en concreto en la planta de compostaje, deberán tratarse adecuadamente de modo que quede garantizada la inocuidad de los mismos.  
3. Las aguas recogidas en la balsa de pluviales se reutilizarán en las instalaciones.  
4. Los residuos generados en la construcción y puesta en marcha de las instalaciones se gestionarán de acuerdo a su tipología y naturaleza.  
5. Se utilizarán las especies vegetales de cierta entidad existentes en el área de actuación para las revegetaciones, ajardinamientos y pantallas visuales.  
6. De acuerdo al informe del Servicio de Residuos Urbanos, la planta de valorización deberá incluir una línea de triaje específica antes o después del proceso de biosecado para la recuperación de papel/cartón, vidrio y plásticos, que permita de un lado mejorar la calidad del producto bioestabilizado y de otro incrementar sustancialmente los niveles de recuperación globales en planta.  
7. Deberán llevarse a cabo las medidas establecidas por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico en lo referente al control de límites de emisión, biofiltros, y mapa de olores.   
8. Los camiones que transporten residuos urbanos a la planta de valorización no circularán por zona urbana.  
9. Se estudiarán mediante proyecto los accesos al emplazamiento y sus posibles alternativas, identificando y valorando los posibles impactos derivados de la apertura o acondicionamiento de los mismos. Ambos casos se someterán al procedimiento de evaluación de impacto ambiental en el caso en que la legislación en la materia le sea aplicable. (Reglamento por el que se desarrolla la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental de la Comunidad Valencia y Ley 3/93, Forestal de la Comunitat Valenciana).  
10. El trazado de línea para abastecimiento de energía eléctrica a la Planta, deberá ser objeto de un proyecto en el que se estudien los diferentes trazados alternativos entre el punto de suministro y el de enganche. La elección del trazado como definitivo vendrá debidamente justificada como el de menor impacto. Para determinarlo se valorará cada uno de los trazados alternativos previstos y la adecuación al planeamiento territorial y urbanístico y a los pasillos para el paso de instalaciones previstas en el artículo 23.7 de la LOTPP.  
  
Cuarto  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Quinto  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 29 de enero de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML