Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5112, del 11-10-2005 (2005/11121)

Resolució de 21 de setembre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. Expedient número 028/02-AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5112

Data del DOGV
:   11-10-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/11121

CVE


Data del document
:   21-09-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Viver](javascript:void(0))
    * [Benafer](javascript:void(0))
    * [Montán](javascript:void(0))
    * [Torás](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [Toro, El](javascript:void(0))
    * [Caudiel](javascript:void(0))
    * [Jérica](javascript:void(0))
    * [Altura](javascript:void(0))
    * [Pina de Montalgrao](javascript:void(0))
    * [Barracas](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Resolució de 21 de setembre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. Expedient número 028/02-AIA. [2005/F11121]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 028/02-AIA Pina de Montalgrao, Barracas, El Toro, Benafer, Caudiel, Torás i Montán, Viver, Jérica, Altura i Segorbe (l'Alt Palància), que el Reglament aprovat pel Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar.
  
València, 21 de setembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 28/02-AIA
  
Promotor: Proyectos Eólicos Valencianos, SA.
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports. Direcció General d'Energia.
  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques per al desenvolupament de la zona 6.
  
Localització: Termes municipals de Pina de Montalgrao, Barracas, El Toro, Benafer, Caudiel, Torás i Montán, Viver, Jérica, Altura i Segorbe (l'Alt Palància)
  
Descripció el projecte
  
El projecte per al desenvolupament del potencial eòlic de la zona 6 ha patit variacions substancials des de la seua selecció i adjudicació per la qual cosa es realitza una descripció d'aquestes variacions al llarg del temps per considerar-la important en l'anàlisi i l'elecció de la solució definitiva.
  
Inicialment l'empresa adjudicatària proposa en els diferents documents remesos a aquest servei (gener del 2002, novembre del 2002 i fins i tot en la remesa l'agost del 2004 que es correspon amb la documentació exposada a informació pública) la instal·lació de 195 aerogeneradors de 800 KV de potència unitària, la qual cosa implica una potència total per a la zona de 156 Mw distribuïts en 5 parcs de la manera següent:
  
Parc eòlic del Mazorral 11 aerogeneradors
  
Parc eòlic Cerro Rajola 31 aerogeneradors
  
Parc Alt Palància 62 aerogeneradors
  
Parc Alto de Casillas 56 aerogeneradors
  
Alto de Palomas 35 aerogeneradores
  
Les característiques de l'aerogenerador són:
  
alçada de la boixa 55 metres
  
diàmetre del rotor 56 metres
  
alçada total de l'aerogenerador 82,10 metres
  
L'energia produïda pels aerogeneradors s'evacua mitjançant línies subterrànies de 20 KV fins a dues subestacions 20/220KV.
  
La subestació El Campo, situada al terme municipal de Barracas, que ocupa una superfície de 2.000 m² que recull i transforma l'energia produïda pels parcs d'El Mazorral, Cerro Rajola i Alt Palància.
  
La subestació Molinera, que recull i transforma l'energia produïda pels parcs de l'Alto de las Palomas, Alto de Casillas i l'àrea sud de la zona 5 (en la qual es projectava un parc de 62 aerogeneradors de 800 KV amb un total de 49,600 KV de potència total, la zona 5 està adjudicada a la mateixa empresa promotora que la zona 6). L'avaluació ambiental de la línia elèctrica provinent de la zona 5 no ha sigut inclosa en la zona 6.
  
L'energia transformada a 220 KV s'evacuarà des d'ambdues subestacions en línies de simple circuit, amb una longitud de 4.239,36 metres i 4.314,22 metres, respectivament, fins a l'entorn de l'inici de les costes del Ragudo on entronquen ambdues línies i continuen en doble circuit per la Vall del Palància, en una longitud de 27.334,02 metres fins a al Subestació de Segorbe.
  
No obstant la documentació remesa el 19 de juliol del 2004 (corresponent al Pla energètic i a l'informe complementari de l'estudi d'impacte ambiental) indica l'acceptació d'una sèrie de canvis, proposats pel promotor, en el número, model i configuració dels aerogeneradors que s'han d'implantar i en les restants instal·lacions dels parcs consistents en:
  
- Augment de la potència total de l'àrea de 156 Mw a 200 Mw.
  
- Disminució del nombre d'aerogeneradors de 195 a 142.
  
Aquests canvis són el resultat de les variacions que a continuació es detallen en els parcs:
  
Els parcs eòlics d'El Mazorral, de Cerro Rajola y de l'Alto de las Palomas mantenen el nombre d'aerogeneradors però augmenten la seua potència unitària de 800 KV a 850 KV amb el que es produeix un lleuger increment de la potència total de cada parc des dels 8,8 Mw i 24,5 Mw fins als 9,35 Mw i 26,5 Mw, respectivament.
  
El Parc de l'Alto de las Palomas redueix el nombre d'aerogeneradors de 35 a 31 i també la potència total de 28 Mw a 26,35 Mw.
  
Els parcs eòlics d'Alto de las Casillas (I i II) i Alt Palància (I i II) augmenten la potència unitària dels aerogeneradors de 800 KV. a 2 Mw, reduint el nombre d'aerogeneradors inicials de 56 i 62 a 32 i 37 respectivament. Per contra s'aconsegueix augmentar la potència total dels parcs de 44,8 Mw i 49,6 Mw a 64 Mw i 74 Mw.
  
L'augment de potència total de l'àrea és a causa de l'eliminació del parc situat en la zona 5 sud (denominat Riu Millars previst inicialment amb 62 aerogeneradors de 800 KV de potència unitària) i l'addició de la potència assignada al mateix (49,6 Mw) a la zona 6. Aquesta justificació no es troba inclosa en la documentació remesa sinó que va ser comunicada en la reunió mantinguda el dia 15 de desembre, en aquesta Conselleria, amb l'empresa adjudicatària i representant de l'Agència Valenciana de l'Energia,
  
Les característiques dels nous aerogeneradors són:
  
Aerogenerador de 850 KV. :
  
alçada de la boixa 55 metres
  
diàmetre el rotor 58 metres
  
alçada total: 84 metres
  
Aerogenerador de 2Mw:
  
alçada de la boixa: 67 metres
  
diàmetre del rotor: 87 metres
  
alçada total : 110,5 metres
  
Posteriorment després de l'anàlisi de tota la documentació presentada es va plantejar, des d'aquesta Direcció General, una proposta alternativa a la presentada pel promotor encaminada a la minimització de l'impacte global sobre l'àrea consistent en :
  
Eliminació del Parc de l'Alto de las Palomas i reubicació dels aerogeneradors en àrees amb major potencial com ara el Mazorral, Cerro Rajola i Alt Palància
  
Desplaçament de la subestació de la Molinera cap al punt d'entroncament amb la línia provinent de la subestació d'El Campo i fins i tot estudi de la alternativa consistent en una sola subestació per a tota l'àrea.
  
Traçat de la línia d'evacuació tan ajustada com siga possible a la traça del desdoblament de la N-234
  
Aquest plantejament ha sigut assumit pel promotor, i es proposa com a solució definitiva la proposta següent:
  
S'elimina el Parc eòlic de l'Alto de las Palomas
  
Parc Eòlic El Mazorral (P1) 13 aerogeneradors de 850 KV de potència unitària (11,05 Mw)
  
Parc Eòlic Cerro Rajola (P2) amb 31 aerogeneradors de 850 KV (26,35 Mw)
  
Parc eòlic Alt Palància I (P3), amb 13 aerogeneradors de 2 Mw de potència unitària (26 Mw)
  
Parc eòlic Alt Palància II (P4), amb 24 aerogeneradors de 2 Mw de potència unitària (48 Mw)
  
Parc Eòlic d'Alto de Casillas I (P5)., amb 16 aerogeneradors de 2 MW de potència unitària (32Mw)
  
Parc eòlic Alto de Casillas II (P6) amb 16 aerogeneradors de 2 Mw de potència unitària (32 Mw)
  
Parc eòlic Alt Palància III. Creat en substitució del parc eòlic de l'Alto de Palomas (26,35 Mw) amb aerogeneradors de 2 Mw de potència, El recurs eòlic real d'aquest emplaçament està per determinar amb mesuraments reals, encara que l'extensió del terreny disponible dóna una cabuda potencial de 20 aerogeneradors de 2Mw.
  
Es projecta la construcció d'una sola subestació El Campo 20/220 KV, que se situa en les proximitats del barranc de Mairana, al terme municipal de Barracas. Recull l'energia generada pels set parcs, mitjançant línies subterrànies de 20 KV (exceptuant el tram entre el centre de seccionament que recull l'energia dels parcs de Casillas I i II i la subestació d'El Campo que està connectada amb la línia de 220 KV) i la transforma a 220 KV, i l'evacua fins a la subestació de Segorbe mitjançant una línia elèctrica de 220 KV. de simple circuit.
  
Alternatives
  
L'estudi d'impacte ambiental descriu els criteris d'elecció d'emplaçaments (potencial adequat de vent, característiques orogràfiques de l'emplaçament, viabilitat tècnica constructiva, optimització de les infraestructures, zones aptes ambientalment i factors territorials) per a l'establiment dels parcs eòlics, i preselecciona deu emplaçaments:
  
Coll del Molino, que en part es troba en zona no apta
  
El Mazorral
  
Turó Rajola
  
Turó de Los Larios
  
Alt Palància
  
Alt de Casillas
  
Turó de la Mina
  
Port d'Arenillas
  
Alt de Las Palomas
  
S'adjunta com annex 1 l'avaluació dels recursos eòlics i la disposició dels aerogeneradors.
  
D'aquests es descarten els emplaçament del coll del Molino, el turó de Los Larios, el turó de la Mina. i el port d'Arenes a favor de la resta d'emplaçaments que presenten millors característiques pel que fa a grandària, producció i volum d'infraestructures.
  
En els emplaçaments seleccionats s'analitzen les diferents alternatives d'accés. No es presenten alternatives de la ubicació de les subestacions.
  
Pel que fa al sistema d'evacuació l'estudi d'impacte ambiental corresponent a aquesta indica que els punts de partida són les subestacions de Riu Millars que evacua en la subestació de la Molinera, de la qual al seu torn ix una línia que entronca amb la provinent de la SET El Campo, seguint en traçat únic de doble circuit fins a la subestació de Segorbe. S'indiquen els criteris considerats per a l'elecció del traçat, que presenten un primer tram comú sense alternatives (per entendre que el proposat resulta el més idoni), que comprén els ramals des de les tres subestacions (Riu Millars, La Molinera i El Campo fins al punt de bifurcació b1. La longitud total d'aquest primer tram és de 25,200 km .
  
A partir del punt de bifurcació b1 es proposen tres alternatives, que presenten trams comuns, i es decanten per l'alternativa núm. 2 en estimar que de les tres analitzades, és la que a priori presenta menors afeccions al medi ambient de l'àrea d'estudi. S'apunten, això no obstant, alguns aspectes de l'alternativa seleccionada que han de ser considerats amb més detall:
  
Definició de l'afecció en el tram que discorre pròxim a zones habitades (Masies Blanques, Casa del Ragudo, Venda de la Sainera, Casa del Sord i Casa de Parrela).
  
El traçat haurà de garantir la no-introgressió en els termes municipals que creua, en particular el nucli de Segorbe.
  
Realitzar les modificacions pertinents en l'encreuament amb el Riu Palància, pel fet de ser un tram d'alt valor natural.
  
Documentació complementària
  
El dia 15 de gener, sobre la documentació aprovada provisionalment, i tenint en compte els canvis proposats pel mateix promotor tal com s'ha descrit en el primer apartat (descripció del projecte) es va remetre sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental l'aspecte fonamental del qual perseguia un canvi substancial en el plantejament de desenvolupament del potencial eòlic de la zona 6 i zona sud de la zona 5 la finalitat del qual era que disminuïra l'impacte global sobre l'àrea. Els canvis proposats es tradueixen en la pràctica en el màxim aprofitament dels emplaçaments que presenten una viabilitat tecnicoconstructiva acceptable com els emplaçaments d'El Mazorral, Alt Palància i fins i tot el turó Rajola, eliminació del Parc de l'alt de Palomas i optimització de les infraestructures, ja que s'aconsegueix reduir la dispersió dels parcs eòlics, la longitud de les línies elèctriques per desplaçament de la subestació de la Molinera
  
En segon terme es considerava necessari reestudiar en els emplaçaments admissibles alguns trams de vials interiors, accessos principals, traçat de rases i fins i tot la ubicació d'alguns aerogeneradors en els diferents parcs, i proposar alternatives.
  
Així mateix, s'apuntava la necessitat avaluar els possibles impactes derivats (sorolls i ombres intermitents) de la instal·lació dels aerogeneradors de la zona sud del turó Rajola sobre el grup d'edificacions existents a la partida de la Cerrada.
  
També s'apuntava la necessitat justificar les dimensions de l'obra civil en relació amb les dimensions de cada tipus d'aerogeneradors utilitzats.
  
Pel que fa a la línia d'evacuació, a més de l'esquema dalt descrit, s'assenyalaven els trams que es considerava necessari reestudiar pel fet d'afectar vegetació natural de qualitat o per discórrer pròxim a nuclis urbans, com ara el tram que travessava el turó de la Cruz, Casas Blancas, Casa del Ragudo, Venta de la Sainera, etc., traçat al sud del nucli urbà de Benafer, i des de l'embassament del Regajo fins a la subestació de Segorbe.
  
Finalment se sol·licitava la remissió de l'estudi de fauna al qual es fa referència en la zona indicant terminis, metodologia emprada, duració i resultats, a fi de determinar si cal completar aquest estudi.
  
El dia 1 de març del 2005 el promotor va lliurar la documentació complementària sol·licitada, el contingut del qual es resumeix en els punts següents:
  
Característiques de l'obra civil per a cadascun dels dos tipus d'aerogeneradors indicant les dimensions que es consideren necessàries per als accessos i vials interiors, plataformes de muntatge, fonamentació dels aerogeneradors, pendent màxims admesos, etc.
  
Reordenació de la potència total de la zona d'acord amb l'esquema proposat eliminant el parc d'Alto de Palomas i eliminant també la subestació de la Molinera, construint una sola subestació El Campo situada al paratge denominat Mairana molt pròxima a l'autovia en construcció.
  
Informació detallada sobre obra civil dels diferents parcs
  
Informe sobre nivells de soroll i ombres provocades pel parc eòlic Cerro Rajola sobre les edificacions de la partida de la Cerrada.
  
Estudi d'alternatives del traçat i configuració de la línia elèctrica
  
Detalls sobre l'estudi d'avifauna
  
Estat dels informes de prospecció arqueològica i paleontològica.
  
Analitzada la documentació presentada i rebuts els informes dels Serveis d'Ordenació Sostenible del Medi i de Conservació de la Biodiversitat, es va sol·licitar una nova ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, centrat sobre tots en aspectes constructius dels parcs de què es deriven impactes residuals notables i fins i tot crítics, indicant alternatives d'accessos, d'ubicació d'aerogeneradors, del traçat de rases dels diferents parcs proposats.
  
En segon terme se sol·licitava un ampliació de l'estudi d'ombres sobre la partida de la Cerrada ja que l'informe presentat resultava incomplet pel que fa al nombre d'aerogeneradors considerat.
  
També se sol·licitaven les memòries de les prospeccions arqueològiques presentades a la Conselleria de Cultura.
  
Es comunica la impossibilitat d'ocupació per estructures permanents (com ara aerogeneradors, subestacions, pals de línies elèctriques, etc.) i dels camins ramaders classificats, i s'havia d'establir la delimitació de l'amplària classificada en concordança amb la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló.
  
Finalment s'apunten les modificacions que s'han d'estudiar en la línia elèctrica d'evacuació, alguns d'ells motivats per la incompatibilitat amb la normativa del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra Calderona pels quals discorre en tram final de la línia.
  
L'empresa promotora va presentar nova documentació complementària el dia 3 de juny del 2005 amb el contingut següent:
  
Informació detallada sobre l'obra civil dels diferents parcs, excepte de l'Alt Palància III, que presenta una taula resum sobre les potències assignades a cada parc,
  
Estudi complementari d'afecció d'ombres sobre la partida de la Cerrada
  
Estudi d'alternatives del traçat de la línia elèctrica.
  
Memòries de les prospeccions arqueològiques elaborades fins a la data (c
  
Contestació a les qüestions plantejades en els informes dels Serveis de Conservació de la Biodiversitat i d'Ordenació Sostenible que inclou:
  
Estudi d'afecció sobre el turisme
  
Estudi d'impacte paisatgístic
  
Informe complementari sobre aus estepàries
  
Informe complementari sobre nidificació de l'àguila reial a Las Cárcamas i proposta de metodologia per al marcatge i seguiment d'exemplars d'àguila reial.
  
Mesures sobre punts d'alimentació d'aus rapinyaires
  
Proposta de metodologia sobre estudi de passos migratoris prenupcials i postnupcials
  
Tramitació administrativa
  
L'expedient va ser incoat el 21 de gener del 2002 amb la remissió, des de la Direcció General d'Indústria i Energia, de l'estudi d'impacte ambiental presentat per l'empresa adjudicatària, sobre la qual es van emetre sengles informes d'esmena de deficiències els dies 14 de juny i 11 de juliol del 2002. El dia 5 de novembre del 2002 es va remetre nova documentació, indicant que aquesta contenia els canvis en els parcs, com també l'esmena i les millores sol·licitades.
  
El dia 25 de juny del 2003 es va rebre, del Servei Territorial d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Energia el projecte i l'estudi d'impacte ambiental del sistema d'evacuació de la zona 6.
  
El 19 de juliol del 2004 es va remetre la documentació tècnica corresponent al Pla especial i els annexos de modificacions d'aquest pla especial, de l'estudi i impacte ambiental i dels avantprojectes, com també la resolució, de 7 de juliol del 2004 del conseller d'Infraestructures i Transports sobre l'aprovació provisional del Pla especial, adjuntant l'informe sobre les al·legacions o suggeriments presentats.
  
En l'esmentada resolució d'aprovació provisional s'indica que la informació pública del Pla especial de la zona 6 va ser duta a terme mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4584, de 10 de setembre del 2003, en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 103, de 23 d'agost del 2003, i en el diari Mediterráneo de 18 de setembre del 2003, presentant-se 217 escrits entre al·legacions de particulars, informes d'organismes, i empreses de servei públic i interés general i dictàmens d'ajuntaments.
  
Així mateix es recull en l'esmentada aprovació provisional l'admissió de les modificacions en els avantprojectes dels parcs eòlics amb les corresponents modificacions del pla especial i l'estudi i impacte ambiental
  
El dia 3 d'agost del 2004 es va rebre la documentació corresponent a l'estudi d'impacte ambiental i els avantprojectes dels parcs eòlics de la zona 6 sotmesos al procediment d'informació pública, juntament amb la còpia de la resolució per la qual es va sotmetre a informació pública aquesta documentació i còpia completa de les al·legacions presentades en el període d'informació pública.
  
El 15 de setembre es va rebre en la Direcció General de Gestió del Medi Natural una al·legació de la Comunitat de propietaris de la partida de la Cerrada.
  
El 22 de desembre del 2004 es va remetre certificat d'informació pública i còpia de les al·legacions presentades en aquest període. La informació pública es va dur a terme per inserció de l'anunci en el Butlletí Oficial de la Província de 31 de juliol del 2003, presentant-se 6 al·legacions.
  
El dia 13 de gener de 2005 es va remetre informe i sol·licitud d'esmena de deficiències de l'estudi d'impacte ambiental al promotor.
  
El dia 1 de març del 2005 el promotor presenta documentació complementària a fi d'emplenar les deficiències sol·licitades, sol·licitant basant-se en els informes rebuts i a la documentació presentada una nova sol·licitud d'ampliació el estudi d'impacte ambiental que va ser presentada el dia 3 de juny del 2005.
  
Posteriorment es rep escrit de l'Associació Mas de Noguera en què sol·licita l'estudi de l'efecte de les ombres sobre les instal·lacions del Mas de Noguera en haver augmentat la grandària de l'aerogenerador. Es va traslladar aquest escrit al promotor que va remetre un informe de contestació que va ser comunicat a l'Associació Mas de Noguera el dia 23 de juny del 2005.
  
Posteriorment es van rebre diversos escrits de l'Associació de Desenvolupament Rural Mas de Noguera i dels veïns de la partida de la Cerrada que sol·liciten l'eliminació dels aerogeneradors que afecten les seues respectives instal·lacions, indicant en el primer cas que s'aportarà en breu termini informació rellevant en relació amb els impactes negatius que afecten el Mas de Noguera i en el segon aportant documentació que certifica l'empadronament en aquest emplaçament.
  
Informació pública
  
En la fase d'informació pública s'han presentat un nombre elevat d'al·legacions que fan al·lusió amb major o menor extensió a aspectes ambientals, per part d'ajuntaments, associacions de naturalistes, veïns dels pobles de la zona o de les edificacions aïllades situades en les proximitats dels parcs o de la línia elèctrica d'evacuació, de propietaris, treballadors o usuaris d'allotjaments rurals o de centres d'educació ambiental. A més s'han presentat escrits davant d'aquesta Direcció General per part dels veïns de la partida de la Cerrada i de Noguera Associació de Desenvolupament Rural Coop. V.
  
A continuació es resumeixen alguns dels molts aspectes tractats en les al·legacions:
  
Afecció sobre les instal·lacions, activitats i edificacions situades en el perímetres dels 1.000 metres per aplicació de la normativa proposada (fora d'ordenació i, en conseqüència, incidència negativa sobre l'àmbit socieconòmic de les activitats sustentades en el valor ambiental de la zona)
  
Es menysprea l'efecte sobre la població de la zona i falta l'estudi d'acceptació de la població
  
Incompliment de la Llei de contaminació acústica, per elevat impacte sonor durant el funcionament dels aerogeneradors
  
Estudi d'impacte incomplet respecte de l'afecció al LIC Alt Palància
  
Afecció de grans trams de GR i PR (petits i grans recorreguts) de la zona, com també itineraris cicloturístics, la via verda d'Ojos Negros, de nombroses zones d'esplai existents en la zona.
  
Afeccció a avencs i cavitats, alguna d'aquestes molt visitades com la cova Cerdaña.
  
Invasió de zones qualificades com a no aptes en el Pla eòlic
  
Elevat impacte paisatgístic
  
L'estudi d'impacte és incomplet pel que fa a la vegetació, patrimoni tant arqueològic com etnològic, fauna, inventari de masies situades en l'entorn dels parcs, etc.
  
Perill de contaminació d'aqüífers per la producció de residus perillosos.
  
Excessiva extensió de la superfície afectada enfront de l'ocupació real
  
En relació amb la línia elèctrica, hi ha nombroses al·legacions per part dels els ajuntaments o afectats per proximitat que sol·liciten un canvi de traçat (Novaliches, El Ragudo, etc,) a més d'apuntar el factor de risc dels camps electromagnètics sobre les masies situades a menys de 220 metres de les línies elèctriques d'evacuació, com també les deficiències pel que fa a l'estudi de flora i fauna considerant-se la vall del Palància un pas migratori important.
  
Informes sectorials
  
Des de l'Àrea d'Avaluació d'Impacte Ambiental s'han cursat consultes els dies 24 de gener del 2005 i 17 de març del 2005 als següents serveis d'aquesta Conselleria:
  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi
  
Servei de Conservació de la Biodiversitat
  
Servei de Prevenció d'Incendis
  
el resultat del qual es resumeix a continuació:
  
Servei d'Ordenació Sostenible
  
Informe de 12 de maig del 2005
  
L'informe es realitza tenint en compte tant les modificacions introduïdes a proposta del promotor com les sol·licitades pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental
  
Analitza l'afecció de la xarxa Natura 2000, tenint en compte allò que s'ha descrit en l'estudi d'impacte ambiental (tant per als parcs i infraestructures associades com per al sistema d'evacuació) la cartografia d'hàbitats, com també la informació continguda en les fitxes dels llocs d'interés comunitari afectat, emetent un informe favorable pel que fa a la xarxa Natura 2000 ja que la superfície d'hàbitat d'interés comunitari afectat per 4 dels 5 parcs projectats directament no supera l'1% i considerant que s'han estudiat totes les possibles alternatives amb potencial eòlic adequat, evitant les grans distàncies entre els parcs a fi de disminuir les incidència ambiental de la instal·lació. Això no obstant, s'aconsella la reubicació dels aerogeneradors dels parc eòlics de Las Casillas I i II per considerar-se elevat l'impacte ocasionat, ateses les característiques del medi on es troben (elevat valor paisatgístic, accidentada orografia i baixa influència antròpica).
  
Se sol·licita la realització d'una anàlisi de l'afecció dels aerogeneradors sobre el turisme de la zona, com també de l'afecció al paisatge.
  
També s'apunta que part de la zona 6 se situa en àrees naturals (AN) pertanyents a l'àrea d'influència del Parc de la Serra d'Espadà i, per tant, han d'aplicar-se les normes generals i particulars que per a aquesta categoria estableix el Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Parc Natural de la Serra d'Espadà.
  
Així mateix, el sistema d'evacuació afecta àrees pertanyents a l'àrea d'influència del PORN d'Espadà i, a més, el PORN de Serra Calderona, i part del traçat ha de modificar-se per ser contrari a l'ordenació que el PORN realitza per al pas dels línies elèctriques, que prohibeix travessar terrenys inclosos en les categories PF, PE i PP, Així mateix, s'aconsella el soterrament de les línies d'alta tensió en les àrees que afecten hàbitats comunitaris amb la corresponent regeneració de la superfície afectada
  
Posteriorment, i sobre la documentació complementària presentada el dia 3 de juny del 2005, s'emet un segon informe les conclusions del qual són:
  
La documentació aportada no realitza menció a les qüestions següents :
  
El soterrament i la regeneració de la línia d'alta tensió que discórrega per hàbitats d'interés comunitari.
  
La justificació raonada de la impossibilitat de reubicar els aerogeneradors dels parcs eòlics de l'Alto de las Casillas I i II en el conjunt dels restants parcs de la zona 6.
  
D'altra banda, es continua considerant deficient l'anàlisi del sector del turisme de la zona, i no s'ha remés informació que permeta extraure una conclusió sobre com es veurà afectada aquesta activitat.
  
En aqueix sentit, és de destacar-se que encara que les dades aportades són les extretes de l'Institut Valencià d'Estadística, no reflecteixen la totalitat del sector, ni recull la possible evolució d'aquest, i no figura cap estudi de l'efecte que les instal·lacions produiran en el desenvolupament de la zona rural on s'ubica. Per la qual cosa des d'aquest Servei s'aconsella que en la declaració d'impacte ambiental, s'arrepleguen aquesta sèrie de consideracions a fi de determinar la possible afecció socioeconòmica de la zona 6 com a conseqüència de la ubicació dels diferents parcs eòlics de la zona 6.
  
Servei de Gestió i Conservació de la Biodiversitat
  
S'indica que l'estudi de fauna realitzat en l'avaluació d'impacte és complet pel que fa a rapaces nidificants en la zona d'instal·lació dels parcs, i no es coneix l'afecció important d'aquestes espècies per la instal·lació d'aerogeneradors, encara que s'utilitzarà aquest inventari com a base per a comprovar que les poblacions es mantenen en la fase de funcionament dels parcs.
  
No obstant això, hauria de completar-se pel que fa a les aus estepàries com el sisó i el torlit, i hi ha, a més, dades d'una parella nidificant d'esparver cendrós.
  
Pel que fa a les rapaces rupícoles, se sol·licita informació sobre la zona de nidificació d'àguila reial de Las Cárcamas, ja que les dades d'almenys els quatres últims anys fan que es considere territori no actiu, llevat que els promotors tinguen dades en contra, per a adoptar les mesures de protecció pertinents. Si que és coneguda l'àrea on s'ubiquen els parcs com a àrea de campeig i alimentació de l'àguila reial que nidifica en el terme de Caudiel, i és convenient el seu marcatge i seguiment a fi de comprovar l'afecció pel parcs. Així mateix, hi ha desplaçament de voltors i la parella de milotxes de la zona de Montanejos i del Gollizno cap a la pedrera de Barracas en què es depositen vísceres. Seria convenient determinar si aquest és l'únic punt d'abocament d'alimentació de les aus carronyeres, com també les possibilitats de la seua eliminació o necessitat potenciació d'altres punts com el menjador de Villahermosa.
  
Així mateix, s'apunta la necessitat estudiar almenys durant una temporada, tant la migració prenupcial i postnupcial per la zona a fi de delimitar els corredors més utilitzats i intentar preveure el reg de cada aerogenerador.
  
En relació amb la vegetació, no s'han detectat espècies de flora amenaçada o protegides en les zones d'ubicació dels parcs, encara que es veuran afectats hàbitats protegits pel Lloc d'Interés Comunitari de l'Alt Palància, encara que serà de xicoteta entitat per aprofitar-se els accessos existents i ubicar-se en gran part sobre tallafocs.
  
Pel que fa a la línia elèctrica el traçat a grosso modo sembla el menys impactant, dins de les possibilitats existents, encara que convindria que s'allunyara tan com siga possible de la cua de l'embassament del Regajo que és utilitzada per àguila pescadora en pas d'hivernada d'agrons i cormorans, i s'han detectat dos casos d'electrocució d'àguila pescadora en la rodalia.
  
Posteriorment s'emet un informe sobre la documentació complementària remesa en contestació als punts de la seua competència en els termes següents:
  
Sobre la presència d'aus estepàries en la zona.
  
Les dades disponibles en aquest Servei indiquen únicament la presència ocasional d'aquestes espècies, per la qual cosa no es considera necessària la realització d'estudis addicionals.
  
Sobre el seguiment de l'àguila reial
  
Es considera convenient que s'estudien els patrons de moviments d'aus rapaces que puguen veure's afectades per la construcció del parc eòlic. En aquest sentit, es considera útil el radioseguiment via satèl·lit d'àguiles reials residents en les proximitats. Respecte de la metodologia proposada, no es considera útil el marcatge d'individus juvenils, ja que es realitzaran amb seguretat desplaçaments dispersius allunyats de la zona d'estudi. Respecte al marcatge d'adults (2 exemplars) es considera necessari dotar-los d'emissors via satèl·lit dotats de GPS, la qual cosa permet un nombre més gran de localitzacions i una major precisió d'aquestes. Atés que la manipulació d'aquests exemplars és molt delicada i l'interés de les dades obtingudes es considera necessari que el projecte dispose de la participació d'un centre d'investigació de la Comunitat Valenciana amb experiència en treballs semblants.
  
Sobre punts de alimentació d'aus carronyaires
  
No es considera necessari, en el moment actual, realitzar més actuacions que les proposades.
  
Sobre estudis de passos migratoris
  
L'esquema proposat sembla correcte, i es necessiten els 3 punts d'observació. Respecte a la duració del seguiment dels passos migratoris, tenint en compte que previsiblement només realitzaran per a un temporada postnupcial i una altra prenupcial, es considera necessari estendre'ls el màxim possible per a prevenir canvis de data per condicions meteorològiques. En aquestes circumstàncies es considera necessari l'estendre l'estudi de la migració entre el 15 d'agost i el 31 d'octubre per al pas postnupcial, i entre l'1 de març i el 15 de maig per al prenupcial.
  
Servei de prevenció d'incendis
  
En primer terme l'informe analitza els possibles impactes negatius diferenciant els generats en fase d'execució (producció i incendis forestals, entorpiment d'operacions d'extinció per tall de camins o pistes forestals) dels de la fase d'explotació (reducció del camp visual dels observatoris de prevenció d'incendis i limitació de la utilització de mitjans aeris en les labors d'extinció en els parcs eòlics i entorn immediat)
  
A continuació es proposen una sèrie de mesures correctores que es transcriuen literalment:
  
En la fase d'execució:
  
En totes les actuacions que es realitzen en el terreny forestal o en una franja de seguretat de 500 metres al voltant d'aquest, caldrà ajustar-se al que estableix el Manual de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en execució d'obres i treballs realitzats en terrenys forestals o en els seus voltants, aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana. Per a un adequat compliment de l'esmentat manual, la formació i conscienciació dels operaris que treballaran en l'execució dels treballs es considera peça clau.
  
Per a un adequat compliment de les mesures de seguretat, en la diferents zones de treball, i en lloc visible, es col·locaran cartells informatius dels nivells de risc diaris establits per la Direcció General d'Interior, en compliment del Pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana.
  
En tot moment es mantindran en bon estat de conservació i lliures d'obstacles els camins i pistes forestals afectades pels treballs, de tal manera que no s'interrompa el funcionament normal dels mitjans de prevenció i extinció d'incendis forestals.
  
En la fase d'explotació
  
Com s'ha indicat en l'apartat anterior la instal·lació d'aerogeneradors en terrenys forestals genera una disminució donen l'eficàcia dels mitjans de prevenció i aeris d'extinció en l'entorn d'aquests, en tractar-se d'obstacles de gran envergadura que en cas d'incendi, poden estar ocults pel fum, per la qual cosa les mesures correctores han d'anar dirigides fonamentalment al reforç d'aquests mitjans de tal manera que es compense aquesta disminució d'efectivitat. Així en els parcs:
  
S'haurà d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors en l'entorn d'observatoris forestals que puguen entorpir el camp visual d'aquests.
  
S'haurà de reforçar la vigilància en la zona d'influència, siga mitjançant sistemes automàtics de detecció d'incendis forestals o mitjançant patrulles de vigilància.
  
S'haurà d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors en l'entorn de depòsits d'aigua amb possibilitats de càrrega d'helicòpters
  
S'haurà de primar la concentració d'aerogeneradors, evitant dispersions que dificulten encara més les labors dels mitjans d'extinció
  
S'haurà de disposar d'un sistema de vigilància i alerta d'incendis integrat en un sistema que permeta, en cas d'incendi, la parada dels aerogeneradors i la seua orientació més adequada en funció de la característiques i localització de l'incendi,. Així mateix, els aerogeneradors hauran de disposar de senyals i abalisaments que faciliten la seua detecció pels mitjans aeris.
  
Els vials que comuniquen les diferents torres de cada agrupació d'aerogeneradors hauran de disposar, en el cas de no estar executats, d'àrees tallafocs de suport per als mitjans d'extinció terrestres. Les àrees tallafocs tindran, amb caràcter general, un amplària total igual a 10 vegades l'alçada mitjana de la vegetació circumdant, En qualsevol cas la seua amplària no podrà sobrepassar els 60 metres. Aquesta amplària es dividirà en 5 bandes; una central decapada coincident amb el vial, dues bandes laterals a l'anterior en la que es practicarà un desbrossament total i, si escau, eliminació i si és el cas l'eliminació d'arbratge i finalment dues bandes exteriors a les anteriors en les que es practicarà un desbrossament parcial i si és el cas, l'adevesament i la poda d'arbratge. En tàlvegs i encreuaments de camins s'incrementaran les amplàries establides en un 25%. En les bandes exteriors o de desbrossament parcial, l'adevesament de l'arbratge i desbrossament del matoll es realitzarà amb un intensitat tal que resulte una superfície total coberta de l'ordre del 20%. Aquestes àrees tallafocs hauran de mantenir-se periòdicament perquè conserven la seua efectivitat.
  
Tant els accessos al parcs com els vials de comunicació entre aerogeneradors es mantindran en bon estat de conservació, permetent la circulació dels vehicles de prevenció i extinció d'incendis forestals i les cunetes s'hauran de mantenir netes de vegetació.
  
En les alineacions d'aerogeneradors i com a suport a les àrees contrafocs, s'instal·laran un sistema d'abastiment d'aigua i hidrants, de manera que els hidrants estiguen ubicats a 200 metres entre ells i que el sistema d'abastiment d'aigua garantisca el funcionament de dos hidrants consecutius a la vegada amb un cabal de 500 l/min durant dues hores amb una pressió mínima de 3 kg/cm² per a cada quilòmetre (5 hidrants) d'instal·lació. L'anterior implica una reserva d'aigua del menys 120 m³ cada km. Aquest sistema d'hidrants s'efectuarà soca criteris constructius habituals de les instal·lacions contra incendis, amb sistemes redundants de bombament, disposició en anell, etc, que garantisquen al màxim el seu funcionament. Així mateix, en la fase d'explotació s'haurà d'efectuar un manteniment adequat de les instal·lacions i vigilar el nivell d'ompliment d'aigua, mantenint amb els mínims exigits. Atés que no és de descartar les gelades en zones de muntanya, els hidrants seran el tipus de columna seca.
  
Quan les característiques del terrenys així ho aconsellen els hidrants referits en el punt anterior podran ser substituïts per una xarxa de depòsits soterrats o semisoterrats, de 20.000 a 30.000 litres de capacitat situats al llarg dels camins que enllacen les diferents torres, dotats d'un sistema per a càrrega ràpida d'autobombes i amb una capacitat total equivalent del conjunt dels depòsits de 120 m³
  
Encara que no resulta imprescindible, es vaig poder millorar la instal·lació anterior, disposant cada quilòmetre del menys un armari equipat amb mànegues i llances, com també d'una reserva de retardant del tipus espumogen.
  
Sistema d'evacuació
  
Respecte al sistema d'evacuació i en els quals es refereix al seu traçat, aquest s'haurà de realitzar preferiblement en zones agrícoles o en línies paral·leles a traçats de carreteres i camins, per d'aquesta manera evitar tant com siga possible l'eliminació innecessària de la vegetació, tal com s'indica en el reglament de línies elèctriques.
  
En el cas que per motius justificats de construcció, el traçat de línies d'evacuació haja de passar per terrenys forestals, s'haurà de complir tant el Reglament de línies elèctriques pel que fa a l'amplària de neteja de carrers en la projecció de la línia, com també en el moment de realització de les obres d'instal·lació de torres, el Decret 7/2004, de 23 de gener, sobre normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals o voltants. Així mateix hauran de complir allò que s'ha estipulat en l'article 153 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, en la qual s'indica el següent:.
  
?Els titulars de línies aèries de conducció elèctrica hauran de mantenir netes de vegetació les zones de projecció dels conductors, d'acord amb el que estableix la normativa vigent sobre aquesta matèria. En cas de línies elèctriques de provada seguretat la Conselleria podrà establir altres mesures preventives alternatives.-
  
Direcció General de Patrimoni
  
Informe de la Conselleria de Cultura i Educació 13 de novembre del 2002, sobre el parc eòlic del Cerro Rajola, del qual es destaca els criteris que han de tenir-se en compte per a l'estudi de l'afecció al patrimoni, i en particular s'indica:
  
?A més del poblat ibèric del Limbo, queda dins de l'àrea marcada la vila romana de Los Villares i en les voltants es coneixen diversos jaciments ibèrics i romans com el Cerrico Redondo, el Castellar de Ragudo i les torres ibèriques de Foia Huguet I, II ; III i IV que podrien veure's afectades pels accessos. En concret el Cerrico Redondo està molt prop de l'àrea marcada en planimetria i la resta són béns d'interés cultural. A més els poblats ibèrics solen tenir dosis necròpolis en les proximitats i aquestes són difícils de localitzar en una prospecció ordinària pel que serà imprescindible el seguiment arqueològic de totes les remocions de sòl en zones on es coneguen jaciments.
  
Respecte de béns immobles de l'àrea afecta l'ermita de la Vallada, hauran d'estar, a més, al que disposa la Llei de patrimoni per a les troballes casuals i a la consideració dels elements etnològics que puguen veure's afectats pel projecte en el qual s'indica que aquest informe ha d'obtenir Informes sobre autorització de les prospeccions dels parcs de Rojala, Mazorral, Alt de Casillas I i Alt de Casillas II, Alt Palància I, Alt Palància II i línia elèctrica d'evacuació en tots ells.
  
Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, de 18 de juliol del 2003 s'indica l'afecció dels diferents camins ramaders i forests de la Generalitat dels diferents parcs, indicant que s'han de complir els preceptes establits en la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
Afeccions legals
  
Espais naturals protegits. Una xicoteta porció de les alineacions d'aerogeneradors i les seues infraestructures associades, com també un xicotet tram de l'inici de la línia elèctrica es troben en l'àrea d'influència del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà i el tram final de la línia d'evacuació es troba en l'àrea d'influència del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra Calderona.
  
Xarxa Natura 2000. La totalitat de les alineacions s'assenten sobre terrenys inclosos en l'àmbit del lloc d'interés comunitari denominat Alt Palància, segons proposta aprovada per acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de juliol del 2001. És una àrea muntanyosa corresponent als contraforts valencians del massís del Javalambre, que alberga importants masses de savinars mesclats amb carrasques i pi negre, també destaquen els penyals i la vegetació ripària lligada al llit del Palància. Es presenten una gran diversitat d'hàbitats i és de gran interés per a les rapaces.
  
La línia elèctrica d'evacuació de 132 KV creua, a les proximitats de Jérica, el lloc d'interés comunitari denominada Curs Mitjà del Riu Palància, zona exclusivament fluvial destinada a incloure bàsicament el domini públic hidràulic i terrenys adjacents del curs mitjà del riu Palància, i el seu objectiu és la protecció del medi fluvial com a hàbitat de diverses espècies de peixos.
  
Camins ramaders. En els termes afectats el nombre de camins ramaders és elevat i ara s'ha proposat la catalogació d'alguns d'aquests com d'interés natural. Tant el traçat, l'amplària legal de cadascun i les estructures associades (abeuradors, descansadors, etc) es recull en l'estudi d'impacte ambiental com en els documents urbanístics del Pla especial com a afeccions legals.
  
Domini públic hidràulic. la zona està solcada per barrancs tributaris del riu Palància que és creuat per la línia elèctrica d'evacuació a l'oest del pantà del Regajo, i es destaca en la zona d'ubicació dels parcs eòlics la Rambla d'Orduña, el barranc de Mairana, barranc Vall de Hurón, barranc de Las Clochas.
  
Patrimoni cultural. Cadascun dels estudis d'impacte ambiental ha recollit la possible afecció als jaciments inventariats, realitzant posteriorment una prospecció especifica sobre les àrees afectades per les instal·lacions eòliques que no han patit modificacions. Es completaran a posteriori les prospeccions sobre la línia elèctrica d'evacuació de 220 KV, com també sobre les infraestructures que ha patit modificacions en el procés d'avaluació ambiental. S'assenyala això no obstant la concentració d'un nombre notable d'elements patrimonials d'interés en les proximitats de la línia d'evacuació en el tram que discorre paral·lel a l'autovia de les costes del Ragudo.
  
Coves. En l'àrea d'afecció de les alineacions dels aerogeneradors es troba la cova Cerdaña, inclosa en el Projecte de catàleg de coves de la Comunitat Valenciana, en la categoria de criteris geològics I: geomorfologia subterrània i en l'entorn del traçat de la línia elèctrica d'evacuació, al terme de Viver, les cavitats denominades Ojos del Prao, incloses igualment en el Projecte de catàleg de coves de la Comunitat Valenciana en la categoria de criteris geològics III: presència d'aigua.
  
Classificació i qualificació urbanística. Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana, que té caràcter de pla d'acció territorial sectorial, aprovat mitjançant un acord de 26 de juliol del 2001, del Govern Valencià, i parcialment el plans d'ordenació dels recursos naturals dels parcs naturals de la serra d'Espadà i de la serra Calderona, aprovats en els decrets del Govern Valencià 218/1997, de 30 de juliol i 77/2001, de 3 d'abril, respectivament.
  
Consideracions ambientals
  
El principal problema en l'avaluació d'impacte ambiental de la zona és que inicialment no s'ha considerat, per a l'elecció de la solució adoptada, l'impacte derivat de la totalitat de les infraestructures que componen les instal·lacions eòliques. Es realitza en primer terme l'examen d'alternatives dels emplaçaments dels parcs i posteriorment el disseny del sistema d'evacuació. S'incorpora a més al sistema d'evacuació de la zona 6 l'energia generada pel parc projectat en la zona sud de la zona 5 (riu Millars) però sense incloure'l en l'avaluació d'impactes de la zona 6.
  
D'altra banda l'emplaçament denominat Alto de Palomas presenta aspectes molt poc favorables que haurien d'haver qüestionat la seua elecció tenint en compte els propis criteris establits en l'estudi d'impacte ambiental:
  
- Envaeix parcialment àrees qualificades no aptes pel Pla eòlic valencià, a més de trobar-se molt pròxim al Parc Natural de la Serra d'Espadà, declarat zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA), i a l'entorn del parc hi ha nombrosos farallons i tallats pròxims a l'emplaçament del parc, hàbitats idonis perquè nombroses rapaces d'hàbits rupícoles desenvolupen els seus cicles naturals
  
- La baixa viabilitat tecnicoconstructiva, tant dels accessos com de l'emplaçament d'algun dels aerogeneradors, com també del traçat de la línia subterrània d'evacuació del mateix parc i del parcs situats en l'alt de Casillas fins a la subestació de la Molinera (emplaçament condicionat per la seua posició centrada a ambdós parcs)
  
- Produeix una disminució considerable del criteri denominat optimització de les infraestructures, ja que contribueix a una major dispersió dels parcs en l'àrea, condiciona la ubicació de la subestació de la Molinera i, per tant, una major longitud de les línies elèctriques (tant de les subterrànies com de les aèries) tenint en compte, a més, que és l'àrea menys productiva des del punt de vista de recurs eòlic, d'acord amb les dades de la documentació presentada.
  
Per tot això, unit als canvis introduïts pel promotor consistents en la instal·lació d'aerogeneradors de major potència unitària (2Mw) per als emplaçaments de l'alt de les Casillas i Alt Palància i l'eliminació del parc del riu Millars i incorporant la potència assignada d'aquest parc (49, 6 Mw) a la zona 5 van contribuir a sol·licitar a l'empresa un canvi en el plantejament de la zona tenint com a objectiu la disminució de l'impacte global de la zona mitjançant l'aplicació dels criteris de màxim aprofitament dels emplaçaments que no presenten dificultats tècniques constructives i mínima dispersió dels parcs i, per tant, d'optimització de les infraestructures . Aquest plantejament ha sigut assumit per l'empresa promotora proposant la solució final que es descriu en l'apartat primer (descripció del projecte).
  
Des del punt de vista de valoració de l'impacte, s'entén que les modificacions introduïdes i la solució finalment adoptada minimitzen notablement els impactes derivats del plantejament inicial. Així, la concentració dels parcs i la unificació del sistema d'evacuació, en les zones més antropitzades de la zona 6, produeix una considerable reducció de la superfície afectada tant pels parcs com per línies elèctriques per la qual cosa disminueix l'afecció a la fauna i la vegetació, minimització dels impactes derivats de l'obra civil i, en conjunt, una disminució de l'impacte paisatgístic.
  
El segon estadi del procés d'avaluació ambiental del projecte s'ha encaminat a la disminució dels impactes ambienta'ls dels diferents emplaçament, estudiant alternatives de disseny dels parcs (emplaçament d'aerogeneradors), adequació de les dimensions de l'obra civil a les realment necessàries per a l'execució de l'obra (d'acord amb el tipus i la grandària de l'aerogenerador) variant, si cal, la tècnica constructiva.
  
S'analitzen i assenyalen els aerogeneradors que presenten grans dificultats tècniques constructives com ara els situats al sud de l'alineació del Parc Alt de Casillas II o aquells que poden produir impactes negatius notables a la població resident als voltants.
  
En aquest sentit es va sol·licitar a l'empresa promotora l'estudi específic del possible impacte negatiu per sorolls i ombres intermitents de l'alineació sud del Parc de Cerro Rajola sobre l'agrupació d'edificacions existents a la partida de la Cerrada .
  
- De les dades i estudis presentats no semblen derivar-se impactes notables per sorolls (tenint en compte l'impacte actual per la proximitat de la carretera N-234) però si per les ombres intermitents. Es detecta incidència per ombres intermitents al llarg dels 12 mesos de l'any, pels aerogeneradors 1 a 5 del Parc Eòlic del Cerro Rajola, en horari diürn (entre les 8 i les 10 del matí). Encara que no s'ha realitzat un estudi exacte, considerant una duració mínima de 10 minuts diaris, se sobrepassarien amb escreix les 30 hores anuals que s'assenyalen com a llindar admissible. Atés que la distància als aerogeneradors és menor o igual a 500 m, (distància en què, d'acord amb les dades aportades en el mateix estudi, la percepció de l'ombra és molesta,) es considera que la mesura més adequada des del punt de vista ambiental és la preventiva, és a dir l'eliminació dels aerogeneradors.
  
L'eliminació tant dels aerogeneradors de l'Alt de les Casillas i del Cerro Rajola no impliquen, en principi cap perjudici en la potència assignada a la zona ja que poden ser reubicats en l'emplaçament d'Alt Palància III que té una cabuda potencial de 20 aerogeneradors de 2 Mw de potència unitària el que representa un total de 40 Mw. D'acord amb la taula resum de la potència i parcs eòlics presentada en la documentació de 3 de juny del 2005 la potència que ha de cobrir el parc d'Alt de Palència III (en substitució del Parc Alto de Palomas i per a arribar a la potència de 200 Mw) és de 24,6 Mw, és a dir 12 aerogeneradors per la qual cosa hi ha marge suficient (8 aerogeneradors) per a reubicar la potència dels aerogeneradors eliminats que sumen en total 8,25 Mw (4 a 5 aerogeneradors).
  
Pel que fa al sistema d'evacuació, s'ha reduït notablement l'impacte derivat del disseny inicial ja que es redueixen el nombre de subestacions (de 3 a 1), amb la qual cosa hi ha una sola línia d'evacuació per a la qual s'han seguit els següents criteris en l'elecció del traçat:
  
- màxima adaptació al traçat de l'autovia N ?234
  
- màxim allunyament de zones habitades (Casas del Ragudo, Masias Blancas, Benafer, Novaliches, etc.)
  
- mínima afecció a àrees amb vegetació natural, i modificacions de traçat per al compliment de la normativa del PORN de la serra Calderona, augment de la distància a la cua del pantà del Regajo).
  
També es considera que en l'elaboració de la normativa del Pla especial no s'ha valorat adequadament la incidència que el conjunt de les instal·lacions eòliques tindrà sobre la població dels municipis afectats, i més concretament sobre la població dispersa, en el sòl no urbanitzable i les activitats que en aquest es desenvolupen.
  
La normativa del pla eòlic (article 25) va establir limitacions a les construccions aïllades de caràcter no industrial futures en un radi de 1.000 de qualsevol aerogenerador, norma que d'altra banda sembla excessiva ja que d'acord amb la característiques del medi i amb les criteris urbanístics, el sòl no urbanitzable és la ubicació més adequada per a aquest tipus de construccions. Això no obstant (a diferència dels sòls classificats en el planejament vigent com a urbans o urbanitzable) no fixa cap distància per a les construccions existents, ni en el disseny de les instal·lacions eòliques s'han tingut en compte les localització de les edificacions aïllades com a aspecte limitant, per a l'elecció d'alternatives.
  
Per tant es considera que no hi ha cap justificació per a declarar les edificacions existents fora d'ordenació ja que aquesta situació, d'acord amb allò que s'ha expressat en l'article 58.6 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística es fixarà quan ?hi haja manifesta incompatibilitat amb la determinació dels plans. No obstant l'anterior, l'execució de les instal·lacions eòliques produiran efectes negatius sobre les activitats preexistents que caldrà corregir càrrec de l'empresa promotora.
  
Com a conseqüència de tot l'anterior s'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació les edificacions aïllades de caràcter no industrial com a règim aplicable a les edificacions existents (article 10 de les normes urbanístiques) per l'impacte crític que genera sobre la població rural dels nuclis en què tradicionalment s'ha exercit l'activitat agrària i ramadera (Masies) o sobre els usos actuals dirigits al turisme ambiental i perquè, d'acord amb allò que s'ha expressat en el mateix estudi i impacte ambiental i el projecte de parcs, no hi ha manifesta incompatibilitat dels usos actuals amb les instal·lacions eòliques,
  
D'altra banda les al·legacions presentades són totes o en la seua majoria de propietaris i Ajuntaments afectats que no mostren precisament una acceptació del projecte ni de les seues conseqüències sobretot per les limitacions que la implantació d'aquestes instal·lacions impliquen.
  
També s'ha considerat necessari completar l'estudi de fauna amb estudis addicionals sobre passos migratoris prenupcials i postnupcials, com també la matisació d'alguns aspectes de la metodologia, basant-se en les observacions realitzades pel Servei de Biodiversitat
  
La resta d'aspectes han sigut en major o menor mesura previstos i s'han proposat una sèrie de mesures preventives i correctores, que en general es consideren adequades encara que cal, en alguns casos, matisar-les i complementar-les:
  
La mesura protectora proposada per a la protecció dels camins ramaders d'interés natural s'ha de fer extensiva a la totalitat dels camins ramaders classificats en les superfícies afectades, i en cap cas no poden ocupar-se els camins ramaders en tota la seua amplària legal per instal·lacions permanents (subestacions, aerogeneradors, edificis de control, suports de línies elèctriques, etc) . En les ocupacions temporals hauran de garantir-se en tot cas el trànsit ramader.
  
Reducció al màxim de les superfícies afectades per les infraestructures (subestació, fonamentacions, plataformes de muntatge, camins, etc) ajustant-les a les realment necessàries tenint en compte els impactes residuals que generen els sobredimensionaments i que els parcs s'ubiquen sobre àrees amb hàbitats prioritaris.
  
També es considera necessari supeditar l'execució de l'obra a la realització de la totalitat de les prospeccions arqueològiques de les àrees afectades per a evitar afeccions al patrimoni arqueològic, etnològic, paleontològic i arquitectònic.
  
El programa de vigilància ambiental ha d'ampliar-se entre altres aspectes en control de les vibracions a la cova Cerdaña
  
Atés l'augment en les dimensions del rotor, ha d'ampliar-se la distància que de vigilància per al control de la col·lisió d'aus i quiròpters ha d'ampliar-se, a més d'incorporar a la metodologia experiments, en cada una de les estacions de l'any de detectabilitat i permanència de cadàvers a fi d'establir factors de correcció en la determinació de la mortalitat per col·lisió el programa de vigilància també haver de cobrir el control del soroll i les ombres en la zona d'influència, com també la incendia sobre la població i l'estudi del grau d'acceptació del projecte.
  
La restauració i revegatació de les àrees afectades es farà extensiva no sols a la superfície de les plataformes, fonamentacions, suports, camins, etc. sinó també als talussos i terraplens residuals de l'obra
  
Per a la revegetació es considera més convenient realitzar una plantació amb espècies arbustives o arbòries semblants a les existents en l'entorn i pertanyent als hàbitats.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer. Estimar acceptable des del punt de vista ambiental, el projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 6, inclòs el sistema d'evacuació fins a la subestació de Segorbe 220KV, sense perjudici de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, promogut per PROYECTOS EÓLICOS VALENCIANOS, SA., sempre que s'ajuste a allò que s'ha proposat en la documentació presentada o, si és el cas, en el punt segon d'aquesta resolució.
  
Segon. Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
  
Emplaçament de les instal·lacions eòliques
  
1.1) La ubicació dels aerogeneradors, el traçat de les rases, de les subestació i dels vials d'accés tant interiors com exteriors seran, en principi, els descrits o grafiats en la documentació complementària presentada el dia 3 de juny del 2005, amb les excepcions o matisacions que es detallen en el paràgraf següent i queda supeditada en els casos en què puga afectar-se la superfície pertanyent a camins ramaders, a jaciments arqueològics inventariats o els detectats en les prospeccions prèvies, flora endèmica, amenaçada o a l'existència de passos migratoris prenupcials o postnupcial, d'acord amb els resultats dels estudis previs que es detallen en el punt 3 d'aquesta resolució.
  
1.2) Les excepcions o matisacions a què es refereix el punt anterior són:
  
- S'eliminaran les posicions 6.2 i 6.3 del Parc eòlic Alto de Casillas II com a posicions adequades per a la ubicació d'aerogeneradors (segons denominació de documentació de 3 de juny del 2005)
  
- S'eliminaran els aerogeneradors P 2.1, P2.2, P.2.3, P 2.4. i P 2.5 del Parc eòlic Cerro Rajola que es troben a una distància igual o inferior a 500 metres de les edificacions de la partida de la Cerrada, tenint en compte la freqüència de la incidència de les ombres sobre les mateixes, d'acord amb els resultats de l'estudi d'ombres presentat, llevat que existisca un acord exprés en contra, entre l'empresa promotora i els veïns de la partida de la Cerrada.
  
En el moment en què es disposen de dades concloents sobre la capacitat de l'emplaçament del parc d'Alto de Palància III es comunicarà a aquesta Direcció General.
  
La reubicació dels aerogeneradors i si és el cas de la subestació s'haurà de realitzar, dins de l'àmbit del Pla especial, d'acord amb els criteris de delimitació que es marquen en l'apartat 1 del punt 2 d'aquesta resolució i preferiblement en el parc d'Alt Palància III.
  
Els aerogeneradors que no puguen ser reubicats hauran de ser eliminats.
  
El promotor sol·licitarà informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de la Conselleria de Territori i Habitatge, com a òrgan competent en matèria d'afecció a la xarxa Natura 2000, respecte de la reubicació dels aerogeneradors dels parcs Alto de Casillas I i Alto de Casillas II i del soterrament i regeneració del tram de línia d'alta tensió que discórrega per hàbitats d'interés comunitari.
  
Serà imprescindible la presentació d'aquest informe favorable davant d'aquesta Direcció General juntament amb els projectes d'execució d'aquests parcs perquè aquests siguen sotmesos a la seua supervisió i vist i plau.
  
Es presentaran davant d'aquesta Direcció General, per a la seua supervisió i vist i plau, els projectes d'execució de la totalitat dels parcs. En aquest projecte s'inclourà el condicionament dels vials d'accés als parcs, el traçat i disseny definitius dels vials interiors, de les rases, de les plataformes de muntatge, fonamentacions, i la resta d'obra civil de la totalitat dels parcs, d'acord amb els criteris generals de:
  
- màxima adaptació dels vials, plataformes de muntatge i fonamentacions a la topografia de l'entorn i
  
- reducció de la superfície afectada, per totes les infraestructures a la mínima imprescindible
  
S'hauran d'observar, a més, els criteris i condicionants particulars que es detallen en els punts següents, en especial allò que s'ha especificat en el punt 5.4.
  
1.3) El sistema d'evacuació de la zona 6 es correspondrà bàsicament amb el grafiat en els 4 plànols a escala 1:20.000 presentats el dia 3 de juny del 2005, excepte els trams que es grafien en els plànols adjunts.
  
El traçat definitiu de la línia elèctrica a escala 1:10.000, inclosa la ubicació dels suports, com també els camins de nou traçat o condicionament dels existents necessaris, es presentarà per a la seua supervisió i vist i plau davant d'aquesta Direcció General.
  
Els trams de línia que discorren per terrenys situats en l'àmbit del PORN de serra d'Espadà o del PORN de serra Calderona hauran de complir la normativa aprovada en els corresponents plans d'ordenació de recursos naturals (aprovats pels Decrets 218/1997, de 30 de juliol i 77/2001, de 2 d'abril del Govern Valencià, respectivament).
  
L'estudi sobre passos migratoris prenupcial i postnupcial de la zona 6, es realitzarà d'acord amb la metodologia descrita en la documentació remesa el dia 3 de juny del 2005, i són necessaris els tres punts d'observació proposats.
  
Els períodes d'observació hauran de comprendre:
  
el pas postnupcial des del 15 d'agost al 31 d'octubre, ambdós inclusivament
  
el pas prenupcial des del dia 1 de març al 15 de maig, ambdós inclusivament.
  
L'inici de les obres quedarà supeditat a:
  
La presentació, supervisió i vist i plau d'aquesta Direcció General de la documentació següent:
  
Estudi de passos migratoris prenupcial i postnupcial en l'àrea 6, d'acord amb el que estableix el punt 3
  
Projectes de construcció especificat en el punt 1.2.
  
Traçat definitiu de la línia elèctrica, d'acord amb allò que s'ha especificat en el punt 1.3.
  
Al projecte d'incorporació de mesures protectores o correctores de prevenció d'incendis.
  
A la presentació de les memòries corresponents a les prospeccions arqueològiques no realitzades durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental (línia elèctrica, nous accessos, nova ubicació de la subestació, etc, no inclosos en les anteriors prospeccions) i dels informes favorables o condicionants establits per la Conselleria de Cultura emesos sobre les prospeccions prèvies.
  
En la documentació amb eficàcia normativa (tant gràfica com escrita) haurà de procedir-se a les modificacions següents:
  
4.1) L'àmbit del Pla especial per als aerogeneradors, i subestació (àrea en què es declaren compatibles les instal·lacions eòliques) independentment de l'extensió que arbitràriament es fixe, estarà inclosa en l'amplària dels 1.000 metres que es declara d'acord amb l'article 25 de la normativa del Pla eòlic valencià, aprovat mitjançant un acord del Conselll de la Generalitat Valenciana de 26 de juliol del 2001, i exclourà en tot cas:
  
Les àrees declarades no aptes en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.
  
Qualsevol superfície que es trobe a menys de 1.000 m de sòl classificat com a urbà o urbanitzable en el planejament urbanístic vigent del municipi en qüestió,
  
Els camins ramaders classificats confrontants amb les alineacions o la subestació transformadora o que travessen les alineacions d'aerogeneradors.
  
La superfície inclosa en el perímetre de protecció d'elements patrimonials d'interés inventariats o determinada per l'òrgan competent després de la corresponent prospecció arqueològica.
  
4.2) S'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació els usos actuals o qualsevol edificació aïllada de caràcter no industrial preexistent, dins del perímetre de 1.000 metres declarat com a zona vulnerable (article 10 règim transitori) ja que per a la ubicació de les infraestructures eòliques no s'ha considerat manifestament incompatibles l'existència d'aquests usos o edificacions.
  
4.3) S'inclourà en la documentació amb eficàcia normativa l'obligació de sol·licitar la declaració de zones de seguretat, tant en la fase de construcció (impacte temporal) com en la fase de funcionament (impacte permanent) per a aquelles àrees en què l'ús d'aprofitament eòlic se superposa amb l'ús cinegètic preexistent, d'acord amb el que preveu l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça, de la Comunitat Valenciana i la Resolució de 26 d'abril de 1988, de la Direcció General de Producció Agrària, per la qual es donen normes per a la senyalització dels terrenys sotmesos a règim especial de caça i pesca continental i camins ramaders.
  
4.4.) Les instal·lacions eòliques incloses en el Pla especial que es troben en l'àmbit del Pla d'ordenació de recursos naturals del Parc Natural de la Serra d'Espadà estaran subjectes al compliment de la normativa establida en el Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià.
  
Les mesures preventives i correctores proposades en el capítol 4 de cadascun dels parcs eòlics seran complementades amb les que a continuació es detallen:
  
5.1) Mesures de protecció de qualitat de l'aire i prevenció del soroll
  
Els vehicles de transport de material, en la fase de construcció, circularan amb les caixes cobertes de lona.
  
Mesures de prevenció de la contaminació acústica en la fase de construcció.
  
S'efectuarà un manteniment periòdic dels silenciadors de les fugues, rodaments, engranatges i mecanismes, en general, de tota la maquinària que intervinga en l'obra.
  
La realització de voladures com a mètode d'excavació s'utilitzara puntualment i només en els supòsits en què no existisquen tècniques alternatives. En aquest cas es comunicarà mitjançant un informe extraordinari aquesta circumstància a fi de determinar la necessitat aplicació de mesures preventives o correctores addicionals.
  
Es realitzaran previ a l'inici de les obres i a fi de determinar la duració del programa de vigilància ambiental de la incidència de les ombres es presentarà un estudi més detallat per a calcular la freqüència i que intervals de temps un determinat punt es veu afectat per les ombres generades per un o diversos aerogeneradors per a la zona perimetral d'1.000 metres mostrant els resultats mitjançant un mapa dels diferents parcs, amb isolínees i ombreig, que indiquen les hores d'ombres a l'any que generarien els aerogeneradors.
  
Aquest informe formarà part dels projectes d'execució dels parcs referits en el punt 1.2 .
  
5.2) Protecció del sistema hidrològic i hidrogeològic
  
El promotor presentarà previ a l'inici de les obres la inscripció en el registre de xicotets productors de la Comunitat Valenciana, com també el document d'acceptació del gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos que es vaja a fer càrrec de qualsevol residu d'aquesta naturalesa que es genere, tant en les fase de construcció com en la de funcionament .
  
Es realitzarà un seguiment de les obres amb la finalitat de detectar qualsevol formació càrstiques d'interés (coves, dolines, avencs, etc,)
  
Qualsevol troballa haurà de ser comunicada mitjançant un informe especial a aquesta Direcció General a fi de valorar i informar de la importància d'aquest, atenent al que estableix l'article 16 de a Llei 11/94, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Es tindrà especial atenció en el traçat i ubicació dels suports de la línia elèctrica d'evacuació en l'entorn de la zona denominada Ojos del Prao situada al terme de Viver.
  
A fi de determinar la possible afecció per vibracions sobre la cova Cerdaña, s'instal·larà un sistema de dispositius de control de vibracions durant la fase de construcció del Parc Eòlic Alto de Casillas II. Simultàniament:
  
Es controlarà per personal especialitzat, diàriament de visu, els possibles canvis a la topografia de la cova.
  
Es limitarà l'accés en les dues boques d'entrada de la cova Cerdaña i a la col·locació d'un avís al costat de les diferents senyalitzacions indicatives de la cova existents des de Caudiel i en ambdues boques, en el qual es detallen els controls que es duen a terme, el motiu, com també el període de duració de les obres.
  
El dispositiu de control es mantindrà en la fase de funcionament, durant un període de temps suficient per a permetre estimar les possibles afeccions per vibracions en la totalitat de l'interval de velocitats en què funcionen els aerogeneradors.
  
Els resultats o incidències d'aquests controls seran comunicats a aquesta direcció general mitjançant els tipus d'informes previstos en cada cas del programa de vigilància ambiental.
  
5.3) Protecció de la fauna
  
La senyalització dels cables de terra i fibra òptica comprendrà tot el recorregut de les línia elèctrica d'evacuació de 220 KV (des de la SET El Campo fins a la SET Segorbe), com també els conductors de la línia aèria de 20 KV que va des del centre de seccionament dels parcs Alto de Casillas I i II fins a la subestació transformadora d'El Campo (20 /220KV).
  
Els elements salvaocells s'instal·laran a portell, de manera que queden a una separació de 5 metres
  
S'actuarà sobre el punt d'abocament de cadàvers a la pedrera de Barracas, com a aplicació concreta del punt 4.1.1
  
Si els estudis previs sobre passos migratoris prenupcials o postnupcials evidencien incompatibilitat amb les infraestructures projectades (aerogeneradors i sistema d'evacuació) es proposaran les modificacions necessàries basant-se en aquests resultats.
  
5.4) Protecció del sòl i la vegetació
  
Durant la fase de construcció, el condicionament tant dels camins d'accés als parcs com els vials interiors (exceptuant les cunetes, els sobreamples dels revolts i els eixamplaments per a l'encreuament de maquinària, que hauran de distar almenys 500 metres entre ells i es faran coincidir amb alguna de les plataformes habilitades per a les instal·lacions dels aerogeneradors) no sobrepassaran:
  
Els 4 metres d'amplària per als parcs eòlics amb aerogeneradors de 850 KV de potència unitària, és a dir els parc de Cerro Rajola i Mazorral,
  
Els 5 metres en els parcs eòlics amb aerogeneradors de 2 Mw de potència unitària és a dir els parcs d'Alto de Casillas I; Alto de Casillas II, Alto de Palància I, Alto de Palància II i Alto de Palància III.
  
En cap cas els vials interiors podran tenir un ample superior als vials d'accés principals.
  
Les dimensions de plataformes, fonamentacions, subestació, àrees de recollida, planta de formigonatge, etc. es reduiran, al mínim imprescindible per a l'execució de l'obra i complir amb les mesures de seguretat exigides en la legislació sectorial.
  
Els accessos per a la instal·lació dels suports de la línia elèctrica respondrà als criteris següents :
  
Com a norma general no es permet l'obertura de nous camins
  
s'utilitzaran camins existents o camins ramaders per a accedir al punt més pròxim a la ubicació del suport, des d'on s'efectuarà un rodament superficial amb maquinària apropiada sense afectar exemplars arboris.
  
Si el rodament superficial es realitza sobre una zona abancalada, cada bancal s'utilitzarà de plataforma de camí, i es practicarà en els extrems dels bancals rampes d'unió per a permetre l'accés.
  
La restauració ambiental comprendrà la totalitat de les superfícies afectades, incloent els talussos i terraplens residuals generats en la fase de construcció, d'acord amb els establits en els corresponent apartats de l'estudi d'impacte ambiental encara que amb les modificacions següents:
  
El mètode de revegetació de hidrosembra s'aplicarà únicament i exclusivament sobre els talussos i terraplens residuals dels camins, plataformes, fonamentacions, suports de la línia elèctrica, etc., immediatament després del perfil de la morfologia final, segons composició i mètode descrit en els corresponents estudis d'impacte ambiental. S'aplicaran regs periòdics, si fóra necessari per a garantir l'arrelament i per tant la funció de retenció del sòl i d'integració paisatgística.
  
Sobre la totalitat de les superfícies, incloent els talussos i terraplens residuals (sobre els quals s'haurà aplicat la hidrosembra) es procedirà en l'època adequada (tardor-hivern) immediata a la conclusió de les obres a la revegetació pel mètode de plantació d'espècies arbustives o arbòries, ajustant les espècies i densitat a les característiques de l'entorn de cada parc i a la regeneració d'espècies que defineixen els hàbitats comunitaris .
  
En el Parc Eòlic de Mazorral s'utilitzarà fonamentalment Erinacea anthyillis i espècies de Juniperus
  
En el parc de Cerro Rajola la plantació es durà a terme fonamentalment amb Erinacea anthyllis, espècies de Juniperus i Quercus rotundifolia. En les àrees que s'han de revegetar dels accessos a les diferents alineacions s'utilitzarà fonamentalment Quercus rotundifolia.
  
En els parcs Alto de las Casillas II i zona nord del parc Alto de las Casillas I s'utilitzarà fonamentalment una mescla d'espècies de Juniperus.
  
En la zona sud del parc d'Alto de Casillas I s'utilitzarà fonamentalment una mescla de Quercus rotundifolia i Pinus nigra.
  
En les àrees que s'han de revegetar de l'accés d'aquesta alineació s'inclouran a més exemplars de Quercus faginea.
  
En els parcs Alto de Palància I i II les espècies utilitzades seran fonamentalment Quercus coccifera i Quercus rotundifolia i, en menor grau espècies, de Juniperus
  
En el parc Alto de Palància I es procedirà de la mateixa manera que en el Parc El Mazorral.
  
Les àrees amb vegetació natural afectades per la instal·lació de la línia elèctrica es realitzarà amb els mateixos criteris que els parcs eòlics, adequant la mescla d'espècies plantació a les existents en l'entorn dels suports.
  
Si fóra necessària la utilització de materials (tant àrids com terra vegetal) no provinents de la pròpia excavació de les obres (sabates, plataformes, rases, etc,) s'obtindran de pedreres autoritzades i l'eliminació de materials sobrants s'efectuarà a abocador inert legalitzat. Si no existiren pedreres o abocadors legals en l'entorn de l'obra s'haurà de tramitar el corresponent estudi d'impacte ambiental d'acord amb el que preveu el Decret 162/ 1990,. De 15 d'octubre del Consell del govern Valencià pel qual s'aproven el Reglament para a execució de la llei 2/1989, d'impacte Ambiental i l'Orde de 3 de gener del 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental.
  
5.6) Protecció contra incendis
  
Es presentarà, prèviament a l'execució de les obres, per a la seua supervisió i vistiplau, un projecte que incorpore i concrete les mesures preventives o correctores generals propostes en l'informe sectorial del Servei de Prevenció d'Incendis a la zona eòlica 6 i els seus sistema d'evacuació, tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament
  
5.7) Si el desenvolupament de les obres o en la fase de funcionament de les actuacions previstes s'observen danys a tercers o impactes no detectats en aquesta avaluació d'impacte ambiental, es procedirà al seu estudi i correcció.
  
En relació amb el programa de vigilància ambiental
  
A fi de determinar la incidència de la construcció dels parcs eòlics sobre les aus rapaces s'estudiaran els patrons de moviments mitjançant radioseguiment via satèl·lit d'àguiles residents en les proximitats. Amb aquest fi s'efectuarà el marcatge d'almenys dos exemplars adults amb emissors via satèl·lit dotats de GPS. Atés que la manipulació d'aquests exemplars és molt delicada i l'interés de les dades obtingudes, es considera necessari que el projecte disposa de la participació d'un centre d'investigació de la Comunitat Valenciana amb experiència en treballs semblants.
  
La metodologia proposada per a la realització del pla de seguiment de la incidència per col·lisió, dels parcs eòlics i línies elèctriques en la fauna (aus i quiròpters), es considera adequada si s'incorporen les matisacions que a continuació es detallen:
  
es complementarà la metodologia proposada amb experiments, en cada una de les estacions de l'any, de detectabilitat i permanència de cadàvers a fi d'establir factors de correcció en la determinació de la mortalitat per col·lisió tant per a les alineacions d'aerogeneradors com de la línia elèctrica.
  
La banda de qualificació d'exemplars morts serà:
  
Per als parcs amb aerogeneradors de 850 Mw de potència unitària (grandària del rotor 58 metres) es cobrirà una banda mínima de 35 metres a cada costat dels aerogeneradors
  
Per als parcs amb aerogeneradors de 2Mw de potència unitària (rotor de 87 metres) i per a la línia elèctrica es cobrirà una banda mínima de 50 m a cada costat de la infrastructura .
  
Els informes especials, quan estiguen relacionats amb dades de mortalitat o de qualsevol incidència reservable corresponent a aus rapaces i d'aquelles espècies incloses com a catalogades en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Conselll de la Generalitat Valenciana) es complementaran amb l'avís escrit immediat (fa, correu electrònic...)
  
Els cadàvers trobats seran recollits i mantinguts en condicions de refrigeració adequades, i es traslladaran una vegada al mes a un centre de recuperació oficial, dependent de la Conselleria de Territori i Habitatge a fi de realitzar les proves forenses que aclarisquen o complementen complementen les dades registrades en camp.
  
S'incorporaren al programa de vigilància ambiental les dades de control de vibracions realitzats sobre la cova Cerdaña, tant en la fase de construcció com en la de funcionament, incorporant els resultats i interpretació d'aquestes als diferents informes periòdics.
  
Durant el primer any de funcionament dels parcs eòlics es realitzarà un estudi d'afecció sonora, i d'ombres intermitents en l'àrea perimetral establida com a zona vulnerable (1000 metres) a fi de confirmar els càlculs teòrics que han sigut inclosos en els estudis d'impacte ambiental presentats. Es realitzaran mesures de contaminació sonora en les edificacions habitades permanentment o de forma eventual situades en el perímetre dels 1000, com també en els punts situats a 1000 dels aerogeneradors més pròxims als nuclis urbans d'El Toro, Pina de Montalgrao i Barracas.
  
La duració de l'estudi s'ampliarà, en el cas que les condicions meteorològiques del primer any siguen excepcionalment diferents de les habituals (dies de vent molt inferiors a la mitjana anual, nombre més gran de dies ennuvolats que la mitjana anual, etc.)
  
Es realitzarà un estudi sobre el grau d'acceptació de les instal·lacions eòliques per part de la població, resident tant en els nuclis urbans com en les edificacions aïllades, i també de la incidència sobre la socioeconomia de la zona i, en especial, sobre el turisme rural.
  
Mesures compensatòries ambientals
  
En el termini de sis mesos, des de la notificació d'aquesta resolució, s'haurà de presentar davant d'aquesta Direcció Generals, per a la seua supervisió i vistiplau, una proposta de mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural, tal com s'estableix en l'article 16 del Pla eòlic valencià.
  
Tercer. Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no hi cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5112, del 11-10-2005 (2005/11121)

Resolución de 21 de septiembre de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. Expediente número 028/02-AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5112

Fecha DOGV
:   11-10-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/11121

CVE


Fecha del documento
:   21-09-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Viver](javascript:void(0))
    * [Benafer](javascript:void(0))
    * [Montán](javascript:void(0))
    * [Barracas](javascript:void(0))
    * [Torás](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [Toro, El](javascript:void(0))
    * [Caudiel](javascript:void(0))
    * [Jérica](javascript:void(0))
    * [Altura](javascript:void(0))
    * [Pina de Montalgrao](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Resolución de 21 de septiembre de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. Expediente número 028/02-AIA. [2005/F11121]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 028/02-AIA Pina de Montalgrao, Barracas, El Toro, Benafer, Caudiel, Torás y Montán, Viver, Jérica, Altura y Segorbe (el Alto Palancia), que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación.
  
Valencia, 21 de septiembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 28/02-AIA
  
Promotor: Proyectos Eólicos Valencianos, SA.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transportes. Dirección General de Energía.
  
Objeto del proyecto: Instalaciones eólicas para desarrollo de la Zona 6.
  
Localización: Términos municipales de Pina de Montalgrao, Barracas, El Toro, Benafer, Caudiel, Torás y Montán, Viver, Jérica, Altura y Segorbe (el Alto Palancia)
  
Descripción el proyecto
  
El proyecto para el desarrollo del potencial eólico de la zona 6 ha sufrido variaciones sustanciales desde su selección y adjudicación por lo que se realiza una descripción de estas variaciones a lo largo del tiempo por considerarla importante en el análisis y elección de la solución definitiva.
  
Inicialmente la empresa adjudicataria propone en los diferentes documentos remitidos a este Servicio (enero de 2002, noviembre de 2002 e incluso en la remitida en agosto de 2004 que se corresponde con la documentación expuesta a información pública) la instalación de 195 aerogeneradores de 800 Kv de potencia unitaria, lo que supone una potencia total para la zona de 156 Mw distribuidos en 5 parques del siguiente modo:
  
Parque eólico del Mazorral 11 aerogeneradores
  
Parque eólico Cerro Rajola 31 aerogeneradores
  
Parque Alto Palancia 62 aerogeneradores
  
Parque Alto de Casillas 56 aerogeneradores
  
Alto de Palomas 35 aerogeneradores
  
Las características del aerogenerador son:
  
- altura del buje 55 metros
  
- diámetro del rotor 56 metros
  
- altura total del aerogenerador 82,10 metros
  
La energía producida por los aerogeneradores se evacua mediante líneas subterráneas de 20 Kv hasta dos subestaciones 20/220Kv.
  
La subestación ?El Campo?, situada en el término municipal de Barracas, ocupando una superficie de 2.000 m² que recoge y transforma la energía producida por los Parques de El Mazorral, Cerro Rajola y Alto Palancia.
  
La subestación ?Molinera- que recoge y transforma la energía producida por los parques del Alto de las Palomas, Alto de Casillas y del área sur de la zona 5 (en la que se proyectaba un parque de 62 aerogeneradores de 800 Kv con un total de 49,600 Kv de potencia total, la zona 5 está adjudicada a la misma empresa promotora que la zona 6). La evaluación ambiental de la línea eléctrica proveniente de la zona 5 no ha sido incluida en la zona 6.
  
La energía transformada a 220 Kv se evacuaría desde ambas subestaciones en líneas de simple circuito, con una longitud de 4.239,36 metros y 4.314,22 metros respectivamente, hasta el entorno del inicio de las Cuesta del Ragudo donde entroncan ambas líneas y continúan en doble circuito por el Valle del Palancia, en una longitud de 27.334,02 metros hasta al Subestación de Segorbe.
  
Sin embargo la documentación remitida el 19 de julio de 2004 (correspondiente al Plan Energético y al informe complementario del estudio de Impacto Ambiental) indica la aceptación de una serie de cambios, propuestos por el promotor, en el número, modelo y configuración de los aerogeneradores a implantar y en las restantes instalaciones de los parques consistentes en:
  
- Aumento de la potencia total del área de 156 Mw a 200 Mw.
  
- Disminución del número de aerogeneradores de 195 a 142.
  
Dichos cambios son el resultado de las variaciones que a continuación se detallan en los parques:
  
Los parques eólicos de El Mazorral, de Cerro Rajola y del Alto de las Palomas mantienen el número de aerogeneradores pero aumentan su potencia unitaria de de 800 Kv a 850 Kv con lo que se produce un ligero incremento de la potencia total de cada parque desde los 8,8Mw y 24,5 Mw hasta los 9,35 Mw y 26,5 Mw respectivamente.
  
El Parque del Alto de las Palomas reduce el número de aerogeneradores de 35 a 31 y también la potencia total de 28 Mw a 26,35 Mw.
  
Los parques eólicos de Alto de las Casillas (I y II) y Alto Palancia (I y II) aumentan la potencia unitaria de los aerogeneradores de 800 Kv. a 2 Mw, reduciendo el número de aerogeneradores iniciales de 56 y 62 a 32 y 37 respectivamente. Por el contrario se consigue aumentar la potencia total de los parques de 44,8 Mw y 49,6 Mw a 64 Mw y 74 Mw.
  
El aumento de potencia total del área es debido a la eliminación del parque situado en la zona 5 sur (denominado Río Mijares previsto inicialmente con 62 aerogeneradores de 800 Kv de potencia unitaria) y la adición de la potencia asignada al mismo (49,6 Mw) a la zona 6. Esta justificación no se encuentra incluida en la documentación remitida sino que fue comunicada en la reunión mantenida el día 15 de diciembre, en esta Conselleria, con la empresa adjudicataria y representante de la Agencia Valenciana de la Energía,
  
Las características de los nuevos aerogeneradores son : Aerogenerador de 850 Kv. :
  
altura de buje 55 metros
  
diámetro el rotor 58 metros
  
altura total: 84 metros
  
Aerogenerador de 2Mw:
  
altura del buje: 67 metros
  
diámetro del rotor: 87 metros
  
altura total : 110,5 metros
  
Posteriormente tras el análisis de toda la documentación presentada se planteó, desde esta Dirección General, una propuesta alternativa a la presentada por el promotor encaminada a la minimización del impacto global sobre el área consistente en :
  
Eliminación del Parque del Alto de las Palomas y reubicación de los aerogeneradores en áreas con mayor potencial tales como el Mazorral, Cerro Rajola y Alto Palancia
  
Desplazamiento de la Subestación de la Molinera hacia el punto de entronque con la línea proveniente de la Subestación de el Campo e incluso estudio de la alternativa consistente en una sola subestación para toda el área.
  
Trazado de la línea de evacuación lo más ajustado posible a la traza del desdoblamiento de la N-234
  
Dicho planteamiento ha sido asumido por el promotor, proponiendo como solución definitiva la siguiente propuesta:
  
Se elimina el Parque eólico del Alto de las Palomas
  
Parque Eólico Mazorral (P1) 13 aerogeneradores de 850 Kv de potencia unitaria (11,05 Mw)
  
Parque Eólico Cerro Rajola (P2) con 31 aerogeneradores de 850 Kv (26,35 Mw)
  
Parque eólico Alto Palancia I (P3), con 13 aerogeneradores de 2 Mw de potencia unitaria (26 Mw)
  
Parque elolico Alto Palancia II (P4), con 24 aerogerenradores de 2Mw de potencia unitaria (48 Mw)
  
Parque Eólico de Alto de Casillas I (P5)., con 16aerogeneradores de 2MW de potencia unitaria (32Mw)
  
Parque eólico Alto de Casillas II (P6) con 16 aerogeneradores de 2Mw de potencia unitaria (32 Mw)
  
Parque eólico Alto Palancia III. Creado en sustitución del parque eólico del Alto de las Palomas (26,35 Mw) con aerogeneradores de 2 Mw de potencia, El recurso eólico real de dicho emplazamiento está por determinar con mediciones reales, aunque la extensión del terreno disponible da una cabida potencial de 20 aerogeneradores de 2Mw.
  
Se proyecta la construcción de una sola subestación ?El Campo- 20/220 Kv, que se sitúa en las proximidades del Barranco de Mairana, en el término municipal de Barracas. Recoge la energía generada por los siete parques, mediante líneas subterráneas de 20 Kv (exceptuando el tramo entre el centro de seccionamiento que recoge la energía de los parques de Casillas I y II y la subestación de el Campo que se apoya en la línea de 220 Kv) y la transforma a 220 Kv, evacuándola hasta la subestación de Segorbe mediante una línea eléctrica de 220 Kv. de simple circuito.
  
Alternativas
  
El estudio de impacto ambiental describe los criterios de elección de emplazamientos (potencial adecuado de viento, características orográficas del emplazamiento, viabilidad técnico constructiva, optimización de las infraestructuras, zonas aptas medioambientalmente y factores territoriales) para el establecimiento de los parques eólicos, preseleccionado diez emplazamientos:
  
Collado del Molino, que en parte se encuentra en zona no apta
  
El Mazorral
  
Cerro Rajola
  
Cerro de los Larios
  
Alto Palancia
  
Alto de Casillas
  
Cerro de la Mina
  
Puerto de Arenillas
  
Alto de las Palomas
  
Se adjunta como anejo 1 la evaluación de los recursos eólicos y la disposición de los aerogeneradores.
  
De ellos se descartan los emplazamiento de Collado de Molino, Cerro Larios, Cerro de la Mina. y Puerto de Arenillas en favor del resto de emplazamientos que presenten mejores características en cuanto a tamaño, producción y volumen de infraestructuras.
  
En los emplazamientos seleccionados se analizan las diferentes alternativas de acceso. No se presentan alternativas de la ubicación de las subestaciones.
  
En cuanto al sistema de evacuación el estudio de impacto ambiental correspondiente a la misma indica que los puntos de partida son las subestaciones de Río Mijares que evacua en la subestación de la Molinera de la que a su vez parte una línea que entronca con la proveniente de la SET El Campo, siguiendo en trazado único de doble circuito hasta la subestación de Segorbe. Se indican los criterios considerados para la elección del trazado, que presentan un primer tramo común sin alternativas (por entender que el propuesto resulta el más idóneo), que comprende los ramales desde las tres subestaciones (Rio Mijares, La Molinera y el Campo hasta el punto de bifucación b1. La longitud total de este primer tramo es de 25,200 km .
  
A partir del punto de bifurcación b1 se proponen tres alternativas, que presentan tramos comunes, decantándose por la alternativa nº 2 al estimar que de las tres analizadas, es la que a priori presenta menores afecciones al medio ambiente del área de estudio. Se apuntan no obstante algunos aspectos de la alternativa seleccionada que deben ser considerados con más detalle:
  
Definición de la afección en el tramo que discurre próximo a zonas habitadas (Masadas Blancas, Casa del Ragudo, Venta de la Sainera, Casa del Sordo y Casa de Parrela).
  
El trazado deberá garantizar la no introgresión en los términos municipales que cruza, en particular el núcleo de Segorbe.
  
Realizar las modificaciones pertinentes en el cruce con el Río Palancia, por ser un tramo de alto valor natural.
  
Documentación complementaria
  
El día 15 de enero sobre la documentación aprobada provisionalmente, y teniendo en cuenta los cambios propuestos por el propio promotor tal y como se ha descrito en el primer a apartado (descripción del proyecto) se remitió solicitud de ampliación del estudio de impacto ambiental cuyo aspecto fundamental perseguía un cambio sustancial en el planteamiento de desarrollo del potencial eólico de la zona 6 y zona sur de la zona 5 cuya finalidad que disminuyera el impacto global sobre el área . Los cambios propuestos se traducen en la práctica en el máximo aprovechamiento de los emplazamientos que presentan una viabilidad técnico-constructiva aceptable como los emplazamientos del Mazorral, Alto Palancia e incluso Cerro Rajola, eliminación del Parque del Alto de las Palomas y optimización de las infraestructuras, ya se consigue reducir la dispersión de los parques eólicos, la longitud de las lineas eléctricas por desplazamiento de la subestación de la Molinera.
  
En segundo término se consideraba necesario reestudiar en los emplazamientos admisibles algunos tramos de viales interiores, accesos principales, trazado de zanjas e incluso la ubicación de algunos aerogeneradores en los diferentes parques, proponiendo alternativas.
  
Asimismo se apuntaba la necesidad de evaluar los posibles impactos derivados (ruidos y sombras intermitentes) de la instalación de los aerogeneradores de la zona sur del Cerro Rajola sobre el grupo de edificaciones existentes en la Partida de la Cerrada.
  
También se apuntaba la necesidad de justificar las dimensiones de la obra civil en relación con las dimensiones de cada tipo de aerogeneradores utilizados.
  
En cuanto a la línea de evacuación, además del esquema arriba descrito, se señalaban los tramos que se consideraba necesario reestudiar por afectar a vegetación natural de calidad o por discurrir próximo a núcleos urbanos, tales como el tramo que atravesaba el cerro de la Cruz, Casas Blancas, Casa del Ragudo, Venta de la Sainera, etc.., trazado al sur del casco urbano de Benafer, y desde el embalse del Regajo hasta la subestación de Segorbe.
  
Por útlimo se solicitaba la remisión del estudio de fauna al que se hacia referencia en la zona indicando plazos, metodología empleada, duración y resultados, con el fin de determinar si es necesario completar dicho estudio.
  
El día 1 de marzo de 2005 el promotor entregó documentación complementaria solicitada, cuyo contenido se resume en los siguientes puntos:
  
Características de la obra civil para cada uno de los dos tipos de aerogeneradores indicando las dimensiones que se consideran necesarias para los accesos y viales interiores, plataformas de montaje, cimentación de los aerogeneradores, pendientes máximas admitidas, etc.
  
Reordenación de la potencia total de la zona de acuerdo con el esquema propuesto eliminando el parque de Alto de las Palomas y eliminando también la subestación de la Molinera, construyendo una sola subestación el Campo situada al en el paraje denominado Mairana muy próxima a la autovía en construcción.
  
Información detallada sobre obra civil de los diferentes parques
  
Informe sobre niveles de ruido y sombras provocadas por el parque eólico Cerro Rajola sobre las edificaciones de la partida de la Cerrada.
  
Estudio de alternativas del trazado y configuración de la líneaeléctrica
  
Detalles sobre el estudio de avifauna
  
Estado de los informes de prospección arqueológica y paleontológica.
  
Analizada la documentación presentada y recibidos los informes de los Servicios de Ordenación Sostenible del Medio y de Conservación de la Biodiversidad, se solicitó una nueva ampliación del estudio de impacto ambiental, centrado sobre todos en aspectos constructivos de los parques de los que se derivan impactos residuales notables e incluso críticos, indicando alternativas de accesos, de ubicación de aerogeneradores, del trazado de zanjas de los diferentes parques propuestos.
  
En segundo término se solicitaba un ampliación del estudio de sombras sobre la partida de la Cerrada ya que el informe presentado resultaba incompleto en cuanto al numero de aerogeneradores considerado.
  
También se solicitaban las memorias de las prospecciones arqueológicas presentadas a la Conselleria de Cultura.
  
Se comunicaban la imposibilidad de ocupación por estructuras permanentes (tales como aerogeneradores, subestaciones, postes de líneas eléctricas, etc.)I de las vías pecuarias clasificadas, debiendo establecer la delimitación de la anchura clasificada en concordancia con la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón.
  
Por último se apuntan las modificaciones a estudiar en la línea eléctrica de evacuación, algunos de ellos motivados por la incompatibilidad con la normativa del Plan De Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra Calderona por los que discurre en tramo final de la línea.
  
La empresa promotora presentó nueva documentación complementaria el día 3 de junio de 2005 con el siguiente contenido:
  
Información detallada sobre la obra civil de los diferentes parques, excepto del Alto Palancia III, presentando una tabla resumen acerca de las potencias asignadas a cada parque,
  
Estudio complementario de afección de sombras sobre la Partida de la Cerrada
  
Estudio de alternativas del trazado de la linea eléctrica.
  
Memorias de las prospecciones arqueológicas elaboradas hasta la fecha (c
  
Contestación a las cuestiones planteadas en los informes de los Servicios de Conservación de la Biodiversidad y de Ordenación Sostenible que incluye:
  
Estudio de afección sobre el turismo
  
Estudio de impacto paisajístico
  
Informe complementario sobre aves esteparias
  
Informe complementario sobre nidificación de águila real en las Cárcamas y propuesta de metodología para el marcaje y seguimiento de ejemplares de águila real.
  
Medidas sobre puntos de alimentación de aves carroñeras
  
Propuesta de Metodología sobre estudio de pasos migratorios pre y postnupciales
  
Tramitación Administrativa
  
El expediente fue incoado el 21 de enero de 2002 con la remisión, desde la Dirección General de Industria y Energía, del estudio de impacto ambiental presentado por la empresa adjudicataria, sobre la que se emitieron sendos informe de subsanación de deficiencias los días 14 de junio y 11 de julio de 2002. El día 5 de noviembre de 2002 se remitió nueva documentación, indicando que la misma contenía los cambios en los parques así como la subsanación y mejoras solicitadas.
  
El día 25 de junio de 2003 se recibió, del Servicio Territorial de Industria y Energía de la Conselleria de Industria, Comercio y Energía el proyecto y el estudio de impacto ambiental del sistema de evacuación de la zona 6.
  
El 19 de julio de 2004 se remitió la documentación técnica correspondiente al Plan especial y los anexos de modificaciones de dicho Plan Especial, Del Estudio e Impacto Ambiental y de los anteproyectos, así como la resolución, de 7 de julio de 2004 del conseller de Infraestructuras y Transportes sobre la aprobación provisional del Plan Especial, adjuntando el informe sobre las alegaciones o sugerencias presentado.
  
En la citada resolución de aprobación provisional se indica que la información pública del Plan Especial de la Zona 6 fue llevada a cabo mediante publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 4584 de 10 de septiembre de 2003, en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón nº 103 de 23 de agosto de 2003 y en el diario Mediterráneo de 18 de septiembre de 2003, presentándose 217 escritos entre alegaciones de particulares, informes de organismos, y empresas de servicio público e interés general y dictámenes de Ayuntamientos.
  
Asimismo se recoge en la citada aprobación provisional la admisión de las modificaciones en los anteproyectos de los parques eólicos con las correspondientes modificaciones del plan Especial y estudio e impacto ambiental
  
El día 3 de agosto de 2004 se recibió la documentación correspondiente al estudio de impacto ambiental y los anteproyectos de los parques eólicos de la zona 6 sometidos al procedimiento de información pública, junto a la copia de la resolución por la que se sometió a información pública dicha documentación y copia completa de las alegaciones presentadas en el periodo de información pública.
  
El 15 de septiembre se recibió en la Dirección general de gestión del medio Natural una alegación de la Comunidad de propietarios de la Partida de la Cerrada.
  
El 22 de diciembre de 2004 se remitió certificado de información pública y copia de las alegaciones presentadas en dicho período. La información pública se llevó a cabo por inserción del anuncio en el Boletín Oficial de la provincia de 31 de julio de 2003, presentándose 6 alegaciones.
  
El día 13 de enero de2005 se remitió informe y solicitud de subsanación de deficiencias del estudio de impacto ambiental al promotor.
  
El día 1 de marzo de 2005 el promotor presento documentación complementaria con objeto de cumplimentar las deficiencias solicitadas, solicitando en base a los informes recibidos y a la documentación presentada una nueva solicitud de ampliación ele estudio de impacto ambiental que fue presentada el día 3 de junio de 2005.
  
Posteriormente se recibe escrito de la Asociación Mas de Noguera en el que solicita el estudio del efecto e las sombras sobre las instalaciones el Mas de Noguera al haber aumentado el tamaño del aerogenerador. Se dio traslado de dicho escrito al promotor que remitió un informe de contestación que fue comunicado a la Asociación Mas de Noguera el día 23 de junio de 2005.
  
Posteriormente se recibieron varios escritos de la Asociación de Desarrollo Rural Mas de Noguera y de los vecinos de la Partida de la Cerrada que solicitan la eliminación de los aerogeneradores que afectan a sus respectivas instalaciones, indicando en el primer caso que se aportará en breve plazo información relevante en relación con los impactos negativos que afectan al Mas de Noguera y en el segundo aportando documentación que certifica el empadronamiento en dicho emplazamiento.
  
Información Pública
  
En la fase de información pública se han presentado un numero elevado de alegaciones que hacen alusión con mayor o menor extensión a aspectos ambiéntales, por parte de Ayuntamientos, asociaciones de naturalistas, vecinos de los pueblos de la zona o de las edificaciones aisladas situadas en las proximidades de los parques o de la línea eléctrica de evacuación, de propietarios, trabajadores y/o usuarios de alojamientos rurales o de centros de educación ambiental. Además se han presentado escritos ante esta Dirección General por parte de los vecinos de la Partida de la Cerrada y de Noguera Asociación de Desarrollo Rural Coop. V.
  
A continuación se resumen algunos de los muchos aspectos tratados en la alegaciones:
  
Afección sobre las instalaciones, actividades y edificaciones situadas en el perimetros de los 1.000 metros por aplicación de la normativa propuesta (fuera de ordenación y en consecuencia incidencia negativa sobre el ámbito socieconómico de las actividades sustentadas en el valor ambiental de la Zona)
  
Se menosprecia el efecto sobre la población de la zona y falta el estudio de aceptación de la población
  
Incumplimiento de la ley de contaminación acústica, por edlevado impacto sonoro durante el funcionamiento de los aerogenradores
  
Estudio de impacto incompleto resepcto de la Afección al LIC Alto Palancia
  
Afección de grandes tramos de GR y PR (pequeños y grandes recorridos) de la zona, así como itinerarios cicloturísticos, la vía verde de Ojos Negros, de numerosas zonas de recrero existentes en la zona.
  
Afeccción a simas y cavidades, alguna de ellas muy visitadas como la Cueva Cerdaña.
  
Invasión de zonas calificadas como No Aptas en el Plan Eólico
  
Elevado impacto paisajístico
  
El estudio de impacto es incompleto en cuanto a la vegetación, patrimonio tanto arqueológico como etnológico, fauna, inventario de masías situadas en el entorno de los parques, etc.
  
Peligro de contaminación de acuíferos por la producción de residuos peligrosos.
  
Excesiva extensión de la superficie afectada frente a la ocupación real
  
En relación con la línea eléctrica existen numerosas alegaciones por parte de los los Ayuntamientos o afectados por proximidad que solicitan un cambio de trazado (Novaliches, Casas del Ragudo;etc,) además de apuntar el factor de riesgo de los campos electromagnéticos sobre las masías situadas a menos de 220 metros de las líneas eléctricas de evacuación así como las deficiencias en cuanto al estudio de flora y fauna considerándose el valle del Palancia un paso migratorio importante.
  
Informes sectoriales
  
Desde el Area de Evaluación de Impacto Ambiental se han cursado consultas los días 24 de enero de 2005 y 17 de marzo de 2005 a los siguientes Servicios de esta Conselleria:
  
Servicio de Ordenación Sostenible del medio
  
Servicio de Conservación de la Biodiversidad
  
Servicio de Prevención de Incendios
  
cuyo resultado se resumen a continuación:
  
Servicio de Ordenación Sostenible,
  
Informe de 12 de mayo de 2005
  
El informe se realiza teniendo en cuenta tanto las modificaciones introducidas a propuesta del promotor como las solicitadas por el Servicio de evaluación de impacto ambiental
  
Analiza la afección de la red Natura 2000,teniendo en cuenta lo descrito en el estudio de impacto ambiental (tanto para los parques e infraestructuras asociadas como para el sistema de evacuación) la cartografía de hábitats así como la información contenida en las fichas de los Lugares de Interés Comunitario afectado, emitiendo informe favorable en cuanto a la afección a la Red Natura 2000 ya que la superficie de hábitas de interés comunitario afectado por 4 de los 5 parques proyectados directamente no supera el 1% y considerando que se han estudiado todas las posibles alternativas con potencial eólico adecuado, evitando las grandes distancias entre los parques con el fin de disminuir las incidencia ambiental de la instalación. No Obstante se aconseja la reubicación de los aerogeneradores de los Parque Eólicos de la Casillas I y II por considerarse elevado el impacto ocasionado, dadas las características del medio donde se encuentran (elevado valor paisajístico, accidentada orografía y baja influencia antrópica)
  
Se solicita la realización de un análisis de la afección de los aerogeneradores sobre el turismo de la zona, así como de la afección al paisaje.
  
También se apunta que parte de la zona 6 se sitúa en Areas Naturales (AN) pertenecientes al área de influencia del Parque de la Sierra de Espadán y por tanto deben aplicarse las normas generales y particulares que para dicha categoría se establecen en el Decreto 218/1997 de 30 de julio del Gobierno Valenciano por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Parque Natural de la Sierra de Espadán
  
Asimismo el sistema de evacuación afecta a áreas pertenecientes al área de influencia del PORN de Espadán, y además al PORN de Sierra Calderona debiendo parte del trazado modificarse por ser contrario a la Ordenación que el PORN realiza para el paso de los tendidos eléctricos, que prohibe atravesar terrenos incluidos en las categorías PF, PE y PP, Asimismo se aconseja el enterramiento de las líneas de alta tensión en las áreas que afectan a Hábitats comunitarios con la correspondiente regeneración de la superficie afectada
  
Posteriormente y sobre la documentación complementaria presentada el día 3 de junio de 2005, se emite un segundo informe cuyas conclusiones son:
  
La documentación aportada no realiza mención a las siguientes cuestiones :
  
El enterramiento y regeneración de la línea de alta tensión que discurra por hábitats de interés comunitario.
  
La justificación razonada de la imposibilidad de reubicar los aerogeneradores de los Parques eólicos del Alto de las Casillas I y II en el conjunto de los restantes Parques de la Zona 6.
  
Por otro lado, se sigue considerando deficiente el análisis del sector del turismo de la zona no habiéndose remitido información que permita extraer una conclusión de cómo va verse afectada dicha actividad.
  
En ese sentido, es de destacarse que aunque los datos aportados son los extraídos del instituto Valenciano de estadística, no reflejan la totalidad del sector, ni recoge la posible evolución del mismo, no figurando ningún estudio del efecto que las instalaciones producirán en el desarrollo de la zona rural donde se ubica. Por lo que desde este Servicio se aconseja que en la Declaración de Impacto Ambiental, se recojan esta serie de consideraciones a fin de determinar la posible afección socioeconómica de la zona 6 como consecuencia de la ubicación de los diferentes Parques eólicos de la Zona 6
  
Servicio de Gestión y Conservación de la Biodiversidad
  
Se indica que el estudio de fauna realizado en la evaluación de impacto es completo en cuanto a rapaces nidificantes en la zona de instalación de los parques, no conociéndose la afección importante de dichas especies por la instalación de aerogeneradores, aunque se utilizará dicho inventario como base para comprobar que las poblaciones se mantienen en la fase de funcionamiento de los parques.
  
Sin embargo debería completarse en cuanto a las aves esteparias como el sisón y alcaraván, existiendo además datos de una pareja nidificante de aguilucho cenizo.
  
En lo que concierne a las rapaces rupícolas, se solicita información acerca de la zona de nidificación de Águila real de las Cárcamas, ya que los datos de al menos los cuatros últimos años hacen que se considere territorio no activo, salvo que los promotores tengan datos en contrario, para adoptar las medidas de protección pertinentes. Si que es conocido el área donde se ubican los parques como área de campeo y alimentación del águila real que nidifica en le término de Caudiel, siendo conveniente su marcaje y seguimiento con el fin de comprobar la afección por lo parques. Asimismo existe desplazamiento de buitres y la pareja de alimoches de la zona de Montanejos y del Gollizno hacia la cantera de Barracas en la que se depositan vísceras. Sería conveniente determinar si éste es el único punto de vertido de alimentación de las aves carroñeras así como las posibilidades de su eliminación o necesidad de potenciación de otros puntos como el comedero de Villahermosa.
  
Asimismo se apunta la necesidad de estudiar al menos durante una temporada, tanto la migración pre y postnupcial por la zona con el fin de delimitar los pasillos más utilizados e intentar prever el riego de cada aerogenerador.
  
En relación con la vegetación no se han detectado especies de flora amenazada o protegidas en las zonas de ubicación de los parques, aunque se verán afectados hábitats protegidos por el Lugar de Interés Comunitario del Alt Palància, aunque será de pequeña entidad por aprovecharse los accesos existentes y ubicarse en gran parte sobre cortafuegos.
  
En cuanto a la línea eléctrica el trazado a ?grosso modo - parece el menos impactante, dentro de las posibles existentes, aunque convendría que se alejara el máximo posible de la cola del embalse del Regajo que es utilizada por águila pescadora en paso de invernada de garzas y cormoranes, habiéndose detectado dos casos de electrocución de águila pescadora en sus proximidades.
  
Posteriormente se emite un informe sobre la documentación complementaria remitida en contestación a los puntos de su competencia en los siguientes términos:
  
Sobre la presencia de aves esteparias en la zona.
  
Los datos disponibles en este Servicio indican únicamente de la presencia ocasional e estas especies, por lo que no se considera necesario la realziación de estudios adicionales.
  
Sobre seguimiento del águila real
  
Se considera conveniente que se estudien los patrones de movimientos de aves rapaces que puedan verse afectadas por la construcción del parque eólico. En este sentido, se considera útil el radioseguimiento vía satélite de águilas reales residentes en las proximidades. Respecto de la metodología propuesta. No se considera útil el marcaje de individuos juveniles, ya que se realizarán con seguridad desplazamientos dispersivos alejados de la zona de estudio. Respecto al marcaje de adultos (2 ejemplares) se considera necesario dotarlos de emisores vía - satélite dotados de GPS, lo que permite un mayor número de localizaciones y una mayor precisión de las mismas. Dado lo delicado de la manipulación de estos ejemplares y el interés de los datos obtenidos se considera necesario que el proyecto cuente con la participación de un centro de investigación de la Comunidad Valenciana con experiencia en trabajos similares.
  
Sobre puntos e alimentación de aves carroñeras
  
No se considera necesario, en el momento actual, realizar más actuaciones que las propuestas.
  
Sobre estudios de pasos migratorios
  
El esquema propuesto parece correcto, necesitándose los 3 puntos de observación. Respecto a la duración del seguimiento de los pasos migratorios, teniendo en cuenta que previsiblemente sólo van a realizar para un temporada postnupcial y otra prenupcial, se considera necesario extenderlos lo máximo posible para prevenir cambios de fecha por condiciones meteorológicas. En estas circunstancias se considera necesario el extender el estudio de la migración entre el 15 de agosto y el 31 de octubre para el paso postnupcial y entre el 1 de marzo y el 15 de mayo para el prenupcial.
  
Servicio de prevención de incendios
  
En primer término el informe analiza los posibles impactos negativos diferenciando los generados en fase de ejecución (producción e incendios forestales, entorpecimiento de operaciones de extinción por corte de caminos o pistas forestales) de los de la fase de explotación (reducción el campo visual de los observatorios de prevención de incendios y limitación de la utilización de medios aéreos en las labores de extinción en los parques eólicos y entorno inmediato)
  
A continuación se proponen una serie de medias correctoras que se transcriben literalmente:
  
En la fase de ejecución:
  
En todas las actuaciones que se realicen en el terreno forestal o en una franja de seguridad de 500 metros alrededor del mismo, se estará a lo establecido en el Manual de normas de seguridad en prevención de incendios forestales en ejecución de obras y trabajos realizados en terrenos forestales o en sus inmediaciones - aprobado por Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat Valenciana. Para un adecuado cumplimiento del citado manual, la formación y concienciación de los operarios que van a trabajar en la ejecución de los trabajos se considera pieza clave.
  
Para un adecuado cumplimiento de las medidas de seguridad, en la diferentes zonas de trabajo, y en lugar visible, se colocarán carteles informativos de los niveles de riesgo diarios establecidos por la Dirección General de Interior en cumplimiento del Plan Especial frente al riesgo de Incendios Forestales de la comunidad Valenciana.
  
En todo momento se mantendrán en buen estado de conservación y libres de obstáculos los caminos y pistas forestales afectadas por los trabajos, de tal manera que no se interrumpa el normal funcionamiento de los medios de prevención y extinción de incendios forestales.
  
En la fase de explotación
  
Como se ha indicado en el apartado anterior la instalación de aerogeneradores en terrenos forestales genera una disminución den la eficacia de los medios de prevención y aéreos de extinción en el entorno de los mismos, al tratarse de obstáculos de gran envergadura que en caso de incendio, pueden estar ocultos por el humo, por lo que las medidas correctoras han de ir dirigidas fundamentalmente al refuerzo de estos medios de tal manera que se compense esa disminución de efectividad. Así en los parques:
  
Se evitará la instalación de aerogeneradores en el entorno de observatorios forestales que puedan entorpecer el campo visual de los mismos.
  
Se reforzará la vigilancia en la zona de influencia, bien mediante sistemas automáticos de detección de incendios forestales o mediante patrullas de vigilancia,.
  
Se evitará la instalación de aerogeneradores en el entorno de depósitos de agua con posibilidades de carga de helicópteros
  
Se primará la concentración de aerogeneradores, evitando dispersiones que dificulten aún más las labores de los medios de extinción
  
Se dispondrá de un sistema de vigilancia y alerta de incendios integrado en un sistema que permita, en caso de incendio, la parada de los aerogeneradores y su orientación más adecuada en función de la características y localización del incendio,. Asímismo los aerogeneradores dispondrán de señales y balizamientos que faciliten su detección por los medios aéreos.
  
Los viales que comunican las diferentes torres de cada agrupación de aerogeneradores dispondrán, en el caso de no estar ejecutados, de áreas cortafuegos de apoyo para los medios de extinción terrestres. Las áreas cortafuegos tendrán con carácter general un anchura total igual a 10 veces la altura media de la vegetación circundante, En cualquier caso su anchura no podrá sobrepasar los 60 metros, Dicha anchura se dividirá en 5 bandas; una central decapada coincidente con el vial, dos bandas laterales a la anterior en la que se practicará un desbroce total y en su caso eliminación y en su caso la eliminación de arbolado y por último dos bandas exteriores a las anteriores en las que se practicará un desbroce parcial y en su caso el adehesamiento y poda de arbolado. En vaguadas y cruces de caminos se incrementarán las anchuras establecidas en un 25%. En las bandas exteriores o de desbroce parcial, el adehesamiento del arbolado y desbroce del matorral se realizará con un intensidad tal que resulte una superficie total cubierta del orden del 20% . Estas áreas áreas cortafuegos habrán de mantenerse periódicamente para que conserven su efectividad
  
Tanto los accesos a lo parques como los viales de comunicación entre aerogeneradores se mantendrán en buen estado de conservación, permitiendo la circulación de los vehículos de prevención y extinción de incendios forestales y sus cuentas de mantendrán limpias de vegetación.
  
En las alineaciones de aerogeneradores y como apoyo a las áreas contrafuegos, se instalarán un sistema de abastecimiento de agua e hidrantes, de forma que los hidrantes estén ubicados a 200 metros entre ellos y que el sistema de abastecimiento de agua garantice el funcionamiento de dos hidrantes consecutivos a al vez con un caudal de 500 l/min durante dos horas con una presión mínima de 3Kg/cm² para cada kilómetro (5 hidrantes)(de instalación. Lo anterior implica una reserva de agua de al menos 120 m³ cada km. Este sistema de hidrantes se efectuará bajo criterios constructivos habituales de las instalaciones contra incendios, con sistemas redundantes de bombeo, disposición en anillo, etc, que garanticen al máximo su funcionamiento. Asimismo en la fase de explotación se deberá efectuar un mantenimiento adecuado de las instalaciones y vigilar el nivel de llenado de agua, manteniéndolas con los mínimos exigidos. Dado que no es de descartar las heladas en zonas de montaña, los hidrantes serán el tipo de columna seca.
  
Cuando las características del terrenos así lo aconsejen los hidrantes referidos en el punto anterior podrán ser sustituidos por una red de depósitos enterrados o semienterrados, de 20.000 a 30.000 litros de capacidad situados a lo largo de los caminos que enlazan las diferentes torres, dotados de un sistema para carga rápida de autobombas y con una capacidad total equivalente del conjunto de los depósitos de 120 m³
  
Aunque no resulta imprescindible, se pude mejorar la instalación anterior, disponiendo cada kilómetro de al menos un armario equipado con mangueras y lanzas, así como de una reserva de retardante del tipo espumógeno.
  
Sistema de evacuación
  
Con respecto al sistema de evacuación y en los que se refiere a su trazado, éste se deberá realizar preferiblemente en zonas agrícolas o en líneas paralelas a trazados de carreteras y caminos, para de esta forma evitar en los posible la eliminación innecesaria de la vegetación, tal como se indica en el reglamento de líneas eléctricas .
  
En caso de que por motivos justificados de construcción, el trazado de líneas de evacuación deba pasar por terrenos forestales, se deberá cumplir tanto el reglamento de Líneas eléctricas en los referente a la anchura de limpieza de calles en la proyección del tendido, así como en el momento de realización de las obras de instalación de torres, el Decreto 7/2004 de 23 de enero sobre normas de seguridad en prevención de incendios forestales o inmediaciones. Asimismo deberán cumplir lo estipulado en el artículo 153 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana en el que se indica lo siguiente:.
  
?Los titulares de líneas aéreas de conducción eléctrica habrán de mantener limpias de vegetación las zonas de proyección de los conductores, de acuerdo con lo que establece la normativa vigente sobre esta materia. En caso de tendidos eléctricos de probada seguridad la Conselleria podrá establecer otras medidas preventivas alternativas. -
  
Dirección General de Patrimonio
  
Informe de la Conselleria de Cultura y Educación 13 de noviembre de 2002, sobre el parque eólico del Cerro Rajola del que se destaca los criterios que deben tenrse en cuenta para el estudio de la afección al patrimonio y en particular se indica:
  
- Además del poblado ibérico del Limbo, queda dentro del área marcada la villa romana de los Villares y en las inmediaciones se conocen varios yacimietnos ibéricos y romanos como el Cerrico Redondo, el Castellar de Ragudo y las Torres ibéricas de Hoya Huguet I, II ; III y IV que podrían verse afectadas por los accesos. En concreto el Cerrico Redondo está muy cerca del área marcada en planimetría y el resto son Bienes de Interés Cultural. Además los poblados ibéricos suelen tener dsis necrópolis en las cercanías y éstas son difíciles de localizar en una prospección ordinaria por lo que será imprescindible el seguimiento arqueológico de todas las remociones de suelo en zonas donde se conozcan yacimientos
  
Respecto de bienes inmuebles del área afecta a la ermita de la Vallada, deberán además estar a lo dispuesto en la ley de patrimonio para los hallazgos casuales y a la consideración de los elementos etnológicos que pudieran verse afectados por el proyecto asen el que se indica que este informe debe obtenerse Informes sobre autorización de las prospecciones de los parques de Rajola, Mazorral Alto de Casillas I y Alto de Casillas II, Alto Palancia I, Alto de Palancia II y linea eléctrica de evacuación en todos ellos
  
Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, de 18 de julio de 2003 se indica la afección de las diferentes vías pecuarias y Montes de la Generalitat de los diferentes parques indicando que se deben cumplir los preceptos establecidos en la ley 3/95 de marzo de Vías pecuairas.
  
Afecciones legales
  
Espacios naturales protegidos. Una pequeña porción de las alineaciones de aerogeneradores y sus infraestructuras asociadas, así como un pequeño tramo de del inicio de la línea eléctrica se encuentran en el área de influencia del Plan de Ordenación de los recursos Naturales de la Sierra de Espadán y el tramo final de la línea de evacuación se encuentra en el área de influencia del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra Calderona.
  
Red Natura 2.000. La totalidad de las alineaciones se asientan sobre terrenos incluidos en el ámbito del Lugar de Interés Comunitario denominado ?Alt Palància?, según propuesta aprobada por Cuerdo del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de julio de 2001. Es un área montañosa correspondiente a las estribaciones valencianas del macizo del Javalambre, que alberga importantes masas de sabinares mezclados con carrascas y pino negro, también destacan los roquedos y la vegetación riparia ligada al cauce del Palància. Se presentan una gran diversidad de hábitats y es de gran interés para las rapaces.
  
La línea eléctrica de evacuación de 132 Kv cruza, en las proximidades de Jérica, el Lugar de interés comunitario denominada ?Curs Mitjá del Riu Palància?, zona exclusivamente fluvial destinada a incluir básicamente el dominio público hidráulico y terrenos adyacentes del curso medio del río Palància, siendo su objetivo la protección del medio fluvial como hábitat de diversas especies de peces.
  
Vías Pecuarias. En los términos afectados el número de vías pecuarias es elevado estando algunas de ellas propuestas ara su catalogación como de Interés Natural. Tanto el trazado, la anchura legal de cada una ellas y estructuras asociadas (abrevaderos, descansaderos, etc) ha sido recogida tanto en el estudio de impacto ambiental como en los documentos urbanísticos del Plan Especial como afecciones legales.
  
Dominio Público Hidraúlico. la zona está surcada por barrancos tributarios del Rio Palancia que es cruzado por la línea eléctrica de evacuación al oeste del pantano del Regajo, destacándose en la zona de ubicación de los parques eólicos la Rambla de Orduña, el barranco de Mairana, Barranco Vall de Hurón, Barranco de las Clochas.
  
Patrimonio cultural. Cada uno de los estudios de impacto ambiental ha recogido la posible afección a los yacimientos inventariados, realizando posteriormente una prospección especifica sobre las áreas afectadas por las instalaciones eólicas que no han sufrido modificaciones. Se completarán a posteriori las prospecciones sobre la línea eléctrica de evacuación de 220 Kv así como sobre las infraestructuras que ha sufrido modificaciones en el proceso de evaluación ambiental. Se señalan no obstante la concentración de un número notable de elementos patrimoniales de interés en las proximidades de la línea de evacuación en el tramo que discurre paralelo a la autovía de las Cuesta del Ragudo.
  
Cuevas. En el área de afección de las alineaciones de los aerogeneradores se encuentra la Cueva Cerdaña, incluida en el Proyecto de Catálogo de Cuevas de la Comunidad Valenciana, en la categoría de Criterios geológicos I: geomorfología subterránea y en el entorno del trazado de la Línea eléctrica de evacuación, en el término de Viver, las cavidades denominadas ?Ojos del Prao?, incluidas igualmente en el proyecto de Catálogo de Cuevas de la Comunidad Valenciana en la categoría de Criterios geológicos III: Presencia de agua.
  
Clasificación y calificación urbanística. Plan Eólico de la Comunidad Valenciana, que tiene carácter de Plan de Acción Territorial Sectorial, Aprobado mediante Acuerdo de 26 de julio de 2001, del Gobierno Valenciano y parcialmente lo Planes de Ordenación de los Recursos Naturales de los Parques Naturales de la Sierra de Espadán y de la Sierra Calderona, aprobados en los Decretos del Gobierno Valenciano 218/1997, de 30 de julio y 77/2001, de 3 de abril respectivamente.
  
Consideraciones ambientales
  
El principal problema en la evaluación de impacto ambiental de la zona es que inicialmente no se ha considerado, para la elección de la solución adoptada, el impacto derivado de la totalidad de las infraestructuras que componen las instalaciones eólicas. Se realiza en primer término el examen de alternativas de los emplazamientos de los parques y posteriormente el diseño del sistema de evacuación. Se incorpora además al sistema de evacuación de la zona 6 la energía generada por el parque proyectado en la zona sur de la zona 5 (río Mijares) pero sin incluirlo en la evaluación de impactos de la zona 6.
  
Por otra parte el emplazamiento denominado Alto de las Palomas presenta aspectos muy poco favorables que deberían haber cuestionado su elección teniendo en cuenta los propios criterios establecidos en el estudio de impacto ambiental:
  
- Invade parcialmente áreas calificadas no aptas por el Plan eólico Valenciano, además de encontrarse,muy próxima al Parque Natural de la Sierra de Espadán, declarada zona Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA), y en el entorno del parque existen numerosos farallones y cortados próximos al emplazamiento del parque, hábitats idóneos para que numerosas rapaces de hábitos rupícolas desarrollen sus ciclos naturales
  
- La baja viabilidad técnico-constructiva, tanto de los accesos como del emplazamiento de alguno de los aerogeneradores, así como del trazado de la línea subterránea de evacuación del propio parque y del parques situados en el Alto de Casillas hasta la subestación de la Molinera (emplazamiento condicionado por su posición centrada a ambos parques)
  
- Produce una disminución considerable del criterio denominado ?Optimización de las infraestructuras- ya que contribuye a una mayor dispersión de los parques en el área, condiciona la ubicación de la Subestación de la Molinera y por tanto una mayor longitud de las líneas eléctricas (tanto de las subterráneas como de las aéreas) teniendo en cuenta además que es el área menos productiva desde el punto de vista de recurso eólico, de acuerdo con los datos de la documentación presentada.
  
Por todo ello unido a los cambios introducidos por el promotor consistentes en la instalación de aerogeneradores de mayor potencia unitaria (2Mw) para los emplazamientos de Alto de las Casillas y Alto Palencia y la eliminación del parque de Rio Mijares e incorporando la potencia asignada ea dicho parque (49, 6 Mw) a la zona 5 contribuyeron a solicitar a la empresa un cambio en el planteamiento de la zona teniendo como objetivo la disminución del impacto global de la zona mediante la aplicación de los criterios de máximo aprovechamiento de los emplazamientos que no presentan dificultades técnico constructivas y mínima dispersión de los parques y por tanto optimización de las infraestructuras . Dicho planteamiento ha sido asumido por la empresa promotora proponiendo la solución final que se describe en el apartado primero (descripción del proyecto).
  
Desde el punto de vista de valoración del impacto se entiende que las modificaciones introducidas y la solución finalmente adoptada minimizan notablemente los impactos derivados del planteamiento inicial. Así la concentración de los parques y la unificación del sistema de evacuación, en las zonas más antropizadas de la zona 6, produce una considerable reducción de la superficie afectada tanto por los parques como por líneas eléctricas por lo que disminuye la afección a la fauna y la vegtación, minimización de los impactos derivados de la obra civil y en conjunto una disminución del impacto paisajístico.
  
El segundo estadío del proceso de evaluación ambiental del proyecto se ha encaminado a la disminución de los impactos ambiéntales de los diferentes emplazamiento estudiando alternativas de diseño de los parques (emplazamiento de aerogeneradores), adecuación de las dimensiones de la obra civil a las realmente necesarias para la ejecución de la obra(de acuerdo con el tipo y tamaño de aerogenerador) variando si es necesario la técnica constructiva.
  
Se analizan y señalan los aerogeneradores que presentan grandes dificultades técnico constructivas tales como los situados al sur de la alineación del Parque Alto de Casillas II o aquellos que pueden impactos negativos notables a la población residente en las inmediaciones.
  
En este sentido se solicitó a la empresa promotora el estudio especifico del posible impacto negativo por ruidos y sombras intermitentes de la alineación sur del Parque de Cerro Rajola sobre la agrupación de edificaciones existentes en la partida de la Cerrada .
  
- De los datos y estudios presentados no parecen derivarse impactos notables por ruidos (teniendo en cuenta el impacto actual por la proximidad de la Carretera N-234) pero si por las sombras intermitentes. Se detectan incidencia por sombras intermitentes a lo largo de los 12 meses del año, por los aerogeneradores 1 a 5 del Parque Eólico del Cerro Rajola, en horario diurno (entre las 8 y las 10 de la mañana). Aunque no se ha realizado un estudio exacto, considerando una duración mínima de 10 minutos diarios, se sobrepasarían con creces las 30 horas anuales que se señalan como umbral admisible. Dado que la distancia a los aerogeneradores es menor o igual a 500 m, (distancia en la que, de acuerdo a los datos aportados en el propio estudio, la percepción de la sombra es molesta,) se considera que la medida más adecuada desde el punto de vista ambiental es la preventiva, es decir la eliminación de los aerogeneradores.
  
La eliminación tanto de los aerogeneradores del Alto de las Casillas y del Cerro Rajola no suponen, en principio ningún perjuicio en la potencia asignada a la zona ya que pueden ser reubicados en el emplazamiento de Alto Palancia III que tiene una cabida potencial de 20 aerogeneradores de 2 Mw de potencia unitaria lo que representa un total de 40 Mw. De acuerdo con la tabla resumen de la potencia y parques eólicos presentada en la documentación de 3 de junio de 2005 la potencia a cubrir por el parque de Alto de Palencia III (en sustitución del Parque Alto de las Palomas y para llegar a la potencia de 200 Mw) es de 24,6 Mw, es decir 12 aerogeneradores por lo que existe margen suficiente (8 aerogeneradores) para reubicar la potencia de los aerogeneradores eliminados que suman en total 8,25 Mw (4 a 5 aerogeneradores)
  
En cuanto al sistema de evacuación se ha reducido notablemente el impacto derivado del diseño inicial ya que se reducen el número de subestaciones (de 3 a 1), con lo que existe una sola línea de evacuación para los que se han seguido los siguientes criterios en la elección del trazado:
  
- máxima adaptación al trazado de la autovia N ?234
  
- máximo alejamiento de zonas habitadas (Casas del Ragudo, Masadas Blancas, Benafer, Novaliches, etc.
  
- mínima afección a áreas con vegetación natural, y modificaciones de trazado para el cumplimiento de la normativa del PORN de la Sierra Calderona, aumento de la distancia a la cola del Pantano del Regajo)
  
También se considera que en la elaboración de la normativa del Plan Especial no se ha valorado adecuadamente la incidencia que el conjunto de las instalaciones eólicas va a tener sobre la población de los municipios afectados y más concretamente sobre la población dispersa en el suelo no urbanizable y las actividades que en el mismo se desarrollan.
  
La normativa del Plan eólico (artículo 25) estableció limitaciones a las construcciones aisladas de carácter no industrial futuras en un radio de 1.000 de cualquier aerogenerador, norma que por otra parte parece excesiva puesto que de acuerdo con la características del medio y con las criterios urbanísticos el Suelo No Urbanizable es la ubicación más adecuada para este tipo de construcciones. Sin embargo (a diferencia de los suelos clasificados en el planeamiento vigente como urbanos o urbanizables) no fija ninguna distancia para las construcciones existentes, ni en el diseño de las instalaciones eólicas se han tenido en cuenta las localización de las edificaciones aisladas como aspecto limitante, para la elección de alternativas..
  
Por tanto se considera que no existe ninguna justificación para declarar las edificacions existentes fuera de ordenación ya que esta situación, de acuerdo con lo expresado en el artículo 58.6 de la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística se fijará cuando - exista manifiesta incompatibilidad con la determinación de los Planes. No obstante lo anterior la ejecución de las instalaciones eólicas producirán efectos negativos sobre las actividades preexistentes que será necesario corregir a cargo de la empresa promotora.
  
Como consecuencia de todo lo anterior se eliminará la norma que declara fuera de ordenación a las edificaciones aisladas de carácter no industrial como régimen aplicable a las edificaciones existente (artículo 10 de las Normas Urbanisticas) por el impacto crítico que genera sobre la población rural de los núcleos en los que tradicionalmente se ha desarrollado la actividad agraria y ganadera (Masias) o sobre los usos actuales dirigidos al turismo ambiental y porque, de acuerdo a lo expresado en el propio estudio e impacto ambiental y el proyecto de parques, no existe manifiesta incompatibilidad de los usos actuales con las instalaciones eólicas,
  
Por otra parte las alegaciones presentadas son todas o en su mayoría de propietarios y Ayuntamientos afectados que no muestran precisamente una aceptación del proyecto ni de sus consecuencias sobre todo por las limitaciones que la implantación de dichas instalaciones suponen.
  
También se ha considerado necesario completar el estudio de fauna con estudios adicionales sobre pasos migratorios pre y postnupciales, así como la matización de algunos aspectos de la metodología, en base a las observaciones realizadas por el Servicio de Biodiversidad
  
El resto de aspectos han sido en mayor o menor medida contemplados y propuestas una serie de medidas preventivas y correctoras, que en general se consideran adecuadas aunque es necesario en algunos casos, matizarlas y complementarlas:
  
La medida protectora propuesta para la Protección de las vías pecuarias de interés natural se debe hacer extensiva a la totalidad de las vías pecuarias clasificadas en las superficies afectadas, no pudiendo en ningún caso ocuparse las vías pecuarias en toda su anchura legal por instalaciones permanentes (subestaciones, aerogeneradores, edificios de control, apoyos de líneas eléctricas, etc) . En las ocupaciones temporales deberán garantizarse en todo caso el transito ganadero.
  
Reducción al máximo de las superficies afectadas por las infraestructuras (subestación, cimentaciones, plataformas de montaje, caminos, etc) ajustándolas a las realmente necesarias teniendo en cuenta los impactos residuales que generan los sobredimensionamientos y que los parques se ubican sobre áreas con habitats prioritarios
  
Tambien se considera necesario supeditar la ejecución de la obra a la realización de la totalidad de las prospecciones arqueológicas de las áreas afectadas para evitar afecciones al patrimonio arqueológico, etnológico, paleontológico y arquitectónico.
  
El programa de vigilancia ambiental debe ampliarse entre otros aspectos en control de las vibraciones en la Cueva Cerdaña
  
Dado el aumento en las dimensiones del rotor, debe ampliarse la distancia que de vigilancia para el control de la colisión de aves y quirópteros debe ampliarse, además de incorporar a la metodología experimentos, en cada una de las estaciones del año de detectabilidad y permanencia de cadáveres con el fin de establecer factores de corrección en la determinación de la mortalidad por colisión el programa de vigilancia también deber cubrir el control del ruido y las sombras en la zona de influencia así como la incendia sobre la población y el estudio del grado de aceptación del proyecto
  
La restauración y revegatación de las áreas afectadas se hará extensiva no solo a la superficie de las plataformas, cimentaciones, apoyos, caminos etc sino también a los taludes y terraplenes residuales de la obra
  
- Para la revegetación se considera más conveniente realizar una plantación con especies arbustivas y/o arbóreas similares a las existentes en el entorno y perteneciente a los habitats
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 8g del decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
  
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero. Estimar aceptable desde el punto de vista ambiental, el proyecto de Instalaciones eólicas de la Zona 6, incluido el sistema de evacuación hasta la subestación de Segorbe 220Kv, sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, promovido por PROYECTOS EOLICOS VALENCIANOS, SA., siempre y cuando se ajuste a lo propuesto en la documentación presentada o, en su caso, en el punto segundo de esta resolución.
  
Segundo. Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
Emplazamiento de las instalaciones eólicas
  
1.1) La ubicación de los aerogeneradores, el trazado de las zanjas, de las subestación y de los viales de acceso tanto interiores como exteriores serán, en principio, los descritos y/o grafiados en la documentación complementaria presentada el día.3 de junio de 2005, con las excepciones y/o matizaciones que se detallan en el párrafo siguiente y quedando supeditada en los casos en los que pudiera afectarse la superficie perteneciente a vías pecuarias, a yacimientos arqueológicos inventariados o los detectados en las prospecciones previas, flora endémica, amenazada o a la existencia de pasos migratorios pre y /o postnupcial, de acuerdo con los resultados de los estudios previos que se detallan en el punto 3 de esta resolución.
  
1.2) Las excepciones y/o matizaciones a las que se refiere el punto anterior son:
  
Se eliminarán las posiciones 6.2 y 6.3 del Parque eólico Alto de Casillas II como posiciones adecuadas para la ubicación de aerogeneradores (según denominación de documentación 3 de junio de 2005)
  
Se eliminarán los aerogeneradores P 2.1, P2.2, P.2.3, P 2.4. y P 2.5 del Parque eólico Cerro Rajola que se encuentran a una distancia igual o inferior a 500 metros de las edificaciones de la Partida de la Cerrada, teniendo en cuenta la frecuencia de la incidencia de las sombras sobre las mismas, de acuerdo con los resultados del estudio de sombras presentado, salvo que exista un acuerdo expreso en contrario, entre la empresa promotora y los vecinos de la partida de la Cerrada.
  
En el momento en el que se dispongan de datos concluyentes sobre la capacidad del emplazamiento del parque de Alto de Palancia III se comunicará a esta Direccíon General.
  
La reubicación de los aerogeneradores y en su caso de la subestación se deberá realizar, dentro del ámbito del Plan Especial, de acuerdo con los criterios de delimitación que se marcan en el apartado 1 del punto 2 de la presente resolución y preferiblemente en el parque de Alto de Palancia III.
  
Los aerogeneradores que no puedan ser reubicados deberán ser eliminados.
  
El promotor solicitará informe al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de la Conselleria de Territorio y Vivienda, como órgano competente en materia de afección a la Red Natura 2.000, respecto de la reubicación de los aerogeneradores de los Parques Alto de Casillas I y Alto de Casillas II y del enterramiento y regeneración del tramo de línea de alta tensión que discurra por hábitats de interés comunitario.
  
Será imprescindible la presentación de dicho informe favorable ante esta Dirección General junto a los proyectos de ejecución de dichos parques para que éstos sean sometidos a su supervisión y visto bueno.
  
Se presentará ante esta Dirección General, para su supervisión y visto bueno los proyectos de ejecución de la totalidad de los parques. En dicho proyecto se incluirá el acondicionamiento de los viales de acceso a los parques, el trazado y diseño definitivos de los viales interiores, de las zanjas, de las plataformas de montaje, cimentaciones, y resto de obra civil de la totalidad de los parques, de acuerdo con los criterios generales de:
  
- máxima adaptación de los viales, plataformas de montaje y cimentaciones a la topografía del entorno y
  
- reducción de la superficie afectada, por todas las infraestructuras a la mínima imprescindible
  
Se observarán además los criterios y condicionantes particulares que se detallan en los puntos siguientes, en especial lo especificado en el punto 5.4.
  
1.3) El sistema de evacuación de la zona 6 se corresponderá básicamente con el grafiado en los 4 planos a escala 1:20.000 presentados el día 3 de junio de junio de 2005, excepto los tramos que se grafían en los planos adjuntos.
  
El trazado definitivo de la línea eléctrica a escala 1:10.000, incluido la ubicación de los apoyos así como los caminos de nuevo trazado o acondicionamiento de los existentes necesarios, se presentará para su supervisión y visto bueno ante esta Dirección General
  
- Los tramos de línea que discurren por terrenos situados en el ámbito del PORN de Sierra Espadán o del PORN de Sierra Calderona deberán cumplir la normativa aprobada en los correspondientes Planes de Ordenación de RECURSOS Naturales (aprobados por los Decretos 218/1997 de 30 de julio y 77/2001, de 2 de abril del Gobierno Valenciano respectivamente).
  
El estudio sobre ?Pasos migratorios pre y post nupcial- de la zona 6, se realizará de acuerdo con la metodología descrita en la documentación remitida el día 3 de junio de 2005, siendo necesarios los tres puntos de observación propuestos.
  
Los periodos de observación abarcarán:
  
el paso postnupcial desde el 15 de agosto al 31 de octubre, ambos inclusive
  
el paso prenupcial desde el día 1 de marzo al 15 de mayo ambos inclusive.
  
El inicio de las obras quedará supeditado a:
  
La presentación, supervisión y visto bueno de esta Dirección General de la siguiente documentación:
  
Estudio de pasos migratorios pre y postnupcial en el área 6, de acuerdo con lo establecido en el punto 3
  
Proyectos de construcción especificado en el punto 1.2.
  
Trazado definitivo de la línea eléctrica, de acuerdo con lo especificado en el punto 1.3.
  
Al proyecto de incorporación de medidas protectoras y/o correctoras de prevención de incendios.
  
A la presentación de las memorias correspondientes a las prospecciones arqueológicas no realizadas durante el proceso de evaluación de impacto ambiental (línea eléctrica, nuevos accesos, nueva ubicación de la subestación, etc, no incluidos en las anteriores prospecciones) y de los informes favorables y/o condicionantes establecidos por la Conselleria de Cultura emitidos sobre las prospecciones previas.
  
En la documentación con eficacia normativa (tanto gráfica como escrita) deberá procederse a las siguientes modificaciones:
  
4.1) El ámbito del Plan Especial para los aerogeneradores, y subestación (área en la que se declaran compatibles las instalaciones eólicas) independientemente de la extensión que arbitrariamente se fije, estará incluida en la anchura de los 1.000 metros que se declara de acuerdo con el artículo 25 de la Normativa del Plan eólico Valenciano, aprobado mediante Acuerdo del Conselll de la Generalitat Valenciana de 26 de julio de 2001, y excluirá en todo caso:
  
Las áreas declaradas no aptas en el Plan Eólico de la Comunidad Valenciana.
  
Cualquier superficie que se encuentre a menos de 1.000 m de suelo clasificado como urbano o urbanizable en el planeamiento urbanístico vigente del municipio en cuestión,
  
Las vías pecuarias clasificadas colindantes con las alineaciones o la subestación transformadora y/o que atraviesen las alineaciones de aerogeneradores.
  
La superficie incluida en el perímetro de protección de elementos patrimoniales de interés inventariados y/o determinada por el órgano competente tras la correspondiente prospección arqueológica.
  
4.2) Se eliminará la norma que declara fuera de ordenación los usos actuales o cualquier edificación aislada de carácter no industrial preexistente, dentro del perímetro de 1.000 metros declarado como zona vulnerable (artículo 10 régimen transitorio) ya que para la ubicación de las infraestructuras eólicas no se ha considerado manifiestamente incompatibles la existencia de dichos usos o edificaciones.
  
4.3) Se incluirá en la documentación con eficacia normativa la obligación de solicitar la Declaración de zonas de seguridad, tanto en la fase de construcción (Impacto temporal) como en la fase de funcionamiento (impacto permanente) para aquellas áreas en las que el uso de aprovechamiento eólico se superpone con el uso cinegético preexistente, de acuerdo con lo previsto en el artículo 39 de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre de Caza de la Comunidad Valenciana y a la Resolución de 26 de abril de 1988 de la Dirección General de Producción Agraria, por la que se dan norma para la señalización de los terrenos sometidos a régimen especial de caza y pesca continental y vías pecuarias.
  
4.4.) Las instalaciones eólicas incluidas en el Plan Especial que se encuentran en el ámbito del Plan De Ordenación de Recursos Naturales del Parque Natural de la Sierra de Espadán estarán sujetas al cumplimiento de la normativa establecida en el Decreto 218/1997, de 30 de julio del Gobierno Valenciano.
  
Las medidas preventivas y correctoras propuestas en el capítulo 4 de cada uno de los parques eólicos serán complementadas con las que a continuación se detallan:
  
5.1) Medidas de protección de calidad del aire y prevención del ruido
  
Los vehículos de transporte de material, en la fase de construcción, circularán con las cajas cubiertas de lona.
  
Medidas de prevención de la contaminación acústica en la fase de construcción.
  
Se efectuará un mantenimiento periódico de los silenciosos de los escapes rodamientos engranajes y mecanismos en general de toda la maquinaria que intervenga en la obra
  
La realización de voladuras como método de excavación se utilizara puntualmente y solo en los supuestos en los que no existan técnicas alternativas. En este caso se comunicará mediante un informe extraordinario dicha circunstancia con el fin de determinar la necesidad de aplicación de medidas preventivas y/o correctoras adicionales.
  
Se realizarán previo al inicio de las obras y con el fin de determinar la duración del programa de vigilancia ambiental de la incidencia de las sombras se presentará un estudio más detallado para calcular la frecuencia y en que intervalos de tiempo un determinado punto se ve afectado por las sombras generadas por uno o varios aerogeneradores para la zona perimetral de 1.000 metros mostrando los resultados mediante un mapa de los diferentes parques, con isolíneas y sombreados, que indiquen las horas de sombras al año que generarían los aerogeneradores.
  
Dicho informe formará parte de los proyectos de ejecución de los parques referidos en el punto 1.2 .
  
5.2) Protección del Sistema hidrológico e hidrogeológico
  
El promotor presentará previo al inicio de las obras la inscripción en el registro de pequeños productores de la Comunidad Valenciana así como el documento de aceptación del gestor autorizado de residuos tóxicos y peligrosos que se vaya a hacer cargo de cualquier residuo de esta naturaleza que se genere, tanto en las fase de construcción como en la de funcionamiento.
  
Se realizará un seguimiento de las obras con la finalidad de detectar cualquier formación cársticas de interés (cuevas, dolinas, simas, etc,)
  
Cualquier hallazgo será comunicado mediante un informe especial a esta Dirección General con el fin de valorar e informar de la importancia del mismo, atendiendo al lo establecido en el artículo 16 de a Ley 11/94, de 27 de diciembre de la Generalitat Valenciana de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Se tendrá especial cuidado en el trazado y ubicación de los apoyos de la línea eléctrica de evacuación en el entorno de la zona denominada Ojos del Prao situada en el término de Viver.
  
Con el fin de determinar la posible afección por vibraciones sobre la Cueva Cerdaña se procederá a instalar un sistema de dispositivos de control de vibraciones durante la fase de construcción del Parque Eólico de Alto de Casillas II. Simultáneamente se procederá
  
- a controlar por personal especializado, diariamente de visu, los posibles cambios en la topografía de la Cueva.
  
- a limitar el acceso en las dos bocas de entrada de la Cueva Cerdaña y a la colocación de un aviso junto a las diferentes señalizaciones indicativas de la Cueva existentes desde Caudiel y en ambas bocas, en el que se detallen los controles que se están llevando a cabo, el motivo así como el período de duración de las obras.
  
El dispositivo de control se mantendrá en la fase de funcionamiento, durante un periodo de tiempo suficiente para permitir estimar las posibles afecciones por vibraciones en la totalidad del intérvalo de velocidades en las que funcionan los aerogeneradores.
  
Los resultados y/o incidencias de estos controles serán comunicados a esta dirección general mediante los tipos de informes previstos en cada caso del programa de vigilancia ambiental.
  
5.3) Protección de la fauna
  
La señalización de los cables de tierra y fibra óptica abarcará todo el recorrido de las línea eléctrica de evacuación de 220 Kv (desde la SET. El Campo hasta la SET Segorbe) así como los conductores de la línea aérea de 20 Kv que va desde el centro de seccionamiento de los parques de Alto de Casillas I y II hasta la subestación transformadora del Campo (20 /220Kv)
  
Los elementos salvapájaros se instalarán al tres bolillo de forma que queden a una separación de 5 metros
  
Se actuará sobre el punto de vertido de cadáveres en la cantera de Barracas, como aplicación concreta del punto 4.1.1
  
Si los estudios previos sobre pasos migratorios pre o postnupciales evidenciaran incompatibilidad con las infraestructuras proyectadas (aerogeneradores y sistema de evacuación) se propondrán las modificaciones necesarias en base a dichos resultados.
  
5.4) Protección del suelo y la vegetación
  
Durante la fase de construcción, el acondicionamiento tanto de los caminos de acceso a los parques como los viales interiores (exceptuando las cunetas, los sobreanchos de las curvas y los ensanches para el cruce de maquinaria, que distarán al menos 500 metros entre ellos y se harán coincidirán con alguna de las plataformas habilitadas para las instalaciones de los aerogeneradores) no sobrepasarán :.
  
Los 4 metros de anchura para los parques eólicos con aerogeneradores de 850 Kv de potencia unitaria, es decir los parque de Cerro Rajola y Mazorral,
  
Los 5 metros en los parques eólicos con aerogeneradores de 2Mw de potencia unitaria es decir los parques de Alto de Casillas I; Alto de Casillas II, Alto de Palancia I, Alto de Palancia II y Alto de Palancia III.
  
En ningún caso los viales interiores tendrán un ancho superior a los viales de acceso principales.
  
Las dimensiones de plataformas, cimentaciones, subestación, áreas de acopio, planta de hormigonado, etc. se reducirán, al mínimo imprescindible para la ejecución de la obra y cumplir con las medidas de seguridad exigidas en la legislación sectorial.
  
Los accesos para la instalación de los apoyos de la línea eléctrica responderá a los siguientes criterios :
  
Como norma general no se permite la apertura de nuevos caminos
  
se utilizarán caminos existentes y/o vías pecuarias para acceder al punto más próximo a la ubicación del apoyo, desde donde se efectuará una rodadura superficial con maquinaria apropiada sin afectar ejemplares arbóreos.
  
Si la rodadura superficial se realiza sobre una zona abancaladas, cada bancal se utilizará de plataforma de camino, practicando en los extremos de los bancales rampas de unión para permitir el acceso.
  
La restauración ambiental abarcará la totalidad de las superficies afectadas, incluyendo los taludes y terraplenes residuales generados en la fase de construcción, de acuerdo a los establecido en los correspondiente apartados del estudio de impacto ambiental aunque con las siguientes modificaciones:
  
El método de revegetación de hidrosiembra se aplicará única y exclusivamente sobre los taludes y terraplenes residuales de los caminos, plataformas, cimentaciones, apoyos de la línea eléctrica, etc, inmediatamente después del perfilado de su morfología final, según composición y método descrito en los correspondientes estudios de impacto ambiental. Se aplicarán riegos periódicos, si fuera necesario para garantizar el arraigo y por tanto la función de retención del suelo y de integración paisajística.
  
Sobre la totalidad de las superficies,, incluyendo los taludes y terraplenes residuales (sobre los que se habrá aplicado la hidrosiembra) se procederá en la época adecuada (otoño- invierno) inmediata a la conclusión de las obras a la revegetación por el método de plantación de especies arbustivas y/o arbóreas, ajustando las especies y densidad a las características del entorno de cada parque y a la regeneración de especies que definen los Hábitats Comunitarios .
  
En el Parque Eólico de Mazorral se utilizará fundamentalmente Erinacea anthyillis y especies de Juniperus
  
En el parque de Cerro Rajola la plantación se llevará a cabo fundamentalmente con Erinacea Anthyllis, especies de Juniperus y Quercus rotundifolia. En las áreas a revegetar de los accesos a las diferentes alineaciones se utilizará fundamentalmente Quercus rotundifolia.
  
En los Parques Alto de las Casillas II y zona norte del parque Alto de las Casillas I se utilizará fundamentalmente una mezcla de especies de Juniperus.
  
En la zona sur del parque de Alto de Casillas I se utilizará fundamentalmente una mezcla de Quercus rotundifolia y Pinus nigra.
  
En las áreas a revegetar del acceso a dicha alineación se incluirán además ejemplares de Quercus faginea.
  
En los parques Alto de Palancia I y II las especies utilizadas serán fundamentalmente Quercus coccifera y Quercus rotundifolia y en menor medida especies de Juniperus
  
En el parque Alto de Palancia I se procederá del mismo modo que en el Parque El Mazorral.
  
Las áreas con vegetación natural afectadas por la instalación de la línea eléctrica se realizará con los mismos criterios que los parques eólicos, adecuando la mezcla de especies plantación a las existentes en el entorno de los apoyos.
  
Si fuera necesaria la utilización de materiales (tanto áridos como tierra vegetal) no provenientes de la propia excavación de las obras (zapatas, plataformas, zanjas, etc,) se obtendrán de canteras autorizadas y la eliminación de materiales sobrantes se efectuará a vertedero de inertes legalizado. Si no existieran canteras o vertederos legales en el entorno de la obra se deberá tramitar el correspondiente estudio de impacto ambiental de acuerdo con lo previsto en el Decreto 162/ 1990,. De 15 de octubre del Consell del gobierno Valenciano por el que se aprueban el Reglamento para a ejecución de la ley 2/1989, de impacto Ambiental y la Orden de 3 de enero de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental.
  
5. 6) Protección contra incendios
  
Se presentará, previo a la ejecución de las obras, para su supervisión y visto bueno, un proyecto que incorpore y concrete las medidas preventivas y/o correctoras generales propuestas en el informe sectorial del Servicio de Prevención de Incendios a la zona eólica 6 y sus sistema de evacuación, tanto para la fase de construcción como para la fase de funcionamiento
  
5.7) Si el desarrollo de las obras o en la fase de funcionamiento de las actuaciones previstas se observan daños a terceros o impactos no detectados en la presente evaluación de impacto ambiental, se procederá a su estudio y corrección.
  
En relación con el programa de vigilancia ambiental
  
Con el fin de determinar la incidencia de la construcción de los parques eólicos sobre la aves rapaces se estudiarán los patrones de movimientos mediante radioseguimiento vía satélite de águilas residentes en las proximidades. Para ello se procederá al marcaje de al menos dos ejemplares adultos con emisores vía satélite dotados de GPS. Dado lo delicado de la manipulación e estos ejemplares y el interés de los datos obtenidos se considera necesario que el proyecto cuente con la participación de un centro de investigación de la Comunidad Valenciana con experiencia en trabajos similares.
  
La metodología propuesta para la realización del plan de seguimiento de la incidencia por colisión, de los parques eólicos y líneas eléctricas en la fauna (aves y quirópteros), se considera adecuada si se incorporan las matizaciones que a continuación se detallan:
  
se complementará la metodología propuesta con experimentos, en cada una de las estaciones del año, de detectabilidad y permanencia de cadáveres con el fin de establecer factores de corrección en la determinación de la mortalidad por colisión tanto para las alineaciones de aerogeneradores como de la linea eléctrica.
  
La banda de cuantificación de ejemplares muertos será:
  
Para los parques con aerogeneradores de 850 Mw de potencia unitaria (tamaño del rotor 58 metros) se cubrirá una banda mínima de 35 metros a cada lado de los aerogeneradores
  
Para los parques con aerogeneradores de 2Mw de potencia unitaria (rotor de 87 metros)y para la línea eléctrica se cubrirá una banda mínima de 50 m a cada lado de la infraestructura .
  
Los informes especiales cuando estén relacionados con datos de mortalidad o de cualquier incidencia reseñable correspondiente a aves rapaces y de aquellas especies incluidas como catalogadas en el Catálogo Valenciano de especies de de fauna amenazada(Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Conselll de la Generalitat Valenciana) se complementarán con el aviso escrito inmediato (fax, correo electrónico,...)
  
Los cadáveres hallados serán recogidos y mantenidos en condiciones de refrigeración adecuadas, trasladándolos una vez al mes a un centro de recuperación oficial, dependiente de la Conselleria de Territorio y Vivienda con el fin de realizar las pruebas forenses que esclarezcan o complementen los datos registrados en campo.
  
Se incorporaran al programa de vigilancia ambiental los datos de control de vibraciones realizados sobre la cueva Cerdaña, tanto en la fase de construcción como en la de funcionamiento, incorporando los resultados e interpretación de las mismas a los diferentes informes periódicos.
  
Durante el primer año de funcionamiento de los parques eólicos se realizará un estudio de afección sonora, y de sombras intermitentes en el área perimetral establecida como zona vulnerable (1.000 metros) con el fin de confirmar los cálculos teóricos que han sido incluidos en los estudios de impacto ambiental presentados. Se realizarán medidas de contaminación sonora en las edificaciones habitadas permanentemente o de forma eventual situadas en el perímetro de los 1.000 así como, en los puntos situados a 1.000 de los aerogeneradores más próximos a los cascos urbanos de El Toro, Pina de Montalgrao y Barracas.
  
La duración del estudio se ampliará, caso de que las condiciones meteorológicas del primer año fuesen excepcionalmente diferentes a las habituales (días de viento muy inferiores a la media anual, mayor número de días nublados que la media anual, etc....)
  
Se realizarán un estudio sobre el grado de aceptación de las instalaciones eólicas por parte de la población, residente tanto en los núcleos urbanos como en las edificaciones aisladas así como de la incidencia sobre la socioeconomía de la zona y en especial sobre el turismo rural.
  
Medidas compensatorias ambientales
  
En el plazo de seis meses, desde la notificación de la presente resolución, se presentarán ante esta Dirección Generales para su supervisión y visto bueno una propuesta de medidas compensatorias ambientales y de ámbito rural, tal y como se establece en el artículo 16 del Plan Eólico Valenciano.
  
Tercero. Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML