Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5942, del 28-01-2009 (2009/383)

Informació pública de la modificació puntual número 12 de les normes subsidiàries de Chiva.
-------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5942

Data del DOGV
:   28-01-2009

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2009/383

CVE


Data del document
:   09-01-2009

Organisme emissor
:   Ajuntament de Chiva

Tipus de document
:   Informació Pública

Descriptors 

:   * [Chiva](javascript:void(0))
    * [administració local](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))

Informació pública de la modificació puntual número 12 de les normes subsidiàries de Chiva. [2009/383]  
Publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5905, de data 2 de desembre de 2008, l'edicte sobre la informació pública de la modificació puntual número 12 de les normes subsidiàries de Chiva, no s'han presentat al·legacions, es considera definitivament aprovada i queda la seua redacció de la manera següent:  
A. Nova redacció dels articles de les ordenances  
1. Regulació de l'ús del subsòl dotacional públic.   
Article 77. Parc públic i zones verdes.  
Article 77.a. Parc públic.  
El parc públic és aquell sòl situat en el terme municipal destinat a recreació, passeig, descans, barrera vegetal, etc, amb caràcter extensiu permetent-se en el seu interior instal·lacions no permanents (revetles, fires, mercats ambulants, pistes d'espectacles, etc) que no ocupen més del 15% de cada parc, o instal·lacions permanents de xicoteta dimensió (quioscos, bars).  
Article 77.b. Zones verdes.  
Les zones verdes comprenen els espais destinats a plantacions d'arbratge i jardineria, places, passejos, etc., destinats a garantir la salubritat, repòs i escampament de la població, protecció i aïllament ambientals, comunicació social, jocs o qualsevol altre ús que no implique edificació.  
Article 78. Dotacionals i equipaments  
Article 78.a. Ús educatiu.  
Comprén els edificis o locals que es destinen principalment a l'ensenyança o investigació en els seus diferents graus.  
En el pla d'usos del sòl vénen grafiats els que existixen en l'actualitat, així com els de futura creació.  
Article 78.b. Àrees esportives.  
Es destinaran principalment a instal·lacions esportives públiques, i s'hi podran edificar a banda de les pistes d'ús de cada esport, les instal·lacions complementàries, tribunes, gimnasos o per a esports coberts, bars, restaurants, centre social, aparcaments coberts o subterranis, instal·lacions tècniques, etc.  
El volum en esta zona serà el necessari per a complir les instal·lacions projectades.  
L'ocupació màxima de parcel·la serà del 80%.  
Article 78.c. Altres usos dotacionals.  
Comprén els edificis o locals que es destinen principalment a altres usos no definits anteriorment, com són els sanitaris, assistencials, administratiu institucional, religiós, infraestructura servici urbà, etc.  
Article 79. Xarxa viària i aparcaments.  
Formen la xarxa viària els terrenys i infraestructures destinats a la circulació i al transport de persones i mercaderies, i que comuniquen el municipi amb l'exterior, així com les vies a l'interior del municipi. Comprén les vies pròpiament dites, avingudes, carrers, places i aparcaments, així com els espais de reserva i protecció.  
Article 80. Ús del subsòl.  
«Els garatges i estacionaments o qualsevol altre ús que no resulte incompatible amb la legislació vigent, podran ubicar-se en:  
El subsòl de les parcel·les qualificades com a vials, espais lliures i jardins, equipaments, dotacions i servicis, sempre que la implantació d'este ús no minore la qualitat ni funcionalitat de l'ús o servici públic.  
Els accessos i rampes d'accés a l'aparcament o altres usos en el subsòl podran emplaçar-se, en superfície, sobre vials i parcel·les dotacionals.   
Este nou ús diferenciat del subsòl podrà ser de titularitat pública o ser susceptible de titularitat privada. En este segon supòsit, l'ús del subsòl serà lucratiu i independent de l'ús i edificabilitat assignat a la superfície i vol.»  
2. Modificació de l'altura de cornisa.  
Article 26, paràgraf 4t.  
 Altura màxima segons el plantes Dimensions de patis interiors  
  
 Cossos volats sobre espais públics Dimensió dels xamfrans  
Els miradors de fàbrica, ocuparan com màxim el 50% de la fatxada  
  
\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*  
 Altura máxima según el plantas Dimensiones de patios interiores  
  
 Cuerpos volados sobre espacios públicos Dimensión de los chaflanes  
Los miradores de fábrica, ocuparán como máximo el 50% de la fachada  
  
L'altura màxima de plantes baixes serà de 4,15 metres i de les plantes de pis de 3,15 m, segons el quadro resum que figura al final d'estes ordenances.  
Article 26.e.  
e) Quan l'edifici es tracte amb coberta en pendent s'autoritzarà que arrancada a partir de la línia d'altura de fatxada cap a dins amb un pendent màxim de 50%. L'estructura de sustentació d'estes cobertes serà accessible per a qualsevol ús. Es limita l'altura de carener a una altura màxima de 3,50 metres.  
Article 31. Quadros resum de dimensions.  
32.10ª. L'altura màxima de la cornisa serà la determinada per l'edifici antic (d'uns 20 anys d'antiguitat a partir de la data d'exposició pública de les presents Normes) més alt en cada tram de carrer no podent superar en cap cas l'altura de cornisa els 10,00 m.  
3. Edificacions auxiliars.  
Article 48.a. Retirs de l'edificació principal.  
Les edificacions hauran de separar-se dels límits de la parcel·la les distàncies següents:  
A fatxada: 5 metres.  
A altres: 3 metres.  
En el cas que el parament no siga paral·lel les distàncies a límits es mesuraran en el punt mitjà del parament i perpendiculars a este. A estos efectes el parament es dividirà en trams de 6 m com a màxim i s'aplicarà la distància a cada un d'ells successivament, havent de formar la prolongació del parament amb la línia de separació de parcel·la a la seua prolongació un angle màxim de 20é.  
Podran, no obstant això, adossar-se a parets mitgeres les edificacions principals quan s'executen dos edificis aparellats i responguen a un projecte unitari d'execució simultani o quede constituïda registralment la corresponent servitud.  
Estes reculades s'aplicaran a qualsevol actuació que altere la rasant natural de la parcel·la, com a excavacions, contencions, farciments, etc., que no tindran la consideració d'edificacions auxiliars.  
Article 48.b. Edificacions auxiliars.  
1. S'entén per edificacions auxiliars les construccions no habitables i cossos d'edificació desvinculats de l'edifici principal, inclús els construïts amb elements fàcilment desmuntables que no conferisquen caràcter de permanència, que estan al servici exclusiu dels edificis principals. S'inclouen en este concepte elements com ara garatges particulars, depòsit de ferramentes, de jardineria, vestuaris, llavadors, paellers, trasters, rebostos, hivernacles, garites de control i altres semblants. Les instal·lacions esportives d'ús privat com ara piscines, pistes de tenis, esquaix, pàdel, i frontons, tindran, així mateix, la consideració d'edificacions auxiliars.  
2. Llevat que les ordenances particulars establisquen el contrari, les edificacions auxiliars tancades o ensostrades podran adossar-se als límits laterals sempre que la superfície construïda total no excedisca els 40 m2 i no tinguen vistes sobre els predis confrontants. En tot cas, el tractament de l'edificació auxiliar serà equivalent al de la principal, deixant convenientment resolta la paret mitgera que puga quedar vista.  
3. Llevat que les ordenances particulars establisquen el contrari, els garatges exempts de l'edificació principal podran adossar-se a fatxada sempre que complisquen les condicions següents:  
Superfície construïda màxima: 40 m².  
Altura de cornisa màxima: 2,50 metres.  
Ràfol màxim: 0,35 metres.  
4. Llevat que les ordenances particulars establisquen el contrari, les piscines es permetran a una distància no inferior a 1,50 metres dels límits a comptar del got de les mateixes, sempre que la seua altura no supere seixanta centímetres (0,60 m) sobre la rasant natural del terreny. Cas de superar esta altura caldrà ajustar-se a allò que s'ha disposat amb caràcter general per a les distàncies a límits. En actuacions conjuntes només es podran construir piscines comunitàries.  
5. Les pistes de tenis es permetran junt amb els límits de parcel·la, sempre que el seu tanca perimetral s'ajuste a les condicions de les tanques amb l'excepció que la part diàfana podrà tindre una altura màxima de 4,00 metres sobre la rasant natural del terreny.  
6. Els frontons només s'autoritzaran en parcel·les dotacionals, de titularitat pública o privada, i en parcel·les d'actuacions conjuntes, i sempre que no causen perjuís a les vistes o paisatge.  
B. Règim de fora d'ordenació.  
Estant l'Ajuntament de Chiva en fase de redacció del nou pla general d'ordenació es planteja per a estos casos de modificació de les ordenances, el règim general d'edificis i instal·lacions fora d'ordenació que està establit en els articles 16, 17 i 18 de les actuals ordenances reguladores d'edificis i obres de les normes subsidiàries Chiva, i que literalment diuen:  
Article 16. Concepte.  
Es qualifiquen com fora d'ordenació els edificis i instal·lacions erigits, amb anterioritat a l'aprovació d'estes normes subsidiàries d'ordenació (en este cas modificació núm. 10), que resultaren disconformes amb estes.  
Article 17. Limitacions.  
En estos edificis i instal·lacions no podran realitzar-se obres de consolidació, augment de volum, modernització o increment del seu valor d'expropiació.  
Article 18. Obres permeses.  
Podran realitzar-se les xicotetes reparacions que exigiren la higiene, ornament o conservació de l'immoble.  
En casos excepcionals podran autoritzar-se obres parcials i circumstancials de consolidació quan no estiguera prevista l'expropiació o demolició de la finca en el termini de 15 anys, comptador des de la data en què es pretenia realitzar-les.  
Chiva, 9 de gener de 2009.- L'alcalde: José Manuel Haro Gil.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5942, del 28-01-2009 (2009/383)

Información pública de la modificación puntual número 12 de las normas subsidiarias de Chiva.
---------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5942

Fecha DOGV
:   28-01-2009

Sección del DOGV
:   V. ANUNCIOS - A) ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y URBANISMO

Número del documento
:   2009/383

CVE


Fecha del documento
:   09-01-2009

Organismo emisor
:   Ayuntamiento de Chiva

Tipo de documento
:   Información Pública

Descriptores 

:   * [Chiva](javascript:void(0))
    * [administración local](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))

Información pública de la modificación puntual número 12 de las normas subsidiarias de Chiva. [2009/383]  
Publicado en el Diario Oficial de la Comunitat Valenciana número 5905, de fecha 2 de diciembre de 2008, el edicto sobre la información pública de la modificación puntual número 12 de las normas subsidiarias de Chiva, no se han presentado alegaciones, considerándose definitivamente aprobada y quedando su redacción del siguiente modo:  
A. Nueva redacción de los artículos de las ordenanzas  
1. Regulación del uso del subsuelo dotacional público.   
Artículo 77. Parque público y zonas verdes.  
Artículo 77.a. Parque público.  
El parque público es aquél suelo situado en el término municipal destinado a recreo, paseo, descanso, barrera vegetal, etc., con carácter extensivo permitiéndose en su interior instalaciones no permanentes (verbenas, ferias, mercadillos, pistas de espectáculos, etc.) que no ocupen más del 15% de cada parque, o instalaciones permanentes de pequeña dimensión (quioscos, bares).  
Artículo 77.b. Zonas verdes.  
Las zonas verdes comprenden los espacios destinados a plantaciones de arbolado y jardinería, plazas, paseos, etc. destinados a garantizar la salubridad, reposo y esparcimiento de la población, protección y aislamiento ambientales, comunicación social, juegos o cualquier otro uso que no implique edificación.  
Artículo 78. Dotacionales y equipamientos.  
Artículo 78.a. Uso educativo.  
Comprende los edificios o locales que se destinen principalmente a la enseñanza o investigación en sus diferentes grados.  
En el plano de usos del suelo vienen grafiados los que existen en la actualidad, así como los de futura creación.  
Artículo 78.b. Áreas deportivas.  
Se destinará principalmente a instalaciones deportivas públicas, en ella se podrán edificar aparte de las canchas de uso de cada deporte, las instalaciones complementarias, tribunas, gimnasios o para deportes cubiertos, bares, restaurantes, centro social, aparcamientos cubiertos o subterráneos, instalaciones técnicas, etc.  
El volumen en esta zona será el necesario para cumplir con las instalaciones proyectadas.  
La ocupación máxima de parcela será del 80%.  
Artículo 78.c. Otros usos dotacionales.  
Comprende los edificios o locales que se destinen principalmente a otros usos no definidos anteriormente, como son los sanitarios, asistenciales, administrativo-institucional, religioso, infraestructura-servicio urbano, etc.  
Artículo 79. Red viaria y aparcamientos.  
Forman la red viaria los terrenos e infraestructuras destinados a la circulación y al transporte de personas y mercancías, y que comunican el municipio con el exterior, así como las vías en el interior del municipio. Comprende las vías propiamente dichas, avenidas, calles, plazas y aparcamientos, así como los espacios de reserva y protección.  
Artículo 80. Uso del subsuelo.  
«Los garajes y estacionamientos ó cualquier otro uso que no resulte incompatible con la legislación vigente, podrán ubicarse en:  
El subsuelo de las parcelas calificadas como viales, espacios libres y jardines, equipamientos, dotaciones y servicios, siempre y cuando la implantación de este uso no minore la calidad ni funcionalidad del uso o servicio público.  
Los accesos y rampas de acceso al aparcamiento u otros usos en el subsuelo podrán emplazarse, en superficie, sobre viales y parcelas dotacionales.   
Este nuevo uso diferenciado del subsuelo podrá ser de titularidad pública o ser susceptible de titularidad privada. En este segundo supuesto, el uso del subsuelo será lucrativo e independiente del uso y edificabilidad asignado a la superficie y vuelo.»  
2. Modificación de la altura de cornisa.  
Artículo 26, párrafo 4º.  
 Altura màxima segons el plantes Dimensions de patis interiors  
  
 Cossos volats sobre espais públics Dimensió dels xamfrans  
Els miradors de fàbrica, ocuparan com màxim el 50% de la fatxada  
  
\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*  
 Altura máxima según el plantas Dimensiones de patios interiores  
  
 Cuerpos volados sobre espacios públicos Dimensión de los chaflanes  
Los miradores de fábrica, ocuparán como máximo el 50% de la fachada  
  
La altura máxima de plantas bajas será de 4,15 metros y de las plantas de piso de 3,15 m, según el cuadro resumen que figura al final de estas ordenanzas.  
Artículo 26.e.  
e) Cuando el edificio se trate con cubierta en pendiente se autorizará que arranque a partir de la línea de altura de fachada hacia dentro con una pendiente máxima de 50%. La estructura de sustentación de estas cubiertas será accesible para cualquier uso. Se limita la altura de cumbrera a una altura máxima de 3,50 metros.  
Artículo 31. Cuadros resumen de dimensiones.  
32.10ª. La altura máxima de la cornisa será la determinada por el edificio antiguo (de unos 20 años de antigüedad a partir de la fecha de exposición pública de las presentes normas) más alto en cada tramo de calle no pudiendo superar en ningún caso la altura de cornisa los 10,00 m.  
3. Edificaciones auxiliares.  
Artículo 48.a. Retiros de la edificación principal.  
Las edificaciones deberán separarse de los lindes de la parcela las siguientes distancias:  
A fachada: 5 metros.  
A otros: 3 metros.  
En el caso de que el paramento no sea paralelo las distancias a lindes se medirán en el punto medio del paramento y perpendiculares a éste. A estos efectos el paramento se dividirá en tramos de 6 m como máximo y se aplicará la distancia a cada uno de ellos sucesivamente, debiendo formar la prolongación del paramento con la línea de separación de parcela a su prolongación un ángulo máximo de 20º.  
Podrán no obstante adosarse a medianerías las edificaciones principales cuando se ejecuten dos edificios apareados y respondan a un proyecto unitario de ejecución simultáneo o quede constituida registralmente la correspondiente servidumbre.  
Estos retranqueos se aplicarán a cualquier actuación que altere la rasante natural de la parcela, como excavaciones, contenciones, rellenos, etc., que no tendrán la consideración de edificaciones auxiliares.  
Artículo 48.b. Edificaciones auxiliares.  
1. Se entiende por edificaciones auxiliares las construcciones no habitables y cuerpos de edificación desvinculados del edificio principal, incluso los construidos con elementos fácilmente desmontables que no confieran carácter de permanencia, que están al servicio exclusivo de los edificios principales. Se incluyen en este concepto elementos tales como garajes particulares, depósito de herramientas, de jardinería, vestuarios, lavaderos, paelleros, trasteros, despensas, invernaderos, garitas de control y otros similares. Las instalaciones deportivas de uso privado tales como piscinas, pistas de tenis, squash, pádel, y frontones, tendrán, asimismo, la consideración de edificaciones auxiliares.  
2. Salvo que las ordenanzas particulares establezcan lo contrario, las edificaciones auxiliares cerradas o techadas podrán adosarse a los lindes laterales siempre que la superficie construida total no exceda los 40 m² y no tengan vistas sobre los predios colindantes. En cualquier caso, el tratamiento de la edificación auxiliar será equivalente al de la principal, dejando convenientemente resuelta la pared medianera que pueda quedar vista.  
3. Salvo que las ordenanzas particulares establezcan lo contrario, los garajes exentos de la edificación principal podrán adosarse a fachada siempre que cumplan las siguientes condiciones:  
Superficie construida máxima: 40 m².  
Altura de cornisa máxima: 2,50 metros.  
Alero máximo: 0,35 metros.  
4. Salvo que las ordenanzas particulares establezcan lo contrario, las piscinas se permitirán a una distancia no inferior a 1,50 metros de los lindes a contar desde el vaso de las mismas, siempre que su altura no supere sesenta centímetros (0,60 m) sobre la rasante natural del terreno. Caso de superar esta altura se estará a lo dispuesto con carácter general para las distancias a lindes. En actuaciones conjuntas sólo se podrán construir piscinas comunitarias.  
5. Las pistas de tenis se permitirán junto a los lindes de parcela, siempre que su vallado perimetral se ajuste a las condiciones de las cercas con la salvedad de que la parte diáfana podrá tener una altura máxima de 4,00 metros sobre la rasante natural del terreno.  
6. Los frontones sólo se autorizarán en parcelas dotacionales, de titularidad pública o privada, y en parcelas de actuaciones conjuntas, y siempre que no causen perjuicios a las vistas o paisaje.  
B. Régimen de fuera de ordenación  
Estando el Ayuntamiento de Chiva en fase de redacción del nuevo plan general de ordenación se plantea para estos casos de modificación de las ordenanzas, el régimen general de edificios e instalaciones fuera de ordenación que está establecido en los artículos 16, 17 y 18 de las actuales ordenanzas reguladoras de edificios y obras de las normas subsidiarias de Chiva, y que literalmente dicen:  
Artículo 16. Concepto.  
Se califican como fuera de ordenación los edificios e instalaciones erigidos, con anterioridad a la aprobación de estas normas subsidiarias de ordenación (en este caso modificación número 10), que resultaran disconformes con las mismas.  
Artículo 17. Limitaciones.  
En dichos edificios e instalaciones no podrán realizarse obras de consolidación, aumento de volumen, modernización o incremento de su valor de expropiación.  
Artículo 18. Obras permitidas.  
Podrán realizarse las pequeñas reparaciones que exigieren la higiene, ornato o conservación del inmueble.  
En casos excepcionales podrán autorizarse obras parciales y circunstanciales de consolidación cuando no estuviere prevista la expropiación o demolición de la finca en el plazo de 15 años, a contar desde la fecha en que se pretendía realizarlas.  
Chiva, 9 de enero de 2009.- El alcalde: José Manuel Haro Gil.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML