Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8605, del 02-08-2019 (2019/7481)

RESOLUCIÓ d'11 de juliol de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 44/16-AIA Sant Mateu.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8605

Data del DOGV
:   02-08-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/7481

CVE


Data del document
:   11-07-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Sant Mateu](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'11 de juliol de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 44/16-AIA Sant Mateu. [2019/7481]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 44/16-AIA Sant Mateu.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 44/16-AIA.  
Títol: Explotació de recursos de la secció A) ?La Verdosa?.  
Promotor: José Vicente Jovaní Beltrán.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2013/2/12.  
Localització: Parcel·la 103 del polígon 18. Terme municipal de Sant Mateu (Castelló).  
  
Descripció del projecte.  
1r. Objecte del projecte:  
L'objecte del projecte és la sol·licitud d'autorització, d'acord amb la Llei 22/1973, de mines, d'una explotació de recursos de la secció A, al terme municipal de Sant Mateu (Castelló).  
2n. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada.  
Es tracta d'una explotació minera la fi de la qual és subministrar matèria primera a una planta de tractament d'àrids, que el promotor posseeix al terme municipal de Xert (Castelló).  
L'explotació es localitza en la ribera sud de la rambla de Cervera en la parcel·la 103 del polígon 18 del terme municipal de Sant Mateu que, segons dades de la gerència cadastral, té una superfície de 23.998 m². La parcel·la estava destinada originalment al cultiu de l'olivera.  
Segons tota la documentació tècnica, l'accés a la parcel·la es realitza des d'un camí rural amb ferm proveït de reg asfàltic, de traçat més o menys paral·lel a la rambla de Cervera al qual s'accedeix des de la carretera CV-132 en direcció Sant Mateu i Castelló.  
L'arrencada del mineral beneficiable, per la seua escassa cohesió, es realitzarà amb mitjans mecànics, és a dir, amb retroexcavadora o amb pala frontal sobre pneumàtics. El producte es carregarà en camions banyera i es traslladarà a la planta de tractament adés citada.  
El nombre de persones que treballaran normalment en l'activitat s'estima en:  
- Palista de retroexcavadora.  
- Palista de pala frontal.  
- Encarregat de labors i responsable de seguretat.  
- A més de dos conductors de camions.  
La parcel·la afectada, estava destinada al cultiu de l'olivera. Després de l'actuació, es pretén retornar la parcel·la a l'ús original.  
L'excavació s'inicia en el límit NE de la parcel·la, avançant el front cap al límit ES, continuant pel quadrant NO i finalitzant en el límit SO, al costat de l'accés en el camí.  
El volum de mineral disponible en la parcel·la s'estima en 180.000 m³. Amb una producció anual de 20.000 m³, es considera una vida útil de l'explotació de 9 anys.  
L'explotació es realitzarà en un únic banc, d'uns 8 m de desnivell, amb pendent proposat de 60° amb l'horitzontal.  
La restauració del buit miner generat es conformarà en un només bancal, amb talussos laterals en les mitgeres i en la mota de separació amb el llit. La plataforma resultant es deixarà el més horitzontal possible, amb un lleuger pendent cap a la cantonada nord-est de la parcel·la, per a desguàs natural en la rambla.  
Com no es produeix emplenament del buit, no s'importa material extern a l'explotació. Únicament s'utilitza la poca terra vegetal reservada per a la seua estesa previ a la revegetació.  
  
Tramitació administrativa.  
L'expedient s'inicia el 25 d'abril de 2016, amb la remissió, pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, de la documentació tècnica en format digital, així com el resultat del tràmit d'informació pública i informes sectorials.  
El 16 de maig de 2016, es comunica al Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló la petició d'informes sectorials necessaris per al procediment d'avaluació d'impacte ambiental del projecte, i se sol·licita la remissió del certificat de compatibilitat urbanística de l'activitat.  
  
El 6 de juliol de 2016, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló remet el certificat requerit.  
El 9 de desembre de 2016, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló sol·licita emissió de declaració d'impacte ambiental.  
  
El 14 de març de 2017, es remeten al Servei Territorial Indústria i Energia els informes recaptats, i sobre la base del seu contingut i a l'anàlisi de la documentació, es requereix modificació de determinats aspectes tècnics del projecte. Amb la mateixa data, es dóna trasllat de l'informe al promotor.  
D'altra banda, el 10 de juliol de 2017, es rep escrit de l'Ajuntament de Sant Mateu, adjuntant documentació tècnica del projecte i resultat de tràmit d'informació pública.  
L'11 de juliol de 2017, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló remet CD amb documentació complementària.  
El 24 de juliol de 2017, es comunica a l'Ajuntament de Sant Mateu que l'activitat s'avaluarà dins del procediment substantiu, tramitat pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, i se sol·licita que realitzen les consideracions que estimen oportunes.  
El 13 de desembre de 2017, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló sol·licita emissió de declaració d'impacte ambiental.  
  
L'11 d'abril de 2018, Confederació Hidrogràfica del Xúquer remet resolució d'autorització d'extracció d'àrids en zona de policia de la rambla Cervera.  
El 19 de juliol de 2018, l'Ajuntament de Sant Mateu sol·licita emissió de declaració d'impacte ambiental.  
El 14 de setembre de 2018, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló sol·licita emissió de declaració d'impacte ambiental.  
  
El 23 de novembre de 2018, es remet informe al Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, assenyalant els incompliments en els requeriments previs i traslladant informes rebuts.  
El 15 de març de 2019, es reben, directament pel promotor, al·legacions relatives als requeriments, adjuntant còpia de documentació amb segell de registre d'entrada en el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló de 4 d'abril de 2017. Aquesta documentació dóna contestació als requeriments, i encara que no ha sigut remesa pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, amb la finalitat de no prolongar més el procediment, es dóna per rebuda el 15 de març de 2019.  
  
El 14 de maig de 2019, es rep nova sol·licitud de l'ajuntament de Sant Mateu d'emissió de declaració d'impacte ambiental.  
Finalment el 10 de juny de 2019, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge remet informe relatiu a l'explotació.  
  
Informació pública.  
El Servei Territorial d'Energia de Castelló, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils, i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 7646, de 29 d'octubre de 2015.  
El cap del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, en data 18 d'abril de 2016, certifica que durant aquest termini no es van presentar al·legacions.  
  
Consultes a administracions i informes rebuts.  
En l'expedient s'han considerat tant els informes remesos pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, com els sol·licitats pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental en atenció a les possibles afeccions detectades.  
a) Informe de la Direcció General de Cultura (18 de desembre de 2013).  
L'informe, que al·ludeix a les parcel·les 100, 102 i 103 del polígon 18 de Sant Mateu, indica que no existeix afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions. S'informa favorablement l'actuació.  
  
b) Informe del Servei de Vida Silvestre (26 de maig de 2016).  
S'indica que el projecte es localitza fora dels espais de la Xarxa Natura 2000, per la qual cosa no es requereix emetre valoració preliminar de repercussions a aquesta xarxa.  
Així mateix, l'actuació no es localitza en l'àmbit de microreserves de flora, reserves de fauna o hàbitats protegits, encara que aigües avall, en la rambla de Cervera es troba la microreserva de flora Pont de la Jana.  
A més, consultat el banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana, en la quadrícula UTM1x1 corresponent a l'emplaçament del projecte no s'ha identificat hàbitats ni espècies protegides.  
  
El Servei de Vida Silvestre considera que el projecte no causarà afeccions negatives a hàbitats ni a espècies protegides.  
c) Informe del Servei d'Ordenació del Territori (26 de maig de 2016).  
L'informe assenyala que la parcel·la confronta directament amb la rambla de Cervera i que l'afecció de perillositat d'inundació, s'ajusta sensiblement al mateix llit.  
De l'informe s'extrau que l'activitat d'extracció d'àrids no està expressament prohibida en el sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació, que no preveu la implantació d'instal·lacions industrials en la parcel·la, i que, en l'estat inicial, la parcel·la no està afectada per perillositat d'inundació, amb les reserves respecte a l'escala de la cartografia d'inundabilitat disponible, pel que l'actuació proposada és compatible amb la normativa del Patricova.  
L'informe assenyala que l'excavació respecte al terreny circumdant en una profunditat d'uns 8 m, en la qual es manté el nivell de parcel·la després de la restauració, se situa a una cota inferior a la rambla de Cervera.  
La documentació aportada assenyala que s'executarà una mota de terra amb els materials extrets de la pròpia parcel·la, confrontant amb la rambla. Es considera que una mota de terra no té la consistència suficient per a contindre una possible avinguda en la rambla de Cervera, la qual cosa, unida al fet que la plataforma final queda a una cota inferior a la cota del fons de la rambla, provocaria la inundació completa de la parcel·la, amb diversos metres de calat.  
d) Resolució de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (rebuda 11 d'abril de 2018).  
Autoritzant l'extracció d'àrids en la zona de policia de la rambla de Cervera en la parcel·la 103 del polígon 18 de Sant Mateu, sol·licitada pel promotor.  
L'autorització d'extracció queda vinculada a determinats condicionants, entre els quals s'indiquen textualment:  
?3. (?) Es deixarà, a partir de la línia que forma el marge del riu, i dins del terreny de propietat particular, com a mínim una franja de 20 metres sense excavar. L'autoritzat es farà responsable de tots els possibles danys que es puguen causar al llit del riu, per ell o per terceres persones, en la confrontació de la seua finca amb el llit, que s'han de respectar 20 m des del marge de la rambla.  
4. La separació entre les parcel·les limítrofes i la zona d'extracció ha de ser tal que s'impedisquen els perjudicis a aquelles per l'aigua que de qualsevol manera puga accedir a la zona d'extracció. Per a això es deixarà sense excavar, com a mínim, una franja de 5 metres d'amplària en els terrenys on es realitza l'extracció?.  
e ) Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (4 de juny de 2019).  
En un informe inicial s'indica que l'activitat se situa en el paisatge de rellevància regional ?PRR 8, entorn de Sant Mateu, Tírig i la Salzadella- i que, fins i tot sent de xicoteta escala, tindrà incidència en el paisatge descrit i en la infraestructura verda del territori, per la qual cosa es considera necessària l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística, que haurà de tindre el contingut de l'annex II de la LOTUP.  
Rebut l'estudi d'integració paisatgística, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet informe favorable, condicionat al compliment de les mesures d'integració incloses en el document, que es resumeixen en:  
  
- Restauració geomorfològica mitjançant la creació d'una plataforma i talussos perimetrals que permeten la revegetació i amb pendent adequat per a evitar processos erosius, i emmagatzematge i gestió del sòl edàfic, per a la seua posterior recol·locació en la zona a restaurar.  
  
- Revegetació dels talussos amb espècies forestals, i de la plataforma amb oliveres.  
A més, a fi de minimitzar l'afecció sobre el PRR afectat, i en concret sobre un dels seus principals elements a escala supramunicipal com és la rambla de Cervera, es considera necessari aplicar com a mesura d'integració paisatgística addicional, la reculada de l'explotació respecte del llit de la rambla i la plantació d'arbratge de tipus forestal en formació de bosquetes en aqueixa zona de la parcel·la compresa entre el buit d'explotació i la rambla. Aquesta plantació haurà d'executar-se de manera que opere com a mesura d'integració paisatgística ja en la fase de funcionament de l'activitat.  
f) Informe del Servei de Caça i Pesca (10 de febrer de 2016).  
S'indica que el projecte és compatible amb la major part de la superfície de l'espai cinegètic CS10017, si bé s'ha de tindre en compte els aspectes següents, sense perjudici que el titular de l'explotació sol·licite la declaració expressa de seguretat segons l'article 39 de la Llei de caça.  
  
- El propietari dels terrenys pot sol·licitar la segregació de la superfície dins del vedat, sense que això afecte la condició d'espai cinegètic de tot el vedat CS10017.  
- Seria necessari posar tauletes al voltant de l'explotació, per advertir els caçadors de l'existència d'una zona de seguretat.  
- A la resolució de l'expedient s'hauria d'afegir expressament la consideració del que disposa l'article 39 de la Llei de caça.  
  
Consideracions ambientals.  
1r. Emplaçament del projecte.  
L'explotació minera es desenvoluparà en la parcel·la 103 del polígon 18 de la localitat de Sant Mateu.  
D'acord amb certificat de l'arquitecte municipal amb el vistiplau del secretari de l'ajuntament, de 9 d'abril de 2014, el sòl sobre el qual es pretén desenvolupar l'activitat extractiva està classificat en el planejament vigent de Sant Mateu com a sòl no urbanitzable sense protecció. L'emplaçament proposat es considera compatible amb el planejament vigent una vegada aprovada la DIC de l'activitat.  
Contrastada la ubicació proposada per a l'activitat amb la cartografia disponible en la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, s'observa que:  
- La parcel·la objecte d'explotació, confronta amb la rambla de Cervera, llit públic.  
- La ubicació proposada per a la gravera està dins de l'àmbit de l'espai cinegètic CS-10017, corresponent a vedat esportiu.  
- L'emplaçament confronta amb l'hàbitat 1.50.000 número 137471.  
- Així mateix, aigües avall de la localització del projecte es troba la microreserva de fauna Pont de la Jana.  
- D'altra banda, l'emplaçament de l'activitat confronta amb zona afectada per perillositat de nivell 1 segons el vigent PATRICOVA.  
- La ubicació del projecte no afecta vies pecuàries, espais de la Xarxa Natura 2000, ni a cap altre tipus d'espai natural protegit amb les excepcions esmentades.  
2n. Consideracions relacionades amb l'activitat a desenvolupar.  
a) Morfologia de l'explotació i restauració.  
La gravera es planteja com una excavació contínua de tota la parcel·la cadastral, d'aproximadament 8 m de desnivell amb el terreny circumdant, en la qual es manté el nivell de parcel·la després de la restauració.  
El Servei d'Avaluació Ambiental va plantejar diverses objeccions a la morfologia proposada, sent les principals:  
1. La immediatesa amb la rambla de Cervera i la morfologia plantejada generaran incertesa sobre la capacitat de la mota de terra de separació amb la rambla per a contindre una possible avinguda davant períodes de precipitacions torrencials. Així, es requeria major separació de la rambla.  
2. Es considerava inadmissible l'excavació per davall del nivell de la rambla.  
3. El pendent de talussos proposada per a salvar el desnivell existent entre la parcel·la excavada i el terreny circumdant, era excessiva.  
El promotor plantejava talussos d'explotació de 60° amb l'horitzontal i argumenta ba que els marges de la rambla presenten pendents amb major inclinació, per la qual cosa la pendent proposta no presenta problemes d'estabilitat.  
Per a la morfologia de restauració, el titular proposava talussos amb pendent entre 45° i 36° amb l'horitzontal, excessiva per a garantir la viabilitat de la revegetació, i molt compromesa respecte a l'erosió hídrica. A més, el reperfilat dels talussos es proposava mitjançant addició de material reservat prèviament, per la qual cosa la cementació interna dels materials a la qual al·ludia la documentació del promotor no existia.  
  
D'altra banda, la rambla no constitueix un model del comportament dels talussos de la parcel·la després de la restauració, doncs el material que conforma els laterals de la rambla està cohesionat després del pas del temps, mentre que els talussos de restauració es conformaran per l'addició de material en superfície, que manca d'aquesta cohesió.  
En definitiva, es va exigir modificar la documentació tècnica, establint un pendent màxim de talús final de 35° respecte de l'horitzontal.  
  
4. Havia de garantir-se la seguretat del camí que confronta pel sud amb la gravera. Els pendents dels talussos comprometen l'estabilitat d'aquest camí, suposant un risc per al trànsit per aquest. No solament això, sinó que un vehicle que circulara pel camí i eventualment s'isquera del ferm, podria caure pel terraplè generat amb un desnivell de 8 m.  
  
Segons el text de la documentació tècnica, en els límits de mitgeria, es disposava una franja de 3 m, en la qual es realitzaria un cordó de seguretat, a partir de la qual es deixaria un talús de 30°. No obstant això, aquesta franja de seguretat no es reflectia en els plànols, en els quals el límit de l'explotació s'ajustava clarament al parcel·lari.  
Aquest àmbit d'explotació coincident amb el límit de la parcel·la resultava inadmissible. Així, es va assenyalar al promotor que en la definició del perímetre d'explotació:  
- En relació a la rambla, havia de respectar-se, almenys, la zona de servitud, reflectint-ho en els plànols topogràfics i en els perfils.  
- Respecte al camí, havia de deixar-se una franja de seguretat mínima de 5 m des de la vora del camí.  
- Finalment, l'excavació havia de deixar una franja de 2 m respecte del límit de la parcel·la amb les parcel·les limítrofes.  
Posteriorment, del us condicionants de l'autorització d'extracció d'àrids de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, es desprenia que les franges de seguretat havien de ser fins i tot més àmplies. D'acord amb l'organisme de conca, ha de respectar-se una franja sense excavar de 20 metres respecte al marge del riu, i de 5 metres respecte de les parcel·les limítrofes.  
b) Accés a l'explotació.  
La documentació indicava que la gravera s'aconsegueix través del camí que confronta pel sud amb la parcel·la. De l'avanç d'excavació proposat, es deduïa que, durant tota la vida útil de la gravera, l'accés a aquella es realitza a través del camí, sent l'última fase a explotar i restaurar confrontant amb aquest.  
No obstant això, la topografia final de restauració reflecteix tot el marge amb el camí en talús cap a la plaça restaurada, amb un pendent que impossibilita l'entrada a la plaça. L'únic accés practicable que es manté a la plaça cultivada amb oliveres és la via de desguàs que dóna a la rambla. En conseqüència, s'entenia que, en contra del que indicava la documentació tècnica, es pretenia accedir a la parcel·la a través de la rambla. De fet, la morfologia de l'explotació i les fotografies aèries reflectien que l'accés a la parcel·la sempre s'havia realitzat a través de la rambla.  
Així, es va requerir el promotor perquè concretara l'accés a l'explotació durant la seua vida útil i el cultiu posterior.  
En la documentació aportada en data posterior, no s'aclaria l'accés a l'explotació, per la qual cosa es va reiterar al promotor que esmenara aquest aspecte.  
Finalment, en les al·legacions adjuntes a l'escrit rebut el març de 2019, el promotor assenyala, textualment: ?El camí de Morella, que limita pel sud la parcel·la, és un camí d'ús agrícola i el seu paviment no està construït per a suportar càrregues com la que suposa un camió de transport de 40 tn sobre les seues rodes; admet vehicles agrícoles i turismes, tant per les característiques del seu ferm, com del seu traçat; l'accés normal de màquines i vehicles de transport del mineral, es farà pel propi llit de la Rambla, on existeix un camí que fins i tot té el seu propi pas, per davall de la carretera Sant Mateu-Xert (CV-132)?.  
  
Sorprèn que el promotor argumente que el camí no és adequat per a l'accés a l'explotació quan és la seua pròpia documentació tècnica la que proposava aquest camí. No obstant això, es considera que pot accedir-se a l'explotació a través de la rambla, sense perjudici que continua sent prioritari mantindre l'estabilitat del camí.  
c) Possible vinculació a l'activitat de diverses parcel·les del polígon 9 del municipi de Xert.  
A partir de fotografies aèries disponibles en diversos visors, es deduïa que hi ha una zona, al nord de la rambla de Cervera enfront de la gravera, en la qual s'apilava material procedent d'explotació. Aparentment, es produïa trànsit entre la gravera i aquesta zona a través de la rambla, per la qual cosa es va requerir al promotor que confirmara si efectivament s'emmagatzemava material en la zona al nord de la rambla, en aquest cas, la superfície en la qual es produïa aqueix apilament (parcel·les 223, 224 i 225 del polígon 9 de Xert) i l'activitat que s'hi desenvolupava, havia de vincular-se a l'explotació, i per tant, incloure's en l'avaluació d'impacte ambiental.  
Atès que no s'aclaria aquest aspecte en comunicacions posteriors, es va reiterar el requeriment.  
Finalment, en les al·legacions rebudes el març de 2019, el promotor declara que les parcel·les existents al nord de la rambla no tenen cap relació amb el seu projecte, per la qual cosa la present resolució es refereix exclusivament a l'activitat extractiva a desenvolupar en la parcel·la 103 del polígon 18.  
d) Desmantellament d'instal·lacions..   
El text de la documentació tècnica indicava, respecte a una xicoteta masia existent en la parcel·la, que acolliria les instal·lacions higièniques sanitàries, vestuari, menjador (?), i que no estava previst desmantellar-la, deixant un massís de protecció al seu voltant que s'ampliaria en la restauració definitiva de la finca. Aquesta afirmació es contradeia amb la creació d'una plaça contínua de cultiu d'olivera, així com amb els plànols aportats, que evidenciaven la desaparició del monticle sobre el qual s'enclava la masia.  
Es va sol·licitar al promotor que determinara la destinació final de l'edificació i la topografia resultant.  
En la següent documentació, no s'al·ludia a l'edificació, per això, al novembre de 2018 es va reiterar el requeriment. Finalment, en les al·legacions rebudes el 15 de març de 2019 el promotor indica textualment que ?la caseta (MASIA) existent, es conservarà durant tota la fase d'explotació (o fins que el propietari es canse d'ella) i, les seues ruïnes podran servir com a farciment per al reperfilat de talussos i plataforma basal?.  
S'entén que l'edificació serà demolida.  
e) Vegetació.  
L'explotació minera comporta l'eliminació de les oliveres existents en la parcel·la. El pla de restauració proposa la recuperació del cultiu de l'olivera en la parcel·la. En la plaça de pedrera es plantaran oliveres en marc regular de 6 m x 6 m (278 arbres/ha).  
En els talussos es proposa la revegetació amb espècies forestals, tant arbòries (pi blanc i ginebre), com arbustives (coscolla, llentiscle, aladern, romer, [?]) i herbàcies (gramínies i lleguminoses). En els plànols corresponents, es reflecteix aquesta proposta.  
No obstant això, encara que en el pressupost s'inclouen els preus corresponents a arboris i arbustius, els mesuraments, i el pressupost d'execució material, es limiten a la revegetació amb espècies herbàcies, per la qual cosa no queda garantida l'aplicació d'aquestes mesures, havent d'ampliar el pressupost a la totalitat de les mesures proposades en el pla de restauració.  
En tot cas, es considera necessari l'estesa del talús resultant, perquè un talús de pendent tan pronunciada no solament impossibilitaria l'arrelament de la vegetació, sinó que compromet la pròpia estabilitat del talús.  
f) Paisatge.  
En el seu informe, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, estableix com a condicionants, de caràcter vinculant segons el que s'estableix en la LOTUP:  
- Restauració geomorfològica mitjançant la creació d'una plataforma i talussos perimetrals que permeten la revegetació, amb pendent adequat per a evitar processos erosius, i gestió del sòl edàfic, que serà emmagatzemat, gestionat i posteriorment recol·locat en la zona a restaurar.  
- Revegetació dels talussos amb arbratge de tipus forestal, arbustos i herbàcies, i de la plataforma amb oliveres. Els talussos hauran de tindre un pendent tal que permeta l'adequat creixement de les espècies vegetals propostes.  
- Reculada de l'explotació respecte del llit de la rambla i plantació d'arbratge forestal en formació de bosquetes, en aqueixa zona de la parcel·la compresa entre el buit d'explotació i la rambla. Aquesta plantació haurà d'executar-se de manera que opere com a mesura d'integració paisatgística ja en la fase de funcionament de l'activitat.  
Els dos primers condicionants es refereixen a les pròpies mesures d'integració proposades pel promotor en el seu estudi d'integració paisatgística, d'acord amb la resta de la documentació tècnica, sobre les quals ja s'han assenyalat les consideracions pertinents.  
Quant al tercer condicionant, encara que el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge no fixa la distància de reculada respecte del llit, es considera suficient l'amplària de 20 m indicada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en la seua concessió d'extracció d'àrids. Les espècies a plantar hauran de ser les indicades en el propi pla de restauració i en l'estudi d'integració paisatgística.  
g) Afecció a l'atmosfera:  
g.1) Emissió de partícules:  
L'activitat extractiva genera un important increment de partícules sòlides en suspensió, així com gasos de combustió procedents del funcionament de la maquinària i el trànsit de vehicles.  
En aquest sentit, la mineria no energètica està contemplada en el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, actualitzat pel Reial decret 100/2011, de 28 de gener.  
La documentació indica que la capacitat productiva de l'activitat és de 20.000 m³/any, que per a una densitat d'1?4-1'7 t/m³ suposa una producció anual aproximada de3 0.000 t. Segons aqueixa capacitat productiva i l'emplaçament de l'explotació, l'activitat es troba classificada en el grup C d'aquest catàleg, amb el codi 04 06 16 02: Activitat primària de mineria no energètica que comporta l'extracció o tractament de productes minerals quan la capacitat és <= 200.000 tn/any sempre que la instal·lació no es trobe a menys de 500 m d'un nucli de població.  
  
La inclusió de l'activitat en el grup C del catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera obliga al seu titular a la notificació prevista en l'article 13.3 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
L'estudi d'impacte ambiental indica, com a mesures preventives per a evitar l'emissió de partícules el reg regular dels vials d'accés i plaça d'explotació i el transport dels materials amb la caixa tancada o coberta amb lona.  
A més, el programa de vigilància ambiental contempla el control semestral de les emissions de partícules durant els dos primers anys.  
Les mesures preventives i correctores proposades per a evitar l'emissió de partícules es consideren, en principi, adequades i suficients.  
g.2) Producció de soroll.  
La gravera genera soroll, tant en l'extracció de material, com en la seua càrrega i transport. L'horari d'activitat es desenvolupa en franja diürna de 8,00 a 22,00.  
La documentació inclou un estudi acústic en el qual es justifica que, per a la situació més desfavorable de maquinària treballant simultàniament, i donada la distància als habitatges més pròxims, no s'aconsegueixen els màxims nivells sonors admissibles per la legislació vigent.  
  
D'altra banda, l'estudi d'impacte ambiental contempla com a mesures preventives restringir el transport del material a horari diürn i limitar la velocitat dels camions. Es considera justificat que l'activitat no suposarà contaminació acústica.  
h) Contaminació de sòls i aigües. Manteniment de maquinària i gestió de residus.  
La possible contaminació de sòls i aigües es deu, d'una banda, a l'ocasional arrossegament de sediments per l'aigua d'escolament que augmentaria la terbolesa de les aigües, i per una altra, a fugides de fluids procedents de vehicles i maquinària.  
Quant a l'arrossegament de sediments, la morfologia de l'explotació amb una única eixida d'aigües en la qual se situa un sistema de dissipació d'energia suposa que l'aigua d'escolament generat en l'explotació i que desguassa en la Rambla Cervera no incremente la terbolesa de les aigües del llit.  
No obstant això, existeix incompatibilitat entre l'accés a l'explotació i la situació del dissipador d'energia. En l'última documentació aportada, el titular manifesta que l'accés a l'explotació es realitzarà a través de la pròpia rambla. Això suposa que l'única entrada a l'explotació, i després de la restauració al cultiu de l'olivar, a través de la rambla, quedaria impossibilitada per la pròpia mesura preventiva.  
S'ha de reformular el sistema de correcció hidrològica. Sense perjudici que la plaça de pedrera tinga un pendent cap a la cantonada nord-est, en arribar a aquest punt, s'hauran de desviar les aigües cap als 2 laterals de l'accés, amb sengles cunetes a banda i banda d'aquell, que finalitzen en 2 dissipadors d'energia. D'aquesta forma, l'accés a l'explotació es manté lliure, conservant la mesura preventiva contra la terbolesa de les aigües.  
Respecte a la contaminació per abocaments eventuals de fluids, el programa de vigilància ambiental esmenta el control periòdic en la gestió de les tasques de manteniment de maquinària i camions, realitzant-se si fóra necessari, en l'exterior de les instal·lacions. Si en algun moment del procés els equips que, per la seua naturalesa, no puguen realitzar els seus abocaments líquids en instal·lacions adequades, seran recollits en envasos específics per tipologia de residus i enviats als centres de tractament autoritzats.  
Referent a això, es considera que s'ha de realitzar tot el manteniment de la maquinària emprada en l'activitat en taller autoritzat.  
3r. Programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou el preceptiu programa de vigilància ambiental, en relació als aspectes següents:  
- Compliment de mesures recollides en el projecte i EIA.  
- Afeccions a l'atmosfera.  
- Abocaments potencialment contaminants.  
- Afeccions paisatgístiques.  
- Nivells sonors.  
- Compliment del projecte de restauració, quant a fases, volums, altura i pendent de bancs, adequació d'espècies (?).  
- Correcte desenvolupament de les obres de drenatge.  
- Control sobre l'aparició d'abocadors incontrolats.  
Amb la finalitat de garantir que no s'envaeixen les franges de seguretat assenyalades en altres apartats, haurà de jalonar-se el perímetre de l'explotació, i introduir-se en el PVA la seua revisió periòdica per a evitar que accidentalment s'envaïsca aquesta zona.  
La documentació derivada del desenvolupament del programa de vigilància ambiental ha de romandre a la disposició de l'autoritat ambiental competent.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'apartat 4°de l'epígraf 2, de l'annex I, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiu sotmetre l'activitat al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprèn de l'article 7.1.a de la citada llei.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicable.  
L'article 5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, atribueix a l'òrgan ambiental la competència en l'anàlisi tècnica dels expedients d'avaluació ambiental i en la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Agricultura , Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (modificat pels Decrets 80/2016, 73/2017 i 181/2018, del Consell), atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
  
Resolució  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicable, el projecte d'explotació de recursos de la secció A) ?La Verdosa?, promogut per José Vicente Jovaní Beltrán, situat en la parcel·la 103 del polígon 18 del terme municipal de Sant Mateu (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, el pla de restauració i esmena de deficiències aportada el 15 de març de 2019, en tot allò que no contradiga els condicionants del punt segon de la present resolució, que seran d'obligat compliment.  
  
Segon  
1. L'àmbit del projecte està restringit a la parcel·la 103 del polígon 18 de Sant Mateu.  
2. Perímetre d'explotació: S'estableix una franja de seguretat que no podrà excavar-se la parcel·la, que tindrà les següents amplàries mínimes segons les zones:  
- 20 metres a partir de la línia que forma el marge del riu.  
- 5 metres des de la vora del camí que discorre pel límit sud de la parcel·la.  
- 5 metres des de les parcel·les confrontants.  
3. El pendent dels talussos de restauració serà, com a màxim, de 35° amb l'horitzontal en tots els límits.  
4. Per a la integració paisatgística de l'explotació, en la franja de 20 m que quedarà sense explotar a partir de la línia que forma el marge de la rambla, es plantaran exemplars d'espècies forestals arbòries en formació de bosquetes.  
5. S'ampliarà el pressupost del pla de restauració, que inclourà els exemplars arboris i arbustius forestals corresponents a la revegetació dels talussos, així com la formació de bosquetes en la mota de separació amb la rambla.  
6. Es reformularà el sistema de correcció hidrològica. Sense perjudici que la plaça de pedrera tinga pendent continu cap a la cantonada nord-est per a desguassar a la rambla, en arribar a aquest punt, es desviaran les aigües cap als 2 laterals de l'accés, amb sengles cunetes a banda i banda d'aquell, que finalitzen en 2 dissipadors d'energia.  
7. El manteniment de tota la maquinària emprada en l'explotació, excavadores i camions, es realitzarà en taller extern autoritzat. Qualsevol fugida que es produïra en els fluids de la maquinària es recollirà en envasos adequats i serà retirada per gestor autoritzat.  
8. La classificació de l'activitat en el grup C segons l'annex del ?Reial decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació?, obliga a la notificació prevista en l'article 13.3 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
9. Sin perjudici de les disposicions del programa de vigilància ambiental proposat, s'hi inclourà la comprovació periòdica de l'estat del jalonament perimetral per a evitar afeccions fora del perímetre d'explotació establit en el punt 2.  
La documentació derivada del desenvolupament del programa de vigilància ambiental romandrà a la disposició de l'autoritat ambiental competent.  
10. Hauran de disposar-se tauletes al voltant de l'explotació per a advertir els caçadors de l'existència d'una zona de seguretat en l'espai cinegètic CS10017.  
Tal com indica l'article 39.4 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana, queda prohibit tant l'ocupació com la tinença d'armes carregades en les zones de seguretat, així com disparar cap a elles quan els projectils puguen aconseguir-les.  
11. Qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica es comunicarà immediatament a l'administració competent, paralitzant l'activitat fins a la determinació de les mesures a adoptar.  
12. Les condicions de la present declaració d'impacte ambiental, podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre, d'avaluació ambiental.  
13. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental, vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, tot aplicant el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no cal interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la citada Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
València, 17 de juny de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor».  
  
València, 11 de juliol de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8605, del 02-08-2019 (2019/7481)

RESOLUCIÓN de 11 de julio de 2019 de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 44/16-AIA Sant Mateu.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8605

Fecha DOGV
:   02-08-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/7481

CVE


Fecha del documento
:   11-07-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Sant Mateu](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 11 de julio de 2019 de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 44/16-AIA Sant Mateu. [2019/7481]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 44/16-AIA Sant Mateu.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 44/16-AIA.  
Título: Explotación de recursos de la sección A) ?La Verdosa?.  
Promotor: José Vicente Jovaní Beltrán.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón.  
Ref. órgano sustantivo: MIEXPA/2013/2/12.  
Localización: Parcela 103 del polígono 18. Término municipal de Sant Mateu (Castellón).  
  
Descripción del proyecto.  
1º Objeto del proyecto:  
El objeto del proyecto es la solicitud de autorización, de acuerdo con la Ley 22/1973, de minas, de una explotación de recursos de la sección A en el término municipal de Sant Mateu (Castellón).  
2º Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada.  
Se trata de una explotación minera cuyo fin es suministrar materia prima a una planta de tratamiento de áridos que el promotor posee en el término municipal de Xert (Castellón).  
La explotación se localiza en la ribera sur de la Rambla Cervera, en la parcela 103 del polígono 18 del término municipal de San Mateu, que, según datos de la gerencia catastral tiene una superficie de 23.998 m². La parcela estaba destinada originalmente al cultivo del olivo.  
Según toda la documentación técnica, el acceso a la parcela se realiza desde un camino rural con firme provisto de riego asfáltico, de trazado más o menos paralelo a la Rambla Cervera, al que se accede desde la carretera CV-132 en dirección Sant Mateu y Castellón.  
El arranque del mineral beneficiable, por su escasa cohesión, se realizará con medios mecánicos, es decir con retroexcavadora o con pala frontal sobre neumáticos. El producto se cargará en camiones bañera y se trasladará a la planta de tratamiento citada.  
El número de personas que trabajarán normalmente en la actividad se estima en:  
- Palista de retroexcavadora.  
- Palista de pala frontal.  
- Y encargado de labores y responsable de seguridad.  
- Además de dos conductores de camiones.  
La parcela afectada, estaba destinada al cultivo del olivo. Tras la actuación, se pretende retornar la parcela al uso original.  
La excavación se inicia en el límite NE de la parcela, avanzando el frente hacia el límite SE, continuando por el cuadrante NO y finalizando en el límite SO, junto al acceso en el camino.  
El volumen de mineral disponible en la parcela se estima en 180.000 m³. Con una producción anual de 20.000 m³, se considera una vida útil de la explotación de 9 años.  
La explotación se realizará en un único banco, de unos 8 m de desnivel, con pendiente propuesta de 60º con la horizontal.  
La restauración del hueco minero generado se conformará en un sólo bancal, con taludes laterales en las medianeras y en la mota de separación con el cauce. La plataforma resultante se dejará lo más horizontal posible, con una ligera pendiente hacia la esquina nordeste de la parcela, para desagüe natural en la rambla.  
Como no se produce relleno del hueco, no se importa material externo a la explotación. Únicamente se utiliza la poca tierra vegetal reservada para su extendido previo a la revegetación.  
  
Tramitación administrativa.  
El expediente se inicia el 25 de abril de 2016, con la remisión, por el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón, de la documentación técnica en formato digital, así como el resultado del trámite de información pública e informes sectoriales.  
El 16 de mayo de 2016 se comunica al Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón la petición de informes sectoriales necesarios para el procedimiento de evaluación de impacto ambiental del proyecto, y se solicita la remisión del certificado de compatibilidad urbanística de la actividad.  
El 6 de julio de 2016, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón remite el certificado requerido.  
El 9 de diciembre de 2016, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón solicita emisión de declaración de impacto ambiental.  
El 14 de marzo de 2017 se remiten al Servicio Territorial Industria y Energía los informes recabados, y en base al contenido de los mismos y al análisis de la documentación, se requiere modificación de determinados aspectos técnicos del proyecto. Con la misma fecha, se da traslado del informe al promotor.  
Por otra parte, el 10 de julio de 2017, se recibe escrito del Ayuntamiento de Sant Mateu, adjuntando documentación técnica del proyecto y resultado de trámite de información pública.  
El 11 de julio de 2017, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón remite cd con documentación complementaria.  
El 24 de julio de 2017 se comunica al Ayuntamiento de Sant Mateu que la actividad se evaluará dentro del procedimiento sustantivo, tramitado por el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón, y se solicita que realicen las consideraciones que estimen oportunas.  
El 13 de diciembre de 2017, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón solicita emisión de declaración de impacto ambiental.  
El 11 de abril de 2018, Confederación Hidrográfica del Júcar remite resolución de autorización de extracción de áridos en zona de policía de la rambla Cervera.  
El 19 de julio de 2018, el Ayuntamiento de Sant Mateu solicita emisión de declaración de impacto ambiental.  
El 14 de septiembre de 2018, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón solicita emisión de declaración de impacto ambiental.  
El 23 de noviembre de 2018 se remite informe al Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón señalando los incumplimientos en los requerimientos previos y trasladando informes recibidos.  
El 15 de marzo de 2019, se reciben, directamente por el promotor, alegaciones relativas a los requerimientos, adjuntando copia de documentación con sello de registro de entrada en el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón de 4 de abril de 2017. Dicha documentación da contestación a los requerimientos, y aunque no ha sido remitida por el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón, con el fin de no prolongar más el procedimiento, se da por recibida el 15 de marzo de 2019.  
El 14 de mayo de 2019, se recibe nueva solicitud del ayuntamiento de Sant Mateu de emisión de declaración de impacto ambiental.  
Por último, el 10 de junio de 2019, el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje remite informe relativo a la explotación.  
  
Información pública.  
El Servicio Territorial de Energía de Castellón, de la Consellería de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, sometió el expediente a información pública durante un plazo de 30 días hábiles y lo anunció en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana nº 7646, de 29 de octubre de 2015.  
El jefe del Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón, en fecha 18 de abril de 2016, certifica que durante dicho plazo no se presentaron alegaciones.  
  
Consultas a administraciones e informes recibidos.  
En el expediente se han considerado tanto los informes remitidos por el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón, como los solicitados por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental en atención a las posibles afecciones detectadas.  
a) Informe de la Dirección General de Cultura (18 de diciembre de 2013).  
El informe, que alude a las parcelas 100, 102 y 103 del polígono 18 de Sant Mateu, indica que no existe afección al patrimonio cultural en ninguna de sus manifestaciones. Se informa favorablemente la actuación.  
b) Informe del Servicio de Vida Silvestre (26 de mayo de 2016).  
Se indica que el proyecto se localiza fuera de los espacios de la Red Natura 2000, por lo que no se requiere emitir valoracion preliminar de repercusiones a dicha red.  
Asimismo, la actuación no se localiza en el ámbito de microrreservas de flora, reservas de fauna o hábitats protegidos, aunque aguas abajo, en la Rambla de Cervera, se encuentra la microrreserva de flora Pont de la Jana.  
Además, consultado el banco de datos de biodiversidad de la Comunitat Valenciana, en la cuadrícula UTM1x1 correspondiente al emplazamiento del proyecto no se ha identificado hábitats ni especies protegidas.  
El Servicio de Vida Silvestre considera que el proyecto no causará afecciones negativas a hábitats ni a especies protegidas.  
c) Informe del Servicio de Ordenación del Territorio (26 de mayo de 2016).  
El informe señala que la parcela linda directamente con la Rambla de Cervera y que la afección de peligrosidad de inundación, se ajusta sensiblemente al propio cauce.  
Del informe se extrae que la actividad de extracción de áridos no está expresamente prohibida en el suelo no urbanizable afectado por peligrosidad de inundación, que no prevé la implantación de instalaciones industriales en la parcela, y que, en el estado inicial, la parcela no está afectada por peligrosidad de inundación, con las reservas respecto a la escala de la cartografía de inundabilidad disponible por lo que la actuación propuesta es compatible con la normativa del Patricova.  
El informe señala que la excavación respecto al terreno circundante en una profundidad de unos 8 m, en la que se mantiene el nivel de parcela tras la restauración, se sitúa a una cota inferior a la Rambla de Cervera.  
La documentación aportada señala que se ejecutará una mota de tierra con los materiales extraídos de la propia parcela, en el linde con la rambla. Se considera que una mota de tierra no tiene la consistencia suficiente para contener una posible avenida en la Rambla de Cervera, lo que, unido al hecho de que la plataforma final queda a una cota inferior a la cota del fondo de la rambla, provocaría la inundación completa de la parcela, con varios metros de calado.  
d) Resolución de la Confederación Hidrográfica del Júcar (recibida 11 de abril de 2018).  
Autorizando la extracción de áridos en la zona de policía de la Rambla Cervera, en la parcela 103 del polígono 18 de Sant Mateu, solicitada por el promotor.  
La autorización de extracción queda vinculada a determinados condicionantes, entre los cuales se indican textualmente:  
?3. (?) Se dejará, a partir de la línea que forma la margen del río, y dentro del terreno de propiedad particular, como mínimo una franja de 20 metros sin excavar. El autorizado se hará responsable de todos los posibles daños que se puedan causar al cauce del río por él o por terceras personas, en la confrontación de su finca con el cauce.que se deben respetar 20 m desde el margen de la rambla.  
4. La separación entre las parcelas limítrofes y la zona de extracción debe ser tal que se impidan los perjuicios a aquéllas por el agua que de cualquier modo pueda acceder a la zona de extracción. Para ello se dejará sin excavar, como mínimo, una franja de 5 metros de anchura en los terrenos donde se realiza la extracción.-  
e) Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje (4 de junio de 2019).  
En un informe inicial se indica que la actividad se sitúa en el paisaje de relevancia regional ?PRR 8, entorno de San Mateu, Tírig y la Salzadella- y que, aun siendo de pequeña escala, tendrá incidencia en el paisaje descrito y en la infraestructura verde del territorio, por lo que se considera necesaria la elaboración de un estudio de integración pisajística, que deberá tener el contenido del anexo II de la LOTUP.  
Recibido el estudio de integración paisajística, el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje emite informe favorable, condicionado al cumplimiento de las medidas de integración incluidas en el documento, que se resumen en:  
- Restauración geomorfológica mediante la creación de una plataforma y taludes perimetrales que permitan la revegetación y con pendiente adecuada para evitar procesos erosivos, y almacenamiento y gestión del suelo edáfico, para su posterior recolocación en la zona a restaurar.  
- Revegetación de los taludes con especies forestales, y de la plataforma con olivos.  
Además, con el fin de minimizar la afección sobre el PRR afectado, y en concreto sobre uno de sus principales elementos a escala supramunicipal como es la Rambla de Cervera, se considera necesario aplicar como medida de integración paisajística adicional, el retranqueo de la explotación respecto del cauce de la rambla y la plantación de arbolado de tipo forestal en formación de bosquetes en esa zona de la parcela comprendida entre el hueco de explotación y la rambla. Esta plantación deberá ejecutarse de manera que opere como medida de integración paisajística ya en la fase de funcionamiento de la actividad.  
f) Informe del Servicio de Caza y Pesca (10 de febrero de 2016).  
Se indica que el proyecto es compatible con la mayor parte de la superficie del espacio cinegético CS10017, si bien se debe tener en cuenta los siguientes aspectos sin perjuicio de que el titular de la explotación solicite la declaración expresa de seguridad según el artículo 39 de la ley de caza.  
- El propietario de los terrenos puede solicitar la segregación de la superficie dentro del coto, sin que ello afecte a la condición de espacio cinegético de todo el coto CS10017.  
- Sería necesario poner tablillas alrededor de la explotación para advertir a los cazadores de la existencia de una zona de seguridad.  
- A la resolución del expediente se debería añadir expresamente la consideración de lo que dispone el artículo 39 de la ley de caza.  
  
Consideraciones ambientales.  
1º Emplazamiento del proyecto.  
La explotación minera se desarrollará en la parcela 103 del polígono 18 de la localidad de Sant Mateu.  
De acuerdo con certificado del arquitecto municipal con el visto bueno del secretario del ayuntamiento, de 9 de abril de 2014, el suelo sobre el que se pretende desarrollar la actividad extractiva está clasificado en el planeamiento vigente de Sant Mateu como suelo no urbanizable sin protección. El emplazamiento propuesto se considera compatible con el planeamiento vigente una vez aprobada la DIC de la actividad.  
Contrastada la ubicación propuesta para la actividad con la cartografía disponible en la Consellería de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, se observa que:  
- La parcela objeto de explotación linda con la Rambla Cervera, cauce público.  
- La ubicación propuesta para la gravera está dentro del ámbito del espacio cinegético CS-10017, correspondiente a coto deportivo.  
- El emplazamiento linda con el hábitat 1:50.000 número 137471.  
- Asimismo, aguas abajo de la localización del proyecto se encuentra la microrreserva de fauna Pont de la Jana.  
- Por otra parte, el emplazamiento de la actividad linda con zona afectada por peligrosidad de nivel 1 según el vigente PATRICOVA.  
- La ubicación del proyecto no afecta a vías pecuarias, espacios de la Red Natura 2000, ni a ningún otro tipo de espacio natural protegido con las salvedades mencionadas.  
2º Consideraciones relacionadas con la actividad a desarrollar.  
a) Morfología de la explotación y restauración.  
La gravera se plantea como una excavación continua de toda la parcela catastral, de aproximadamente 8 m de desnivel con el terreno circundante, en la que se mantiene el nivel de parcela tras la restauración.  
El Servicio de Evaluación Ambiental planteó diversas objeciones a la morfología propuesta, siendo las principales:  
1. La inmediatez con la Rambla de Cervera, y la morfología planteada generaban incertidumbre sobre la capacidad de la mota de tierra de separación con la rambla para contener una posible avenida ante periodos de precipitaciones torrenciales. Así, se requería mayor separación de la rambla.  
2. Se consideraba inadmisible la excavación por debajo del nivel de la rambla.  
3. La pendiente de taludes propuesta para salvar el desnivel existente entre la parcela excavada y el terreno circundante, era excesiva.  
El promotor planteaba taludes de explotación de 60º con la horizontal y argumentaba que los márgenes de la rambla presentan pendientes con mayor inclinación, por lo que la pendiente propuesta no presenta problemas de estabilidad.  
Para la morfología de restauración, el titular proponía taludes con pendiente entre 45º y 36º con la horizontal, excesiva para garantizar la viabilidad de la revegetación, y muy comprometida respecto a la erosión hídrica. Además, el reperfilado de los taludes se proponía mediante adición de material reservado previamente, por lo que la cementación interna de los materiales a la que aludía la documentación del promotor no existía.  
Por otra parte, la rambla no constituye un modelo del comportamiento de los taludes de la parcela tras la restauración, pues el material que conforma los laterales de la rambla está cohesionado tras el paso del tiempo, mientras que los taludes de restauración se conformarán por la adición de material en superficie, que carece de dicha cohesión.  
En definitiva, se exigió modificar la documentación técnica, estableciendo una pendiente máxima de talud final de 35º respecto de la horizontal.  
4.- Debía garantizarse la seguridad del camino que linda por el sur con la gravera. Las pendientes de los taludes comprometen la estabilidad de dicho camino, suponiendo un riesgo para el tránsito por el mismo. No sólo eso, sino que un vehículo que circulara por el camino y eventualmente se saliera del firme, podría caer por el terraplén generado con un desnivel de 8 m.  
Según el texto de la documentación técnica, en los límites de medianería, se disponía una franja de 3 m en la que se realizaría un cordón de seguridad, a partir de la cual se dejaría un talud de 30º. Sin embargo, esta franja de seguridad no se reflejaba en los planos, en los que el límite de la explotación se ajustaba claramente al parcelario.  
Este ámbito de explotación coincidente con el linde de la parcela resultaba inadmisible. Así, se señaló al promotor que en la definición del perímetro de explotación:  
- En relación a la rambla, debía respetarse, al menos, la zona de servidumbre, reflejándolo en los planos topográficos y en los perfiles.  
- Respecto al camino, debía dejarse una franja de seguridad mínima de 5 m desde el borde del camino.  
- Por último, la excavación debía dejar una franja de 2 m respecto del linde de la parcela con las parcelas limítrofes.  
Posteriormente, de los condicionantes de la autorización de extracción de áridos de la Confederación Hidrográfica del Júcar, se desprendía que las franjas de seguridad debían ser incluso más amplias. De acuerdo con el organismo de cuenca, debe respetarse una franja sin excavar de 20 metros respecto a la margen del río, y de 5 metros respecto de las parcelas limítrofes.  
b) Acceso a la explotación.  
La documentación indicaba que la gravera se alcanza a través del camino que linda por el sur con la parcela. Del avance de excavación propuesto, se deducía que, durante toda la vida útil de la gravera, el acceso a la misma se realiza a través del camino, siendo la última fase en explotar y restaurar colindante con el mismo.  
Sin embargo, la topografía final de restauración refleja todo el margen con el camino en talud hacia la plaza restaurada, con una pendiente que imposibilita la entrada a la plaza. El único acceso practicable que se mantiene a la plaza cultivada con olivos es la vía de desagüe que da a la rambla. En consecuencia, se entendía que, en contra de lo que indicaba la documentación técnica, se pretendía acceder a la parcela a través de la rambla. De hecho, la morfología de la explotación y las fotografías aéreas reflejaban que el acceso a la parcela siempre se había realizado a través de la rambla.  
Así, se requirió del promotor que concretara el acceso a la explotación durante su vida útil y el cultivo posterior.  
En la documentación aportada en fecha posterior, no se aclaraba el acceso a la explotación, por lo que se reiteró al promotor que subsanara este aspecto.  
Finalmente, en las alegaciones adjuntas al escrito recibido en marzo de 2019, el promotor señala, textualmente: ?El camino de Morella, que limita por el sur la parcela, es un camino de uso agrícola y su pavimento no está contruido para soportar cargas como la que supone un camión de transporte don 40 tn sobre sus ruedas; admite vehículos agrícolas y turismos, tanto por las características de su firme, como de su trazado; el acceso normal de máquinas y vehículos de transporte del mineral, se hará por el propio cauce de la Rambla, donde existe un camino que incluso tiene su propio paso, por debajo de la Carretera Sant Mateu-Xert (CV-132)?.  
Sorprende que el promotor argumente que el camino no es adecuado para el acceso a la explotación cuando es su propia documentación técnica la que proponía dicho camino. No obstante, se considera que puede accederse a la explotación a través de la rambla, sin perjuicio de que sigue siendo prioritario mantener la estabilidad del camino.  
c) Posible vinculación a la actividad de diversas parcelas del polígono 9 del municipio de Xert.  
A partir de fotografías aéreas disponibles en diversos visores, se deducía que hay una zona, al norte de la rambla de Cervera enfrente de la gravera, en la que se acopiaba material procedente de explotación. Aparentemente, se producía tránsito entre la gravera y esta zona a través de la rambla, por lo que se requirió al promotor que confirmara si efectivamente se almacenaba material en la zona al norte de la rambla, en cuyo caso, la superficie en la que se producía ese acopio (parcelas 223, 224 y 225 del polígono 9 de Xert) y la actividad en ella desarrollada debía vincularse a la explotación, y por tanto, incluirse en la evaluación de impacto ambiental.  
Dado que no se aclaraba este aspecto en comunicaciones posteriores, se reiteró el requerimiento.  
Finalmente, en las alegaciones recibidas en marzo de 2019, el promotor declara que las parcelas existentes al norte de la rambla no tienen relación alguna con su proyecto, por lo que la presente resolución se refiere exclusivamente a la actividad extractiva a desarrollar en la parcela 103 del polígono 18.  
d) Desmantelamiento de instalaciones.  
El texto de la documentación técnica indicaba, respecto a una pequeña masía existente en la parcela, que acogería las instalaciones higiénico-sanitarias, vestuario, comedor, (?) y que no estaba previsto desmantelarla, dejando un macizo de protección a su alrededor que se ampliaría en la restauración definitiva de la finca. Dicha afirmación se contradecía con la creación de una plaza continua de cultivo de olivar, así como con los planos aportados, que evidenciaban la desaparición del montículo sobre el que se enclava la masía.  
Se solicitó al promotor que determinara el destino final de la edificación y la topografía resultante.  
En la siguiente documentación, no se aludía a la edificación, por ello, en noviembre de 2018 se reiteró el requerimiento. Finalmente, en las alegaciones recibidas el 15 de marzo de 2019 el promotor indica textualmente que ?la caseta (Masía) existente, se conservará durante toda la fase de explotación (o hasta que el propietario se canse de ella) y, sus ruinas podrán servir como relleno para el reperfilado de taludes y plataforma basal?.  
Se entiende que la edificación será demolida.  
e) Vegetación.  
La explotación minera conlleva la eliminación de los olivos existentes en la parcela. El plan de restauración propone la recuperación del cultivo del olivo en la parcela. En la plaza de cantera se plantarán olivos en marco regular de 6 m x 6 m (278 árboles/ha).  
En los taludes se propone la revegetación con especies forestales, tanto arbóreas (pino carrasco y enebro), como arbustivas (coscoja, lentisco, aladierno, romero, [?]) y herbáceas (gramíneas y leguminosas). En los planos correspondientes, se refleja esta propuesta.  
Sin embargo, aunque en el presupuesto se incluyen los precios correspondientes a arbóreos y arbustivos, las mediciones, y el presupuesto de ejecución material, se limitan a la revegetación con especies herbáceas, por lo que no queda garantizada la aplicación de dichas medidas, debiendo ampliar el presupuesto a la totalidad de las medidas propuestas en el plan de restauración.  
En todo caso, se considera necesario el tendido del talud resultante, pues un talud de pendiente tan pronunciada no sólo imposibilitaría el arraigo de la vegetación, sino que compromete la propia estabilidad del talud.  
f) Paisaje.  
En su informe, el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, establece como condicionantes, de carácter vinculante según lo establecido en la LOTUP:  
- Restauración geomorfológica mediante la creación de una plataforma y taludes perimetrales que permitan la revegetación, con pendiente adecuada para evitar procesos erosivos, y gestión del suelo edáfico, que será almacenado, gestionado y posteriormente recolocado en la zona a restaurar.  
- Revegetación de los taludes con arbolado de tipo forestal, arbustos y herbáceas, y de la plataforma con olivos. Los taludes deberán tener una pendiente tal que permita el adecuado crecimiento de las especies vegetales propuestas.  
- Retranqueo de la explotación respecto del cauce de la rambla y plantación de arbolado forestal en formación de bosquetes en esa zona de la parcela comprendida entre el hueco de explotación y la rambla. Esta plantación deberá ejecutarse de manera que opere como medida de integración paisajística ya en la fase de funcionamiento de la actividad.  
Los dos primeros condicionantes se refieren a las propias medidas de integración propuestas por el promotor en su estudio de integración paisajística, acorde con el resto de la documentación técnica, sobre las que ya se han señalado las consideraciones pertinentes.  
En cuanto al tercer condicionante, aunque el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje no fija la distancia de retranqueo respecto del cauce, se considera suficiente la anchura de 20 m indicada por la Confederación Hidrográfica del Júcar en su concesión de extracción de áridos. Las especies a plantar deberán ser las indicadas en el propio plan de restauración y en el estudio de integración paisajística.  
g) Afección a la atmósfera:  
g.1) Emisión de partículas:  
La actividad extractiva genera un importante incremento de partículas sólidas en suspensión, así como gases de combustión procedentes del funcionamiento de la maquinaria y el tránsito de vehículos.  
En este sentido, la minería no energética está contemplada en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, actualizado por el Real Decreto 100/2011, de 28 de enero.  
La documentación indica que la capacidad productiva de la actividad es de 20.000 m³/año, que para una densidad de 1'4-1'7 t/m³ supone una producción anual aproximada de 30.000 t. Según esa capacidad productiva y el emplazamiento de la explotación, la actividad se encuentra clasificada en el grupo C de dicho catálogo, con el código 04 06 16 02: Actividad primaria de minería no energética que conlleva la extracción o tratamiento de productos minerales cuando la capacidad es <= 200.000 tn/año siempre que la instalación no se encuentre a menos de 500 m de un núcleo de población.  
La inclusión de la actividad en el grupo C del catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera obliga a su titular a la notificación prevista en el artículo 13.3 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera.  
El estudio de impacto ambiental indica, como medidas preventivas para evitar la emisión de partículas el riego regular de los viales de acceso y plaza de explotación y el transporte de los materiales con la caja cerrada o cubierta con lona.  
Además, el programa de vigilancia ambiental contempla el control semestral de las emisiones de partículas durante los dos primeros años.  
Las medidas preventivas y correctoras propuestas para evitar la emisión de partículas se consideran, en principio, adecuadas y suficientes.  
g.2) Producción de ruido.  
La gravera genera ruido, tanto en la extracción de material, como en su carga y transporte. El horario de actividad se desarrolla en franja diurna de 8:00 a 22:00.  
La documentación incluye un estudio acústico en el que se justifica que, para la situación más desfavorable de maquinaria trabajando simultáneamente, y dada la distancia a las viviendas más próximas, no se alcanzan los máximos niveles sonoros admisibles por la legislación vigente.  
Por otra parte, el estudio de impacto ambiental contempla como medidas preventivas restringir el transporte del material a horario diurno y limitar la velocidad de los camiones. Se considera justificado que la actividad no supondrá contaminación acústica.  
h) Contaminación de suelos y aguas. Mantenimiento de maquinaria y gestión de residuos.  
La posible contaminación de suelos y aguas se debe, por una parte, al ocasional arrastre de sedimentos por el agua de escorrentía que aumentaría la turbidez de las aguas, y por otra, a fugas de fluidos procedentes de vehículos y maquinaria.  
En cuanto al arrastre de sedimentos, la morfología de la explotación con una única salida de aguas en la que se ubica un sistema de disipación de energía supone que el agua de escorrentía generada en la explotación y que desagua en la Rambla Cervera no incremente la turbidez de las aguas del cauce.  
Sin embargo, existe incompatibilidad entre el acceso a la explotación y la ubicación del disipador de energía. En la última documentación aportada, el titular manifiesta que el acceso a la explotación se realizará a través de la propia rambla. Esto supone que la única entrada a la explotación, y tras la restauración al cultivo del olivar, a través de la rambla, quedaría imposibilitada por la propia medida preventiva.  
Se debe reformular el sistema de corrección hidrológica. Sin perjuicio de que la plaza de cantera tenga una pendiente hacia la esquina nordeste, al llegar a este punto, se deberán desviar las aguas hacia los 2 laterales del acceso, con sendas cunetas a ambos lados del mismo que finalicen en 2 disipadores de energía. De esta forma, el acceso a la explotación se mantiene libre, conservando la medida preventiva contra la turbidez de las aguas.  
Respecto a la contaminación por vertidos eventuales de fluidos, el programa de vigilancia ambiental menciona el control periódico en la gestión de las tareas de mantenimiento de maquinaria y camiones, realizándose si fuere necesario, en el exterior de las instalaciones. Si en algún momento del proceso los equipos que por su naturaleza no puedan realizar sus vertidos líquidos en instalaciones adecuadas, serán recogidos en envases específicos por tipología de residuos y enviados a los centros de tratamiento autorizados.  
A este respecto, se considera que se debe realizar todo el mantenimiento de la maquinaria empleada en la actividad en taller autorizado.  
3º Programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental incluye el preceptivo programa de vigilancia ambiental, en relación a los siguientes aspectos:  
- Cumplimiento de medidas recogidas en el proyecto y EIA.  
- Afecciones a la atmósfera.  
- Vertidos potencialmente contaminantes.  
- Afecciones paisajísticas.  
- Niveles sonoros.  
- Cumplimiento del proyecto de restauración, en cuanto a fases, volúmenes, altura y pendiente de bancos, adecuación de especies, (?).  
- Correcto desarrollo de las obras de drenaje.  
- Control sobre la aparición de vertederos incontrolados.  
Con el fin de garantizar que no se invaden las franjas de seguridad señaladas en otros apartados, deberá jalonarse el perímetro de la explotación, e introducirse en el PVA su revisión periódica para evitar que accidentalmente se invada esta zona.  
La documentación derivada del desarrollo del programa de vigilancia ambiental debe permanecer a disposición de la autoridad ambiental competente.  
  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 4º del epígrafe 2, del anexo I, de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptivo someter la actividad al trámite de evaluación de impacto ambiental ordinaria, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 7.1.a de la citada ley.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental atribuye al órgano ambiental la competencia en el análisis técnico de los expedientes de evaluación ambiental y en la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural (modificado por los Decretos 80/2016, 73/2017 y 181/2018, del Consell), atribuye a la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
  
Resolución  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación de recursos de la sección A) ?La Verdosa?, promovido por José Vicente Jovaní Beltrán, ubicado en la parcela 103 del polígono 18 del término municipal de Sant Mateu (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, el plan de restauración y subsanación de deficiencias aportada el 15 de marzo de 2019, en todo aquello que no contradiga los condicionantes del punto segundo de la presente resolución, que serán de obligado cumplimiento.  
  
Segundo  
1. El ámbito del proyecto está restringido a la parcela 103 del polígono 18 de Sant Mateu.  
2. Perímetro de explotación: Se establece una franja de seguridad que no podrá excavarse en la parcela, que tendrá las siguientes anchuras mínimas según las zonas:  
- 20 metros a partir de la línea que forma la margen del río.  
- 5 metros desde el borde del camino que discurre por el linde sur de la parcela.  
- 5 metros desde las parcelas colindantes.  
3. La pendiente de los taludes de restauración será, como máximo, de 35º con la horizontal en todos los lindes.  
4. Para la integración paisajística de la explotación, en la franja de 20 m que quedará sin explotar a partir de la línea que forma la margen de la rambla, se plantarán ejemplares de especies forestales arbóreas en formación de bosquetes.  
5. Se ampliará el presupuesto del plan de restauración, que incluirá los ejemplares arbóreos y arbustivos forestales correspondientes a la revegetación de los taludes, así como la formación de bosquetes en la mota de separación con la rambla.  
6. Se reformulará el sistema de corrección hidrológica. Sin perjuicio de que la plaza de cantera tenga pendiente continua hacia la esquina nordeste para desaguar a la rambla, al llegar a este punto, se desviarán las aguas hacia los 2 laterales del acceso, con sendas cunetas a ambos lados del mismo que finalicen en 2 disipadores de energía.  
7. El mantenimiento de toda la maquinaria empleada en la explotación, excavadoras y camiones, se realizará en taller externo autorizado. Cualquier fuga que se produjera en los fluidos de la maquinaria se recogerá en envases adecuados y será retirada por gestor autorizado.  
8. La clasificación de la actividad en el grupo C según el anexo del ?Real Decreto 100/2011, de 28 de enero, por el que se actualiza el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera y se establecen las disposiciones básicas para su aplicación?, obliga a la notificación prevista en el artículo 13.3 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera.  
9. Sin perjuicio de las disposiciones del programa de vigilancia ambiental propuesto, se incluirá en el mismo la comprobación periódica del estado del jalonamiento perimetral para evitar afecciones fuera del perímetro de explotación establecido en el punto 2.  
La documentación derivada del desarrollo del programa de vigilancia ambiental permanecerá a disposición de la autoridad ambiental competente.  
10. Deberán disponerse tablillas alrededor de la explotación para advertir a los cazadores de la existencia de una zona de seguridad en el espacio cinegético CS10017.  
Tal como indica el artículo 39.4 de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de caza de la Comunitat Valenciana, queda prohibido tanto el empleo como la tenencia de armas cargadas en las zonas de seguridad, así como disparar hacia ellas cuando los proyectiles puedan alcanzarlas.  
11. Cualquier hallazgo de índole arqueológica o paleontológica se comunicará de inmediato a la administración competente, paralizando la actividad hasta la determinación de las medidas a adoptar.  
12. Las condiciones de la presente declaración de impacto ambiental podrán modificarse cuando concurra cualquiera de las circunstancias previstas en el artículo 44 de la Ley 21/2013, de 9 diciembre, de evaluación ambiental.  
13. Cualquier modificación del proyecto será objeto de evaluación ambiental cuando sea un supuesto exigido por la normativa sectorial de evaluación ambiental vigente en el ámbito de la Comunitat Valenciana, aplicando el procedimiento de evaluación de impacto ambiental previsto en la misma.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
  
Valencia, 17 de junio de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
Valencia, 11 de julio de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML