Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4927, del 19-01-2005 (2005/88)

Informació pública de la retaxació de càrregues del programa d'actuació integrada de la unitat d'execució 13.E. 46-00.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4927

Data del DOGV
:   19-01-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2005/88

CVE


Data del document


Organisme emissor
:   Ajuntament de Sagunt

Tipus de document
:   Anunci

Informació pública de la retaxació de càrregues del programa d'actuació integrada de la unitat d'execució 13.E. 46-00. [2005/S88]
  
Per la present, us comuniquem que per resolució del regidor delegat d'Urbanisme número 433, de data 24 de novembre de 2004:
  
Informació pública retaxació de càrregues del programa d'actuació integrada de la unitat d'execució13. E. 46-00.
  
Atés que en data 23 de juny de 2004, per part de l'entitat Edival, SA, agent urbanitzador de la unitat d'execució número 13, es representa escrit en el que assenyala la producció d'una sèrie d'enfonsaments de terrenys dins de l'àmbit.
  
En este escrit s'assenyalava també que la reposició dels elements de l'obra urbanitzadora, que estos enfonsaments han provocat ascendixen a un determinat import i sol·liciten en eixe sentit una retaxació del pressupost del programa d'actuació integrada per a previndre eixes partides i poder articular la seua exigència de cobrament als propietaris.
  
Atés que per part dels servicis tècnics municipals, en l'informe de data 17 de novembre de 2004 assenyalen el següent:
  
«S'emet el present informe amb motiu dels enfonsaments produïts en la unitat d'actuació 13 del Pla General d'Ordenació Urbana de Sagunt, en vistes a:
  
1) Aclarir els successos succeïts, fets que els van motivar i solució tècnica aplicada.
  
2) Determinar la previsibilitat d'estos.
  
Respecte d'això, obra en expedient la següent documentació amb número de registre d'entrada 26.954 de data 24 de juny de 2004:
  
1) Memòria valorada sobre els enfonsaments del sòl produïts en les obres d'urbanització en la unitat d'execució 13.
  
2) Annex número 1. Reportatge fotogràfic.
  
3) Annex número 2. Actes dels assajos de plaques de càrrega.
  
4) Annex número 3. Actes dels assajos realitzats per GIA.
  
5) Annex número 4. Actes dels assajos realitzats per GIA.
  
6) Informe sobre els enfonsaments del sòl produïts en les obres d'urbanització.
  
7) Estudi del subsòl per tomografies de georradar. Determinació d'estrats i buits.
  
8) Annex número 7. Plànols.
  
9) Annex número 8. Valoració econòmica.
  
Igualment hi ha documentació presentada en registre d'entrada amb data 19 d'octubre de 2004, amb número de registre d'entrada 51.683 que consistix en la valoració de l'obres de reparació del enfonsament del sòl de les obres d'urbanització de la unitat d'execució 13 i de dossier fotogràfic per a retaxació de càrregues d'urbanització i en data 26 d'octubre de 2004 i amb número de registre d'entrada 53.426 s'adopta un altre modificat del pressupost sobre els enfonsaments del sòl per les obres d'urbanització de la unitat d'execució 13.
  
A la vista de tot això s'informa:
  
Els processos d'enfonsaments es van iniciar a partir del dia 26 de març de 2004, quan les obres estaven pràcticament finalitzades amb motiu de les pluges que es van produir.
  
A la vista d'estes, es determina per part d'estos servicis tècnics la necessitat d'esbrinar la causa d'estos i donar les solucions oportunes perquè tals danys no es tornen a produir en el futur. De la mateixa manera s'hauria de determinar si la dita causa era produïda a errors en l'execució o a causes imputables al ferm.
  
En vistes a ratificar o descartar les primeres se'ls indica que es realitze una prova de càrrega dels ferms executats a la plaça, així com una prova d'estanquitat en la xarxa de pluvials que la travessa. De la mateixa manera, la direcció facultativa de l'obra decidix realitzar una sèrie de proves així com la retirada d'elements de la zona afectada per a impedir el seu deteriorament.
  
Després d'inspeccions oculars realitzades a les proves, prova de càrrega i d'estanquitat realitzades, i recollida de dades referents a la zona (estudis geotècnics en solars adjacents), els enginyers-professors de l'Escola Tècnica Superior d'Enginyers de Camins, Canals i Ports catedràtics de la Universitat Politècnica de València emeten un informe i descarten la possibilitat d'error constructiu, i determinen les següents probabilitats de les causes que han determinat els enfonsaments:
  
- Cap probabilitat en: construcció; assentament de terres vegetals.
  
- Pràcticament cap: capacitat portant del terreny; consolidació; col·lapse de buits creats per dissolució.
  
- Possibilitat molt baixa a baixa que siga: extrusió de capes blanes de fins en capes de gros amb àrids; col·lapse per rentat de fins.
  
- Les majors possibilitats teòriques se centrarien en: col·lapses per buits antròpics (Farciments no controlats); rentat i arrossegament a través de buits o tubs, naturals o antròpics; col·lapse i/o rentat de fins pels canvis induïts per les obres en el règim hidrogeològic (o per altres causes, fins i tot a molta distància).
  
A la vista d'estos primers resultats obtinguts, es determina la realització d'una auscultació de les zones sanes per mitjà de campanya de geofísica a base de tomografies i la realització de sondejos en les zones dels enfonsaments.
  
Amb els resultats d'estes últimes proves s'aprecia:
  
1) La presència de farciments antròpics d'origen divers a distintes profunditats i de localització irregular.
  
2) La no existència de buits en el terreny ni indicis que hagueren existit previs al col·lapse, ja que, de la campanya geofísica s'extrau que:
  
- No hi ha buits, ni naturals ni antròpics, representant singularitats sense explicació.
  
- Totes les zones baix paviment es trobaven en perfecte estat, per la qual cosa el problema de l'enfonsament es limitava a zones concretes.
  
3) La col·lapsabilitat dels materials de rebliment per saturació, que malgrat de ser baix en les mostres realitzades en trobar-se ja col·lapsades, justificaria el gran assentament produït pel dany que es produïx en els enllaços i/o ciment entre les partícules de l'esquelet mineral al saturar-se.
  
A la vista d'estes, es fonamenta la següent hipòtesi despresa d'haver-se descartat les altres possibles, indicant el procés del col·lapse com seguix:
  
1) El terreny inicialment presenta puntualment zones de farciments antròpics de profunditat variable i dispersos amb un alt índex de col·lapsabilitat, i la resta està compost principalment per estructures llimoses susceptibles d'arrossegaments. No obstant això, la capa de terra vegetal superior existent funciona a nivell de filtre regulador de l'aigua i velocitat de penetració d'esta a les capes profundes, de manera que evita el col·lapse de tals rebliments antròpics.
  
2) La realització de les obres d'urbanització determina l'eliminació d'esta capa superficial de terres vegetals. A les zones de carrers, en recobrir-se amb asfalt i voreres, estos actuen com a impermeabilització de les capes inferiors, a les parcel·les no es realitza cap tipus d'excavació i es manté la capa vegetal protectora, i és en la zona verda on se suprimix esta capa per a substituir-la per terra vegetal o terra morterenca (en vista a formalitzar els jardins i zones de jocs) on queda el terreny desprotegit enfront de l'entrada d'aigua d'una manera més brusca a l'inicial.
  
3) En aquells punts de la zona verda on existien rebliments es produïx, després de l'aportació de l'aigua de pluja, el col·lapse per saturació d'estos, i es provoquen els enfonsaments de tipus troncocònics per l'arrossegament de les partícules que el rodegen.
  
4) Este efecte s'accentua pel fet d'existir nivells més permeables en la composició del sòl (graves) que tant verticalment com lateralment conduïxen l'aigua i el material d'arrossegament fins a aconseguir el nivell freàtic. La creació d'estes canals és la que motiva que el procés es reactive a cada capítol significatiu de pluja.
  
Este procés s'ha apreciat en les proves realitzades, ja que una vegada plenes sense una especial consolidació, s'ha reproduït, a xicoteta escala i localitzat, el fenomen indicat.
  
Respecte a la previsibilitat del problema prèviament que s'haguera produït, indicar que difícilment un estudi geotècnic estàndard haguera detectat l'existència dels rebliments antròpics per la seua posició irregular i naturalesa (alguns es van realitzar amb terres pròpies de la zona), i de fet, malgrat que hauria atenuat l'efecte, no ho haguera evitat (igual que s'ha produït en les proves realitzades) i s'haguera manifestat i reiterat a cada capítol de pluja de certa entitat.
  
Una vegada analitzada i detectada la causa del fenomen s'adopta la següent solució tècnica, que consistix fonamentalment en el sanejament de la capa amb rebliments antròpics per mitjà de substitució total de la zona afectada, i impermeabilització de les capes inferiors.
  
Solució tècnica proposta:
  
1. Excavació de les zones de rebliment fins a una cota de ?4,00 m.
  
2. Rebliment de l'excavació amb material tolerable, en capes no superiors a 40 cm.
  
3. Compactació de les esmentades capes, una per una; i s'obté la densitat en cada capa al 98% del Proctor modificat.
  
4. Estés d'una membrana a base de PVC plastificada de 5 mm. en la cota ?1,50 m., la qual estarà protegida, tant en la seua part inferior com la superior per un geotèxtil de 200 g/m'i2 1,1 KN/m de resistència a la tracció longitudinal. Sobre la coronació tant de la membrana com del geotèxtil, es col·locarà una capa d'argiles, no superior a 50 cm. amb un percentatge de fins del 80%, sense partícules de grandària superior a 5 cm. i amb un límit líquid inferior a 40 donant-los els pendents transversals amb el de desaiguar un possible col·lapse.
  
5. La col·locació de drenatges porosos, en el llit de graves, embolicats al seu torn amb geotèxtil a fi que no es produïsca la fuga de fi amb la consegüent saturació del tub porós.
  
6. Estos tubs porosos s'han de connectar al col·lector de 400 mm. de la xarxa de pluvials que discorre pel carrer Maria Cristina.
  
Per part d'estos servicis tècnics la solució proposada per l'equip redactor de l'informe d'incidències oferix totes les garanties d'esmenar el problema a llarg termini, si bé el control de l'execució de la dita solució ha de ser exquisidament rigorós i constant exigint-se un seguiment des de l'extracció del material a sanejar fins al final de les obres i sol·licitant un estudi fotogràfic que ha sigut aportat després de la seua realització.
  
Així mateix revisades les memòries valorades s'obté el següent pressupost, que s'extrau de l'última de les presentades (26.10.2004):
  
Que els capítols justificats corresponen amb les partides de despeses generals, costos d'execució d'obra i despeses generals de l'urbanitzador, ascendixen a un import total de 517.482,27 euros.
  
S'informa que no hi ha inconvenient tècnic perquè es prosseguisca amb la tramitació de l'expedient, i s'està conforme amb els costos presentats.»
  
Tractament procedimental:
  
En el present expedient, el projecte d'urbanització està aprovat definitivament.
  
L'article 67.3 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, establix el següent:
  
3. Amb motiu de l'aprovació del projecte d'urbanització o dels seus reformats es podrà modificar la previsió inicial de càrregues estimada anteriorment en el programa, sempre que la variació obeïsca a causes objectives la previsió de la qual no haguera sigut possible per a l'urbanitzador en comprometre's a executar l'actuació. La retaxació de càrregues no podrà suposar modificació o increment en la part d'estes corresponent al benefici empresarial de l'urbanitzador per la promoció de l'actuació.
  
La llei permet revalorar les càrregues, en els termes transcrits, durant la redacció del projecte d'urbanització.
  
En conseqüència, i atés que el mateix ja es troba aprovat, caldrà seguir el mateix procediment per a la fixació de la dita quantitat en concepte de retaxació.
  
S'adjunta al present acord d'obertura d'informació pública un quadre indicatiu de l'import individual que per a cada propietari suposarà la quantitat a revalorar, que és necessari identificar com la columna denominada distribució cost retaxació.
  
A la vista d'allò que s'ha exposat resolc:
  
Primer. Obrir el període d'informació pública de la retaxació de càrregues del Programa d'actuació integrada de la unitat d'execució 13, en els termes indicats en la part expositiva.
  
Segon. Donar a este procediment la publicitat establida per la Llei 6/1994, Reguladora de l'Activitat Urbanística, a l'obertura de períodes d'informació pública de projectes d'urbanització, i en conseqüència, s'anunciarà per mitjà d'edicte publicat en un diari d'informació general editat a la Comunitat Valenciana i ?posterior o simultàniament- en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, i es comunica de la possibilitat de formular al·legacions.
  
A més abans de la publicació de l'edicte, caldrà remetre avís amb el seu contingut al domicili fiscal dels que consten com a titulars de drets afectats.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4927, del 19-01-2005 (2005/88)

Información pública de la retasación de cargas del programa de actuación integrada de la unidad de ejecución 13.E. 46-00.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4927

Fecha DOGV
:   19-01-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - A) ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y URBANISMO

Número del documento
:   2005/88

CVE


Fecha del documento


Organismo emisor
:   Ayuntamiento de Sagunto

Tipo de documento
:   Anuncio

Información pública de la retasación de cargas del programa de actuación integrada de la unidad de ejecución 13.E. 46-00. [2005/S88]
  
Por la presente, le significo que por resolución del concejal delegado de Urbanismo número 433, de fecha 24 de noviembre de 2004:
  
Información pública retasación de cargas del programa de actuación integrada de la unidad de ejecución 13. E. 46-00.
  
Considerando que en fecha 23 de junio de 2004, por parte de la entidad Edival, SA, agente urbanizador de la unidad de ejecución número 13, se representa escrito en el que señala la producción de una serie de hundimientos de terrenos dentro del ámbito.
  
En dicho escrito señalaba a su vez que la reposición de los elementos de la obra urbanizadora que dichos hundimientos han provocado ascienden a un determinado importe y solicitan en ese sentido una retasación del presupuesto del programa de actuación integrada para contemplar esas partidas y poder articular su exigencia de cobro a los propietarios.
  
Considerando que por parte de los servicios técnicos municipales, en su informe de fecha 17 de noviembre de 2004 señalan lo siguiente:
  
«Se emite el presente informe con motivo de los hundimientos producidos en la unidad de actuación 13 del Plan General de Ordenación Urbana de Sagunto, en vistas a:
  
1) Clarificar los sucesos acaecidos, hechos que los motivaron y solución técnica aplicada.
  
2) Determinar la previsibilidad de los mismos.
  
Al respecto, obra en expediente la siguiente documentación con número de registro de entrada 26.954 de fecha 24 de junio de 2004:
  
1) Memoria valorada sobre los hundimientos del suelo producidos en las obras de urbanización en la unidad de ejecución 13.
  
2) Anejo número 1. Reportaje fotográfico.
  
3) Anejo número 2. Actas de los ensayos de placas de carga.
  
4) Anejo número 3. Actas de los ensayos realizados por Gia.
  
5) Anejo número 4. Actas de los ensayos realizados por Gia.
  
6) Informe sobre los hundimientos del suelo producidos en las obras de urbanización.
  
7) Estudio del subsuelo por tomografías de georradar. Determinación de estratos y oquedades.
  
8) Anejo número 7. Planos.
  
9) Anejo número 8. Valoración económica.
  
Igualmente existe documentación presentada en registro de entrada con fecha 19 de octubre de 2004, con número de registro de entrada 51.683 que consiste en la valoración de la obras de reparación hundimiento del suelo de las obras de urbanización de la unidad de ejecución 13 y de dossier fotográfico para retasación de cargas de urbanización y en fecha 26 de octubre de 2004 y con número de registro de entrada 53.426 se adopta otro modificado del presupuesto sobre los hundimientos del suelo por las obras de urbanización de la unidad de ejecución 13.
  
A la vista de todo lo cual se informa:
  
Los procesos de hundimientos se iniciaron a partir del día 26 de marzo de 2004, cuando las obras estaban prácticamente finalizadas con motivo de las lluvias que tuvieron lugar.
  
A la vista de las mismas, se determina por parte de estos servicios técnicos la necesidad de averiguar la causa de los mismos y dar las soluciones oportunas para que dichos daños no se vuelvan a producir en el futuro. De igual manera se debería determinar si dicha causa era producida a errores en la ejecución o a causas achacables al firme.
  
En vistas a ratificar o descartar las primeras se les indica que se realice una prueba de carga de los firmes ejecutados en la plaza, así como una prueba de estanqueidad en la red de pluviales que la atraviesa. De igual manera, la dirección facultativa de la obra decide realizar una serie de catas así como la retirada de elementos de la zona afectada para impedir su deterioro.
  
Tras inspecciones oculares realizadas a las catas, prueba de carga y de estanqueidad realizadas, y recogida de datos referentes a la zona (estudios geotécnicos en solares adyacentes), los ingenieros-profesores de la Escuela Técnica Superior de Ingenieros de Caminos, Canales y Puertos catedráticos de la Universidad Politécnica de Valencia emiten informe descartando la posibilidad de error constructivo, determinando las siguientes probabilidades de las causas que han determinado los hundimientos:
  
- Ninguna probabilidad en: construcción; asiento de tierras vegetales.
  
- Prácticamente ninguna: capacidad portante del terreno; consolidación; colapso de huecos creados por disolución.
  
- Posibilidad muy baja a baja que sea: extrusión de capas blandas de finos en capas de grueso con áridos; colapso por lavado de finos.
  
- Las mayores posibilidades teóricas se centrarían en: colapsos por huecos antrópicos (Rellenos no controlados); lavado y arrastre a través de huecos o tubos, naturales o antrópicos; colapso y/o lavado de finos por los cambios inducidos por las obras en el régimen hidrogeológico (o por otras causas, incluso a mucha distancia).
  
A la vista de estos primeros resultados obtenidos, se determina la realización de una auscultación de las zonas sanas mediante campaña de geofísica a base de tomografías y la realización de sondeos en las zonas de los hundimientos.
  
Con los resultados de estas últimas pruebas se aprecia:
  
1) La presencia de rellenos antrópicos de origen diverso a distintas profundidades y de localización irregular.
  
2) La no existencia de oquedades en el terreno ni indicios de que hubieran existido previos al colapso, ya que, de la campaña geofísica se extrae que:
  
- No existen huecos, ni naturales ni antrópicos, representando singularidades sin explicación.
  
- Todas las zonas bajo pavimento se encontraban en perfecto estado, por lo que el problema del hundimiento se limitaba a zonas concretas.
  
3) La colapsabilidad de los materiales de relleno por saturación, que pese a ser bajo en las muestras realizadas al encontrarse ya colapsadas, justificaría el gran asentamiento producido por el daño que se produce en los enlaces y/o cemento entre las partículas del esqueleto mineral al saturarse.
  
A la vista de éstas, se fundamenta la siguiente hipótesis tras haberse descartado las otras posibles, indicando el proceso del colapso como sigue:
  
1) El terreno inicialmente presenta puntualmente zonas de rellenos antrópicos de profundidad variable y dispersos con un alto índice de colapsabilidad, estando el resto compuesto principalmente por estructuras limosas susceptibles de arrastres. No obstante, la capa de tierra vegetal superior existente funciona a nivel de filtro regulador del agua y velocidad de penetración de ésta a las capas profundas, de modo que evita el colapso de dichos rellenos antrópicos.
  
2) La realización de las obras de urbanización determina la eliminación de esta capa superficial de tierras vegetales. En las zonas de calles, al recubrirse con asfalto y aceras, éstos actúan como impermeabilización de las capas inferiores, en las parcelas no se realiza ningún tipo de excavación manteniéndose la capa vegetal protectora, y es en la zona verde donde se suprime esta capa para sustituirla por tierra vegetal o tierra morterenca (en vista a formalizar los jardines y zonas de juegos) donde queda el terreno desprotegido frente a la entrada de agua de un modo más brusco al inicial.
  
3) En aquellos puntos de la zona verde donde existían rellenos se produce, tras el aporte del agua de lluvia, el colapso por saturación de éstos, provocándose hundimientos de tipo troncocónicos por el arrastre de las partículas que lo rodean.
  
4) Este efecto se acentúa por el hecho de existir niveles más permeables en la composición del suelo (gravas) que tanto verticalmente como lateralmente conducen el agua y el material de arrastre hasta alcanzar el nivel freático. La creación de estos canales es la que motiva que el proceso se reactive a cada capítulo significativo de lluvia.
  
Este proceso se ha apreciado en las catas realizadas, ya que una vez rellenadas sin una especial consolidación, se ha reproducido, a pequeña escala y localizado, el fenómeno indicado.
  
Respecto a la previsibilidad del problema previamente a que se hubiera producido, indicar que difícilmente un estudio geotécnico estándar hubiera detectado la existencia de los rellenos antrópicos por su posición irregular y naturaleza (algunos se realizaron con tierras propias de la zona), y de hecho, pese a que habría atenuado el efecto, no lo hubiera evitado (al igual que se ha producido en las catas realizadas) y se hubiera manifestado y reiterado a cada capítulo de lluvia de cierta entidad.
  
Una vez analizada y detectada la causa del fenómeno se adopta la siguiente solución técnica, que consiste fundamentalmente en el saneo de la capa con rellenos antrópicos mediante sustitución total de la zona afectada, e impermeabilización de las capas inferiores.
  
Solución técnica propuesta:
  
1. Excavación de las zonas de relleno hasta una cota de ?4,00 m.
  
2. Relleno de la excavación con material tolerable, en capas no superiores a 40 cm.
  
3. Compactación de dichas capas, una por una; obteniendo la densidad en cada capa al 98% del Proctor modificado.
  
4. Extendido de una membrana a base de PVC plastificada de 5 mm. en la cota ?1,50 m., la cual estará protegida, tanto en su parte inferior como superior por un geotextil de 200 g/m2 y 1,1 KN/m de resistencia a la tracción longitudinal. Sobre la coronación tanto de la membrana como del geotextil, se colocará una capa de arcillas, no superior a 50 cm. con un porcentaje de finos del 80%, sin partículas de tamaño superior a 5 cm. y con un límite líquido inferior a 40 dándoles las pendientes transversales con el de desaguar un posible colapso.
  
5. La colocación de drenes poroso, en el lecho de gravas, envueltos a su vez con geotextil a fin de que no se produzca la fuga de fino con la consiguiente saturación del tubo poroso.
  
6. Estos tubos porosos se han de conectar al colector de 400 mm. de la red de pluviales que discurre por la calle María Cristina.
  
Por parte de estos servicios técnicos la solución propuesta por el equipo redactor del informe de incidencias ofrece todas las garantías de subsanar el problema a largo plazo, si bien el control de la ejecución de dicha solución debe ser exquisitamente riguroso y constante exigiéndose un seguimiento desde la extracción del material a sanear hasta el final de las obras y solicitando un estudio fotográfico que ha sido aportado tras su realización.
  
Así mismo revisadas las memorias valoradas se obtiene el siguiente presupuesto, que se extrae de la última de las presentadas (26.10.2004):
  
Que los capítulos justificados corresponden con las partidas de gastos generales, costes de ejecución de obra y gastos generales del urbanizador, ascienden a un importe total de 517.482,27 euros.
  
Se informa que no existe inconveniente técnico para que se prosiga con la tramitación del expediente, estando conformes con los costes presentados.»
  
Tratamiento procedimental:
  
En el presente expediente, el proyecto de urbanización está aprobado definitivamente.
  
El artículo 67.3 de la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística, establece lo siguiente:
  
3. Con motivo de la aprobación del proyecto de urbanización o de sus reformados se podrá modificar la previsión inicial de cargas estimada anteriormente en el programa, siempre que la variación obedezca a causas objetivas cuya previsión no hubiera sido posible para el urbanizador al comprometerse a ejecutar la actuación. La retasación de cargas no podrá suponer modificación o incremento en la parte de ellas correspondiente al beneficio empresarial del urbanizador por la promoción de la actuación.
  
La ley permite retasar las cargas, en los términos transcritos, durante la redacción del proyecto de urbanización.
  
En consecuencia, y dado que el mismo ya se encuentra aprobado, será preciso seguir el mismo procedimiento para la fijación de dicha cantidad en concepto de retasación.
  
Se adjunta al presente acuerdo de apertura de información pública cuadro indicativo del importe individual que para cada propietario va a suponer la cantidad a retasar, que es preciso identificar como la columna denominada distribución coste retasación.
  
A la vista de lo expuesto resuelvo:
  
Primero. Abrir el período de información pública de la retasación de cargas del Programa de actuación integrada de la unidad de ejecución 13, en los términos indicados en la parte expositiva.
  
Segundo. Dar a dicho procedimiento la publicidad establecida por la Ley 6/1994, Reguladora de la Actividad Urbanística, a la apertura de períodos de información pública de proyectos de urbanización, y en consecuencia, se anunciará mediante edicto publicado en un diario de información general editado en la Comunidad Valenciana y ?posterior o simultáneamente- en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, advirtiendo de la posibilidad de formular alegaciones.
  
Además antes de la publicación del edicto, habrá que remitir aviso con su contenido al domicilio fiscal de quienes consten como titulares de derechos afectados.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML