Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7858, del 25-08-2016 (2016/6388)

RESOLUCIÓ de 20 de juliol de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 43/15-EAE Pedralba, 46/15-EAE Rotglà i Corberà i 142/15-EAE Náquera.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7858

Data del DOGV
:   25-08-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/6388

CVE


Data del document
:   20-07-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 de juliol de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 43/15-EAE Pedralba, 46/15-EAE Rotglà i Corberà i 142/15-EAE Náquera. [2016/6388]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 43/15-EAE Pedralba, 46/15-EAE Rotglà i Corberà i 142/15-EAE Náquera.  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Títol: Pla especial per a la reserva de sòl dotacional ampliació de l'abocador de residus sòlids.  
Promotor: Ajuntament de Pedralba.  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Localització: Pedralba (València).  
Núm. expedient: 43-2015-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 30 de març de 2016, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic del pla especial per a la reserva de sòl dotacional ampliació de l'abocador de residus sòlids de Pedralba, en els termes següents:  
En data 18 de febrer de 2015 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica del pla especial per a la reserva de sòl dotacional ampliació de l'abocador de residus sòlids de Pedralba (València), acompanyada d'esborrany del pla especial.  
  
1. Documentació presentada  
El Servei Territorial d'Urbanisme de València, remet a la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental la sol·licitud d'inici d'avaluació ambiental del pla especial presentada per l'Ajuntament de Pedralba. La documentació presentada, d'acord amb el que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), consisteix en:  
1. Document inicial estratègic del pla especial per a la reserva de sòl dotacional destinat a l'ampliació de l'abocador de residus sòlids no perillosos en el terme municipal de Pedralba (València) de data de redacció desembre de 2014.  
2. Justificació de la tramitació simplificada de l'avaluació ambiental estratègica.  
3. Esborrany del pla especial ampliació de l'abocador de residus sòlids no perillosos a Pedralba (València) de data de redacció desembre de 2014.  
4. Avanç de l'estudi d'integració paisatgística, de data de redacció desembre de 2014.  
5. Estudi acústic predictiu, de data de redacció desembre de 2014.  
  
La documentació es presenta en format paper i digital.  
  
2. Planejament vigent  
El planejament urbanístic vigent en el municipi ve establit per unes normes subsidiàries de planejament (NS), aprovades definitivament per la Comissió Provincial d'Urbanisme el 25 de setembre de 1984, aquest planejament no va ser avaluat ambientalment. Amb posterioritat s'han tramitat diverses modificacions de planejament.  
Les vigents NS classifiquen el TM d'acord amb la Llei del Sòl de 1976 en les següents classes de sòl: sòl urbà, sòl urbanitzable i sòl no urbanitzable, aquest és en tots els casos de caràcter protegit, amb dos zonificacions distintes: protecció forestal (sectors del 7 al 13) i protecció agrícola (resta del terme).  
Aquest planejament vigent es troba en revisió i s'ha emés document de referència a la revisió del pla general d'ordenació urbana (PGOU) el 22 de juny de 2009, expedient 246/2008-CON (continua tramitació amb núm. expedient 58/2009-EAE).  
  
3. Descripció del pla especial  
- Antecedents de la instal·lació. En la documentació aportada s'indica que: «La Diputació de València va construir a través de l'empresa GIRSA l'abocador controlat de residus sòlids urbans de Pedralba en la partida La Salada, [?] aquest abocador es va projectar per a acollir els residus urbans generats en les poblacions de la comarca del Camp del Túria de Bugarra, Gestalgar i Pedralba. Aquesta instal·lació compta amb autorització per a la eliminació de residus urbans emesa per la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental en data 14 de març de 2000, número d'inscripció 28/E/RNP/CV per a la realització de l'activitat d'eliminació tipus D5 (abocament).  
[?] arran de l'aprovació del Pla Zonal de Residus de les Zones VI, VII i IX, en data 29 d'octubre de 2004, en el qual quedava l'abocador de Pedralba fora de planificació, es va sol·licitar per part de l'entitat explotadora autorització per a passar a eliminar residus no perillosos d'altres orígens».  
L'abocador compta amb llicència municipal d'activitat de 1993, amb declaració d'impacte ambiental (DIA) favorable de 1992 expedient 196-1991-AIA; amb autorització per a la eliminació de residus obtinguda per Resolució de la Direcció General de Qualitat Ambiental de l'any 2000, i amb autorització ambiental integrada (AAI) per a abocador de residus no perillosos classe B de 2010, i queda inscrita en el Registre d'Instal·lacions de la Comunitat Valenciana amb el núm. 494 10-AAI/CV/.  
  
- Àmbit del pla especial. L'àmbit del pla especial es localitza «al nord-oest del nucli urbà, a una distància aproximada de 3.200 metres; afecta una superfície de 97.922 m², i el seu perímetre se situa a una altitud mitjana de 260 metres.» Des de Pedralba s'hi accedeix a través de la carretera CV-380.  
El pla especial comprén els terrenys que constitueixen les parcel·les cadastrals 314, 334 i part de la 589 del polígon 1.  
  
  
  
Localització de l'àmbit del Pla Especial en terme de Pedralba per a ampliació d'abocador  
  
  
- Objecte del pla especial. Establir una reserva de sòl dotacional com a servei urbà de la xarxa primària del municipi (PQI), destinat a l'ampliació de l'abocador de residus sòlids no perillosos en el terme municipal de Pedralba al costat del que està en actiu actualment. Tot l'àmbit del pla especial quedarà classificat com a sòl no urbanitzable i qualificat com a dotacional servei urbà (PQI) de xarxa primària.  
«Una vegada cesse l'activitat en el vas actual, es clausurarà i s'obriria el nou vas junt amb la nova bassa de lixiviats. [?] es mantindrà el mateix flux de transports que accedisquen a l'abocador ja que una vegada es clausure l'actual vas de l'abocador, s'obrirà el nou i l'activitat es mantindrà igual en les seues afeccions amb l'entorn.»  
  
Quadre de superfícies de la intervenció  
ZONA SUPERFÍCIE OCUPADA en m²  
Desenvolupada 55.422,48  
A desenvolupar 42.500,00  
TOTAL àmbit Pla Especial 97.922,48  
  
  
  
  
Ordenació de la instal·lació actual i la seua ampliació  
  
  
- Justificació. En la documentació aportada s'informa que: «El volum inicialment previst per a l'ús actual de la instal·lació és de 332.051 m³, s'estima que al ritme actual d'entrada de residus, amb una capacitat anual d'eliminació superior a les 25.000 tones, la seua vida útil restant és inferior a 2 anys. [?] El pla especial objecte d'estudi pretén donar resposta a la problemàtica que suposa que l'abocador de residus sòlids industrials no perillosos existents en el municipi de Pedralba esgote la seua capacitat i s'haja de procedir a la seua clausura.  
  
Al nord de la província de València no trobem un segon abocador que realitze la gestió d'aquests residus i que done servei a l'entramat industrial de la ciutat de València i els seus voltants; la distància entre el lloc de generació del residu i el punt de gestió d'aquest és un factor econòmic limitant.  
Amb l'ampliació de l'abocador de Pedralba es pretén donar solució al problema que suposaria, des del punt de vista ambiental i econòmic, no comptar amb aquesta instal·lació per a l'abocament dels residus sòlids industrials no perillosos generats en la ciutat de València i contornada.»  
En la documentació aportada es justifica la conveniència d'ampliar l'abocador existent enfront de l'execució d'un nou abocador en una altra ubicació, segons els criteris següents:  
- Criteris tècnics i legals:  
· L'actual abocador es troba degudament legalitzat (llicència d'activitat i AAI).   
· La dimensió i geometria de les parcel·les on s'ubica és adequada per a donar cabuda a un nou vas d'abocament i una nova bassa de lixiviats.  
· Es poden aprofitar infraestructures i instal·lacions existents, i no és necessària l'execució d'una nova plataforma d'abocament o nous accessos.  
· La instal·lació disposa d'abastiment d'aigua procedent del pou El Palmerar.  
· La localització de l'abocador no afecta domini públic hidràulic, ni presenta riscos d'inundació, despreniment o lliscaments.  
  
- Criteris econòmics:   
· L'aprofitament de les infraestructures i instal·lacions existents suposa una reducció de la inversió a realitzar, i conseqüentment del cost de eliminació de residus.  
· La presència en l'entorn de l'abocador d'una antiga pedrera que va modificar el perfil natural del terreny és propícia per a l'execució d'un nou vas d'abocament, i d'aquesta manera es veuen reduïts els moviments de terres necessaris.  
- Criteris ambientals:  
· Segons s'indica: «les parcel·les objecte d'estudi es troben lliures de vegetació, amb sòls nus i projecten una imatge degradada. Amb la implantació de l'activitat en aquesta ubicació s'assegura la futura recuperació d'aquestes, ja que es desenvoluparà un pla de restauració ambiental que es posarà en pràctica una vegada superada la vida útil d'abocador, quan es procedisca a la seua clausura, revegetant la seua superfície i integrant-la paisatgísticament.  
· Per mitjà de prospeccions realitzades per sondeig s'ha pogut comprovar que en el subsòl apareixen unes argiles margoses la permeabilitat de les quals està per davall de k=1·10-9 m/s, la qual cosa permet afirmar que el terreny és pràcticament impermeable.  
- Criteris socials i paisatgístics:  
· La distància a l'àrea urbana més pròxima és aproximadament de 3,2 km.   
· L'orografia de l'entorn actua com a barrera natural enfront dels sorolls i les olors.  
· Les característiques de l'entorn redueixen de manera significativa l'impacte visual que puga generar una instal·lació d'aquestes característiques.  
· L'àmbit no està afectat per cap jaciment del patrimoni cultural, ni afecta cap figura de protecció ambiental.  
  
- Alternatives. En l'estudi d'alternatives del document inicial estratègic presentat es realitza en primer lloc una exposició dels condicionants previs que ha de reunir un àmbit territorial per a poder albergar la instal·lació d'un abocador, i que redueixen significativament les alternatives de localització:  
- Parcel·la de titularitat pública o de l'empresa gestora.  
- Grandària i geometria de la parcel·la que permeta la instal·lació d'un abocador; es requereix com a mínim 35.000 m².  
- Disposar de camins d'accés pavimentats que permeten el trànsit de vehicles pesats.  
- Disposar d'accés a infraestructures d'abastiment d'aigua.  
- Absència d'àrees urbanes en l'entorn pròxim.  
- Absència de risc d'inundació, afonaments, corriments de terres o allaus.  
- Compliment de les condicions geològiques i hidrogeològiques del RD 1481/2001.Ç  
- Protecció del patrimoni natural i cultural de la zona.  
  
Vistos els requeriments d'implantació, i vist que l'actual abocador està pròxim a arribar al límit de servei, s'indica que:  
- L'alternativa 0, que suposa la no realització del projecte d'ampliació, es descarta per ser necessària aquesta instal·lació.  
- L'alternativa 1, que és l'única presentada, suposa l'ampliació de l'actual abocador en els terrenys contigus, es presenta com l'única alternativa viable.  
  
4. Consultes  
Per part de l'òrgan ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la 5/2014, de 25 de juliol, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), la documentació aportada s'ha sotmés a consulta de:  
  
Data de consulta Data d'informe Administració pública consultada  
04.05.2015 13.08.2015  
  
16.02.2016 SDG del Medi Natural.  
Servei d'Ordenació i Gestió Forestal.  
Unitat de Vies Pecuàries.  
04.05.2015 15.05.2015 SDG de Qualitat Ambiental.  
Servei de Gestió de Residus  
04.05.2015 26.06.2015 DTCHOPVT. Servei Territorial de Medi Ambient. Acústica  
- 17.02.2015 DTCHOPVT. Servei Territorial d'Urbanisme  
04.05.2015 11.11.2015 SG d'Ordenació, Planificació i ATE.  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
04.05.2015 19.05.2015 SG d'Ordenació, Planificació i ATE.  
Servei d'Ordenació del Territori  
  
  
El contingut íntegre dels informes es podrà consultar en el lloc web: www.cma.gva.es/eae.  
  
5. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es referixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
  
- Urbanisme. El Servei Territorial d'Urbanisme de València emet un informe en data 17 de febrer de 2015, en què manifesta que: «Examinat per aquest Servei Territorial d'Urbanisme el contingut de la documentació, es considera que aquesta no pareix, des de la visió de les competències urbanístiques d'aquest Servei, que tinga efecte significatiu sobre el medi ambient.»  
  
- Risc d'Inundació. PATRICOVA. El Servei d'Ordenació del Territori en data 19 de maig de 2015, informa que l'actuació proposada no està afectada per risc d'inundació.  
  
- Paisatge. L'11 de novembre de 2015 el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet un informe en què indica que: «cal considerar que la qualificació d'aquest sòl com dotacional, servei urbà, per al seu ús com a abocador, sí que tindrà incidència en el paisatge de Pedralba. En aquest sentit, vist l'avanç d'estudi d'integració paisatgística aportat, que permet valorar l'esmentada incidència i, sobretot, l'escassa visibilitat de l'àmbit deguda a les característiques topogràfiques de l'entorn, es considera compatible amb la infraestructura verda i el seu paisatge l'actuació prevista.  
No obstant això, atés l'alt valor paisatgístic de l'entorn i l'afecció que amb caràcter general generen aquest tipus d'actuacions sobre el paisatge, s'haurà d'establir com a condicionant l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística per al projecte de l'abocador que, a partir del document d'Avanç de l'Estudi d'Integració Paisatgística aportat, i amb el contingut establit en l'annex II de la LOTUP, permeta completar les mesures d'integració paisatgística en els termes exposats a continuació:  
  
· S'iniciarà la recuperació paisatgística de la zona en explotació abans de procedir a l'obertura de la nova instal·lació, per a això caldrà detallar un projecte de restauració, concretant les accions i el tipus de vegetació a implantar, que serà d'acord amb el lloc.  
· Amb l'objecte de millorar la integració paisatgística de l'actuació en la seua fase de funcionament, es detallaren mesures concretes que milloren l'entorn de l'abocador, com la incorporació de vegetació en les vores de l'àmbit, garantint una transició adequada cap a la infraestructura verda, o el disseny d'una tanca per mitjà de materials propis de l'entorn rural, entre altres.  
· Es valoraran propostes de mesures compensatòries que milloren l'entorn on es localitza l'actuació potenciant la continuïtat de la Infraestructura Verda del municipi.»  
  
- Residus. En data 15 de maig de 2015, la Subdirecció General de Qualitat Ambiental emet un informe en què indica que el titular i explotador de l'abocador de Pedralba objecte d'ampliació, és l'empresa GIRSA, participada en un 51 % per la Diputació Provincial i en un 49 % per la mercantil FCC, per la qual cosa no pot considerar-se «empresa pública».  
Continua indicant l'informe que: «El servei que es presta en l'esmentat abocador, destinat a la eliminació de residus no perillosos, de diferents orígens, exceptuat l'urbà, es presta en règim de lliure competència amb el sector privat. No s'hi presta un servei públic, ni per tant, es considera com a infraestructura de gestió de residus urbans en el Projecte de Gestió corresponent a l'àmbit territorial del seu Pla Zonal de residus urbans, ni tampoc en cap altre Pla Zonal de la Comunitat Valenciana.»  
El municipi de Pedralba pertany al Pla Zonal 4 àrea de gestió V3 del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana segons el Decret 81/2013, de 21 de juny, del Govern Valencià.  
Segons estableix la disposició addicional tercera (DA 3a) apartat 1 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de Prevenció, Qualitat i Control Ambiental d'Activitats a la Comunitat Valenciana:  
«1. De conformitat amb la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, les determinacions contingudes en el Pla Integral de Residus (PIR) i en els plans zonals de residus vinculen els distints instruments d'ordenació urbanística. Atés el seu caràcter vinculant, les zones aptes i emplaçaments seleccionats en aquells tenen la consideració d'àrees de reserva de sòl amb destinació dotacional per a instal·lacions de gestió de residus emparades pel pla zonal, per la qual cosa no serà necessària la tramitació de pla especial per a la seua execució en sòl no urbanitzable, i es considera implícita la compatibilitat amb el planejament urbanístic. Això sense perjudici del sotmetiment a avaluació d'impacte ambiental del projecte tècnic de les instal·lacions que hagen d'executar-se, que es portarà a efecte al si del procediment per a l'atorgament de l'autorització ambiental integrada o llicència ambiental de les instal·lacions esmentades.»  
Àmbit de l'abocador actual i la seua ampliació  
  
  
Vist que l'àmbit triat per a l'ampliació de l'abocador només queda parcialment inclòs en la delimitació de zones aptes del PIR, procedeix, en aplicació del principi de precaució, la tramitació del corresponent Pla Especial per a la reserva de sòl, ja que tal com s'estableix en la DA 3a apartat 2 de la Llei 6/2014:  
«2. En el cas que les instal·lacions i infraestructures de gestió de residus s'ubiquen en àrees diferents de les definides en el pla zonal de residus de què es tracte, o bé en el cas en què les zones aptes no estiguen delimitades territorialment en el pla zonal, haurà de tramitar-se per a aquestes àrees el corresponent pla especial a fi d'establir la reserva de sòl dotacional i altres determinacions que resulten necessàries d'acord amb la legislació urbanística. [?].»  
  
- Forestal. Segons s'arreplega en la cartografia temàtica de la conselleria competent en matèria de medi ambient, l'àmbit del delimitat pel pla especial avaluat està qualificat pel Pla d'Acció Territorial Forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR) com a terreny forestal. Segons s'indica en l'article 8.2 del PATFOR en el procediment d'aprovació dels instruments de planejament «serà preceptiu l'informe previ de la conselleria competent en matèria forestal quan afecten la classificació i/o qualificació de terrenys forestals».  
  
El terreny proposat per a l'ampliació de l'actual abocador no té coberta vegetal com a conseqüència de l'ús previ de l'àmbit com a explotació d'àrids i terres. Ja que la proposta d'ús com a abocador comporta la restauració obligatòria de l'àmbit després del cessament de l'activitat, es pot considerar assegurada la recuperació de la coberta vegetal hui desapareguda, i amb això la recuperació del caràcter forestal que el PATFOR li atribueix, però que actualment no presenta.  
El 13 d'agost de 2015 la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural informe que l'àmbit del pla especial no afecta forests d'utilitat pública i les parcel·les que s'ocupen no presenten espècies forestals rellevants; no obstant això, no s'han considerat mesures encaminades a la prevenció d'incendis forestals en les parcel·les forestals frontereres.  
Conclou l'informe indicant que: «s'han de preveure en el document les mesures de prevenció d'incendis que s'indiquen en les normes tècniques del Pla de Prevenció d'Incendis Forestals de la Demarcació de Chelva. Haurà de preveure un programa de vigilància de possibles residus en les parcel·les contigus.»  
La Unitat Ambiental de Vies Pecuàries, el 16 de febrer de 2016 informa que l'àmbit de Pla Especial no afecta cap de les vies pecuàries classificades legalment en el municipi de Pedralba.  
La Direcció Territorial de Medi Ambient en data 26 de juny de 2015 informa sobre l'estudi acústic integrat en la documentació del pla especial, assenyalant que s'assimila l'ús previst dotacional, als efectes de nivells màxims de soroll admissibles a l'ús industrial; i conclou l'informe indicant que: «una vegada revisat el contingut de l'estudi acústic remés, es considera que la documentació s'ajusta al contingut establit en el Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica, respectant els objectius de qualitat establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat, de Protecció contra la Contaminació Acústica.»  
  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta Directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial Decret Legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
7. Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, el pla especial sí que estableix el marc per a projectes i altres activitats subjectes a avaluació d'impacte ambiental, però no influeix en altres plans o programes; no té incidència en el model territorial vigent en el municipi, no afecta elements del patrimoni natural ni cultural; la modificació incideix sobre un àmbit ja transformat per l'activitat d'una antiga explotació d'extracció de terres, que a més no presenta risc d'inundació; en conseqüència el pla especial proposat no presentarà afeccions significatives sobre el medi ambient, sempre que quede supeditada a l'avaluació d'impacte ambiental les modificacions del projecte respecte del que es va obtindre declaració d'impacte ambiental (DIA) expedient 196-1991-AIA.  
  
Per això, tenint en consideració els informes emesos i l'avaluació realitzada, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificat és suficient per a determinar que la proposta del pla especial per a la reserva de sòl dotacional ampliació de l'abocador de residus sòlids de Pedralba (València) no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del pla especial per a la reserva de sòl dotacional ampliació de l'abocador de residus sòlids de Pedralba (València) d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'acord amb la seua normativa sectorial; assenyalant que:  
1. Queden supeditades a l'avaluació d'impacte ambiental les modificacions del projecte respecte del que es va obtindre declaració d'impacte ambiental (DIA) expedient 196-1991-AIA.  
2. La documentació del Pla Especial haurà d'atendre les indicacions de l'informe de la Secció Forestal:  
- Preveure en el document les mesures de prevenció d'incendis que s'indiquen en les normes tècniques del Pla de Prevenció d'Incendis Forestals de la Demarcació de Chelva.  
- Preveure un programa de vigilància de possibles residus en les parcel·les contigus.  
3. El pla especial que haja de ser objecte d'aprovació definitiva haurà d'incloure el condicionant establit en l'informe de 11.11.2015 del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge que exigeix l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística per al projecte de l'abocador que, a partir del document d'Avanç de l'Estudi d'Integració Paisatgística aportat, i amb el contingut establit en l'annex II de la LOTUP, permeta preveure les mesures d'integració establides en aquest document. L'estudi haurà dur l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge i incorporades les determinacions que puguen establir-se en la documentació del pla especial que haja de sotmetre's a aprovació definitiva.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació del pla especial en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del pla especial.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla Especial per a la reserva de sòl dotacional ampliació de l'abocador de residus sòlids de Pedralba (València), per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que es notifica perquè se'n prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 30 de març de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Expedient: 046/2015-EAE.  
Títol: Modificació puntual núm. 2 i núm. 3 de les normes subsidiàries.  
Promotor: Ajuntament de Rotglà i Corberà.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Rotglà i Corberà i Comissió T. d'Urbanisme.  
Localització: Rotglà i Corberà (València).  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 30 de març de 2016, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 2 i modificació puntual núm. 3 de les normes subsidiàries de planejament (NS) de Rotglà i Corberà, en els termes següents:  
En data 16 de juliol de 2014 es rep en l'antiga Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial certificat de l'acord plenari de data 10 de juliol de 2014 sobre sotmetiment a informació pública de la modificació puntual núm. 2 i modificació puntual núm. 3 de les normes subsidiàries de planejament (NS) de Rotglà i Corberà, sol·licitant pronunciament sobre la no necessitat d'avaluació ambiental de conformitat amb la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient (LEAE).  
  
  
1. Documentació presentada  
Atés que la sol·licitud presentada no ve acompanyada de cap document urbanístic ni ambiental, en data 1 d'agost de 2014 es requereix per part de la mencionada direcció general la presentació de la documentació tècnica referent a les modificacions: document inicial estratègic, document urbanístic de sengles modificacions i, respecte de l'ampliació del cementeri (MP núm. 3), documentació assenyalada en el Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el capítol VII del Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, modificat pel Decret 195/2009, de 30 d'octubre, del Consell.  
  
En data 24 de setembre de 2014 es rep de l'Ajuntament còpia no diligenciada dels documents urbanístics d'ambdós modificacions en suport paper (i còpia digital), en què s'explica succintament la problemàtica a resoldre i la seua justificació. Al document urbanístic de la modificació núm. 2 s'adjunten, per a l'àmbit de la UE-5 (àmbit redelimitat i reordenat), estudi d'integració paisatgística, estudi de trànsit i mobilitat i estudi acústic.  
El 13 de març de 2015, té entrada com a conseqüència del requeriment del Servei d'Avaluació Ambiental d'1 d'agost de 2014 annex de febrer de 2015 remés per l'Ajuntament, en paper i CD, a què s'adjunta certificat de l'acord plenari d'aprovació d'aquest i del seu sotmetiment a informació pública. L'annex amplia la informació relativa a la modificació puntual núm. 2, indicant alternatives, afeccions i efectes ambientals i territorials i algunes mesures correctores. L'annex - febrer 2015, junt amb els estudis complementaris que acompanyen l'esborrany de la modificació puntual núm. 2, es considera que conformen el document inicial estratègic, als efectes d'efectuar l'avaluació ambiental d'acord amb el que estableix la LOTUP. L'expedient iniciat com 168/2014-CON passa a 046/2015-EAE. A través del Servei Territorial d'Urbanisme es rep:  
- El 26 de gener de 2015, certificat de l'acord plenari de 30 d'octubre de 2014 sobre aprovació provisional de les modificacions i de les al·legacions presentades durant el període d'informació pública, certificat de les al·legacions presentades i còpia d'una d'elles i del desistiment de l'altra, així com dels anuncis d'exposició pública en el DOCV i diari Levante-EMV.  
  
- El 27 de febrer de 2015, còpia en paper diligenciada dels documents urbanístics de les modificacions.  
- En distintes dates, diversos informes: el del Servei d'Infraestructures de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport (en matèria educativa) de 16 de febrer de 2015; el del ST de València d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural de 21 de setembre de 2015 i altres que ja es troben en l'expedient EAE.  
  
2. Planejament vigent  
El planejament vigent són les normes subsidiàries de planejament (NNSS) aprovades el 5 de desembre de 1995 (BOP 06.04.1996), amb declaració d'impacte ambiental (DIA) emesa el 24 de maig de 95 (Exp. 4/1995-AIA). Aquestes han recuperat la seua vigència en quedar anul·lat per Sentència de 28 de gener de 2014 el Pla General d'Ordenació Urbana de Rotglà i Corberà aprovat el 26 de març de 2008.  
El pla anul·lat va ser objecte d'avaluació ambiental (Exp. 43/2006-AIA) i es va emetre declaració d'impacte ambiental el 3 de setembre de 2007 i dos resolucions complementàries en dates 12 de novembre de 2007 i 8 de gener de 2008.  
La mencionada sentència (núm. 48/2014 en el Procediment ordinari núm. 305/2008 de la Sala Contenciosa Administrativa, Secció Primera, del Tribunal Superior de Justícia de Comunitat Valenciana) anul·la l'acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'aprovació definitiva del pla, fonamentant-se en l'informe negatiu de l'organisme de conca exigit per la Llei d'Aigües, per possible ocupació del domini públic hidràulic en els barrancs de Brull i Montells, per no analitzar l'actuació la incidència del règim de corrents i la seua no afecció a tercers i per no quedar acreditada la disponibilitat de recursos hídrics per a atendre les demandes.  
  
3. Informació territorial  
Rotglà i Corberà està situat en la part nord-oest de la comarca de la Costera, en els contraforts de la serra Grossa. El seu terme municipal limita al nord amb la Llosa de Ranes, al sud amb Llanera de Ranes i la Granja de la Costera, a l'est amb Xàtiva i a l'oest amb Llanera de Ranes.  
  
El terme municipal té una superfície de 6,26 km² i una població de 1.144 habitants en 2015. La seua posició resulta privilegiada quant a comunicacions per carretera, ja que disposa d'accés directe a l'autovia A-35.  
  
4. Descripció de les modificacions proposades  
4.1. Modificació puntual núm. 3, Objecte, àmbit i justificació.  
L'objecte de la modificació 3 és incorporar a les NS vigents la qualificació de «sòl no urbanitzable comú servei urbà-infraestructures (ID): cementeri» per a l'àmbit contigu al cementeri en les seues llindes sud i sud-est. Dins de l'àmbit incorporat es distingeixen dos zones: edificació i zona verda. La primera constitueix l'ampliació del cementeri i la segona, rodejant a l'anterior, conforma l'àrea de reserva.  
  
El cementeri existent ve reflectit en les NS vigents i té una superfície de 1.875 m². El sòl afectat per la modificació comprén 5.986,75 m² de sòl no urbanitzable comú segons NS i s'ajusta a l'àmbit qualificat en el pla general anul·lat com a sòl no urbanitzable comú dotacional per a ampliació i perímetre de protecció.  
  
En el pla d'ordenació es grafien les dos zones indicades, identificant-les com a sistema general ID: cementeri (edificació) i sistema general ID: cementeri (zona verda). Aquesta última correspon a una franja de 25 m que rodeja l'ampliació i compleix l'exigència de l'article 42 del Decret 39/2005 de garantir un perímetre de protecció de 25 m qualificat com dotacional i lliure de construccions.  
L'objectiu de la modificació és donar cobertura a una situació consolidada, derivada de la vigència del pla anul·lat, la qual cosa justifica que no s'haja presentat estudi d'alternatives per a la modificació núm..3 En la documentació s'assenyala que els terrenys van ser obtinguts al seu dia per mitjà del sistema d'expropiació forçosa, després de declarar la seua utilitat pública i interés social, i que ha sigut executat un projecte d'adequació d'aquesta zona, atesa la necessitat imperiosa de la població de rebre aquest servei públic.  
  
  
  
  
4.2. Modificació puntual núm.2. Objecte, àmbit i justificació.  
L'objecte d'aquesta modificació afecta diversos aspectes urbanístics:  
- la subdivisió de dos unitats d'execució (UE-2 i UE-4) conformant nous àmbits (UE-2 = UE-2 + UE-6; UE-4 = UE-4 + UE-5)  
- la redelimitació d'un dels àmbits generats (UE-5) incorporant sòl contigu i una nova ordenació dels usos previstos en les NS  
  
- certs canvis en la regulació del sòl urbà industrial (articles 41 i 42 de les normes urbanístiques).  
S'aporten fitxes de planejament i gestió corresponents a la UE-2, UE-6 i UE-5.  
Totes les unitats d'execució mencionades estan en el casc, conformen la majoria vores urbanes. El planejament vigent preveu usos residencials en algunes parts d'aquests àmbits i industrials en altres, en l'actualitat hi ha construccions de caràcter industrial en algunes zones i també terrenys sense consolidar.  
Amb la modificació es pretén facilitar la gestió dels àmbits afectats, ajustant el planejament vigent a la «realitat econòmica actual, possibilitant la consolidació i continuïtat de les indústries existents». En l'annex - febrer 2015 també es fa referència al problema generat per l'accés de vehicles a certes activitats productives des del carrer Carretera de Madrid (antiga N-340).  
  
- Modificació d'unitats d'execució  
Els terrenys afectats per la modificació es classifiquen en les NS com a sòl urbà i corresponen a les unitats d'execució UE-2 i UE-4 en elles previstes. Afecta també el sòl contigu (també classificat com a urbà) que s'incorpora en la redelimitació d'un dels àmbits (UE-5). Inclou sòl pendent de desenvolupament i construccions, en bona part anteriors a la redacció de les NS.  
  
- Divisió de la UE-2 i formació de la UE-6  
La UE-2 inicial, de 21.300 m², es divideix en dos àmbits contigus menors, per a facilitar la gestió, formant la UE-2 de 10.205,66 m² i la UE-6 de 13.826,36 m². No s'incorporen nous sòls; l'increment de superfície respecte de la inicial (12,83 %) s'atribueix a la utilització de la base cartogràfica actual. No es modifiquen els usos previstos en les NS. El desenvolupament de la UE-2 (final) en la part d'ús residencial, comportarà 58 nous habitatges segons s'indica en la fitxa de planejament que s'hi adjunta.  
Les superfícies i usos corresponents a aquests àmbits es reflecteixen en la taula:  
  
Planejament vigent Modificació proposada  
UE-2 inicial UE-2 (final) UE-6  
Ús residencial i industrial Ús industrial i  
residencial  
  
Sup: 10.205,66 m² Ús industrial  
  
  
Sup: 13.826,36 m²  
Superfície: 21.300 m² segons NS  
  
Fitxes planejament i gestió no definides Superfície total: 24.032, 02 m²  
  
  
(Increment del 12,83 % aproximadament)  
  
  
- Divisió de la UE-4 i formació de la UE-5  
  
  
  
Els dos àmbits que formen la UE-4 inicial (unitat discontínua en les NNSS) es desvinculen; es conforma la UE-4 amb l'àmbit nord estrictament i la UE-5 amb l'àmbit sud ampliat. Per a la nova UE-4 no es proposen canvis i no se n'aporten dades: ni superfície, ni habitatges que generarà el seu desenvolupament, ni fitxa de gestió.  
Per a conformar la UE-5 s'incorpora sòl contigu (classificat urbà) part consolidat, part sense consolidar, i es proposa una nova ordenació que modifica la distribució d'usos del sòl prevista en el planejament vigent. Afecta principalment el sòl residencial inclòs per les NNSS, el viari i el sòl industrial pròxim, i, en menor grau, l'equipament contigu que conforma una singular construcció on s'allotja l'ajuntament, l'antic assecador de tabacs.  
La descripció d'alternatives continguda en l'annex - febrer 2015, es refereix únicament a l'ordenació d'usos de la UE-5, proposa per a l'illa exempta resultant de la nova ordenació ús industrial en l'alternativa 1 i ús residencial en alternativa 2.  
Les superfícies i usos corresponents a aquests àmbits es reflecteixen en la taula:  
  
Planejament vigent Modificació proposada  
UE-4 inicial UE-4 (final) UE-5  
Comprén dos àmbits  
(UE discontínua)  
  
Ús residencial Correspon a l'àmbit nord  
  
  
  
Ús residencial  
  
  
  
Sup. no indicada  
(estimada: 8.000 m²) Correspon a l'àmbit sud residencial, ampliat amb sòl industrial  
  
  
Alt. 1: ús industrial  
Alt 2: ús industrial i residencial  
  
Sup. sense ampliar no indicada  
(estimada: 2.500 m²)  
  
S. ampliada: 9.684,79 m²  
Superfície conjunta: 8.100 m²  
  
Fitxes de planejament i gestió no definides S. conjunta inicial estimada: 10.500 m² (Increment del 30 %)  
  
S'aporta fitxa només de UE-5  
  
  
- Modificació dels articles 41 i 42 de les normes urbanístiques  
Els articles modificats es refereixen respectivament a l'ocupació de parcel·la, i a la situació de l'edificació en aquesta. L'ocupació màxima prevista en les NS és del 70 % i s'incrementa al 90 % en la proposta. Respecte de la situació de l'edificació dins de la parcel·la, en la regulació vigent s'estableix una separació mínima a llindes de 5m, destinada a zones enjardinades i aparcaments privats (una plaça de 2,20x4,50 per cada 100 m² de superfície construïda). La nova regulació permet que l'edificació s'alinee a façana i llindes. Es manté l'exigència d'una plaça d'aparcament per cada 100 m² de superfície construïda, eliminant l'especificació de les dimensions.  
Els articles modificats regulen el sòl industrial per al conjunt del sòl urbà. En el casc hi ha més parcel·les d'ús industrial, fora dels àmbits de les UE modificades. L'abast de la nova regulació, per tant, va més enllà de la UE -2, UE-6 i UE-5, encara que en la documentació no es menciona.  
  
  
4.3. Alternatives  
Les alternatives presentades (contingudes en annex - febrer 2015) es refereixen únicament a la modificació puntual núm. 2.  
- Alternativa 0. Correspon al planejament vigent. Segons s'indica en la documentació consisteix en «...mantindre la delimitació de la UE-4, sense delimitar la nova UE-5, sense modificar l'ordenació detallada, i sense modificar els usos autoritzats per les NS». En descriure aquesta alternativa no es fa referència a la resta de canvis proposats en la modificació núm. 2. Es considera com a alternativa 0 mantindre el planejament vigent en relació amb tots ells, inclosos els relatius a la UE-2 i a l'articulat. No obstant cal assenyalar que segons la cartografia actual les superfícies dels distints àmbits a desenvolupar seran majors.  
  
En el pla corresponent a aquesta alternativa es reflecteixen les edificacions que van quedar en situació de fora d'ordenació en les NS, per estar en sòl amb destinació viària.  
- Alternativa 1. Es descriu en l'annex com «...delimitació d'una nova unitat d'execució, la núm. 5 que incorpora l'àrea discontínua (sud) de la unitat d'execució núm. 4, modificant sensiblement l'ordenació detallada en aquesta, amb major incidència en l'àmbit viari, i amb modificació d'ús d'una de les parcel·les resultants que passa a ser d'ús residencial a ús industrial». Es fa referència també a «la rectificació dels xamfrans» per a una millor maniobrabilitat dels vehicles de càrrega i descàrrega «en el seu accés i eixida a l'activitat».  
  
Encara que no s'especifique, es considera que aquesta alternativa inclou la resta de modificacions contingudes en la proposta única del document aprovat inicialment per l'Ajuntament com a modificació puntual núm. 2, exposat al públic en juliol de 2014 (DOCV de 23.07.2014).  
- Alternativa 2. La descripció d'aquesta alternativa coincideix pràcticament amb la de l'alternativa 1, excepte el relatiu a l'ús de l'illa exempta resultant de la nova ordenació, per a la qual s'indica «[...]sense modificació de l'ús de la parcel·la residencial».  
  
4.4. Afecció a altres instruments. Possibles efectes i mesures correctores  
En l'annex - febrer 2015 s'assenyala la no afecció a instruments de planificació territorial o sectorial, ni a l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana.  
En el document s'apunten de manera molt general possibles afeccions i efectes sobre el medi ambient en relació amb el clima, l'aire i la qualitat de vida, que es consideren temporals, perquè se centren en la fase de construcció, i es proposa per a resoldre'ls: reg de les zones de treball i materials, el compliment de la legislació, utilització de vehicles insonoritzats, aïllaments adequats en les edificacions, limitació de la velocitat, elements de protecció personal en fase de construcció, utilitzar accessos que generen el menor impacte possible per a evitar molèsties en zones residencials consolidades contigües i el control de la contaminació atmosfèrica (sense especificar com).  
  
Es conclou en l'annex que no es preveuen efectes significatius en el medi ambient ni en el territori per això no es considera necessari descriure mesures preventives, correctores o compensatòries.  
  
5. Consultes realitzades  
Per part de la direcció general competent en matèria d'avaluació ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta, en la seua condició d'administracions públiques afectades, a:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
09/03/15 25.09.2015 CITMA. Subdirecció d'Ordenació, Planificació i ATE.  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
09/03/15 21.04.2015 CITMA. Subdirecció General de Medi Natural  
Servei de Vida Silvestre  
Servei Territorial de Medi Ambient (Vies Pecuàries)  
09/03/15 € CITMA. Subdirecció General de Qualitat Ambiental  
Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació  
09/03/15 € CITMA. Subdirecció General de Planificació Logística i Seguretat.  
09/03/15 02.04.2015 Conselleria d'Educació, Cultura i Esport. Servei Territorial de Cultura i Esport  
09/03/15 27.04.2015 Conselleria de Sanitat. DG de Salut Pública  
09/03/15 24.04.2015 Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHJ).  
09/03/15  
25/03/15 24.03.2015  
18.09.2015 Ministeri de Foment. Direcció General de Carreteres. Demarcació de carreteres de la CV  
09/03/15 27.03.2015 Ajuntament de Llanera de Ranes  
23/10/15 03.02.2015 Direcció Territorial d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
Servei Territorial d'Urbanisme  
3/12/15 04/01/16 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge  
Servei d'Ordenació del Territori  
  
  
Nota: els informes emesos es publicaran, en la pàgina web www.cma.gva.es/eae junt amb l'Informe d'Avaluació Ambiental i Territorial Estratègic.  
  
  
D'altra banda, el Servei Territorial d'Urbanisme trasllada diversos informes en relació amb sengles modificacions:   
  
 16.02.2015 Conselleria d'Educació, Cultura i Esport. Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació. Servei d'Infraestructures (matèria educativa)  
 21.09.2015 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Direcció Territorial de València. (En relació amb la modificació núm. 3)  
  
  
6. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
- Biodiversitat. Hàbitats.  
El Servei de Vida Silvestre informa el 21 d'abril de 2015 que les modificacions proposades no causaran afeccions negatives a hàbitats ni espècies catalogades.  
- Vies pecuàries  
Segons les NS el traçat de l'Assagador de Llanera arriba a la zona reordenada (UE-5) pel camí de Cuas. En la cartografia temàtica de l'antiga COPUT aquest es prolonga fins a la indústria existent, amb un ample legal de 3 a 5 m.  
Segons la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries (estatal) aquestes són béns de domini públic de les comunitats autònomes, la continuïtat de les quals ha d'estar garantida i els amples legals de la qual s'han de respectar. Estan subjectes també a la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de Vies Pecuàries de la Comunitat Valenciana, de la regulació de la qual cal assenyalar:  
1. L'instrument de planejament de la nova ordenació urbanística o territorial haurà d'assegurar el manteniment de la integritat superficial, la idoneïtat dels itineraris i la continuïtat dels traçats. També hauran de preservar-se el trànsit ramader i els altres usos compatibles i complementaris.  
2. En sòl urbà i urbanitzable, si el nou planejament no altera el traçat d'una via pecuària ni afecta l'ús compatible o complementari en aquesta, s'integrarà com a passeig o albereda, i la seua adequació, conservació i manteniment correspondrà a l'ajuntament. Aquesta gestió es determinarà de conformitat amb els instruments establits legalment, que asseguren una adequada coordinació de l'acció administrativa sobre vies pecuàries. La modificació del traçat requereix un informe favorable de la conselleria competent en matèria de vies pecuàries (Servei d'Ordenació i Gestió Forestal), preceptiu i vinculant, per a l'aprovació de l'instrument d'ordenació urbanística o territorial.  
  
A més, tal com estableix l'ETCV i la LOTUP, les vies pecuàries formen part de la infraestructura verda, i aquesta ha de definir-se i caracteritzar-se amb caràcter previ a l'ordenació d'usos i activitats en el territori i afavorir la continuïtat territorial i visual dels espais oberts.  
- Infraestructura Verda i Paisatge  
La definició de la Infraestructura Verda (Sistema d'Espais Oberts) ha de ser prèvia al disseny d'altres actuacions en el territori, i quedar inclosa en l'ordenació estructural del pla. La seua delimitació, d'acord amb els criteris establits en l'ETCV i LOTUP s'adaptarà a l'escala municipal incloent-hi, entre altres elements, zones verdes i espais públics rellevants i els viaris de connexió entre ells, les vies pecuàries...  
  
De conformitat amb el que estableix la LOTUP (art 6), el paisatge s'integrarà en les polítiques sectorials que hi incidisquen i, en concret, en la planificació territorial i urbanística, actuant com a criteri condicionant en la implantació d'usos, activitats i infraestructures, la gestió i conservació d'espais naturals i la conservació i posada en valor d'espais culturals.  
Respecte de la modificació núm. 3, en informe de 25 de setembre de 2015, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge assenyala que no es produiran efectes significatius, sempre que en l'ampliació es mantinguen les característiques tipològiques i estètiques del cementeri actual.  
Respecte de la modificació núm. 2, en l'informe mencionat s'indica que en la documentació presentada no s'han considerat les valoracions i determinacions contingudes en el Catàleg de Paisatge i Sistema d'Espais Oberts (o Infraestructura Verda) que modificaven/complementaven l'estudi de paisatge del PG i s'assenyala l'existència de diversos recursos paisatgístics existents en l'accés al nucli (àmbit UE-6), l'alt valor paisatgístic de l'assecador de tabac (al costat de la UE-5), la configuració d'aquest àmbit com a vora urbana cap a la A-7 i la seua connexió amb la Infraestructura Verda del municipi a través de la via pecuària Assagador de Llanera.  
En l'informe s'assenyala la necessitat de:  
- En relació amb l'àmbit de la UE-6, arreplegar en la fitxa de gestió la preservació i posada en valor dels recursos paisatgístics existents en l'accés al nucli com a condicionants per al seu desenvolupament  
- En relació amb la nova UE-5, incloure en la fitxa de gestió d'aquesta UE de mesures d'integració paisatgística o condicionants per al desenvolupament i urbanització de l'àmbit, que permeten millorar la seua qualitat urbana (en especial vora sud i est) i garantir la continuïtat de la Infraestructura Verda del municipi.  
- Vulnerabilitat d'aqüífers / afectació d'aigües subterrànies  
El nucli urbà i el seu entorn té, segons la cartografia temàtica de l'antiga COPUT, vulnerabilitat d'aqüífers mitja o baixa.  
En les NS, apartat hidrologia, s'indica que Rotglà i Corberà pertany a una unitat constituïda per materials sedimentaris, de caràcter permeable, assentats sobre formacions impermeables que constitueix una cubeta permeable saturada pràcticament fins la superfície hi ha molts pous en el terme municipal, i remarca la importància del tractament i depuració d'aigües residuals, pel seu perill potencial de contaminació.  
  
El 27 d'abril de 2015 la Secció de Sanitat Ambiental (Direcció General de Salut Pública)assenyala, respecte dels àmbits que es desenvolupen, la necessitat de garantir que no es produïsca cap afectació en les aigües de consum humà per possible contaminació difusa.  
  
Les NS estableixen en el seu articulat que tot edifici haurà de disposar, entre altres, de xarxes d'evacuació de aigües residuals i pluvials i que s'adoptaran les mesures oportunes per a evitar la contaminació del subsòl, de l'aigua i de l'ambient atmosfèric. La regulació es remet al que disposa la legislació sectorial vigent del moment de la seua aprovació.  
De la DIA emesa en relació amb el PG s'extrau que les aigües residuals aboquen a un col·lector existent canalitzat fins a l'EDAR emplaçada a l'est del nucli urbà, al costat del barranc del Brull.  
En les fitxes de gestió corresponents a la UE-2, UE-6 i UE-5 es preveu com a condicions de desenvolupament: l'evacuació d'aigües per mitjà de xarxa separativa i la connexió amb els serveis i xarxes d'infraestructures existents, si compten amb capacitat suficient, o l'execució de les infraestructures necessàries en cas contrari.  
Cal indicar que l'EPSAR, per a admetre nous cabals, estableix condicionants que hauran de ser tinguts en compte en el desenvolupament de nous sòls. Es refereixen a la comprovació de la suficiència de la xarxa existent, l'execució de les obres de connexió i elements que permeten la desconnexió i (en zones industrials) la mesura en continu, al compliment dels límits d'abocament establits en l'ordenança d'abocaments de l'entitat, etc. En relació amb les aigües pluvials, el seu abocament a llit públic requereix autorització prèvia de l'organisme de conca.  
  
D'altra banda, el Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, modificat pel Decret 195/2009, de 30 d'octubre, del Consell, estableix per a la implantació o ampliació de cementeris que la idoneïtat del terreny ha de ser comprovada per mitjà de l'oportú estudi hidrogeològic que conclourà sobre el risc potencial d'afectació d'aigües subterrànies.  
- Qualitat de l'aire / contaminació acústica  
La implantació d'activitats requereix establir una sèrie d'usos permesos i compatibles, atenent la proximitat entre usos industrials i residencials, en què es tinga en compte la legislació aplicable quant a la qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
Els àmbits afectats per la modificació núm. 2 es troben pròxims o contigus a distintes vies de comunicació: A-35 (A-7), CV-590 i, en especial, a l'antiga N-340 i a la CV- 566 (CV-5661) que travessen el nucli urbà. En l'estudi acústic presentat s'assenyalen aquestes vies com a principal font de soroll, es remeten als mesuraments efectuats per a elaborar l'estudi del PG, i es conclou que es compleix la legislació vigent.  
  
En l'estudi presentat no es caracteritza la situació corresponent al desenvolupament de la modificació, que, en relació amb la proposta del pla general, comporta major presència d'activitats industrials i major trànsit pesat en vies urbanes i no es diferencien mesuraments en període diürn i nocturn.  
- Risc d'inundació  
El Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), aprovat per Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell, estableix que en sòl urbà afectat per risc d'inundació s'hauran d'imposar, quan pertoque, condicions per a l'adequació de l'edificació i infraestructures.  
  
El 4 de gener de 2016 el Servei d'Ordenació del Territori informa que, tenint en compte les cartografies d'inundabilitat aplicables en virtut de l'article 10 de la normativa del PATRICOVA, l'actuació proposada no està a afectada per risc d'inundació.  
- Afecció al domini públic hidràulic  
En l'informe de 24 d'abril de 2015, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer s'assenyala que l'àmbit de la UE-2 està parcialment en zona de policia de llit públic (Barranc del Brull), el que requereix justificar que l'actuació no suposa incidència en el règim de corrents.  
  
- Disponibilitat de recursos hídrics  
En la documentació s'indica que amb la modificació no s'incrementa la demanda de recursos hídrics. No obstant això, en els àmbits objecte de modificació hi ha sòls encara sense desenvolupar i les superfícies de la UE-2 i de la UE-6 són majors que les previstes en les NS considerant cartografia més actual de l'ordre d'un 12 %). Per a la UE-4 (àmbit nord) destinada a ús residencial, i no documentada en la proposta de modificació, s'estima un increment superficial del 30 % considerant els mesuraments amb el visor de la conselleria.  
La falta d'acreditació de la suficiència i disponibilitat dels recursos hídrics està entre els motius en què es fonamenta la sentència que declara nul el pla general de 2008, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el seu informe de 24 d'abril de 2015 assenyala que haurà d'acreditar-se la disponibilitat de recursos hídrics.  
- Infraestructures lineals  
La A-35 (A-7) discorre pel nord-oest del cementeri existent i aquest queda dins de les zones de protecció previstes per la legislació estatal en matèria de carreteres. La modificació puntual núm. 3 disposa la zona d'ampliació del cementeri i la de reserva de 25 m contigües pel sud-est a aquest, encara que en menor grau, queden també subjectes a les limitacions previstes en aquesta legislació sectorial.  
La Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana, en el seu informe de 18 de juny de 2015, no assenyala inviabilitat en relació amb la modificació núm. 3, però emet un informe favorable condicionat, assenyalant la legislació a considerar.  
En relació amb la UE-6 en l'informe estatal s'assenyala que resulta afectada per la línia límit d'edificació del ramal d'enllaç entre A-7 i CV-590. També adverteix que no s'autoritzaran nous accessos a la Xarxa de Carreteres de l'Estat.  
L'antiga carretera de Madrid a València (N-340) és l'accés principal al nucli urbà, el travessa de nord a sud i el connecta amb Llanera de Ranes pel sud. Aquesta via enllaça amb la A-7 i amb la CV-590 (via transversal, cap a Anna i Sellent) al nord del nucli urbà i amb la CV-5661 que arranca en ple casc, en les proximitats de la UE-5, cap a la Granja de la Costera (a l'est).  
En l'estudi de trànsit presentat es fa referència a l'existència de problemes derivats de l'accés de vehicles articulats a l'àmbit de la UE-5 des de l'antiga N-340. Es proposa la delimitació i reordenació d'usos en la mencionada UE per a solucionar-los però no es detallen els problemes ni s'inclou en l'estudi la N-340.  
Considerant que, a priori, no hi ha vies alternatives per a l'accés de vehicles articulats a la zona a part de l'antiga N-340, i que s'al·ludeix a problemes precisament en aquesta, l'estudi hauria d'ampliar-se considerant el trànsit en la N-340, concretant i justificant com l'alternativa proposada resol aquesta situació.  
D'altra banda, el 31 de juliol de 2015 la Subdirecció General de Planificació Logística i Seguretat emet informe favorable la modificació núm. 2, encara que assenyala, atenent les dimensions de la UE-5 (9.684,79 m²), la conveniència de donar una bona solució per a la connexió de vianants-ciclista i una participació adequada de transport públic en relació amb el conjunt de modes motoritzats per a accedir a l'àmbit.  
- Capacitat agrícola del sòl  
Bona part del terme municipal i en concret els àmbits afectats per les modificacions tenen capacitat d'ús agrícola elevada segons la cartografia temàtica.  
L'informe de 21 de setembre de 2015, de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural informa amb caràcter favorable sobre la modificació puntual núm. 3.  
- Policia sanitària i mortuòria  
La Direcció General de Salut Pública assenyala en el seu informe de 27 d'abril de 2015, respecte de l'ampliació del cementeri, l'obligació que s'informe de la Secció de Sanitat Ambiental sobre qualsevol canvi o nova activitat vinculada a aquest que es produïsca.  
  
- Patrimoni cultural  
En la documentació es justifica la no redacció de l'apartat relatiu a la protecció del patrimoni cultural al·ludint que la modificació no afecta elements protegits per les NS. L'informe de 2 d'abril remés pel Servei Territorial de Cultura i Esport assenyala que les NS (redactades abans de la Llei de Patrimoni Cultural) no són document vàlid a aquests efectes, en no estar adaptades a les disposicions de la llei mencionada i assenyala la necessitat que en la modificació es documenten els béns amb valors patrimonials recognoscibles i els entorns de protecció que puguen veure's afectats i que es justifique que la proposta no afectarà negativament el patrimoni cultural valencià.  
  
- Reserva educativa  
El 16 de febrer de 2015 el Servei d'Infraestructures emet informe favorable sobre la modificació núm. 2 en matèria de planificació educativa, considerant el nombre d'habitatges previstos en la documentació en desplegament de la UE-2, i sobre la base que es desconeix el nombre de població escolar que el desenvolupament complet de les NS comportarà.  
Cal assenyalar que el desenvolupament de la UE-4 (àmbit nord) que no ha sigut documentat també comporta l'execució de nous habitatges a considerar per al còmput de la població escolar.  
- Aspectes urbanístics  
Atenent l'art 12.4 de la vigent LOTUP «els nous espais públics o la seua reforma han de configurar la imatge urbana com el resultat d'un projecte unitari, coherent i articulat per la infraestructura verda i la xarxa d'espais dotacionals. En cap cas els espais públics poden conformar-se com a mer resultat residual i inconnex de les implantacions privades».  
En l'annex IV de la LOTUP, en relació amb els estàndards funcionals i de qualitat de les dotacions públiques, s'assenyala «Els espais públics que configuren la imatge urbana, [...] han de ser el resultat d'un projecte unitari que obeïsca a criteris de coherència urbanística, [?.]En cap cas, aquests espais públics podran ser l'espai residual sobrant del disseny i configuració de l'edificació privada, sinó que aquesta última estarà subordinada al disseny i forma urbana, definida com un projecte previ i unitari, dels espais públics»  
En informe del 3 de febrer de 2016, el Servei Territorial d'Urbanisme assenyala la necessitat de justificar el compliment de l'article 94.6 de la LUV, relatiu a modificacions de planejament que legalitzen actuacions urbanístiques irregulars en relació amb ambdues modificacions.  
  
En relació amb la modificació núm. 2, assenyala també la necessitat d'incorporar amb caràcter normatiu criteris que afavorisquen la millora de la qualitat de l'ambient urbà, l'adequada implantació de les distintes activitats industrials, fomentant la seua integració, i la qualitat de l'ordenació urbanística i de l'arquitectura o jardineria que la materialitze.  
  
També s'indiquen altres aspectes urbanístics a documentar i/o justificar relatius a la classificació com a sòl urbà, la delimitació d'àrees de repartiment, la delimitació de les unitats d'execució, l'aclariment d'usos, el manteniment de l'equilibri de les dotacions públiques, la reserva mínima de places d'aparcament, l'aclariment de l'ordenació de la UE-4, així com certes consideracions que cal tindre en compte en relació amb alguns d'ells, i apunta algun error detectat que cal corregir.  
  
En relació amb la modificació núm. 3 s'assenyalen també aspectes que s'han de tindre en compte, adequar i/o justificar en relació amb la protecció de carreteres, la nomenclatura de les reserves dotacionals i la seua no consideració com a zona verda en el còmput per al compliment d'estàndards, el compliment del decret sobre policia mortuòria sanitària, les condicions funcionals d'accessibilitat al medi urbà i de mobilitat accessible no motoritzada i la possible afectació als valors patrimonials reconeguts.  
  
7. Anàlisi i valoració de les modificacions presentades   
Es tramiten les modificacions puntuals núm. 2 i núm. 3 d'acord amb la LOTUP, atés que la documentació aprovada provisionalment i sotmesa a informació pública abans de l'entrada en vigor de la nova legislació urbanística no contenia document ambiental.  
7.1. Modificació puntual 3.  
L'ampliació es proposa contigua al cementeri existent. No es presenta estudi d'alternatives en relació amb la modificació 3, ni estudi hidrogeològic.  
Els informes rebuts (carreteres de l'estat, agricultura, biodiversitat, patrimoni cultural, paisatge), no assenyalen inviabilitat i els sòls d'aquesta zona estan formats per calcàries i margues segons la cartografia temàtica, sense que s'aprecien en el terme altres composicions substancialment diferents que els facen especialment apropiats.  
La zona ha sigut objecte d'algunes actuacions en relació amb l'ampliació, ja que correspon als terrenys que el pla general anul·lat va qualificar per a aquest fi. Els motius d'anul·lació del pla no guarden relació amb la qualificació d'ampliació del cementeri i la zona verda que rodeja l'ampliació de 25 m, permet complir l'exigència del Decret 39/2005 de disposar un perímetre de protecció lliure de construccions.  
  
Per tot això, des del punt de vista ambiental no hi ha objeccions a la localització proposada, sense perjudici que hagen de quedar previstes i/o justificades en la modificació les qüestions assenyalades en els distints informes sectorials, i en particular, el compliment de les condicions funcionals d'accessibilitat al medi urbà i de mobilitat accessible no motoritzada en el nou sòl dotacional i la no afectació a valors patrimonials.  
No obstant això, la idoneïtat del terreny triat es comprovarà, tal com estableix l'art 43 del Decret 39/2005, per mitjà del corresponent estudi hidrogeològic que definirà la composició del subsòl de la zona situada en l'entorn de l'emplaçament del cementeri, i que contindrà, en funció d'aquest, les oportunes mesures correctores per a garantir la no afectació de les aigües subterrànies.  
En relació amb el desenvolupament de l'ampliació, hauran de mantindre's les característiques tipològiques i estètiques del cementeri actual i haurà d'informar la Secció de Sanitat Ambiental del Servei de Salut Pública sobre qualsevol canvi o nova activitat vinculada al cementeri que es produïsca.  
7.2. Modificació puntual 2  
7.2.1. Modificació de l'articulat.  
Es proposa com a única alternativa la modificació de l'articulat proposant una major ocupació (90 %) i eliminant la separació a llindes. S'assenyala en la documentació que la major ocupació proposada no comportarà increment de la construcció (i en conseqüència de consums) atés que es pretén adaptar-la a «la realitat de les edificacions industrials existents en sòl urbà industrial».  
Respecte d'això, cal assenyalar que l'abast de la regulació excedeix de les unitats d'execució delimitades i afecta altres zones de sòl industrial en nucli urbà, a les quals no es fa referència en la documentació. A priori, l'increment de construcció derivat de la nova regulació en aquests àmbits no pareix significatiu; aquest aspecte haurà de quedar documentat i justificat.  
D'altra banda, amb la nova regulació s'elimina la separació a llindes i enjardinament en parcel·la, que afavoreix la integració d'usos industrials en zones residencials, per la qual cosa hauran de preveure's mesures que milloren la qualitat urbana dels espais que resulten afectats, tal com assenyalen els informes del S. d'Infraestructura Verda i Paisatge i del S.T. d'Urbanisme.  
7.2.2. Subdivisió de les unitats d'execució i aspectes relacionats amb la gestió del sòl pendent de consolidació.  
Es proposa una única alternativa en relació amb aquests aspectes.  
Respecte de la divisió de les unitats d'execució en àmbits menors per a facilitar la gestió, atés que confronten amb sòl urbà consolidat i considerant el contingut de les fitxes, es considera que no es produiran afeccions ambientals significatives sempre que l'execució de les xarxes i connexions, segons els àmbits proposats, no produïsca minva en la qualitat dels serveis o xarxes d'infraestructures.  
  
Quant al sòl pendent de desenvolupament, atenent els valors especificats en la documentació i les estimacions fetes per als no aportats, les superfícies previstes en el planejament vigent es veuen incrementades amb la utilització de nova cartografia, variació que afecta, independentment de l'alternativa seleccionada, totes les UE.  
  
No s'aporten dades corresponents a la UE4 (àmbit nord), considerant les majors superfícies resultants de la nova informació gràfica (superfície, nombre d'habitatges a desenvolupar, condicions de desenvolupament i gestió d'acord amb la legislació sectorial vigent, fitxa de gestió, si és el cas,...). hauran de preveure's els increments, a fi de calcular les necessitats hídriques, volum d'abocaments a depurar, etc.  
  
En les fitxes de planejament i gestió de UE-5, UE-2 i UE-6 s'estableix com a condició de desenvolupament «Tots els serveis i xarxes d'infraestructures es connectaran a les existents, si hi ha capacitat per a ells, si no, s'executaran les infraestructures necessàries. S'evacuaran les aigües en xarxa separativa.»  
En el cas que el desenvolupament dels àmbits requerisca efectuar abocament a llit públic haurà de preveure's l'obtenció de la corresponent autorització d'abocament a domini públic per part de l'organisme de conca.  
En la documentació relativa al pla general s'assenyala la localització al nord-est del casc de l'estació depuradora que dóna servei a Rotglà i Corberà i altres municipis de l'entorn.  
L'EPSAR, haurà d'informar sobre la capacitat del sistema de tractament per a assumir l'aigua residual generada pels nous desenvolupaments així com de les condicions per a això, (comprovacions a realitzar, elements a executar en la xarxa per al control i possible desconnexió de l'abocament). Aspectes que hauran de ser considerats en el desenvolupament dels àmbits.  
D'altra banda, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha assenyalat la necessitat d'acreditar la disponibilitat de recursos hídrics i, respecte de la UE-2 (parcialment en zona de policia de llit públic), de justificar la no afecció al règim de corrents com a aspectes necessaris per a obtindre l'informe relatiu a la Llei d'Aigües (art 25.4) prèviament a l'aprovació de la modificació.  
En relació amb la UE-6 hauran de considerar-se les afeccions assenyalades en matèria de carreteres de titularitat estatal i obtindre l'informe corresponent.  
7.2.3. Redelimitació de la UE-5, reordenació proposta i estudis complementaris.  
L'esborrany de la modificació núm. 2, que correspon al document inicialment aprovat (alternativa 1)s'acompanya, de tres annexos: estudi de trànsit i mobilitat, estudi d'integració paisatgística i estudi acústic.  
  
El document ambiental descriu succintament l'alternativa 0 (corresponent al pla vigent) i les alternatives 1 i 2 relatives a la reordenació de l'àmbit de la UE-5. No s'aporten estudis complementaris corresponents a alternativa 2. Aquesta nova alternativa es diferencia únicament respecte de la inicial per l'ús assignat a l'illa exempta resultant de la nova ordenació proposada, per la qual cosa cal una anàlisi conjunta, matisant la incidència del diferent ús proposat (industrial o residencial respectivament).  
En l'estudi acústic s'indica que les dades que afecten la UE-2, UE-5 i UE-6 s'extrauen de l'estudi acústic que acompanya el pla general anul·lat, assenyalant que els motius de l'anul·lació no invaliden els mesuraments de pressió sonora que es van fer. No s'especifica si la situació actual és substancialment igual a la corresponent al moment d'elaboració d'aquell estudi (2008) ni es distingeixen valors per a període nocturn i diürn.  
Basant-se en l'estudi del pla anul·lat, es consideren com a principals fonts de soroll les vies de comunicació: A-35 (enteneu A-7), CV-590, i en especial les que travessen el nucli urbà, antiga N-340 (carretera de Madrid) i CV-566. Amb el desenvolupament de les actuacions cal esperar que el trànsit s'incremente, amb especial incidència en les vies que travessen el casc.  
Sense entrar a valorar si els procediments de mesura i mètodes de modelització s'ajusten al que estableix la legislació, ni si la situació actual és substancialment igual a la corresponent al moment d'elaboració de l'estudi del PG (2008) que haurà de justificar-se, cal assenyalar que en l'estudi no es caracteritza la situació posterior a l'ordenació prevista (segons annex IV Decret 104/2006), el seu desenvolupament és diferent del que resultaria del desenvolupament del pla general, ja que en aquest s'eliminaven les activitats del nucli i es disposava una nova ronda perimetral.  
L'estudi acústic de la modificació 2 ha de preveure el resultat del desenvolupament urbà que proposa, amb l'increment del trànsit (residencial i industrial) que comporta i el consegüent increment d'emissions sonores, comprovar si són admissibles els nivells sonors en relació amb els usos proposats (en període diürn i nocturn) i establir, si és el cas, les mesures correctores adequades.  
En relació amb el trànsit previst i les emissions que comportarà en l'àmbit de la UE-5 es considera més oportú que l'ús d'una possible illa exempta que l'articule siga industrial (alternativa 1) i no residencial (alternativa 2).  
Aquesta valoració també es desprén de considerar que la proposta pretén concentrar el trànsit pesat vinculat a l'activitat industrial en el viari a desenvolupar en la UE-5 i eliminar-lo del carrer Coroneta (àmbit nord de la UE-4, d'ús residencial). No obstant això, no s'ha d'obviar que hi ha també usos residencials contigus a la UE-5.  
L'estudi de trànsit i mobilitat, fa referència únicament a l'àmbit de la UE-5 i correspon a l'alternativa 1. Se centra principalment en el trànsit rodat, considerant especialment les necessitats viàries del trànsit pesat utilitzat per a transportar la mercaderia de les activitats existents. La càrrega i descàrrega d'aquestes es quantifica en 15 vehicles articulats diaris, als quals caldria afegir (per a l'alternativa 1) els corresponents a la nova activitat (treballadors, clients i càrrega/descàrrega) i resta d'usuaris actuals del camí Cuas (4 habitatges, un magatzem i hortes contigus), que s'estimen en 135 vehicles diaris.  
  
L'estudi de trànsit es planteja per a fonamentar la reordenació viària de la UE-5. No obstant això, es considera que la proposta (inclús la delimitació) s'ha ajustat als límits de l'activitat industrial o de propietat de les parcel·les, i ha de quedar prou justificada aquesta elecció.  
  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge ha assenyalat la necessitat d'establir mesures d'integració paisatgística i condicions de desenvolupament i urbanització que permeten millorar la qualitat urbana de l'àmbit de la UE-5 i garantir la continuïtat de la infraestructura verda.  
El Servei de Planificació indica la conveniència de donar una bona solució per a una connexió de vianants-ciclista i una participació adequada del transport públic en la UE-5 atenent la superfície de l'àmbit (9.684,79 m²).  
En relació amb alternatives 1 i 2 s'aprecia que els xamfrans proposats per a la parcel·la d'equipament en la seua façana al camí Cuas facilitaran la visibilitat i el trànsit. També s'aprecia l'interés per eliminar el trànsit pesat del carrer Coroneta, més estret que el carrer Cuas, considerant que el desenvolupament de la UE-4 incidirà en el sòl disponible per a maniobrar, i que l'ús d'aquest àmbit és residencial.  
No obstant això, no es percep com es resol «la possibilitat d'accés de vehicles a l'activitat (que) s'efectua a través de la carretera de Madrid» assenyalada en l'estudi d'alternatives com un problema, indicant que si es mantenen les NS no es resoldria. La redacció no deixa clar si es refereix a un accés directe a naus des de la carretera. Aquesta qüestió hauria de ser aclarida, ja que d'una banda, la proposta viària de les NS permet accedir a les naus que donen a la carretera per la part posterior, i d'un altre, amb la nova proposta, el trànsit de vehicles per la carretera tampoc desapareix. A més, el carrer Cuas no és excessivament ample, ha d'assumir entrada i eixida de vehicles articulats en un tram pròxim a un altre enllaç viari (CV-566), és contigu a un edifici rellevant i ha de garantir la continuïtat de la infraestructura verda, usos pecuaris, de vianants...  
La solució que es propose haurà de comptar amb els informes favorables de les distintes administracions sectorials (patrimoni cultural, vies pecuàries, urbanisme, mobilitat, acústica, paisatge...) en relació amb les afeccions derivades de les seues competències respectives.  
7.2.4. Valoració de l'increment de sòl d'ús industrial en nucli urbà  
  
L'ús industrial en nucli urbà queda tancat en les NU (art. 8) als «terrenys dedicats a magatzems o instal·lacions de caràcter industrial». És a dir els que tenien aquests usos ja implantats. Les parcel·les corresponents es van delimitar gràficament en plans.  
Les NS van procurar la mínima afecció a les activitats existents en el moment de la seua redacció i es van marcar com a objectiu «respectar al màxim les alineacions existents, efectuant només les operacions de cirurgia imprescindibles, a fi de no deixar molts edificis fora d'ordenació». De fet, en la documentació corresponent a l'alternativa 0 són mínimes les superfícies en situació de fora d'ordenació (construccions que no van poder ser assumides) en la UE-5 i zona contigua.  
  
A més «per als usos que no siguen compatibles amb el que estableix» les NU preveuen: «podran mantindre's sempre que no es produïsquen interferències greus amb els altres usos de la zona o contigus, mentres no es realitzen obres de reestructuració general de l'edifici o es produïsca el seu derrocament,...»  
D'això es desprén que la intenció de les NS comprén el manteniment de les activitats però no la seua consolidació fora dels àmbits expressament delimitats. El model territorial previst en aquestes disposa sòl urbanitzable o apte per a urbanitzar destinat a ús industrial i terciari independent d'este.  
El pla anul·lat també optava per separar usos industrials i residencials, diferenciant localitzacions i inserint elements «matalàs». Aquest plantejament queda arreplegat en la DIA: «Mantindre en el model territorial dos àrees clarament diferenciades d'usos industrial i residencial que caracteritzen el municipi de Rotglà i Corberà. Es proposa una zona de separació entre aquests usos per mitjà d'una zona d'equipaments i zones verdes per a millorar la qualitat de vida dels habitants».  
  
En el pla s'eliminen del casc pràcticament tots els usos industrials. La part oest (zona UE-5) es completa amb ús residencial i al nord l'ús industrial se separa del residencial per mitjà de zones verdes (zona UE-2 i UE-6).  
En les al·legacions aportades en relació amb la informació pública de la primera documentació aprovada, es recorda «amb independència de la valoració que es puga realitzar del fet de mantindre una activitat industrial dins del nucli urbà de la població, amb el risc que això comporta per als ciutadans, va contra el sentit comú ampliar la seua àrea d'influència en detriment dels habitatges adjacents».  
  
7.2.5. Valoració dels objectius perseguits  
En relació amb els objectius plantejats per l'Ajuntament, es considera que facilitar el desenvolupament del sòl urbà i possibilitar la continuïtat de les indústries existents encaixa amb els objectius del planejament vigent les NU dels quals dediquen a això l'article 70 (situació transitòria) i el capítol VI (edificis i instal·lacions fora d'ordenació). En relació amb la consolidació d'instal·lacions industrials en sòl, a priori, destinat a configurar la xarxa d'espais públics, cal indicar el que assenyala l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme en relació amb les modificacions de planejament que comporten legalitzacions.  
  
En relació amb la disminució de l'edificació residencial i amb això el nombre d'habitants potencials que s'assenyala per a avalar la conveniència del canvi d'ús (alternativa 1), cal assenyalar que sent la tipologia prevista en les NS unifamiliar aïllada la disminució d'habitants no és rellevant. En el cas que l'Ajuntament considere excessiu el sòl residencial del municipi (vistos els increments que la nova cartografia comporta), hi ha altres opcions com la desclassificació.  
  
  
8. Consideracions jurídiques, ambientals i territorials  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial Decret Legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
9. Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51 de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que les modificacions avaluades, amb les consideracions finals efectuades, no influeixen en altres plans o programes; no tenen incidència significativa en el model territorial vigent en el municipi; no suposen afecció sobre elements del patrimoni natural i, consultades respecte d'això les administracions assenyalades en l'apartat corresponent, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la modificació puntual núm. 2 i la modificació puntual núm. 3 de les normes subsidiàries de Rotglà i Corberà no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es proposa: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient d'acord amb el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica, de la modificació puntual núm. 2 i la modificació puntual núm. 3 de les normes subsidiàries de Rotglà i Corberà, i correspon continuar la tramitació d'acord amb la seua normativa sectorial, si bé s'hauran de complir els següents condicionants:  
1. Amb caràcter general:  
- Hauran de documentar-se els béns amb valors patrimonials reconeguts i els entorns de protecció d'aquests que puguen veure's afectats per la proposta, justificar la seua no afecció i obtindre el preceptiu informe favorable en matèria de patrimoni cultural.  
2. En relació amb la modificació puntual núm. 2:  
- Haurà d'obtindre's l'informe exigit per la legislació sectorial en matèria de carreteres per a la seua aprovació.  
- Es documentaran tots els àmbits que resulten afectats per la nova regulació de l'articulat i es concretaran i actualitzaran a la legislació vigent els usos permesos en el sòl urbà industrial, justificant la seua compatibilitat amb els usos previstos en el nucli urbà i en concret amb el residencial predominant.  
- Haurà d'actualitzar-se la documentació/fitxa relativa a la UE-4 resultant (àmbit nord), a fi de poder establir les seues condicions de desenvolupament en coherència amb els criteris establits en els informes sectorials i en la documentació per a la resta d'àmbits.  
- Haurà de concretar-se la disponibilitat (tant física com jurídica) dels recursos hídrics necessaris per a atendre les demandes derivades dels desenvolupaments previstos per als distints àmbits i obtindre l'informe de l'organisme de conca (preceptiu i vinculant) prèviament a l'aprovació de la modificació.  
- En relació amb la UE-2 (parcialment en policia de llit públic) s'haurà de justificar que l'actuació no suposa incidència en el règim de corrents i obtindre informe favorable de l'organisme de conca prèviament a l'aprovació de la modificació.  
- Per a l'àmbit de la UE-5 s'haurà de concretar el traçat de la via pecuària Assagador de Llanera, garantir la seua continuïtat i la seua integritat superficial i justificar la idoneïtat del seu itinerari, així com la compatibilitat dels usos que aquesta ha de suportar amb la resta d'usos previstos en el seu entorn, haurà d'obtindre l'informe (preceptiu i vinculant) de la conselleria competent en la matèria (Servei d'Ordenació i Gestió Forestal).  
- Per a la UE-5 s'inclouran en la fitxa de gestió mesures d'integració paisatgística o condicionants per al seu desenvolupament i urbanització, que permeten millorar la qualitat urbana de l'àmbit (especial les vores sud i est) i garantir la continuïtat de la infraestructura verda del municipi.  
- En la fitxa de gestió corresponent a la UE-6 s'arreplegarà la preservació i posada en valor dels recursos paisatgístics existents en l'àmbit en l'accés al nucli urbà com a condicionants per al seu desenvolupament.  
3. En relació amb la modificació puntual núm. 3:  
- Haurà d'elaborar-se el corresponent estudi hidrogeològic i executar les mesures correctores que se'n puguen derivar, als efectes de garantir la no afecció de l'activitat al subsòl, especialment l'afectació a les aigües subterrànies.  
- S'establirà que l'ampliació mantindrà les característiques tipològiques i estètiques del cementeri actual.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació del Pla en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la comissió d'avaluació ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient d'acord amb el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica, de la modificació puntual núm. 2 i la modificació puntual núm. 3 de les normes subsidiàries de Rotglà i Corberà, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que es notifica perquè se'n prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 30 de març de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Títol: Modificació puntual de l'ordenació detallada de les NS en Les Llomes Ampliació.  
Promotor: Ajuntament de Nàquera.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Nàquera.  
Localització: Nàquera (València).  
Núm. expedient: 142/2015-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 30 de març de 2016, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual de l'ordenació detallada de les normes subsidiàries (NNSS) de Nàquera en Les Llomes Ampliació, en els termes següents:  
  
En data 8 de juliol de 2015 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual de l'ordenació detallada de les NS de Nàquera en Les Llomes Ampliació.  
  
1. Documentació presentada  
La sol·licitud d'inici, remesa pel Servei Territorial d'Urbanisme de València, s'acompanya d'esborrany de la modificació i del document inicial estratègic, d'acord amb el que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). La documentació es presenta en format paper i digital.  
  
2. Planejament vigent  
El planejament vigent en el municipi són unes normes subsidiàries, aprovades definitivament el 25 de juliol de 1989. Aquest planejament no va ser sotmés a avaluació ambiental.  
En l'actualitat s'està elaborant un pla general. Consta en aquest servei el seu corresponent expedient d'avaluació ambiental estratègica, amb número de referència 90/2011-EAE, sobre el qual es va emetre document de referència en data 9 de febrer de 2012.  
  
3. Objecte, descripció/ característiques del pla i justificació  
- Àmbit  
La modificació pretesa afecta sòl urbà amb ordenació detallada delimitada per les normes subsidiàries en la urbanització les Llomes del terme municipal de Nàquera.  
  
Visor Cartogràfic de la Conselleria d'Habitatge, Obres Publiques i Vertebració del Territori.  
  
Pla Normes Subsidiàries / Pla Proposta Modificació Normes Subsidiàries  
  
  
Les NS de Nàquera projecten una rotonda que uneix el c/ Genaro Lahuerta i Salvador Tuset:  
Pel que fa al c/ Genaro Lahuerta, les NS no projecten l'accés cap al barranc existent en l'actualitat, sinó la seua terminació en una rotonda. En aquest vial s'han materialitzat distintes actuacions mantenint l'antic camí, ampliant i utilitzant el vial en el seu tram final, d'acord amb el projecte d'urbanització que formava part de la llicència d'obres 86/2003, concedida per a la construcció de 6 habitatges unifamiliars apariats en les parcel·les 53-54 de Les Llomes Ampliació (actualment c/ Genaro Lahuerta, 18, 20, 22, 24 i 26) mitjançant un acord de la Comissió de Govern núm. 9 de data 22 de maig de 2003; així com en la llicència concedida per a la construcció de 2 habitatges unifamiliars en la mateixa parcel·la, actualment c/ Genaro Lahuerta, 16, en data 10 de maig de 2007 per part de la Comissió de Govern núm. 7. La Comissió de Govern núm. 3, de data 4 de novembre de 2003, va concedir llicència d'obres 164/2003 per a la construcció de 4 habitatges unifamiliars a Les Llomes Ampliació, polígon 27, actualment c/ Genaro Lahuerta.  
  
Quant al c/ Salvador Punset, les NS no preveien que aquest fóra el límit del sòl urbà previst per aquestes en el límit nord-oest de les Llomes Ampliació.  
Aquest vial finalitzava en el barranc, en un punt on hi ha una diferència de cota entre el llit i el vial considerable. Les NS no preveuen la connexió entre la rotonda projectada entre el c/ Genaro Lahuerta i el c/Salvador Punset, la qual cosa, deixa parcel·les sense vial projectat per a l'accés a elles. El traçat real del C/Salvador Punset manté el previst en la NS si bé, en la seua part sud, es prolonga fins a connectar amb el c/ Genaro Lahuerta, amb una amplària de 8 m.  
  
- Objecte i justificació  
L'objecte de la modificació puntual de l'ordenació detallada de les NS de Nàquera és modificar l'ordenació detallada de la zona nord-oest de les Llomes Ampliació, adequant-la a la realitat en aquesta zona, ja que hi ha dos vials que no havien sigut projectats en les NS els quals faciliten la comunicació interior d'aquest sòl urbà i això basant-se en la impossibilitat de materialitzar la solució plantejada en les NS de Nàquera.  
La modificació, per tant consisteix en:  
· La prolongació del C/Genaro Lahuerta fins al límit de sòl urbà.  
  
· La prolongació del C Salvador Tuset fins a la seua connexió amb el C/Genaro Lahuerta.  
  
Prolongant aquests vials es donarà accés a les parcel·les següents:  
  
Ubicació Referència cadastral  
c/ Salvador Punset, 11 1505711YJ2910S0001UY  
c/ Salvador Punset, 18 1403503YJ2910S0001ZY  
c/ Genaro Lahuerta, 18 1403507YJ2910S0006HA  
c/ Genaro Lahuerta, 20 1403507YJ2910S0005GP  
c/ Genaro Lahuerta, 22 1403507YJ2910S0004FO  
c/ Genaro Lahuerta, 24 1403507YJ2910S0003DI  
c/ Genaro Lahuerta, 26 1403507YJ2910S0002SU  
c/ Genaro Lahuerta, 28 1403507YJ2910S0001AY  
c/ Juan Bautista Porcar, 8 1604005YJ2910S0001Y  
c/ Juan Bautista Porcar, 10 1604006YJ2910S0001Y  
  
  
Amb aquesta intervenció es millorarà la connexió interna del sector, passant la xarxa viària de la zona de 1.236,50m² a 1.788,50m².  
En resum, la modificació pretén adequar-se a la realitat existent en la zona, ja que hi ha vials que no havien sigut projectats en les NS els quals faciliten la comunicació interior d'aquest sòl urbà.  
  
  
4. Consultes realitzades  
La Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la 5/2014, de 25 de juliol, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), ha sotmés la documentació aportada a consulta del Servei Territorial d'Urbanisme de València i a la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i ATE.  
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
02.09.2015 14/03/16 CITMA: SubDG Ordenació, Planificació i ATE. S. Infraestructura Verda i Paisatge  
03.09.2015 24/09/15 CITMA: SubDG Ordenació, Planificació i ATE. (PATRICOVA)  
03/09/15 23/03/16 Servei Territorial d'Urbanisme de València  
  
  
Nota: els informes rebuts es poden consultar en la pàgina web www.cma.gva.es/eae una vegada s'emeta aquest IATE.  
  
  
5. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
- Aspectes urbanístics. La modificació afecta l'ordenació detallada per la qual cosa la competència per a l'aprovació definitiva correspondrà a l'Ajuntament.  
- Paisatge. L'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge assenyala que la incidència sobre el paisatge actual serà nul·la atés que no s'alteraran el caràcter o la percepció del paisatge de l'àmbit, a més de no considerar necessària l'elaboració d'un instrument de paisatge. No obstant això, atés que només afecta l'ordenació detallada, correspon a l'Ajuntament valorar la necessitat d'incorporar, o no, criteris paisatgístics amb caràcter previ a l'aprovació definitiva.  
- Risc d'inundació: el Servei d'Ordenació del Territori, remet informe sobre el risc d'inundació (PATRICOVA) en data 24 de setembre de 2015, en què assenyala que analitzades les cartografies d'inundabilitat; cartografia del Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana; cartografia de la Revisió del PATRICOVA; cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables, s'indica que l'ordenació proposada no es troba afectada per risc d'inundació, de conformitat amb les determinacions normatives del Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana.  
  
Realitzada l'anàlisi tècnica de la documentació presentada i consultada la cartografia temàtica de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, s'observa que la modificació puntual de l'ordenació detallada de les NS en Les Llomes Ampliació, no presenta afeccions sobre el medi ambient, ja que es reordenen usos en una zona ja antropitzada i pràcticament urbanitzada.  
  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta Directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial Decret Legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
7. Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51 de la LOTUP, considerant d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que la modificació del pla avaluat no influeix en altres plans o programes; no té incidència en el model territorial vigent en el municipi ni produeix increment en el consum de recursos; no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural i cultural i, consultat respecte d'això a les administracions afectades es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta de la modificació puntual de l'ordenació detallada de les NS en Les Llomes Ampliació de Nàquera no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual de l'ordenació detallada de les NS en Les Llomes Ampliació, de Nàquera d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la modificació de les NS d'acord amb la seua normativa sectorial, si bé:  
- Convindria que l'instrument de planejament preveja el sistema de gestió de conformitat amb els articles 72 i 73, així com la justificació del compliment dels articles 35.2, 63.3 i 36 de la LOTUP.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació del Pla en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual de l'ordenació detallada de les NS en Les Llomes Ampliació de Nàquera, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que es notifica perquè se'n prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 30 de març de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 20 de juliol de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7858, del 25-08-2016 (2016/6388)

RESOLUCIÓN de 20 de julio de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 43/15-EAE Pedralba, 46/15-EAE Rotglà i Corberà y 142/15-EAE Náquera.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7858

Fecha DOGV
:   25-08-2016

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2016/6388

CVE


Fecha del documento
:   20-07-2016

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de julio de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 43/15-EAE Pedralba, 46/15-EAE Rotglà i Corberà y 142/15-EAE Náquera. [2016/6388]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 43/15-EAE Pedralba, 46/15-EAE Rotglà i Corberà y 142/15-EAE Náquera.  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Título: Plan especial para la reserva de suelo dotacional ampliación del vertedero de residuos sólidos.  
Promotor: Ayuntamiento de Pedralba.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y Comisión Territorial de Urbanismo.  
Localización: Pedralba (Valencia).  
Núm. expediente: 43-2015-EAE.  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 30 de marzo de 2016, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta del informe ambiental y territorial estratégico del Plan especial para la reserva de suelo dotacional ampliación del vertedero de residuos sólidos de Pedralba, en los siguientes términos:  
En fecha 18 de febrero de 2015 ha tenido entrada en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de la Subdirección General de Evaluación Ambiental, solicitud de inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan especial para la reserva de suelo dotacional ampliación del vertedero de residuos sólidos de Pedralba (Valencia), acompañada de borrador del plan especial.  
  
1. Documentación presentada  
El Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia, remite a la Subdirección General de Evaluación Ambiental la solicitud de inicio de evaluación ambiental del Plan especial presentada por el ayuntamiento de Pedralba. La documentación presentada, de acuerdo con lo establecido en el artículo 50 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, de la Comunidad Valenciana (LOTUP), consiste en:  
1. Documento inicial estratégico del Plan especial para la reserva de suelo dotacional destinado a la ampliación del vertedero de residuos sólidos no peligrosos en el término municipal de Pedralba (Valencia) de fecha de redacción diciembre de 2014.  
2. Justificación de la tramitación simplificada de la evaluación ambiental estratégica.  
3. Borrador del Plan especial ampliación del vertedero de residuos sólidos no peligrosos en Pedralba (Valencia) de fecha de redacción diciembre de 2014.  
4. Avance del estudio de integración paisajística, de fecha de redacción diciembre de 2014.  
5. Estudio acústico predictivo, de fecha de redacción diciembre de 2014.  
La documentación se presenta en formato papel y digital.  
  
2. Planeamiento vigente  
El planeamiento urbanístico vigente en el municipio viene establecido por unas Normas Subsidiarias de Planeamiento (NNSS), aprobadas definitivamente por la Comisión Provincial de Urbanismo el 25 de septiembre de 1984, dicho planeamiento no fue evaluado ambientalmente. Con posterioridad se han tramitado diversas modificaciones de planeamiento.  
Las vigentes NNSS clasifican el TM a tenor de la Ley del Suelo de 1976 en las siguientes clases de suelo: suelo urbano, suelo urbanizable y suelo no urbanizable, este es en todos los casos de carácter protegido, con dos zonificaciones distintas: protección forestal (sectores del 7 al 13) y protección agrícola (resto del término).  
Este planeamiento vigente se encuentra en revisión, habiéndose emitido documento de referencia a la revisión del Plan General de Ordenación Urbana (PGOU) el 22 de junio de 2009, expediente 246/2008-CON (continua tramitación con núm. expediente 58/2009-EAE).  
  
3. Descripción del plan especial  
- Antecedentes de la instalación. En la documentación aportada se indica que: «La Diputación de Valencia construyó a través de la empresa GIRSA el vertedero controlado de residuos sólidos urbanos de Pedralba en la partida La Salada, [?] este vertedero se proyectó para acoger los residuos urbanos generados en las poblaciones de la comarca del Camp del Turia de Bugarra, Gestalgar y Pedralba. Esta instalación cuenta con autorización para la eliminación de residuos urbanos emitida por la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental en fecha 14 de marzo de 2000, número de inscripción 28/E/RNP/CV para la realización de la actividad de eliminación tipo D5 (vertido).  
[?] a raíz de la aprobación del Plan Zonal de Residuos de las Zonas VI, VII y IX, en fecha 29 de octubre de 2004, en el que quedaba el vertedero de Pedralba fuera de planificación, se solicitó por parte de la entidad explotadora autorización para pasar a eliminar residuos no peligrosos de otros orígenes».  
El vertedero cuenta con licencia municipal de actividad de 1993, con declaración de impacto ambiental (DIA) favorable de 1992 expediente 196-1991-AIA; y con autorización para la eliminación de residuos obtenida por Resolución de la Dirección General de Calidad Ambiental del año 2000, y con autorización ambiental integrada (AAI) para vertedero de residuos no peligrosos clase B de 2010, quedando inscrita en el Registro de Instalaciones de la Comunidad Valenciana con el núm. 494-10/AAI/CV.  
  
- Ámbito del Plan especial. El ámbito del Plan especial se localiza «al noroeste del casco urbano, a una distancia aproximada de 3.200 metros; afecta a una superficie de 97.922 m², y su perímetro se sitúa a una altitud media de 260 metros.» Desde Pedralba se accede a través de la carretera CV-380.  
El Plan especial comprende los terrenos que constituyen las parcelas catastrales 314, 334 y parte de la 589 del polígono 1.  
  
  
  
Localización del ámbito del Plan Especial en término de Pedralba para ampliación de vertedero  
  
  
- Objeto del Plan Especial. Establecer una reserva de suelo dotacional como servicio urbano de la red primaria del municipio (PQI), destinado a la ampliación del vertedero de residuos sólidos no peligrosos en el término municipal de Pedralba junto al actualmente en activo. Todo el ámbito del Plan especial quedará clasificado como suelo no urbanizable y calificado como Dotacional Servicio Urbano (PQI) de Red Primaria.  
«Una vez cese la actividad en el vaso actual, se clausurará y se abriría el nuevo vaso junto a la nueva balsa de lixiviados. [?] se mantendrá el mismo flujo de transportes que accedan al vertedero ya que una vez se clausure el actual vaso del vertedero, se abrirá el nuevo y la actividad se mantendrá igual en sus afecciones con el entorno.»  
  
Cuadro de superficies de la intervención  
ZONA SUPERFICIE OCUPADA en m²  
Desarrollada 55.422,48  
A desarrollar 42.500,00  
TOTAL ámbito Plan Especial 97.922,48  
  
  
  
  
Ordenación de la instalación actual y su ampliación  
  
  
- Justificación. En la documentación aportada se informa que: «El volumen inicialmente previsto para el uso actual de la instalación es de 332.051 m³, estimándose que al ritmo actual de entrada de residuos, con una capacidad anual de eliminación superior a las 25.000 toneladas, su vida útil restante es inferior a 2 años. [?] El Plan Especial objeto de estudio pretende dar respuesta a la problemática que supone que el vertedero de residuos sólidos industriales no peligrosos existentes en el municipio de Pedralba agote su capacidad y se deba proceder a su clausura.  
En el norte de la provincia de Valencia no encontramos un segundo vertedero que realice la gestión de estos residuos y que de servicio al entramado industrial de la ciudad de Valencia y sus alrededores, siendo la distancia entre el lugar de generación del residuo y el punto de gestión del mismo un factor económico limitante.  
Con la ampliación del vertedero de Pedralba se pretende dar solución al problema que supondría, desde el punto de vista ambiental y económico, no contar con esta instalación para el vertido de los residuos sólidos industriales no peligrosos generados en la ciudad de Valencia y alrededores.»  
En la documentación aportada se justifica la conveniencia de ampliar el vertedero existente frente a la ejecución de un nuevo vertedero en otra ubicación, según los siguientes criterios:  
- Criterios técnicos y legales:  
· El actual vertedero se encuentra debidamente legalizado (licencia de actividad y AAI).  
· La dimensión y geometría de las parcelas en las que se ubica es adecuada para dar cabida a un nuevo vaso de vertido y una nueva balsa de lixiviados.  
· Se pueden aprovechar infraestructuras e instalaciones existentes, siendo innecesaria la ejecución de una nueva plataforma de vertido o nuevos accesos.  
· La instalación dispone de abastecimiento de agua procedente del pozo El Palmeral.  
· La localización del vertedero no afecta a dominio público hidráulico, ni presenta riesgos de inundación, desprendimiento o deslizamientos.  
- Criterios económicos:  
· El aprovechamiento de las infraestructuras e instalaciones existentes supone una reducción de la inversión a realizar, y consecuentemente del coste de eliminación de residuos.  
· La presencia en el entorno del vertedero de una antigua cantera que modificó el perfil natural del terreno es propicia para la ejecución de un nuevo vaso de vertido, viéndose reducidos de esta forma los movimientos de tierras necesarios.  
- Criterios ambientales:  
· Según se indica: «Las parcelas objeto de estudio se encuentran libres de vegetación, con suelos desnudos y proyectan una imagen degradada. Con la implantación de la actividad en esta ubicación se asegura la futura recuperación de las mismas, ya que se desarrollará un plan de restauración ambiental que se pondrá en práctica una vez superada la vida útil de vertedero, cuando se proceda a su clausura, revegetando su superficie e integrándola paisajísticamente.  
· Mediante catas realizadas por sondeo se ha podido comprobar que en el subsuelo aparecen unas arcillas margosas cuya permeabilidad está por debajo de k=1·10-9 m/s, lo que permite afirmar que el terreno es prácticamente impermeable.  
- Criterios sociales y paisajísticos:  
· La distancia al área urbana más próxima es de aproximadamente 3,2 km.  
· La orografía del entorno actúa como barrera natural frente a los ruidos y los olores.  
· Las características del entorno reducen de manera significativa el impacto visual que pueda generar una instalación de estas características.  
· El ámbito no está afectado por ningún yacimiento del patrimonio cultural, ni afecta a ninguna figura de protección ambiental.  
  
- Alternativas. En el estudio de alternativas del documento inicial estratégico presentado se realiza en primer lugar una exposición de los condicionantes previos que debe reunir un ámbito territorial para poder albergar la instalación de un vertedero, y que reducen significativamente las alternativas de localización:  
· Parcela de titularidad pública o de la empresa gestora.  
· Tamaño y geometría de la parcela que permita la instalación de un vertedero; se requiere como mínimo 35.000 m².  
· Disponer de caminos de acceso pavimentados que permitan el tráfico de vehículos pesados.  
· Disponer de acceso a infraestructuras de abastecimiento de agua.  
· Ausencia de áreas urbanas en el entorno próximo.  
· Ausencia de riesgo de inundación, hundimientos, corrimientos de tierras o aludes.  
· Cumplimiento de las condiciones geológicas e hidrogeológicas del RD 1481/2001.Ç  
· Protección del patrimonio natural y cultural de la zona.  
  
Vistos los requerimientos de implantación, y visto que el actual vertedero está próximo a alcanzar el límite de servicio, se indica que:  
· La Alternativa 0, que supone la no realización del proyecto de ampliación, se descarta por ser necesaria dicha instalación.  
· La Alternativa 1, que es la única presentada, supone la ampliación del actual vertedero en los terrenos colindantes, se presenta como la única alternativa viable.  
  
4. Consultas  
Por parte del órgano ambiental, de acuerdo con el artículo 51.1 de la 5/2014, de 25 de julio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, de la Comunidad Valenciana (LOTUP), la documentación aportada se ha sometido a consulta de:  
  
Fecha de consulta Fecha de informe Administración pública consultada  
04.05.2015 13.08.2015  
  
16.02.2016 SDG del Medio Natural.  
Servicio de Ordenación y Gestión Forestal.  
Unidad de Vías Pecuarias.  
04.05.2015 15.05.2015 SDG de Calidad Ambiental.  
Servicio de Gestión de Residuos  
04.05.2015 26.06.2015 DTCHOPVT. Servicio Territorial de Medio Ambiente. Acústica  
- 17.02.2015 DTCHOPVT. Servicio Territorial de Urbanismo  
04.05.2015 11.11.2015 SG de Ordenación, Planificación y ATE's.  
Servicio de infraestructura verde y paisaje  
04.05.2015 19.05.2015 SG de Ordenación, Planificación y ATE's.  
Servicio de Ordenación del Territorio  
  
  
En contenido íntegro de los informes se podrá consultar en el sitio web: www.cma.gva.es/eae.  
  
5. Identificación y valoración de posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
  
- Urbanismo. El Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia emite informe en fecha 17 de febrero de 2015, manifestando en el mismo que: «Examinado por este Servicio Territorial de Urbanismo el contenido de la documentación, se considera que la misma no parece, desde la visión de las competencias urbanísticas de este Servicio, que vaya a tener efecto significativo sobre el medio ambiente.»  
  
- Riesgo de Inundación. PATRICOVA. El Servicio de Ordenación del Territorio en fecha 19 de mayo de 2015, informa que la actuación propuesta no está afectada por riesgo de inundación.  
  
- Paisaje. El 11 de noviembre de 2015 el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje emite informe indicando que: «cabe considerar que la calificación de estos suelos como dotacional, servicio urbano, para su uso como vertedero, sí tendrá incidencia en el paisaje de Pedralba. En este sentido, visto el avance de estudio de integración paisajística aportado, que permite valorar la citada incidencia y, sobre todo, la escasa visibilidad del ámbito debida a las características topográficas del entorno, se considera compatible con la infraestructura verde y el paisaje del mismo la actuación prevista.  
No obstante, dados el alto valor paisajístico del entorno y la afección que con carácter general generan este tipo de actuaciones sobre el paisaje, se deberá establecer como condicionante la elaboración de un estudio de integración paisajística para el proyecto del vertedero que, a partir del documento de Avance del Estudio de Integración Paisajística aportado, y con el contenido establecido en el anexo II de la LOTUP, permita completar las medidas de integración paisajística en los términos expuestos a continuación:  
· Se iniciará la recuperación paisajística de la zona en explotación antes de proceder a la apertura de la nueva instalación, para lo que será necesario detallar un proyecto de restauración, concretando las acciones y el tipo de vegetación a implantar, que será acorde con el lugar.  
· Con el objeto de mejorar la integración paisajística de la actuación en su fase de funcionamiento, se detallaran medidas concretas que mejoren el entorno del vertedero, como la incorporación de vegetación en los bordes del ámbito, garantizando una transición adecuada hacia la infraestructura verde, o el diseño de un vallado mediante materiales propios del entorno rural, entre otras.  
· Se valorarán propuestas de medidas compensatorias que mejoren el entorno donde se localiza la actuación potenciando la continuidad de la Infraestructura Verde del municipio.»  
  
- Residuos. En fecha 15 de mayo de 2015, la Subdirección General de Calidad Ambiental emite informe indicando que el titular y explotador del vertedero de Pedralba objeto de ampliación, es la empresa GIRSA, participada en un 51 % por la Diputación Provincial y en un 49 % por la mercantil FCC, por lo que no puede considerarse «empresa pública».  
Sigue indicando el informe que: «El servicio que se presta en el citado vertedero, destinado a la eliminación de residuos no peligrosos, de diferentes orígenes, exceptuado el urbano, se presta en régimen de libre competencia con el sector privado. No se presta en el mismo un servicio público, ni por tanto, se considera como infraestructura de gestión de residuos urbanos en el Proyecto de Gestión correspondiente al ámbito territorial de su Plan Zonal de residuos urbanos, ni tampoco en ningún otro Plan Zonal de la Comunidad Valenciana.»  
El municipio de Pedralba pertenece al Plan Zonal 4 área de gestión V3 del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana según el Decreto 81/2013, de 21 de junio, del Gobierno Valenciano.  
Según establece la disposición adicional tercera (DA 3.ª) apartado 1 de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Prevención, Calidad y Control Ambiental de Actividades en la Comunidad Valenciana:  
«1. De conformidad con la ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunitat Valenciana, las determinaciones contenidas en el Plan Integral de Residuos (PIR) y en los planes zonales de residuos vinculan a los distintos instrumentos de ordenación urbanística. Dado su carácter vinculante, las zonas aptas y emplazamientos seleccionados en aquellos tienen la consideración de áreas de reserva de suelo con destino dotacional para instalaciones de gestión de residuos amparadas por el plan zonal, por lo que no será necesaria la tramitación de plan especial para su ejecución en suelo no urbanizable, considerándose implícita la compatibilidad con el planeamiento urbanístico. Ello sin perjuicio del sometimiento a evaluación de impacto ambiental del proyecto técnico de las instalaciones que vayan a ejecutarse, que se llevará a efecto en el seno del procedimiento para el otorgamiento de la autorización ambiental integrada o licencia ambiental de dichas instalaciones.»  
Ámbito del vertedero actual y su ampliación  
  
  
Visto que el ámbito elegido para la ampliación del vertedero solo queda parcialmente incluido en la delimitación de zonas aptas del PIR, procede, en aplicación del principio de precaución, la tramitación del correspondiente Plan Especial para la reserva de suelo, ya que tal y como se establece en la DA 3.ª apartado 2 de la Ley 6/2014:  
«2. En el caso de que las instalaciones e infraestructuras de gestión de residuos se ubicaran en áreas distintas a las definidas en el plan zonal de residuos de que se trate, o bien en el caso en que las zonas aptas no estuvieran delimitadas territorialmente en el plan zonal, deberá tramitarse para dichas áreas el correspondiente plan especial con objeto de establecer la reserva de suelo dotacional y otras determinaciones que resulten necesarias conforme a la legislación urbanística. [?].»  
  
- Forestal. Según se recoge en la cartografía temática de la conselleria competente en materia de medio ambiente, el ámbito del delimitado por el Plan Especial evaluado esta calificado por el Plan de Acción Territorial Forestal de la Comunidad Valenciana (PATFOR) como terreno forestal. Según se indica en el artículo 8.2 del PATFOR en el procedimiento de aprobación de los instrumentos de planeamiento «será preceptivo el informe previo de la conselleria competente en materia forestal cuando afecten a la clasificación y/o calificación de terrenos forestales».  
El terreno propuesto para la ampliación del actual vertedero carece de cubierta vegetal como consecuencia del uso previo del ámbito como explotación de áridos y tierras. Puesto que la propuesta de uso como vertedero lleva aparejada la restauración obligatoria del ámbito tras el cese de la actividad, se puede considerar asegurada la recuperación de la cubierta vegetal hoy desaparecida, y con ello la recuperación del carácter forestal que el PATFOR le atribuye, pero que actualmente no presenta.  
El 13 de agosto de 2015 la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural informe que el ámbito del Plan Especial no afecta a montes de utilidad pública y las parcelas que se ocupan no presentan especies forestales relevantes; sin embargo no se han considerado medidas encaminadas a la prevención de incendios forestales en las parcelas forestales lindantes.  
Concluye el informe indicando que: «se debe contemplar en el documento las medidas de prevención de incendios que se indica en las normas técnicas del Plan de Prevención de Incendios Forestales de la Demarcación de Chelva. Deberá contemplar un programa de vigilancia de posibles residuos en las parcelas colindantes.»  
La Unidad Ambiental de Vías Pecuarias, el 16 de febrero de 2016 informa que el ámbito de Plan especial no afecta a ninguna de las vías pecuarias clasificadas legalmente en el municipio de Pedralba.  
La Dirección Territorial de Medio Ambiente en fecha 26 de junio de 2015 informa el estudio acústico integrado en la documentación del Plan especial, señalando que se asimila el uso previsto dotacional, a efectos de niveles máximos de ruido admisibles al uso industrial; y concluye el informe indicando que: «una vez revisado el contenido del estudio acústico remitido, se considera que la documentación se ajusta al contenido establecido en el Decreto 104/2006, de 14 de julio, de planificación y gestión en materia de contaminación acústica, respetando los objetivos de calidad establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitatr, de Protección contra la Contaminación Acústica.»  
  
6. Consideraciones jurídicas  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real Decreto Legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Suelo y Rehabilitación Urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
  
7. Propuesta de acuerdo  
Según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, el Plan especial si establece el marco para proyectos y otras actividades sujetas a evaluación de impacto ambiental, pero no influye en otros planes o programas; no tiene incidencia en el modelo territorial vigente en el municipio, no afecta a elementos del patrimonio natural ni cultural; la modificación incide sobre un ámbito ya transformado por la actividad de una antigua explotación de extracción de tierras, que además no presenta riesgo de inundación; en consecuencia el Plan especial propuesto no presentará afecciones significativas sobre el medio ambiente, siempre y cuando quede supeditada a la evaluación de impacto ambiental las modificaciones del proyecto respecto del que se obtuvo declaración de impacto ambiental (DIA) expediente 196-1991-AIA.  
Por lo que teniendo en consideración los informes emitidos y la evaluación realizada, se puede concluir que el procedimiento de evaluación ambiental simplificado es suficiente para determinar que la propuesta del Plan especial para la reserva de suelo dotacional ampliación del vertedero de residuos sólidos de Pedralba (Valencia) no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente.  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan especial para la reserva de suelo dotacional ampliación del vertedero de residuos sólidos de Pedralba (Valencia), de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación del mismo conforme a su normativa sectorial; señalando que:  
1. Quedan supeditadas a la evaluación de impacto ambiental las modificaciones del proyecto respecto del que se obtuvo declaración de impacto ambiental (DIA) expediente 196-1991-AIA.  
2. La documentación del Plan especial deberá atender a las indicaciones del informe de la Sección Forestal:  
- Contemplar en el documento las medidas de prevención de incendios que se indica en las normas técnicas del Plan de Prevención de Incendios Forestales de la Demarcación de Chelva.  
- Contemplar un programa de vigilancia de posibles residuos en las parcelas colindantes.  
3. El Plan Especial que vaya a ser objeto de aprobación definitiva deberá incluir el condicionante establecido en el informe de 11.11.2015 del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje que exige la elaboración de un estudio de integración paisajística para el proyecto del vertedero que, a partir del documento de avance del estudio de integración paisajística aportado, y con el contenido establecido en el anexo II de la LOTUP, permita completar las medidas de integración establecidas en dicho documento. Dicho estudio deberá ser informado por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje e incorporadas las determinaciones que en él puedan establecerse en la documentación del Plan especial que vaya a someterse a aprobación definitiva.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del Plan especial en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada del Plan especial.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan especial para la reserva de suelo dotacional ampliación del vertedero de residuos sólidos de Pedralba (Valencia), por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 27.5 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común (LRJAP-PAC).  
  
Valencia, 30 de marzo de 2016.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Expediente: 046/2015-EAE.  
Título: Modificación puntual nº2 y nº3 de las Normas Subsidiarias.  
  
Promotor: Ayuntamiento de Rotglà i Corberà.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Rotglà i Corberà y Comisión T. de Urbanismo.  
Localización: Rotglà i Corberà (Valencia).  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 30 de marzo de 2016, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta del informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual nº2 y modificación puntual nº3 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento (NNSS) de Rotglà i Corberà, en los siguientes términos:  
En fecha 16 de julio de 2014 se recibe en la antigua Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial certificado del acuerdo plenario de fecha 10 de julio de 2014 sobre sometimiento a información pública de la modificación puntual nº2 y modificación puntual nº3 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento (NNSS) de Rotglà i Corberà, solicitando pronunciamiento sobre la innecesariedad de evaluación ambiental de conformidad con la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el Medio Ambiente (LEAE).  
  
1. Documentación presentada  
Dado que la solicitud presentada no viene acompañada de ningún documento urbanístico ni ambiental, en fecha 1 de agosto de 2014 se requiere por parte de la mencionada Dirección General la presentación de la documentación técnica referente a las modificaciones: documento inicial estratégico, documento urbanístico de sendas modificaciones y, respecto de la ampliación del cementerio (MP nº3), documentación señalada en Decreto 39/2005, de 25 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el capítulo VII del Reglamento por el que se regulan las prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunidad Valenciana, modificado por el Decreto 195/2009, de 30 de octubre, del Consell.  
En fecha 24 de septiembre de 2014 se recibe del Ayuntamiento copia no diligenciada de los documentos urbanísticos de ambas modificaciones en soporte papel (y copia digital), en los que se explica sucintamente la problemática a resolver y su justificación. Al documento urbanístico de la modificación núm. 2 se adjuntan, para el ámbito de la UE-5 (ámbito redelimitado y reordenado), estudio de integración paisajística, estudio de tráfico y movilidad y estudio acústico.  
El 13 de marzo de 2015, tiene entrada como consecuencia del requerimiento del Servicio de Evaluación Ambiental de 1 de agosto de 2014 Anexo de febrero 2015 remitido por el Ayuntamiento, en papel y CD, al que se adjunta certificado del acuerdo plenario de aprobación del mismo y de su sometimiento a información pública. El anexo amplía la información relativa a la modificación puntual nº2, indicando alternativas, afecciones y efectos ambientales y territoriales y algunas medidas correctoras. El Anexo - febrero 2015, junto con los estudios complementarios que acompañan al borrador de la modificación puntual núm. 2, se considera conforman el documento inicial estratégico, a efectos de efectuar la evaluación ambiental conforme a lo establecido en la LOTUP. (El expediente iniciado como 168/2014-CON pasa a 046/2015-EAE).  
A través del Servicio Territorial de Urbanismo se recibe:  
- El 26 de enero de 2015, certificado del acuerdo plenario de 30 de octubre de 2014 sobre aprobación provisional de las modificaciones y de las alegaciones presentadas durante el periodo de información pública, certificado de las alegaciones presentadas y copia de una de ellas y del desistimiento de la otra, así como de los anuncios de exposición pública en el DOCV y diario Levante-EMV.  
- El 27 de febrero de 2015, copia en papel diligenciada de los documentos urbanísticos de las modificaciones.  
- En distintas fechas, varios informes: el del Servicio de Infraestructuras de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte (en materia educativa) de 16 de febrero de 2015; el del ST de Valencia de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural de 21 de septiembre de 2015 y otros que ya obran en el expediente EAE.  
  
2. Planeamiento vigente  
El planeamiento vigente son las Normas Subsidiarias de Planeamiento (NNSS) aprobadas el 5 de diciembre de 1995 (BOP 06.04.1996), con declaración de impacto ambiental (DIA) emitida el 24 de mayo de 95 (Expte. 4/1995-AIA). Éstas han recuperado su vigencia al quedar anulado por sentencia de 28 de enero de 2014 el Plan General de Ordenación Urbana de Rotglà i Corberà aprobado el 26 de marzo de 2008.  
El plan anulado fue objeto de evaluación ambiental (Expte. 43/2006-AIA) y se emitió declaración de impacto ambiental el 3 de septiembre de 2007 y dos resoluciones complementarias en fechas 12 de noviembre de 2007 y 8 de enero de 2008.  
La mencionada sentencia (nº48/2014 en el procedimiento ordinario núm. 305/2008 de la Sala de lo Contencioso-Administrativo, Sección Primera, del Tribunal Superior de Justicia de Comunitat Valenciana) anula el acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo de aprobación definitiva del plan, fundamentándose en el informe negativo del organismo de cuenca exigido por la Ley de Aguas, por posible ocupación del dominio público hidráulico en los barrancos de Brull y Montells, por no analizar la actuación la incidencia del régimen de corrientes y su no afección a terceros y por no quedar acreditada la disponibilidad de recursos hídricos para atender las demandas.  
  
3. Información territorial  
Rotglà i Corberà está situado en la parte nor-noroeste de la comarca de La Costera, en las estribaciones de la Serra Grossa. Su término municipal limita al norte con la Llosa de Ranes, al sur con Llanera de Ranes y La Granja de la Costera, al este con Xàtiva y al oeste con Llanera de Ranes.  
El término municipal tiene una superficie de 6,26 km² y una población de 1.144 habitantes en 2015. Su posición resulta privilegiada en cuanto a comunicaciones por carretera por cuanto dispone de acceso directo a la autovía A-35.  
  
4. Descripción de las modificaciones propuestas  
4.1. Modificación puntual nº3. Objeto, ámbito y justificación.  
El objeto de la modificación 3 es incorporar a las NNSS vigentes la calificación de «Suelo No Urbanizable Común Servicio urbano-infraestructuras (ID): Cementerio» para el ámbito contiguo al cementerio en sus lindes sur y sureste. Dentro del ámbito incorporado se distinguen dos zonas: edificación y zona verde. La primera constituye la ampliación del cementerio y la segunda, rodeando a la anterior, conforma el área de reserva.  
El cementerio existente viene reflejado en las NNSS vigentes y tiene una superficie de 1.875 m². El suelo afectado por la modificación abarca 5.986,75 m² de suelo no urbanizable común según NNSS y se ajusta al ámbito calificado en el Plan General anulado como Suelo No Urbanizable Común Dotacional para ampliación y perímetro de protección.  
En el plano de ordenación se grafían las dos zonas indicadas, identificándolas como Sistema General ID: Cementerio (edificación) y Sistema General ID: Cementerio (zona verde). Esta última corresponde a una franja de 25 m que rodea la ampliación y viene a cumplir la exigencia del artículo 42 del Decreto 39/2005 de garantizar un perímetro de protección de 25 m calificado como dotacional y libre de construcciones.  
El objetivo de la modificación es dar cobertura a una situación consolidada, derivada de la vigencia del plan anulado, lo que justifica que no se haya presentado estudio de alternativas para la modificación nº3. En la documentación se señala que los terrenos fueron obtenidos en su día mediante el sistema de expropiación forzosa, tras declarar su utilidad pública e interés social, y que ha sido ejecutado un proyecto de adecuación de esta zona, dada la necesidad imperiosa de la población de recibir este servicio público.  
  
  
  
  
4.2. Modificación puntual nº2. Objeto, ámbito y justificación.  
El objeto de esta modificación afecta a varios aspectos urbanísticos:  
- la subdivisión de dos unidades de ejecución (UE-2 y UE-4) conformando nuevos ámbitos (UE-2 = UE-2 + UE-6; UE-4 = UE-4 + UE-5)  
- la redelimitación de uno de los ámbitos generados (UE-5) incorporando suelo contiguo y una nueva ordenación de los usos previstos en las NNSS  
- ciertos cambios en la regulación del suelo urbano industrial (art. 41 y 42 de las Normas Urbanísticas).  
Se aportan fichas de planeamiento y gestión correspondientes a la UE-2, UE-6 y UE-5.  
Todas las unidades de ejecución mencionadas están en el casco, conformando la mayoría bordes urbanos. El planeamiento vigente prevé usos residenciales en algunas partes de estos ámbitos e industriales en otras, existiendo en la actualidad construcciones de carácter industrial en algunas zonas y también terrenos sin consolidar.  
Con la modificación se pretende facilitar la gestión de los ámbitos afectados, ajustando el planeamiento vigente a la «realidad económica actual, posibilitando la consolidación y continuidad de las industrias existentes». En el anexo - febrero 2015 también se hace referencia al problema generado por el acceso de vehículos a ciertas actividades productivas desde la calle Carretera de Madrid (antigua N-340).  
  
- Modificación de Unidades de Ejecución  
Los terrenos afectados por la modificación se clasifican en las NNSS como suelo urbano y corresponden a las unidades de ejecución UE-2 y UE-4 en ellas previstas. Afecta también al suelo contiguo (también clasificado como urbano) que se incorpora en la redelimitación de uno de los ámbitos (UE-5). Incluye suelo pendiente de desarrollo y construcciones, en buena parte anteriores a la redacción de las NNSS.  
  
- División de la UE-2 y formación de la UE-6  
La UE-2 inicial, de 21.300 m², se divide en dos ámbitos colindantes menores, para facilitar la gestión, formando la UE-2 de 10.205,66 m² y la UE-6 de 13.826,36 m². No se incorporan nuevos suelos; el incremento de superficie respecto de la inicial (12,83 %) se atribuye a la utilización de la base cartográfica actual. No se modifican los usos previstos en las NNSS. El desarrollo de la UE-2 (final) en la parte de uso residencial, comportará 58 nuevas viviendas según se indica en la ficha de planeamiento que se adjunta.  
Las superficies y usos correspondientes a estos ámbitos se reflejan en la tabla:  
  
Planeamiento vigente Modificación propuesta  
UE-2 inicial UE-2 (final) UE-6  
Uso residencial e industrial Uso industrial y  
residencial  
  
Sup: 10.205,66 m² Uso industrial  
  
  
Sup: 13.826,36 m²  
Superficie: 21.300 m² según NNSS  
  
Fichas planeamiento y gestión no definidas Superficie total: 24.032, 02 m²  
  
  
(Incremento del 12,83 % aproximadamente)  
  
  
- División de la UE-4 y formación de la UE-5  
  
  
  
Los dos ámbitos que forman la UE-4 inicial (unidad discontinua en las NNSS) se desvinculan; se conforma la UE-4 con el ámbito norte estrictamente y la UE-5 con el ámbito sur ampliado. Para la nueva UE-4 no se proponen cambios y no se aportan datos de la misma: ni superficie, ni viviendas que generará su desarrollo, ni ficha de gestión.  
Para conformar la UE-5 se incorpora suelo colindante (clasificado urbano) parte consolidado, parte sin consolidar, y se propone una nueva ordenación que modifica la distribución de usos del suelo prevista en el planeamiento vigente. Afecta principalmente al suelo residencial incluido por las NNSS, al viario y al suelo industrial próximo, y, en menor medida, al equipamiento contiguo que conforma una singular construcción en la que se aloja el Ayuntamiento, el antiguo secadero de tabacos.  
La descripción de alternativas contenida en el anexo - febrero 2015, se refiere unicamente a la ordenación de usos de la UE-5, propone para la manzana exenta resultante de la nueva ordenación uso industrial en la alternativa 1 y uso residencial en alternativa 2.  
Las superficies y usos correspondientes a estos ámbitos se reflejan en la tabla:  
  
  
Planeamiento vigente Modificación propuesta  
UE-4 inicial UE-4 (final) UE-5  
Comprende dos ámbitos  
(UE discontinua)  
  
  
Uso residencial Corresponde al  
ámbito norte  
  
  
  
Uso residencial  
  
  
  
Sup. no indicada  
(estimada: 8.000 m²) Corresponde al ámbito sur residencial, ampliado con suelo industrial  
  
Alt. 1: Uso industrial  
Alt 2: Uso industrial y residencial  
  
Sup. sin ampliar no indicada  
(estimada: 2.500 m²)  
  
S. ampliada: 9.684,79 m²  
Superficie conjunta: 8.100 m²  
  
Fichas de planeamiento y gestión no definidas S. conjunta inicial estimada: 10.500 m² (Incremento del 30 %)  
  
Se aporta ficha solo de UE-5  
  
  
- Modificación de los artículos 41 y 42 de las Normas Urbanísticas  
Los artículos modificados se refieren respectivamente a la ocupación de parcela, y a la situación de la edificación en ella. La ocupación máxima prevista en las NNSS es del 70 % y se incrementa al 90 % en la propuesta. Respecto de la situación de la edificación dentro de la parcela, en la regulación vigente se establece una separación mínima a lindes de 5m, destinada a zonas ajardinadas y aparcamientos privados (una plaza de 2,20x4,50 por cada 100 m² de superficie construida). La nueva regulación permite que la edificación se alinee a fachada y lindes. Se mantiene la exigencia de una plaza de aparcamiento por cada 100 m² de superficie construida, eliminando la especificación de las dimensiones.  
Los artículos modificados regulan el suelo industrial para el conjunto del suelo urbano. En el casco hay más parcelas de uso industrial, fuera de los ámbitos de las UE modificadas. El alcance de la nueva regulación, por tanto, va más allá de la UE -2, UE-6 y UE-5, aunque en la documentación no se menciona.  
  
  
4.3. Alternativas  
Las alternativas presentadas (contenidas en anexo - febrero 2015) se refieren unicamente a la modificación puntual núm. 2.  
- Alternativa 0. Corresponde al planeamiento vigente. Según se indica en la documentación consiste en «...mantener la delimitación de la UE-4, sin delimitar la nueva UE-5, sin modificar la ordenación pormenorizada, y sin modificar los usos autorizados por las NNSS». Al describir esta alternativa no se hace referencia al resto de cambios propuestos en la modificación núm. 2. Se considera como alternativa 0 mantener el planeamiento vigente en relación con todos ellos, incluidos los relativos a la UE-2 y al articulado. No obstante cabe señalar que según la cartografía actual las superficies de los distintos ámbitos a desarrollar serán mayores.  
En el plano correspondiente a esta alternativa se reflejan las edificaciones que quedaron en situación de fuera de ordenación en las NNSS, por estar en suelo con destino viario.  
- Alternativa 1. Se describe en el anexo como «...delimitación de una nueva unidad de ejecución, la nº5 que incorpora el área discontinua (sur) de la unidad de ejecución núm. 4, modificando sensiblemente la ordenación pormenorizada en ella, con mayor incidencia en el ámbito viario, y con modificación de uso de una de las parcelas resultantes que pasa a ser de uso residencial a uso industrial». Se hace referencia también a «la rectificación de los chaflanes» para una mejor maniobrabilidad de los vehículos de carga y descarga «en su acceso y salida a la actividad».  
Aunque no se especifique, se considera que esta alternativa incluye el resto de modificaciones contenidas en la propuesta única del documento aprobado inicialmente por el Ayuntamiento como modificación puntual nº2, expuesto al público en julio de 2014 (DOCV 23.07.2014).  
- Alternativa 2. La descripción de esta alternativa coincide prácticamente con la de la Alternativa 1, salvo lo relativo al uso de la manzana exenta resultante de la nueva ordenación, para la que se indica «[...]sin modificación del uso de la parcela residencial».  
  
4.4. Afección a otros instrumentos. Posibles efectos y medidas correctoras  
En el anexo - febrero 2015 se señala la no afección a instrumentos de planificación territorial o sectorial, ni a la Estrategia Territorial de la Comunidad Valenciana.  
En el documento se apuntan de manera muy general posibles afecciones y efectos sobre el medio ambiente en relación con el clima, el aire y la calidad de vida, que se consideran temporales, pues se centran en la fase de construcción, proponiendo para solventarlos: riego de las zonas de trabajo y materiales, el cumplimiento de la legislación, utilización de vehículos insonorizados, aislamientos adecuados en las edificaciones, limitación de la velocidad, elementos de protección personal en fase de construcción, utilizar accesos que generen el menor impacto posible para evitar molestias en zonas residenciales consolidadas colindantes y el control de la contaminación atmosférica (sin especificar cómo).  
Se concluye en el anexo que no se prevén efectos significativos en el medio ambiente ni en el territorio por lo que no se considera necesario describir medidas preventivas, correctoras o compensatorias.  
  
5. Consultas realizadas  
Por parte de la dirección general competente en materia de evaluación ambiental, de acuerdo con el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación aportada se ha sometido a consulta, en su condición de administraciones públicas afectadas, a:  
  
Consulta Informe Administración consultada  
  
09/03/15  
   
25.09.2015  
 CITMA. Subdirección de Ordenación, Planificación y ATEs.  
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje  
09/03/15 21.04.2015 CITMA. Subdirección General de Medio Natural  
Servicio de Vida Silvestre  
Servicio Territorial de Medio Ambiente (vías pecuarias)  
09/03/15 € CITMA. Subdirección General de Calidad Ambiental  
Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación  
09/03/15 € CITMA. Subdirección General de Planificación Logística y Seguridad.  
09/03/15 02.04.2015 Conselleria de Educación, Cultura y Deporte. Servicio Territorial de Cultura y Deporte  
09/03/15 27.04.2015 Conselleria de Sanidad. DG de Salud Pública  
09/03/15 24.04.2015 Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ).  
09/03/15  
25/03/15 24.03.2015  
18.09.2015 Ministerio de Fomento. Dirección General de Carreteras. Demarcación de carreteras de la CV  
09/03/15 27.03.2015 Ayuntamiento de Llanera de Ranes  
23/10/15 03.02.2015 Dirección Territorial de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio  
Servicio Territorial de Urbanismo  
3/12/15 04/01/16 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio. Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje  
Servicio de Ordenación del Territorio  
  
  
Nota: Los informes emitidos se publicarán, en la página web www.cma.gva.es/eae junto con el Informe de Evaluación Ambiental y Territorial Estratégico.  
  
  
Por su parte, el Servicio Territorial de Urbanismo trastada varios informes en relación con sendas modificaciones:   
  
  
 16.02.2015  
 Conselleria de Educación, Cultura y Deporte. Secretaría Autonómica de Educación y Formación.Servicio de Infraestructuras (materia educativa)  
 21.09.2015 Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. Dirección Territorial de Valencia. (en relación con la Modificación nº3)  
  
  
6. Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
- Biodiversidad. Hábitats.  
El Servicio de Vida Silvestre informa el 21 de abril de 2015 que las modificaciones propuestas no causarán afecciones negativas a hábitats ni especies catalogadas.  
- Vías pecuarias  
Según las NNSS el trazado de la Colada de Llanera llega a la zona reordenada (UE-5) por el camino de Cuas. En la cartografía temática de la antigua COPUT este se prolonga hasta la industria existente, con un ancho legal de 3 a 5 m.  
Según la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias (estatal) estas son bienes de dominio público de las Comunidades Autónomas, cuya continuidad debe estar garantizada y cuyos anchos legales se han de respetar. Están sujetas también a la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de Vías Pecuarias de la Comunidad Valenciana, de cuya regulación cabe señalar:  
1. El instrumento de planeamiento de la nueva ordenación urbanística o territorial deberá asegurar el mantenimiento de la integridad superficial, la idoneidad de los itinerarios y la continuidad de los trazados. También deberán preservarse el tránsito ganadero y los demás usos compatibles y complementarios.  
2. En suelo urbano y urbanizable, si el nuevo planeamiento no altera el trazado de una vía pecuaria ni afecta al uso compatible o complementario en la misma, se integrará como paseo o alameda, correspondiendo su adecuación, conservación y mantenimiento al ayuntamiento. Dicha gestión se determinará de conformidad con los instrumentos establecidos legalmente, que aseguren una adecuada coordinación de la acción administrativa sobre vías pecuarias. La modificación del trazado requiere informe favorable de la conselleria competente en materia de vías pecuarias (Servicio de Ordenación y Gestión Forestal), preceptivo y vinculante, para la aprobación del instrumento de ordenación urbanística o territorial.  
Además, tal como establece la ETCV y la LOTUP, las vías pecuarias forman parte de la infraestructura verde, debiendo esta definirse y caracterizarse con carácter previo a la ordenación de usos y actividades en el territorio y favorecer la continuidad territorial y visual de los espacios abiertos.  
- Infraestructura Verde y Paisaje  
La definición de la Infraestructura Verde (Sistema de Espacios Abiertos) debe ser previa al diseño de otras actuaciones en el territorio, quedando incluida en la ordenación estructural del plan. Su delimitación, conforme a los criterios establecidos en la ETCV y LOTUP se adaptará a la escala municipal incluyendo, entre otros elementos, zonas verdes y espacios públicos relevantes y los viarios de conexión entre ellos, las vías pecuarias...  
De conformidad con lo establecido en la LOTUP (art 6), el paisaje se integrará en las políticas sectoriales que incidan en el mismo y, en concreto, en la planificación territorial y urbanística, actuando como criterio condicionante en la implantación de usos, actividades e infraestructuras, la gestión y conservación de espacios naturales y la conservación y puesta en valor de espacios culturales.  
Respecto de la modificación nº3, en informe de 25 de septiembre de 2015 el Servicio de Infraestructura Verde y paisaje señala que no se producirán efectos significativos, siempre que en la ampliación se mantengan las características tipológicas y estéticas del cementerio actual.  
Respecto de la modificación nº2, en el informe mencionado se indica que en la documentación presentada no se han considerado las valoraciones y determinaciones contenidas en el Catalogo de Paisaje y Sistema de Espacios Abiertos (o Infraestructura Verde) que modificaban/complementaban el Estudio de Paisaje del PG y se señala la existencia de varios recursos paisajísticos existentes en el acceso al núcleo (ámbito UE-6), el alto valor paisajístico del Secadero de Tabaco (junto a la UE-5), la configuración de este ámbito como borde urbano hacia la A-7 y su conexión con la Infraestructura Verde del municipio a través de la vía pecuaria Colada de Llanera.  
En el informe se señala la necesidad de:  
- En relación con el ámbito de la UE-6, recoger en la ficha de gestión la preservación y puesta en valor de los recursos paisajísticos existentes en el acceso al núcleo como condicionantes para su desarrollo  
- En relación con la nueva UE-5, incluir en la ficha de gestión de esta UE de medidas de integración paisajística o condicionantes para el desarrollo y urbanización del ámbito, que permitan mejorar la calidad urbana del mismo (en especial bordes sur y este) y garantizar la continuidad de la Infraestructura Verde del municipio.  
- Vulnerabilidad de acuíferos / afectación de aguas subterráneas  
El casco urbano y su entorno tiene, según la cartografía temática de la antigua COPUT, vulnerabilidad de acuíferos media o baja.  
En las NNSS, apartado hidrología, se indica que Rotglá-Corberá pertenece a una unidad constituida por materiales sedimentarios, de carácter permeable, asentados sobre formaciones impermeables que constituye una cubeta permeable saturada prácticamente hasta la superficie existiendo muchos pozos en el término municipal, remarcando la importancia del tratamiento y depuración de aguas residuales, por su peligro potencial de contaminación.  
El 27 de abril de 2015 la Sección de Sanidad Ambiental (Dirección General de Salud Pública)señala, respecto de los ámbitos que se desarrollen, la necesidad de garantizar que no se produzca ninguna afectación en las aguas de consumo humano por posible contaminación difusa.  
Las NNSS establecen en su articulado que todo edificio deberá disponer, entre otras, de redes de evacuación de aguas residuales y pluviales y que se adoptarán las medidas oportunas para evitar la contaminación del subsuelo, del agua y del ambiente atmosférico. La regulación se remite a lo dispuesto en la legislación sectorial vigente del momento de su aprobación.  
De la DIA emitida en relación con el PG se extrae que las aguas residuales vierten a un colector existente canalizado hasta la EDAR emplazada al este del casco urbano, junto al barranco del Brull.  
En las fichas de gestión correspondientes a la UE-2, UE-6 y UE-5 se prevé como condiciones de desarrollo: la evacuación de aguas mediante red separativa y la conexión con los servicios y redes de infraestructuras existentes, si cuentan con capacidad suficiente, o la ejecución de las infraestructuras necesarias en caso contrario.  
Cabe indicar que la EPSAR, para admitir nuevos caudales, establece condicionantes que deberán ser tenidos en cuenta en el desarrollo de nuevos suelos. Se refieren a la comprobación de la suficiencia de la red existente, la ejecución de las obras de conexión y elementos que permitan la desconexión y (en zonas industriales) la medida en continuo, al cumplimiento de los límites de vertido establecidos en la Ordenanza de Vertidos de la Entidad, etc. En relación con las aguas pluviales, su vertido a cauce público requiere autorización previa del organismo de cuenca.  
Por otro lado, el Decreto 39/2005, de 25 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento por el que se regulan las prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunitat Valenciana, modificado por el Decreto 195/2009, de 30 de octubre, del Consell, establece para la implantación o ampliación de Cementerios que la idoneidad del terreno ha de ser comprobada mediante el oportuno estudio hidrogeológico que concluirá sobre el riesgo potencial de afectación de aguas subterráneas.  
- Calidad del aire / contaminación acústica  
La implantación de actividades requiere establecer una serie de usos permitidos y compatibles, atendiendo a la proximidad entre usos industriales y residenciales, en la que se contemple la legislación aplicable en cuanto a la calidad del aire y protección de la atmósfera.  
Los ámbitos afectados por la modificación nº2 se encuentran próximos o contiguos a distintas vías de comunicación: A-35 (A-7), CV-590 y, en especial, a la antigua N-340 y a la CV- 566 (CV-5661) que atraviesan el casco urbano. En el estudio acústico presentado se señalan estas vías como principal fuente de ruido, remitiéndose a las mediciones efectuadas para elaborar el estudio del PG, y se concluye que se cumple con la legislación vigente.  
En el estudio presentado no se caracteriza la situación correspondiente al desarrollo de la modificación, que, en relación con la propuesta del Plan General, comporta mayor presencia de actividades industriales y mayor tráfico pesado en vías urbanas y no se diferencian mediciones en periodo diurno y nocturno.  
- Riesgo de inundación  
El Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), aprobado por Decreto 201/2015, de 29 de octubre, del Consell, establece que en suelo urbano afectado por riesgo de inundación se deberán imponer, cuando proceda, condiciones para la adecuación de la edificación e infraestructuras.  
El 4 de enero de 2016 el Servicio de Ordenación del Territorio informa que, teniendo en cuenta las cartografías de inundabilidad aplicables en virtud del artículo 10 de la Normativa del PATRICOVA, la actuación propuesta no está a afectada por riesgo de inundación.  
- Afección al dominio público hidráulico  
En el informe de 24 de abril de 2015, de la Confederación Hidrográfica del Júcar se señala que el ámbito de la UE-2 está parcialmente en zona de policía de cauce público (Barranco del Brull), lo que requiere justificar que la actuación no supone incidencia en el régimen de corrientes.  
- Disponibilidad de Recursos hídricos  
En la documentación se indica que con la modificación no se incrementa la demanda de recursos hídricos. No obstante, en los ámbitos objeto de modificación hay suelos aún sin desarrollar y las superficies de la UE-2 y de la UE-6 son mayores que las previstas en las NNSS considerando cartografía más actual (del orden de un 12 %). Para la UE-4 (ámbito norte) destinada a uso residencial, y no documentada en la propuesta de modificación, se estima un incremento superficial del 30 % considerando las mediciones con el visor de la conselleria.  
La falta de acreditación de la suficiencia y disponibilidad de los recursos hídricos está entre los motivos en los que se fundamenta la sentencia que declara nulo el Plan General de 2008, habiendo señalado Confederación Hidrográfica del Júcar en su informe de 24 de abril de 2015 que deberá acreditarse la disponibilidad de recursos hídricos.  
- Infraestructuras lineales  
La A-35 (A-7) discurre por el noroeste del cementerio existente y este queda dentro de las zonas de protección previstas por la legislación estatal en materia de carreteras. La modificación puntual nº3 dispone la zona de ampliación del cementerio y la de reserva de 25 m contiguas por el sureste al mismo, aunque en menor medida, quedan también sujetas a las limitaciones previstas en esta legislación sectorial.  
La Demarcación de Carreteras del Estado en la Comunidad Valenciana, en su informe de 18 de junio de 2015, no señala inviabilidad en relación con la modificación nº3, pero emite informe favorable condicionado, señalando la legislación a considerar.  
En relación con la UE-6 en el informe estatal se señala que resulta afectada por la linea límite de edificación del ramal de enlace entre A-7 y CV-590. También advierte que no se autorizarán nuevos accesos a la Red de Carreteras del Estado.  
La antigua carretera de Madrid a Valencia (N-340) es el acceso principal al núcleo urbano, lo atraviesa de norte a sur y lo conecta con Llanera de Ranes por el sur. Esta vía enlaza con la A-7 y con la CV-590 (vía transversal, hacia Anna y Sellent) al norte del casco urbano y con la CV-5661 que arranca en pleno casco, en las proximidades de la UE-5, hacia la Granja de la Costera (al este).  
En el estudio de tráfico presentado se hace referencia a la existencia de problemas derivados del acceso de vehículos articulados al ámbito de la UE-5 desde la antigua N-340. Se propone la delimitación y reordenación de usos en la mencionada UE para solucionarlos pero no se detallan tales problemas ni se incluye en el estudio la N-340.  
Considerando que, a priori, no hay vías alternativas para el acceso de vehículos articulados a la zona a parte de la antigua N-340, y que se alude a problemas precisamente en esta, el estudio debería ampliarse considerando el tráfico en la N-340, concretando y justificando cómo la alternativa propuesta resuelve tal situación.  
Por su parte el 31 de julio de 2015 la Subdirección General de Planificación Logística y Seguridad informa favorablemente la modificación nº2, aunque señala, atendiendo a las dimensiones de la UE-5 (9.684,79 m²), la conveniencia de dar una buena solución para la conexión peatonal-ciclista y una participación adecuada de transporte público en relación con el conjunto de modos motorizados para acceder al ámbito.  
- Capacidad agrícola del suelo  
Buena parte del término municipal y en concreto los ámbitos afectados por las modificaciones tienen capacidad de uso agrícola elevada según la cartografía temática.  
El informe de 21 de septiembre de 2015, de la Dirección Territorial de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural informa con carácter favorable la modificación puntual núm. 3.  
- Policía Sanitaria y Mortuoria  
La Dirección General de Salud Pública señala en su informe de 27 de abril de 2015, respecto de la ampliación del cementerio, la obligación de que se ponga en conocimiento de la Sección de Sanidad Ambiental cualquier cambio o nueva actividad vinculada al mismo que se produzca.  
- Patrimonio Cultural  
En la documentación se justifica la no redacción del apartado relativo a la protección del patrimonio cultural aludiendo a que la modificación no afecta a elementos protegidos por las NNSS. El informe de 2 de abril remitido por el Servicio Territorial de Cultura y Deporte señala que las NNSS (redactadas con anterioridad a la Ley de Patrimonio Cultural) no son documento válido a esos efectos, al no estar adaptadas a las disposiciones de la mencionada ley y señala la necesidad de que en la modificación se documenten los bienes con valores patrimoniales reconocibles y los entornos de protección que puedan verse afectados y que se justifique que la propuesta no afectará negativamente al patrimonio cultural valenciano.  
- Reserva Educativa  
El 16 de febrero de 2015 el Servicio de Infraestructuras informa favorablemente la modificación nº2 en materia de planificación educativa, considerando el número de viviendas previstas en la documentación en desarrollo de la UE-2, y sobre la base de que se desconoce el número de población escolar que el desarrollo completo de las NNSS conllevará.  
Cabe señalar que el desarrollo de la UE-4 (ámbito norte) que no ha sido documentado también comporta la ejecución de nuevas viviendas a considerar para el cómputo de la población escolar.  
- Aspectos Urbanísticos  
Atendiendo al art 12.4 de la vigente LOTUP «los nuevos espacios públicos o su reforma deben configurar la imagen urbana como el resultado de un proyecto unitario, coherente y articulado por la infraestructura verde y la red de espacios dotacionales. En ningún caso los espacios públicos pueden conformarse como mero resultado residual e inconexo de las implantaciones privadas».   
En el anexo IV de la LOTUP, en relación con los estándares funcionales y de calidad de las dotaciones públicas, se señala «Los espacios públicos que configuran la imagen urbana, [...] deben ser el resultado de un proyecto unitario que obedezca a criterios de coherencia urbanística, [?.] En ningún caso, estos espacios públicos podrán ser el espacio residual sobrante del diseño de y configuración de la edificación privada, sino que esta última estará subordinada al diseño y forma urbana, definida como un proyecto previo y unitario, de los espacios públicos»  
En informe del 3 de febrero de 2016, el Servicio Territorial de Urbanismo se señala la necesidad de justificar el cumplimiento del artículo 94.6 de la LUV, relativo a modificaciones de planeamiento que vengan a legalizar actuaciones urbanísticas irregulares en relación con ambas modificaciones.  
En relación con la modificación nº2, señala también la necesidad de incorporar con carácter normativo criterios que favorezcan la mejora de la calidad del ambiente urbano, la adecuada implantación de las distintas actividades industriales, fomentando su integración, y la calidad de la ordenación urbanística y de la arquitectura o jardinería que la materialice.  
También se indican otros aspectos urbanísticos a documentar y/o justificar relativos a la clasificación como suelo urbano, la delimitación de áreas de reparto, la delimitación de las unidades de ejecución, la clarificación de usos, el mantenimiento del equilibrio de las dotaciones públicas, la reserva mínima de plazas de aparcamiento, la clarificación de la ordenación de la UE-4, así como ciertas consideraciones a tener en cuenta en relación con algunos de ellos, apuntando algún error detectado a corregir.  
En relación con la modificación nº3 se señalan también aspectos a contemplar, adecuar y/o justificar en relación con la protección de carreteras, la nomenclatura de las reservas dotacionales y su no consideración como zona verde en el computo para el cumplimiento de estándares, el cumplimiento del decreto sobre policía mortuoria sanitaria, las condiciones funcionales de accesibilidad al medio urbano y de movilidad accesible no motorizada y la posible afectación a los valores patrimoniales reconocidos.  
  
7. Análisis y valoración de las modificaciones presentadas  
Se tramitan las modificaciones puntuales nº2 y nº3 con arreglo a la LOTUP, dado que la documentación aprobada provisionalmente y sometida a información pública antes de la entrada en vigor la nueva legislación urbanística no contenía documento ambiental.  
7.1. Modificación puntual 3.  
La ampliación se propone contigua al cementerio existente. No se presenta estudio de alternativas en relación con la modificación 3, ni estudio hidrogeológico.  
Los informes recibidos (carreteras del estado, agricultura, biodiversidad, patrimonio cultural, paisaje), no señalan inviabilidad y los suelos de esta zona están formados por calcáreas y margas según la cartografía temática, sin que se aprecien en el término otras composiciones sustancialmente diferentes que los hagan especialmente apropiados.  
La zona ha sido objeto de algunas actuaciones en relación con la ampliación, ya que corresponde a los terrenos que el Plan General anulado calificó para este fin. Los motivos de anulación del plan no guardan relación con la calificación de ampliación del cementerio y la zona verde que rodea la ampliación de 25 m, permite cumplir con la exigencia del Decreto 39/2005 de disponer un perímetro de protección libre de construcciones.  
Por todo ello, desde el punto de vista ambiental no hay objeciones a la localización propuesta, sin perjuicio de que deban quedar contempladas y/o justificadas en la modificación las cuestiones señaladas en los distintos informes sectoriales, y en particular, el cumplimiento de las condiciones funcionales de accesibilidad al medio urbano y de movilidad accesible no motorizada en el nuevo suelo dotacional y la no afectación a valores patrimoniales.  
No obstante, la idoneidad del terreno elegido se comprobará, tal como establece el art 43 del Decreto 39/2005, mediante el correspondiente estudio hidrogeológico que definirá la composición del subsuelo de la zona situada en el entorno del emplazamiento del cementerio, y que contendrá, en función del mismo, las oportunas medidas correctoras para garantizar la no afectación de las aguas subterráneas.  
En relación con el desarrollo de la ampliación, deberán mantenerse las características tipológicas y estéticas del cementerio actual y deberá ponerse en conocimiento de la Sección de Sanidad Ambiental del Servicio de Salud Pública cualquier cambio o nueva actividad vinculada al cementerio que se produzca.  
7.2. Modificación puntual 2  
7.2.1. Modificación del articulado.  
Se propone como única alternativa la modificación del articulado proponiendo una mayor ocupación (90 %) y eliminando la separación a lindes. Se señala en la documentación que la mayor ocupación propuesta no comportará incremento de la construcción (y en consecuencia de consumos) dado que se pretende adaptarla a «la realidad de las edificaciones industriales existentes en Suelo Urbano Industrial».  
Al respecto cabe señalar que el alcance de la regulación excede de las unidades de ejecución delimitadas, afectando a otras zonas de suelo industrial en casco urbano, a las que no se hace referencia en la documentación. A priori, el incremento de construcción derivado de la nueva regulación en estos ámbitos no parece significativo, debiendo quedar en la modificación este extremo documentado y justificado.  
Por otro lado con la nueva regulación se elimina separación a lindes y ajardinamiento en parcela, que favorece la integración de usos industriales en zonas residenciales, por lo que deberán contemplarse medidas que mejoren la calidad urbana de los espacios que resulten afectados, tal como se señala en los informes del S. de Infraestructura Verde y Paisaje y del ST de Urbanismo.  
7.2.2. Subdivisión de las unidades de ejecución y aspectos relacionados con la gestión del suelo pendiente de consolidación.  
Se propone una única alternativa en relación con estos aspectos.  
Respecto de la división de las unidades de ejecución en ámbitos menores para facilitar la gestión, dada la colindancia con suelo urbano consolidado y considerando el contenido de las fichas, se considera que no se producirán afecciones ambientales significativas siempre que la ejecución de las redes y conexiones, según los ámbitos propuestos, no produzca merma en la calidad de los servicios o redes de infraestructuras.  
En cuanto al suelo pendiente de desarrollo, atendiendo a los valores especificados en la documentación y a las estimaciones hechas para los no aportados, las superficies previstas en el planeamiento vigente se ven incrementadas con la utilización de nueva cartografía, variación que afecta, independientemente de la alternativa seleccionada, a todas las UE.  
No se aportan datos correspondientes a la UE4 (ámbito norte), considerando las mayores superficies resultantes de la nueva información gráfica (superficie, número de viviendas a desarrollar, condiciones de desarrollo y gestión con arreglo a la legislación sectorial vigente, ficha de gestión, en su caso,...). Deberán contemplarse los incrementos, al objeto de calcular las necesidades hídricas, volumen de vertidos a depurar, etc.  
En las fichas de planeamiento y gestión de UE-5, UE-2 y UE-6 se establece como condición de desarrollo «Todos los servicios y redes de infraestructuras se conectaran a las existentes, si hay capacidad para ellos, si no, se ejecutarán las infraestructuras necesarias. Se evacuarán las aguas en red separativa.»  
En caso de que el desarrollo de los ámbitos requiera efectuar vertido a cauce público deberá preverse la obtención de la correspondiente autorización de vertido a dominio público por parte del organismo de cuenca.  
En la documentación relativa al plan general se señala la localización al noreste del casco de la estación depuradora que da servicio a Rotglà i Corberà y otros municipios del entorno.  
La EPSAR, deberá informar sobre la capacidad del sistema de tratamiento para asumir el agua residual generada por los nuevos desarrollos así como de las condiciones para ello (comprobaciones a realizar, elementos a ejecutar en la red para el control y posible desconexión del vertido...). Aspectos que deberán ser considerados en el desarrollo de los ámbitos.  
Por otro lado, la Confederación Hidrográfica del Júcar ha señalado la necesidad de acreditar la disponibilidad de recursos hídricos y, respecto de la UE-2 (parcialmente en zona de policía de cauce público), de justificar la no afección al régimen de corrientes como aspectos necesarios para obtener el informe relativo a la Ley de Aguas (art 25.4) previamente a la aprobación de la modificación.  
En relación con la UE-6 deberán considerarse las afecciones señaladas en materia de carreteras de titularidad estatal y obtener el correspondiente informe.  
7.2.3. Redelimitación de la UE-5, reordenación propuesta y estudios complementarios.  
El borrador de la modificación nº2, que corresponde al documento inicialmente aprobado (alternativa 1), se acompaña de tres anexos: estudio de tráfico y movilidad, estudio de integración paisajística y estudio acústico.  
El documento ambiental describe sucintamente la alternativa 0 (correspondiente al plan vigente) y las alternativas 1 y 2 relativas a la reordenación del ámbito de la UE-5. No se aportan estudios complementarios correspondientes a alternativa 2. Esta nueva alternativa se diferencia únicamente respecto de la inicial por el uso asignado a la manzana exenta resultante de la nueva ordenación propuesta, por lo que cabe un análisis conjunto, matizando la incidencia del diferente uso propuesto (industrial o residencial respectivamente).  
En el estudio acústico se indica que los datos que afectan a la UE-2, UE-5 y UE-6 se extraen del estudio acústico que acompaña al Plan General anulado, señalando que los motivos de la anulación no invalidan las mediciones de presión sonora que se hicieron. No se especifica si la situación actual es sustancialmente igual a la correspondiente al momento de elaboración de aquel estudio (2008) ni se distinguen valores para periodo nocturno y diurno.  
En base al estudio del Plan anulado, se consideran como principales fuentes de ruido las vías de comunicación: A-35 (entiéndase A-7), CV-590, y en especial las que atraviesan el casco urbano, antigua N-340 (carretera de Madrid) y CV-566. Con el desarrollo de las actuaciones cabe esperar que el tráfico se incremente, con especial incidencia en las vías que atraviesan el casco.  
Sin entrar a valorar si los procedimientos de medida y métodos de modelización se ajustan a lo establecido en la legislación, ni si la situación actual es sustancialmente igual a la correspondiente al momento de elaboración del estudio del PG (2008) que deberá justificarse, cabe señalar que en el estudio no se caracteriza la situación posterior a la ordenación prevista (según anexo IV Decreto 104/2006), siendo que el desarrollo de la misma diferente del que resultaría del desarrollo del plan general, ya que en este se eliminaban las actividades del núcleo y se disponía una nueva ronda perimetral.  
El estudio acústico de la modificación 2 debe contemplar el resultado del desarrollo urbano que propone, con el incremento del tráfico (residencial e industrial) que comporta y consiguiente incremento de emisiones sonoras, comprobar si son admisibles los niveles sonoros en relación con los usos propuestos (en periodo diurno y nocturno) y establecer, en su caso, las medidas correctoras adecuadas.  
En relación con el tráfico previsto y las emisiones que el mismo comportará en el ámbito de la UE-5 se considera más oportuno que el uso de una posible manzana exenta que lo articule sea industrial (alternativa 1) y no residencial (alternativa 2).  
Esta valoración también se desprende de considerar que la propuesta pretende concentrar el tráfico pesado vinculado a la actividad industrial en el viario a desarrollar en la UE-5 y eliminarlo de la calle Coroneta (ámbito norte de la UE-4, de uso residencial). No obstante, no se ha de obviar que existen también usos residenciales contiguos a la UE-5.  
El estudio de tráfico y movilidad, hace referencia unicamente al ámbito de la UE-5 y corresponde a la alternativa 1. Se centra principalmente en el tráfico rodado, considerando especialmente las necesidades viarias del tráfico pesado utilizado para transportar la mercancía de las actividades existentes. La carga y descarga de estas se cuantifica en 15 vehículos articulados diarios, a los que habría que añadir (para la alternativa 1) los correspondientes a la nueva actividad (trabajadores, clientes y carga/descarga) y resto de usuarios actuales del camino Cuas (4 viviendas, un almacén y huertas colindantes), que se estiman en 135 vehículos diarios.  
El estudio de tráfico se plantea para fundamentar la reordenación viaria de la UE-5. No obstante, se considera que la propuesta (incluso la delimitación) se ha ajustado a los límites de la actividad industrial o de propiedad de las parcelas, debiendo quedar suficientemente justificada tal elección.  
El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje ha señalado la necesidad de establecer medidas de integración paisajística y condiciones de desarrollo y urbanización que permitan mejorar la calidad urbana del ámbito de la UE-5 y garantizar la continuidad de la infraestuctura verde.  
El Servicio de Planificación indica la conveniencia de dar una buena solución para una conexión peatonal-ciclista y una participación adecuada del transporte público en la UE-5 atendiendo a la superficie del ámbito (9.684,79 m²).  
En relación con alternativas 1 y 2 se aprecia que los chaflanes propuestos para la parcela de equipamiento en su fachada al camino Cuas facilitarán la visibilidad y el tránsito. También se aprecia el interés por eliminar el tráfico pesado de la calle Coroneta, más estrecha que la calle Cuas, considerando que el desarrollo de la UE-4 incidirá en el suelo disponible para maniobrar, y que el uso de este ámbito es residencial.  
Sin embargo, no se percibe como se resuelve «la posibilidad de acceso de vehículos a la actividad (que) se efectúa a través de la carretera de Madrid» señalada en el estudio de alternativas como un problema, indicando que si se mantienen las NNSS no se resolvería. La redacción no deja claro si se refiere a un acceso directo a naves desde la carretera. Esta cuestión debería ser aclarada, ya que por un lado, la propuesta viaria de las NNSS permite acceder a las naves recayentes a la Carretera por su parte posterior, y por otro, con la nueva propuesta, el tránsito de vehículos por la Carretera tampoco desaparece. Además, la calle Cúas no es excesivamente ancha, ha de asumir entrada y salida de vehículos articulados en un tramo próximo a otro enlace viario (CV-566), es contigua a un edificio relevante y debe garantizar la continuidad de la infraestructura verde, usos pecuarios, peatonales...  
La solución que se proponga deberá contar con los informes favorables de las distintas administraciones sectoriales (patrimonio cultural, vías pecuarias, urbanismo, movilidad, acústica, paisaje...) en relación con las afecciones derivadas de sus respectivas competencias.  
7.2.4. Valoración del incremento de suelo de uso industrial en casco urbano  
El uso industrial en casco urbano queda acotado en las NNUU (art 8) a «los terrenos dedicados a almacenes o instalaciones de carácter industrial». Es decir, los que tenían estos usos ya implantados. Las parcelas correspondientes se delimitaron gráficamente en planos.  
Las NNSS procuraron la mínima afección a las actividades existentes en el momento de su redacción y se marcaron como objetivo «respetar al máximo las alineaciones existentes, efectuando solo las operaciones de cirugía imprescindibles, con el fin de no dejar muchos edificios fuera de ordenación». De hecho, en la documentación correspondiente a la alternativa 0 son mínimas las superficies en situación de fuera de ordenación (construcciones que no pudieron ser asumidas) en la UE-5 y zona colindante.  
Además «para los usos que no sean compatibles con lo establecido» las NNUU prevén: «podrán mantenerse siempre que no se produzcan interferencias graves con los demás usos de la zona o colindantes, mientras no se realicen obras de reestructuración general del edificio o se produzca su derribo,...»  
De lo anterior se desprende que la intención de las NNSS alcanza al mantenimiento de las actividades pero no a la consolidación de estas fuera de los ámbitos expresamente delimitados. El modelo territorial previsto en ellas dispone suelo urbanizable o apto para urbanizar destinado a uso industrial y terciario independiente de este.  
El plan anulado también optaba por separar usos industriales y residenciales, diferenciando localizaciones e insertando elementos «colchón». Tal planteamiento queda recogido en la DIA: «Mantener en el Modelo Territorial dos áreas claramente diferenciadas de usos industrial y residencial que caractericen el municipio de Rotglà i Corberà. Se propone una zona de separación entre estos usos mediante una zona de equipamientos y zonas verdes para mejorar la calidad de vida de los habitantes».  
En el plan se eliminan del casco prácticamente todos los usos industriales. La parte oeste (zona UE-5) se completa con uso residencial y al norte el uso industrial se separa del residencial mediante zonas verdes (zona UE-2 y UE-6).  
En las alegaciones aportadas en relación con la información pública de la primera documentación aprobada, se recuerda «con independencia de la valoración que se pueda realizar del hecho de mantener una actividad industrial dentro del núcleo urbano de la población, con el riesgo que ello conlleva para los ciudadanos, va contra el sentido común ampliar su área de influencia en detrimento de las viviendas adyacentes».  
7.2.5. Valoración de los objetivos perseguidos  
En relación con los objetivos planteados por el Ayuntamiento, se considera que facilitar el desarrollo del suelo urbano y posibilitar la continuidad de las industrias existentes encaja con los objetivos del planeamiento vigente cuyas NNUU dedican a ello el artículo 70 (situación transitoria) y el capítulo VI (edificios e instalaciones fuera de ordenación). En relación con la consolidación de instalaciones industriales en suelo, a priori, destinado a configurar la red de espacios públicos, cabe indicar lo señalado en el informe del Servicio Territorial de Urbanismo en relación con las modificaciones de planeamiento que comportan legalizaciones.  
En relación a la disminución de la edificación residencial y con ello el número de habitantes potenciales que se señala para avalar la conveniencia del cambio de uso (alternativa 1), cabe señalar que siendo la tipología prevista en las NNSS unifamiliar aislada la disminución de habitantes no es relevante. En caso de que el Ayuntamiento considere excesivo el suelo residencial del municipio (vistos los incrementos que la nueva cartografía comporta), existen otras opciones como la desclasificación.  
  
8. Consideraciones jurídicas, ambientales y territoriales  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real Decreto Legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Suelo y Rehabilitación Urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
  
9. Propuesta de acuerdo  
Según establece el artículo 51 de la LOTUP, por considerar, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, que las modificaciones evaluadas, con las consideraciones finales efectuadas, no influyen en otros planes o programas; no tienen incidencia significativa en el modelo territorial vigente en el municipio; no suponen afección sobre elementos del patrimonio natural y, consultadas al respecto las administraciones señaladas en el apartado correspondiente, se puede concluir que el procedimiento de evaluación ambiental simplificada es suficiente para determinar que la modificación puntual nº2 y la modificación puntual núm. 3 de las Normas Subsidiarias de Rotglà y Corberà no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente.  
De acuerdo con lo expuesto, se propone: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente de acuerdo con el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica, de la modificación puntual núm. 2 y la modificación puntual núm. 3 de las Normas Subsidiarias de Rotglà y Corberà, correspondiendo continuar la tramitación de las mismas conforme a su normativa sectorial, si bien se deberán cumplir los siguientes condicionantes:  
1. Con carácter general:  
- Deberán documentarse los bienes con valores patrimoniales reconocidos y los entornos de protección de estos que puedan verse afectados por la propuesta, justificar su no afección y obtener el preceptivo informe favorable en materia de patrimonio cultural.  
2. En relación con la modificación puntual núm.2:  
- Deberá obtenerse el informe exigido por la legislación sectorial en materia de carreteras para su aprobación.  
- Se documentarán todos los ámbitos que resultan afectados por la nueva regulación del articulado y se concretarán y actualizarán a la legislación vigente los usos permitidos en el suelo urbano industrial, justificando su compatibilidad con los usos previstos en el casco urbano y en concreto con el residencial predominante.  
- Deberá actualizarse la documentación/ficha relativa a la UE-4 resultante (ámbito norte), al objeto de poder establecer sus condiciones de desarrollo en coherencia con los criterios establecidos en los informes sectoriales y en la documentación para el resto de ámbitos.  
- Deberá concretarse la disponibilidad (tanto física como jurídica) de los recursos hídricos necesarios para atender las demandas derivadas de los desarrollos previstos para los distintos ámbitos y obtener el informe del organismo de cuenca (preceptivo y vinculante) previamente a la aprobación de la modificación.  
- En relación con la UE-2 (parcialmente en policía de cauce público) se deberá justificar que la actuación no supone incidencia en el régimen de corrientes y obtener informe favorable del organismo de cuenca previamente a la aprobación de la modificación.  
- Para el ámbito de la UE-5 se deberá concretar el trazado de la vía pecuaria Colada de Llanera, garantizar su continuidad y su integridad superficial y justificar la idoneidad de su itinerario, así como la compatibilidad de los usos que esta ha de soportar con el resto de usos previstos en su entorno, debiendo obtener el informe (preceptivo y vinculante) de la conselleria competente en la materia (Servicio de Ordenación y Gestión Forestal).  
- Para la UE-5 se incluirán en la ficha de gestión medidas de integración paisajística o condicionantes para su desarrollo y urbanización, que permitan mejorar la calidad urbana del ámbito (especial los bordes sur y este) y garantizar la continuidad de la infraestructura verde del municipio.  
- En la ficha de gestión correspondiente a la UE-6 se recogerá la preservación y puesta en valor de los recursos paisajísticos existentes en el ámbito en el acceso al núcleo urbano como condicionantes para su desarrollo.  
3. En relación con la modificación puntual Nº3:  
- Deberá elaborarse el correspondiente estudio hidrogeológico y ejecutar las medidas correctoras que de él puedan derivar, a los efectos de garantizar la no afección de la actividad al subsuelo, especialmente la afectación a las aguas subterráneas.  
- Se establecerá que la ampliación mantendrá las características tipológicas y estéticas del cementerio actual.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del Plan en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la comisión de evaluación ambiental, acuerda: Emitir Informe Ambiental y Territorial Estratégico favorable, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente de acuerdo con el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica, de la modificación puntual núm. 2 y la modificación puntual núm. 3 de las Normas Subsidiarias de Rotglà y Corberà, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 27.5 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común (LRJAP-PAC).  
  
Valencia, 30 de marzo de 2016.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Título: Modificación puntual de la ordenación pormenorizada de las NNSS en Las Lomas Ampliación.  
Promotor: Ayuntamiento de Nàquera.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Nàquera.  
Localización: Nàquera (Valencia).  
Núm. expediente: 142/2015-EAE.  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 30 de marzo de 2016, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta del informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual de la ordenación pormenorizada de las Normas Subsidiarias (NNSS) de Náquera en Las Lomas Ampliación, en los siguientes términos:  
En fecha 8 de julio de 2015 ha tenido entrada en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de la Subdirección General de Evaluación Ambiental, solicitud de inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual de la ordenación pormenorizada de las NNSS de Náquera en Las Lomas Ampliación.  
  
1. Documentación presentada  
La solicitud de inicio, remitida por el Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia, se acompaña de borrador de la Modificación y del documento inicial estratégico, de acuerdo con lo establecido en el artículo 50 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). La documentación se presenta en formato papel y digital.  
  
2. Planeamiento vigente  
El planeamiento vigente en el municipio son unas normas subsidiarias, aprobadas definitivamente el 25 de julio de 1989. Dicho planeamiento no fue sometido a evaluación ambiental.  
En la actualidad se está elaborando un Plan General. Consta en este Servicio su correspondiente expediente de evaluación ambiental estratégica, con número de referencia 90/2011-EAE, sobre el que se emitió Documento de Referencia en fecha 9 de febrero de 2012.  
  
3. Objeto, descripción/ características del plan y justificación  
- Ámbito  
La modificación pretendida afecta a suelo urbano con ordenación pormenorizada delimitada por las Normas Subsidiarias en la urbanización las Lomas del término municipal de Náquera.  
  
Visor cartográfico de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
  
Plano Normas Subsidiarias / Plano Propuesta Modificación Normas Subsidiarias  
  
  
Las NNSS de Náquera proyectan una rotonda que une la C/ Genaro Lahuerta y Salvador Tuset:  
Por lo que respecta a la C/ Genaro Lahuerta, las NNSS no proyectan el acceso hacia el barranco existente en la actualidad, sino su terminación en una rotonda. En dicho vial se han materializado distintas actuaciones manteniendo el antiguo camino, ampliando y utilizando el vial en su tramo final, de acuerdo con el proyecto de urbanización que formaba parte de la licencia de obras 86/2003, concedida para la construcción de 6 viviendas unifamiliares pareadas en las parcelas 53-54 de Las Lomas Ampliación (actualmente C/ Genaro Lahuerta, 18,20,22,24 y 26) mediante acuerdo de la Comisión de Gobierno nº9 de fecha 22 de mayo de 2003; así como en la licencia concedida para la construcción de 2 viviendas unifamiliares en la misma parcela, actualmente C/Genaro Lahuerta, 16, en fecha 10 de mayo de 2007 por parte de la Comisión de Gobierno Nº7. Se concedido licencia de obras 164/2003 por la Comisión de Gobierno nº3 de fecha 4 de noviembre de 2003, para la construcción de 4 viviendas unifamiliares en Las Lomas Ampliación, polígono 27, actualmente C/ Genaro Lahuerta.  
En cuanto a la C/ Salvador Punset, las NNSS no preveían que este fuese el límite del suelo urbano previsto por estas en el límite noroeste de las Lomas Ampliación.  
Este vial finalizaba en el Barranco, en un punto donde existe una diferencia de cota entre el lecho de este y el vial considerable. Las NNSS no prevén la conexión entre la rotonda proyectada entre la C/ Genaro Lahuerta y la C/ Salvador Punset, lo que, deja parcelas sin vial proyectado para el acceso a ellas. El trazado real de la C/ Salvador Punset mantiene el previsto en la NNSS si bien, en su parte sur, se prolonga hasta conectar con la C/ Genaro Lahuerta, con una anchura de 8 m.  
  
- Objeto y justificación  
El objeto de la modificación puntual de la ordenación pormenorizada de las NNSS de Náquera, es modificar la ordenación pormenorizada de la zona noroeste de las Lomas Ampliación, adecuándola a la realidad en dicha zona, ya que existen dos viales que no habían sido proyectados en las NNSS los cuales facilitan la comunicación interior de este suelo urbano y ello en base a la imposibilidad de materializar la solución planteada en las NNSS de Náquera.  
La modificación, por tanto consiste en:  
· La prolongación de la C/ Genaro Lahuerta hasta el límite de suelo urbano.  
· La prolongación de la C/ Salvador Tuset hasta su conexión con la C/ Genaro Lahuerta.  
  
Prolongando estos viales se dará acceso a las siguientes parcelas:  
  
Ubicación Referencia catastral  
c/ Salvador Punset, 11 1505711YJ2910S0001UY  
c/ Salvador Punset, 18 1403503YJ2910S0001ZY  
c/ Genaro Lahuerta, 18 1403507YJ2910S0006HA  
c/ Genaro Lahuerta, 20 1403507YJ2910S0005GP  
c/ Genaro Lahuerta, 22 1403507YJ2910S0004FO  
c/ Genaro Lahuerta, 24 1403507YJ2910S0003DI  
c/ Genaro Lahuerta, 26 1403507YJ2910S0002SU  
c/ Genaro Lahuerta, 28 1403507YJ2910S0001AY  
c/ Juan Bautista Porcar, 8 1604005YJ2910S0001Y  
c/ Juan Bautista Porcar, 10 1604006YJ2910S0001Y  
  
  
Con esta interveción se mejorará la conexión interna del sector, pasando la red viaria de la zona de 1236,50m² a 1788,50m².  
En resumen, la modificación pretende adecuarse a la realidad existente en dicha zona, ya que existen viales que no habían sido proyectados en las NNSS los cuales facilitan la comunicación interior de este suelo urbano.  
  
4. Consultas realizadas  
Por parte de la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, de acuerdo con el artículo 51.1 de la 5/2014, de 25 de julio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, de la Comunidad Valenciana (LOTUP), la documentación aportada se ha sometido a consulta del Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia y a la Subdirección General de Ordenación, Planificación y ATE.  
  
Consulta Informe Administración pública consultada  
02.09.2015 14/03/16 CITMA: SubDG Ordenación, Planificación y ATE. S. Infraestructura Verde y Paisaje  
03.09.2015 24/09/15 CITMA: SubDG Ordenación, Planificación y ATE. (PATRICOVA)  
03/09/15 23/03/16 Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia  
  
  
Nota: los informes recibidos se pueden consultar en la página web www.cma.gva.es/eae una vez se emita este IATE.  
  
  
5. Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
- Aspectos Urbanísticos. La modificación afecta a la ordenación pormenorizada por lo que la competencia para la aprobación definitiva corresponderá al Ayuntamiento.  
- Paisaje. El informe del Servicio de Infraestructura verde y Paisaje señala que la incidencia sobre el paisaje actual será nula dado que no se alterarán el carácter o la percepción del paisaje del ámbito, además de no considerar necesaria la elaboración de un instrumento de paisaje. No obstante dado que solo afecta a la ordenación pormenorizada, corresponde al Ayuntamiento valorar la necesidad de incorporar, o no, criterios paisajísticos con carácter previo a la aprobación definitiva.  
- Riesgo de Inundación: El Servicio de Ordenación del Territorio, remite informe sobre el riesgo de inundación (PATRICOVA) en fecha 24 de septiembre de 2015, en el cual señala que analizadas las cartografías de inundabilidad; cartografía del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana; cartografía de la Revisión del PATRICOVA; cartografía del Sistema Nacional de Cartografía de Zonas Inundables, se indica que la ordenación propuesta no se encuentra afectada por riesgo de inundación, de conformidad con las determinaciones normativas del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana.  
Realizado el análisis técnico de la documentación presentada y consultada la cartografía temática de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, se observa que la Modificación Puntual de la Ordenación Pormenorizada de las NNSS en «Las Lomas Ampliación», no presenta afecciones sobre el medio ambiente, ya que se reordenan usos en una zona ya antropizada y prácticamente urbanizada.  
  
6. Consideraciones jurídicas  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real Decreto Legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Suelo y Rehabilitación Urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
  
7. Propuesta de acuerdo  
Según establece el artículo 51 de la LOTUP, considerarando de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, que la Modificación del Plan evaluado no influye en otros planes o programas; no tiene incidencia en el modelo territorial vigente en el municipio ni produce incremento en el consumo de recursos; no supone afección sobre elementos del patrimonio natural y cultural y, consultado al respecto a las administraciones afectadas se puede concluir que el procedimiento de evaluación ambiental simplificada es suficiente para determinar que la propuesta de la Modificación puntual de la ordenación pormenorizada de las NNSS en Las Lomas Ampliación de Náquera no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente.  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual de la ordenación pormenorizada de las NNSS en Las Lomas Ampliación de Náquera, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la modificación de las NNSS conforme a su normativa sectorial, si bien:  
- Convendría que el instrumento de planeamiento contemple el sistema de gestión previsto de conformidad con los artículos 72 y 73, así como la justificación del cumplimiento de los artículos 35.2, 63.3 y 36 de la LOTUP.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del Plan en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual de la ordenación pormenorizada de las NNSS en Las Lomas Ampliación de Náquera, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 27.5 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común (LRJAP-PAC).  
  
Valencia, 30 de marzo de 2016.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
Valencia, 20 de julio de 2016.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML