Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8265, del 03-04-2018 (2018/2062)

RESOLUCIÓ de 14 de febrer de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 11/17-EAE Calp i 30/17-EAE Ontinyent.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8265

Data del DOGV
:   03-04-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/2062

CVE


Data del document
:   14-02-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 14 de febrer de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 11/17-EAE Calp i 30/17-EAE Ontinyent. [2018/2062]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 11/17-EAE Calp i 30/17-EAE Ontinyent.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de la modificació puntual D-10 del Pla general de Calp.  
Promotor: Ajuntament de Calp.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.  
  
Localització: terme municipal de Calp (Alacant).  
Expedient: 11-2017-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 25 de gener de 2018, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'Informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual D-10 del Pla general de Calp, en els termes següents:  
El 6 de febrer de 2017 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica una sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental de la modificació puntual D-10 del Pla general de Calp remesa pel Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant.  
  
1. Documentació presentada  
La sol·licitud d'inici s'acompanya del document inicial estratègic i de l'esborrany de la modificació (en suport CD i en paper) amb el contingut previst en els apartats 50.1 i 50.2 de la LOTUP, per considerar l'Ajuntament que resulta aplicable el procediment simplificat. S'hi adjunta un informe del Servei Territorial d'Urbanisme de data 1 de febrer de 2017.  
  
2. Planejament vigent  
El planejament vigent a Calp és l'homologació global modificativa del pla general aprovada definitivament mitjançant l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant de data 28 de juliol de 1998, amb declaració d'impacte ambiental de 23 de juliol de 1998 (expedient 457/97-AIA).  
Ha patit 19 modificacions i en el seu desenvolupament s'han aprovat 10 plans parcials, dos plans de reforma interior i un pla especial de protecció arqueològica, segons la memòria de refosa del PGOU 98 de 2012 disponible en la pàgina web municipal.  
  
3. Objecte, descripció/característiques i justificació del pla  
La modificació proposada té per objecte completar la redacció de l'article 178 de les Normes urbanístiques (Obres, usos i aprofitaments realitzables amb caràcter excepcional en el sòl no urbanitzable d'especial protecció) afegint-hi un paràgraf final.  
Amb això es pretén, d'una banda, aclarir el marc jurídic de determinades infraestructures públiques emplaçades en el sòl no urbanitzable d'especial protecció, que estan en funcionament i resulten necessàries per a prestar els serveis públics a què estan afectes, i d'una altra, possibilitar algunes actuacions de millora, modernització, ampliació i fins i tot la implantació d'infraestructures i serveis públics essencials o activitats d'interés general en aquest tipus de sòls.  
En la documentació es menciona que redacten la proposta els serveis tècnics municipals, arran de la petició efectuada per la Regidoria Delegada per a adaptar a la LOTUP les determinacions del PG pel que fa a usos en sòl no urbanitzable d'especial protecció, a fi de possibilitar la millora de determinades infraestructures existents en els dits sòls.  
  
Justificació  
S'assenyala que l'article 177.2 de les normes urbanístiques (NU) del PG aprovat en 1989 establia i possibilitava en el sòl no urbanitzable d'especial protecció l'ús lligat al manteniment de serveis i infraestructures, a més del cultural i recreatiu, però que amb la redacció actual de l'article 178 de les Normes urbanístiques de l'homologació global modificativa del PGOU aprovada en 1998, en el sòl no urbanitzable d'especial protecció només es possibilita l'ús cultural i recreatiu.  
Problemàtica  
Les infraestructures i serveis indicats es consideren catalogats com fora d'ordenació (esdevingut) per aplicació del que disposa l'article 192 de la LOTUP i en no preveure's en el planejament de Calp una previsió específica per a aquesta situació en sòl no urbanitzable d'especial protecció, no és possible fer obres d'ampliació i millora, només les de mera conservació.  
Abast i àmbit de la proposta  
Es proposa adaptar l'article 178 de les NU al que disposa l'article 26.c de la LOTUP, atés que resulta necessari per a l'interés públic de la població no sols la millora i modernització d'alguna d'aquestes instal·lacions, sinó que en algun cas pot ser necessària la seua ampliació o implantació, evidentment després de la tramitació administrativa mediambiental i paisatgística necessària prèvia per a dur a terme qualsevol actuació en el sòl classificat com a no urbanitzable i qualificat d'especial protecció.  
S'especifica que l'àrea objecte de la modificació que es proposa se circumscriu al sòl classificat i qualificat com a no urbanitzable d'especial protecció i que la documentació gràfica no es modifica. No s'aporten plans d'ordenació. El pla presentat, en el qual es localitzen les parcel·les de les instal·lacions existents que resultaran afectades, es considera de caràcter informatiu. No hi apareix el terme municipal complet amb la totalitat del sòl no urbanitzable protegit.  
Les infraestructures i serveis públics existents en el sòl no urbanitzable d'especial protecció, enumerades segons el pla informatiu (identificat com situació d'infraestructures) són les següents:  
1. Dessaladora Aigües de Calp. Planta construïda en els anys 90.  
2. Pous. Es fa referència a la Resolució de 22 de març de 2016, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de concessió d'un aprofitament d'aigües subterrànies format per quatre pous situats en el barranc Salat amb destinació a l'abastiment de la població de Calp.  
  
3. Nau existent. També dels anys 90, destinada en l'actualitat a magatzem de material de platges per l'Ajuntament.  
4. Gossera. Es tracta d'una instal·lació municipal que funciona aproximadament des dels anys 70, i que va ser remodelada en els 90; actualment es presta aquest servei.  
5. Depòsit d'aigua potable Oltà i conduccions d'abastiment a la població (construcció aproximada de 1960).  
Excepte les conduccions d'abastiment, les infraestructures mencionades estan localitzades en el pla aportat. La dessaladora se situa al costat del barranc Salat a l'oest de l'AP-7 (parcel·la 11 polígon 1); els pous 1, 2 i 4 es localitzen en el llit, en les proximitats de la dessaladora; el pou núm. 3, aigües amunt, en el límit del terme municipal amb Benissa. Les parcel·les en què s'ubiquen la nau magatzem i la gossera estan a l'est de l'AP-7 i al nord de la N-332, contigües amb un camí que, des de la N-332, els dóna accés (corresponen respectivament a les parcel·les 42 i 101 del polígon 1 de rústica).  
  
  
Localització de les infraestructures i sòl no urbanitzable protegit de Calp segons visor  
Localització de les infraestructures en pla presentat  
  
  
  
La modificació de l'article 178 proposada incideix, per tant, sobre el conjunt del sòl no urbanitzable d'especial protecció, i pretén possibilitar la futura implantació de noves infraestructures o serveis, a més de l'ampliació o millora dels existents, però sense delimitar àmbits concrets.  
  
Alternatives proposades  
Alternativa 0. No realitzar cap actuació.  
Comporta que no es puguen implantar noves infraestructures i que les existents queden fora d'ordenació, sense que es permeten obres d'ampliació o millora, només les de conservació.  
Açò comportarà que no es puguen satisfer, en un futur immediat, necessitats d'interés públic. No s'especifiquen aquestes necessitats immediates.  
Alternativa 1. Revisió del pla general  
S'indica que encara que seria l'opció adequada, és una solució a llarg termini i costosa, i aquesta alternativa resulta inviable com a solució al problema.  
No s'especifiquen problemes concrets, més enllà de la problemàtica mencionada amb caràcter general.  
Alternativa 2. Proposta presentada  
És la que es preveu com la més adequada per al seu desenvolupament, per considerar-la òptima quant a tramitació i recursos.  
Amb aquesta s'aclareix el marc jurídic de les infraestructures públiques emplaçades en sòl no urbanitzable de protecció especial, actualment en ple funcionament i que resulten necessàries per a prestar els serveis públics a què estan afectes.  
  
4. Consultes realitzades  
Per part de la direcció general amb competència en avaluació ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), la documentació aportada s'ha sotmés a consulta, en la seua condició d'administracions públiques afectades, a:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
 01.02.2017 Direcció Territorial d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
Servei Territorial d'Urbanisme  
10/04/17 24.01.2018  
18.05.2017 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
Servei d'Ordenació del Territori (PATRICOVA)   
10/04/17 31.05.2017  
05.10.2017  
15.06.2017 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
Subdirecció General del Medi Natural  
Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (forestal, vies pecuàries)  
Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits   
(biodiversitat, hàbitats, Xarxa Natura 2000)  
10/04/17 € /-/- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHJ)  
10/04/17 € /-/- Ajuntament de Benissa  
10/04/17 € /-/- Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport. Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
  
  
Nota: Els informes rebuts es publicaran en la pàgina web www.agroambient.gva.es/eae juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic.  
  
5. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient (i altres afeccions legals)  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, segons la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
- Espais naturals protegits  
Els terrenys qualificats com a sòl no urbanitzable protegit inclouen espais naturals protegits com la Zona Humida de les Salines de Calp i el Parc Natural el Penyal d'Ifac.  
En l'informe de 5 d'octubre de 2017, del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits s'assenyala, en relació amb les infraestructures, que no queden incloses en cap dels espais naturals protegits de la Comunitat ni en cap dels espais inclosos en la Xarxa Natura 2000, per la qual cosa no hi comportarà afecció.  
  
- Xarxa Natura 2000 i biodiversitat  
En el sòl no urbanitzable protegit del terme alberga:  
· Espais Xarxa Natura 2000: Zona d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) i Lloc d'Importància Comunitària (LIC) Penyal d'Ifac ES0000459 i ES5211009, Zona d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) Muntanyes de la Marina ES0000453 i Lloc d'Importància Comunitària (LIC) Serres del Ferrer i Bèrnia ES5213020.  
· Espècies catalogades: àguila de panxa blanca (vulnerable atenent el Catàleg valencià de fauna amenaçada), falcó pelegrí (Llista d'espècies silvestres en règim de protecció -LESPRE).  
· Hàbitats d'interés comunitari: 9340-Boscos de Quercus ilex i Quercus rotundifolia, 6110\*-Prats calcaris càrstics o basòfils de l'Alysso-Sedion albi, 5330-Matolls termomediterranis i preestèpics, 6220\*-Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea, 6430-Megafòrbies eutròfobes higròfiles dels marges de plana i dels pisos montà a alpí, 8130-Despreniments mediterranis occidentals i termòfils, 8210-Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica.  
  
El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental emet una resolució sobre valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 el 15 de juny de 2017, per considerar que la modificació no tindrà efectes apreciables sobre Xarxa Natura 2000.  
  
- Sòl forestal  
Bona part del sòl no urbanitzable protegit de Calp és sòl forestal, qualificat com a estratègic en el PATFOR. Al seu torn, en la part sud-oest d'aquest es localitza la forest d'utilitat pública Mascarat (AL 106 AL 1026).  
En l'informe emés el 31 de maig de 2017 per la corresponent secció forestal s'emet un informe favorable sobre la proposta, on s'assenyala que totes les infraestructures descrites en la proposta estan instal·lades sobre terreny forestal o hi confronten, per la qual cosa qualsevol obra de manteniment, millora o ampliació futura d'aquestes haurà de comptar amb el vistiplau previ de l'administració forestal.  
D'altra banda, segons la informació del visor cartogràfic, distintes zones de no urbanitzable protegit han patit incendis forestals de diferent entitat en els anys 1993, 1995, 1996, 1997, 1999, 2003, 2008, 2012, 2013, per la qual cosa els canvis d'ús en àrees incendiades estan subjectes al que estableix la corresponent legislació sectorial.  
  
- Vies pecuàries  
Pel sòl qualificat com a no urbanitzable protegit de Calp, o limítrofs, van distintes vies pecuàries:  
· Assagador del camí de Quisi (pròxima al barranc del mateix nom).  
  
· Assagador del camí de Teulada (al costat del sòl protegit en zona nord).  
· Assagador del camí de Calp a Moraira (al costat de Salinas).  
· Assagador del Mar (zona costanera).  
· Assagador del Salat (al costat del barranc que li dóna nom i situat en l'entorn de les actuacions a què es fa referència en el document (pous, gossera...)  
  
En l'informe mencionat en matèria forestal i de vies pecuàries, de 31 de maig de 2017, s'assenyala que el pou núm. 2, la nau magatzem i la gossera municipal confronten amb la via pecuària assagador del Salat, amb amplària legal de 8 metres sense delimitar ni amollonar, per la qual cosa l'adscripció patrimonial dels terrenys sobre els quals s'ubiquen les instal·lacions queda a resultes del que determine la futura delimitació de la via pecuària.  
  
  
- Infraestructura verda i paisatge  
De conformitat amb la LOTUP, el paisatge ha d'integrar-se en la planificació territorial i urbanística, per mitjà de la incorporació en els seus plans i projectes de condicionants, criteris o instruments de paisatge d'acord amb l'abast de les seues determinacions i del paisatge afectat.  
Part dels terrenys qualificats com a sòl no urbanitzable protegit són limítrofs amb l'àmbit del paisatge protegit de les serres de Bèrnia i Ferrer, declarat pel Decret 103/2006, de 14 de juliol, del Consell (correcció d'errades DOGV 24.07.2006).  
En el planejament vigent no hi ha una definició i caracterització de la infraestructura verda.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge informa el 24 de gener de 2018 que és previsible la incidència en el paisatge de la proposta, per la qual cosa es requereix l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística i assenyala determinades consideracions que en la seua elaboració s'hauran de tindre en compte.  
  
- Domini públic hidràulic / Recursos hídrics  
Els pous i la dessaladora als quals es fa referència en la documentació es localitzen en l'àmbit o en l'entorn pròxim del barranc Salat.  
  
Per a la protecció del domini públic hidràulic, la legislació en matèria d'aigües preveu, entre altres mesures, la subjecció dels terrenys que confronten amb llits a restriccions en una zona de servitud de 5 metres d'amplària per a ús públic (que ha de quedar expedita) i en una zona de policia de 100 metres d'amplària en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que es desenvolupen.  
Estableix també que les confederacions hidrogràfiques emeten un informe previ sobre els actes i plans que les comunitats autònomes hagen d'aprovar en l'exercici de les seues competències, entre altres, en matèria de medi ambient, ordenació del territori i urbanisme, sempre que aquests actes i plans afecten el règim i l'aprofitament de les aigües continentals o els usos permesos en terrenys de domini públic hidràulic i en les seues zones de servitud i policia.  
  
- Riscos ambientals i territorials  
Inundació  
La normativa urbanística del PATRICOVA prohibeix la implantació de determinats usos i infraestructures en sòl afectat per risc d'inundació.  
  
Algunes de les instal·lacions existents mencionades (pous i dessaladora) estan en l'entorn del barranc Salat.  
El Servei d'Ordenació del Territori informa el 18 de maig de 2017 que l'actuació proposada no està afectada per risc d'inundació.  
  
  
- Patrimoni cultural  
Es té constància de l'existència de multitud de jaciments catalogats al terme de Calp.  
  
- Aspectes urbanístics  
L'1 de febrer de 2017 el Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant indica que el sòl no urbanitzable queda regulat en el planejament vigent en el capítol 3 (títol X) de les Normes urbanístiques, i se'n diferencien tres subtipus: SNU comú, SNU de reserva per a futurs creixements i SNU de protecció especial; informa que des del punt de vista de les competències del mencionat servei no s'adverteix que la proposta contravinga la normativa d'aplicació, i assenyala que la modificació proposada afecta l'ordenació estructural i per tant és d'aprovació autonòmica.  
  
  
Valoració  
Consultat el visor cartogràfic (atés que el pla aportat no comprén la totalitat del terme i del seu sòl no urbanitzable protegit) s'observa que únicament es delimiten determinats àmbits identificats com a domini públic marítim o hidràulic.  
En el planejament vigent no hi ha una definició i caracterització de la infraestructura verda i el sòl no urbanitzable protegit a Calp es regula, encara que aglutinant sòls amb distints usos i caràcter diferenciat, mitjançant un articulat comú que actua sobre el conjunt de terrenys, sense diferenciar àmbits o subzones.  
De la regulació establida en els articles no aportats, cal mencionar que l'article 177 de les normes urbanístiques vigents (de 1998) es remet a l'article 6 de la Llei 4/1992 per a establir les facultats i els deures dels propietaris de sòl no urbanitzable d'especial protecció, atés que l'objecte d'ordenar-ho en aquesta categoria (art. 176 NU) és el manteniment del medi natural: l'ús permés és el de producció agropecuària d'aquelles activitats que no comporten menyscabament de la qualitat del mitjà objecte de protecció.  
A més de la conservació de les instal·lacions existents que serveixen de suport per a la prestació d'alguns serveis públics, es pretén possibilitar-ne la millora i ampliació, així com la possible implantació de nous serveis públics en sòl no urbanitzable protegit. No s'especifica quins serveis i tampoc es concreta en quines àrees del sòl no urbanitzable de protecció especial podrien tindre cabuda. Tal com es proposa, incorporant un apartat a la regulació sense especificar usos ni delimitar àmbits, la modificació resulta inconcreta.  
En la DIA emesa el 23 de juliol de 1998 en la tramitació del pla s'assenyalava, respecte de la localització de distints equipaments o dotacions en sòl no urbanitzable de protecció especial (es mencionen entre altres la planta dessaladora), que la seua ubicació es feia sense que en l'estudi d'impacte ambiental, es fera «la menor anàlisi ni justificació de la seua ubicació, basant-se en criteris ambientals i estàndards sancionats pel Pla integral de residus».  
Atenent l'abast de la modificació proposada, s'ha de diferenciar entre infraestructures existents i infraestructures de nova implantació, i distingir respecte de les existents les actuacions de conservació de les de millora i fins i tot de les de possible ampliació.  
En relació amb les noves implantacions i ampliacions, s'hauria d'especificar i justificar l'ús/necessitat que es pretén atendre; l'oportunitat de la seua localització en sòl no urbanitzable protegit, basant-se en criteris ambientals, i la compatibilitat amb els usos i valors del sòl en què es proposen i dels terrenys que puguen per això resultar afectats, així com amb l'ordenació prevista en el pla vigent.  
Respecte d'això cal mencionar que en el pla informatiu aportat es grafia un viari, a priori no existent, que enllaça amb la N-332. Aquest viari, el traçat del qual coincideix en part amb un tram d'un camí existent, travessa i divideix la parcel·la de la gossera i afecta les construccions que hi ha, i resulta per tant la previsió d'ambdues dotacions incompatible.  
Atenent el que s'assenyala i vista la documentació aportada, la implantació de noves instal·lacions, fins i tot el manteniment i ampliació de les existents, a més d'analitzar i justificar la necessitat de la seua implantació en sòl protegit enfront de la seua implantació en sòl urbà, urbanitzable o no urbanitzable comú, haurà d'analitzar la compatibilitat d'aquestes amb els usos existents i amb els previstos en el pla.  
  
Per a les infraestructures públiques, la LOTUP preveu que es delimiten els àmbits afectats i la seua qualificació com a sòl dotacional atenent les categories previstes en aquesta (QI o la que corresponga) i que s'establisquen, si és el cas, els corresponents àmbits de protecció o afecció previstos o derivats de l'aplicació de les legislacions sectorials (protecció de pous, ?).  
Les actuacions que per a atendre noves necessitats, fins i tot no previstes, s'hagen d'implantar en un futur seran objecte de la corresponent modificació puntal (o pla especial) en què, a més de concretar aquestes necessitats, s'establiran les corresponents reserves de sòl per a ús dotacional, atenent l'ús a què es destinen, segons les previsions de la LOTUP i el que estableixen les corresponents legislacions sectorials. La LOTUP preveu, a més, la possible avaluació ambiental conjunta de projecte i pla.  
En relació amb les noves implantacions i amb la resta de serveis públics ja existents en el terme que requerisquen ser ampliats (o millorats) l'anàlisi d'alternatives del corresponent projecte analitzarà i justificarà, basant-se en criteris ambientals distintes alternatives, com ara:  
  
- La possible implantació sense afectar nous sòls.  
- La possible implantació afectant sòl contigu a les instal·lacions existents (ampliació).  
- La possible implantació en sòl urbà o urbanitzable, o no urbanitzable comú.  
- I, en última instància, la implantació en sòl no urbanitzable protegit.  
Haurà de quedar justificada la inviabilitat de les opcions prèvies descartades, a l'efecte de no ocupar sòls naturals innecessaris.  
Realitzada l'anàlisi tècnica de la documentació presentada i el seu objecte, vistos els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el sistema d'informació territorial d'aquesta conselleria i a la vista dels criteris establits en l'annex VIII de la LOTUP, es considera que la proposta de modificació puntual D-10 del Pla general de Calp, no altera el model territorial i no comporta afecció sobre el consum de recursos, ni sobre el patrimoni natural.  
  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de Sòl i Rehabilitació Urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
7. Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51 de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei que l'esborrany de la modificació puntual D-10 del Pla general de Calp avaluat no influeix en altres plans o programes, no té incidència en el model territorial vigent en el municipi, no comporta afecció sobre elements del patrimoni natural i, tenint en compte les consultes realitzades, es pot concloure que es tracta d'una modificació menor del pla de les previstes en l'article 46.3.a i el procediment d'avaluació ambiental simplificada és prou per a determinar que la modificació proposada no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb allò que s'ha exposat, es proposa: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual D 10-del Pla general de Calp, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar-ne la tramitació d'acord amb la seua normativa sectorial, si bé hauran de complir-se les determinacions següents:  
- Sense perjudici que els projectes que puguen desenvolupar-se a l'empara de la present modificació hagen de sotmetre's, si és el cas, a avaluació d'impacte ambiental i obtindre les concessions o autoritzacions i llicències (o remetre les declaracions responsables o comunicacions prèvies) necessàries per a complir la legislació vigent, incloses les sectorials, s'incorporarà a la regulació l'exigència, en relació amb l'ampliació i la nova implantació d'actuacions, que quede justificada la impossibilitat d'ubicar-les fora del sòl no protegit, i s'analitzarà i valorarà en el corresponent projecte, basant-se en criteris ambientals, com a distintes alternatives: la possible implantació sense afectar nous sòls, la possible implantació afectant sòl contigu a les instal·lacions existents (ampliació), la possible implantació en sòl urbà o urbanitzable o no urbanitzable comú i, en última instància, la implantació en sòl no urbanitzable protegit.  
- Atenent allò que s'ha assenyalat en l'informe de 24 de gener de 2018, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, s'elaborarà un estudi d'integració paisatgística sobre el qual s'haurà d'emetre informe previ a l'aprovació definitiva pel mencionat servei, i s'incorporarà a la modificació les consideracions que en aquest pogueren assenyalar-se. La normativa urbanística del pla incorporarà les normes d'integració paisatgística que s'establisquen en l'estudi d'integració paisatgística i inclourà l'exigència d'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística per a l'ampliació o implantació de cada infraestructura.  
- Prèviament a l'aprovació de l'instrument de planejament s'haurà de sol·licitar un informe en matèria de patrimoni cultural (Direcció General de Cultura i Patrimoni).  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació del corresponent instrument de planejament en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual D-10 del Pla general de Calp, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i tinga els efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, de conformitat amb el que autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 30 de gener de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: modificació puntual núm. 14 Xarxa primària de dotacions del Pla general d'Ontinyent.  
Tràmit: avaluació ambiental estratègica de la modificació de pla.  
  
Promotor: Ajuntament d'Ontinyent.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme i Ajuntament Ontinyent.  
Localització: Ontinyent (València).  
Núm. d'expedient: 030/2017-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 25 de gener de 2018, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 14 Xarxa primària de dotacions del Pla general d'Ontinyent, en els termes següents:  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet la modificació a avaluació ambiental estratègica.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la qual s'estableix (art. 46), que seran objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, adoptats o aprovats per una administració pública i l'elaboració i aprovació dels quals siga exigida per una disposició legal o reglamentària o per un acord del Consell.  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
En la LOTUP s'estableix (art. 46) que seran objecte d'aquesta avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, adoptats o aprovats per una administració pública, i l'elaboració i aprovació dels quals siga exigida per una disposició legal o reglamentària o un acord del Consell, en compliment dels supòsits de l'apartat 1 del dit article.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits que s'hi preveuen i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei. Tot això després de la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
  
B. Document inicial estratègic  
B.1. Documentació aportada  
En data 19 de maig de 2017, va tindre entrada des del Servei Territorial d'Urbanisme de València en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la modificació puntual núm. 14 Xarxa primària de dotacions del Pla general d'Ontinyent, motivada per la necessitat de resoldre la problemàtica següent, als efectes que es produïsca un pronunciament per part de l'òrgan ambiental:  
- Adaptar el contingut de l'ordenació estructural en diferents zones del terme municipal d'Ontinyent a la realitat de les instal·lacions implantades o dels projectes en fase de redacció quant a la forma, dimensions i usos dels sòls dotacionals de la xarxa primària, una vegada transcorregut un període de deu anys des de l'aprovació del pla general i constatades determinades inadequacions de l'ordenació vigent.  
  
Les dites modificacions (fins a 10) s'ubiquen en: accés Ontinyent nord, les zones d'equipaments de Sant Josep i avinguda de Torrefiel, la via pecuària de l'assagador de la Font Freda, el sector El Pla 2 del sòl urbanitzable industrial, l'àrea dotacional de la Ciutat del Transport, les zones de parc públic de Fuset i Gamellons i l'equipament públic de l'alberg Perú.  
La documentació remesa en suport paper consisteix en:  
- Document inicial estratègic i esborrany del pla de la modificació puntual núm. 14 Xarxa primària de dotacions del Pla general d'Ontinyent.  
L'1 de juny de 2017 es comunica l'obertura de l'expedient a l'Ajuntament d'Ontinyent (030/2017-EAE).  
  
B.2. Informació territorial  
El municipi d'Ontinyent, situat a la comarca de la Vall d'Albaida a la província de València, té una població de 35.534 habitants (segons l'IVE, 01.01.2016). La superfície del terme municipal és de 125,43 km². Se situa a una altitud de 353 msnm i a una distància de 84,4 km de València.  
Limita amb els termes municipals de Fontanars dels Alforins a l'oest; Moixent, Vallada i Aielo de Malferit al nord; Agullent a l'est, i Banyeres de Mariola, Bocairent i Alfafara, al sud.  
El terme està flanquejat per dues serralades: al nord, la Solana i al sud, l'Ombria. Ambdós tanquen una àmplia vall central que s'obri cap a l'est, on s'han desenvolupat les activitats urbanístiques, industrials i agrícoles. L'ocupació urbanística s'estén, a més de fer-ho en el propi nucli urbà, en un disseminat de segones residències prou extens i amb una densitat elevada.  
  
B.3. Planejament vigent  
El planejament urbanístic d'Ontinyent, en vigor, es defineix a través del Pla general d'Ontinyent, que va ser aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València mitjançant un acord de l'1 de desembre de 2006 i publicat en el DOGV en data 17 de maig de 2007.  
El Pla general d'ordenació urbana d'Ontinyent va ser avaluat ambientalment, per mitjà de declaració d'impacte ambiental acceptable amb condicionants de data 28 de novembre de 2005 (exp. 77/2005-AIA).  
B.4. Objecte i abast de la proposta de la modificació  
El present document té per objecte iniciar el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica (EATE) de les modificacions puntuals del Pla general d'Ontinyent que afecten diverses dotacions de la Xarxa primària situades en zones diferents del territori municipal:  
  
- Accés Ontinyent nord.  
- Zones d'equipaments de Sant Josep i avinguda de Torrefiel.  
- Via pecuària de l'assagador de la Font Freda.  
- Sector El Pla 2 del sòl urbanitzable industrial.  
- Àrea dotacional de la Ciutat del Transport.  
- Zones de parc públic de Fuset i Gamellons.  
- Equipament públic de l'alberg Perú.  
La modificació puntual del pla general es redacta a fi d'adaptar el contingut de l'ordenació estructural en aquestes zones a la realitat de les instal·lacions implantades o dels projectes en fase de redacció quant a la forma, dimensions i usos dels sòls dotacionals de la xarxa primària, una vegada transcorregut un període de deu anys des de l'aprovació del pla general i constatades determinades inadequacions de l'ordenació vigent.  
  
L'abast de les modificacions del pla general es limita, com s'ha indicat, a introduir alguns canvis puntuals per a incorporar el traçat d'alguns viaris ja construïts, adaptar els usos d'algunes reserves dotacionals, millorant-ne les condicions d'ús i funcionalitat, i incloure condicions de prevenció del risc d'inundació en part de la zona industrial. Es creen, a més, dues noves reserves dotacionals, un equipament sanitari i un parc públic. No s'afecta cap altre aspecte del planejament vigent.  
  
En el conjunt de les modificacions proposades s'incrementa el sòl dotacional públic, tant pel que fa als espais lliures com als equipaments, mentre es disminueix lleugerament el sòl privat d'ús residencial, industrial i terciari. Es disminueix, a més, lleument el sòl segellat, en reduir-se la superfície del sector 2 del sòl urbanitzable industrial.  
  
Les modificacions afecten una sèrie d'àmbits puntuals discontinus, tal com es pot veure en el pla de situació adjunt, que corresponen a la localització següent:  
- Cinc zones dotacionals, situades en la perifèria dels barris residencials, en l'accés Ontinyent nord de la CV650 (al nord-est) (M1); en el sector del depòsit duaner (al sud-oest) (M2); en el barri de Sant Josep (al sud-est) (M3); en el barri del Llombo (M9), i en l'adequació dels usos per a l'alberg Perú (M10). En tres d'aquestes es proposa una redistribució dels usos dotacionals, mentre en les altres dues es tracta de crear o ampliar una reserva dotacional.  
- Zona nord-est del polígon industrial El Pla (M4), referida a la relació amb el barranc de Matamoros en el sector El Pla 2 i en l'àrea dotacional de la Ciutat del Transport (M5).  
- Zona oest del terme municipal, que afecta la via pecuària de la Font Freda (M6), en la qual es corregeix un error de traçat, i a les zones recreatives de parc públic de Gamellons (M7), de nova creació, i Fuset (M8), regulant-ne el règim d'usos d'acord amb el planejament territorial forestal.  
  
  
Les dites modificacions puntuals del pla general es tramiten a fi d'adaptar la qualificació de part del sòl dotacional de la xarxa primària als usos realment implantats o als projectes que estiguen en fase de redacció.  
El pla general conté una sèrie de determinacions sobre els usos de les zones d'equipament que no es corresponen en alguns casos amb els continguts de les instal·lacions realment executades, a la qual cosa s'afig el fet que la construcció d'algunes infraestructures viàries ha modificat els traçats inicialment previstos.  
D'aquesta manera, els canvis en el planejament es refereixen bàsicament a les determinacions gràfiques contingudes en els plans d'ordenació estructural del pla general, quant a la forma, dimensions i usos dels sòls dotacionals de la xarxa primària, encara que les seues conseqüències afecten consegüentment les magnituds arreplegades en els quadres de superfícies de la memòria de l'ordenació.  
La conveniència de realitzar aquests canvis es reforça pel fet que la construcció d'instal·lacions dotacionals ha sigut molt important en els últims anys i és previsible el seu procés de creixement durant els pròxims, especialment en matèria educativa, sanitària i administrativa, d'acord amb els objectius de l'acció urbanística municipal i la funcionalitat assignada al municipi pel planejament territorial.  
  
  
B.5. Justificació i desenvolupament de la proposta  
M1. Nou traçat de la connexió viària entre el polígon industrial El Pla i l'accés Ontinyent nord de la CV-650 i canvis en les dotacionals adjacents.  
La construcció de la connexió viària entre el polígon industrial El Pla i la carretera CV-650, conclosa a finals de l'any 2012, s'ha realitzat desplaçant la rotonda situada en la CV-650 una distància de 40 metres cap al nord respecte al traçat previst pel pla general, amb la consegüent desviació de tot el traçat de la connexió viària. Per aquesta raó s'introdueix en el pla general el traçat realment construït, així com la proposta d'ampliació de la superfície de la rotonda per a adaptar-se al conjunt de connexions prevista pel pla general. Es corregeix també l'error material de retolació en el pla que va introduir la denominació 47PRD (ús esportiu), en compte de la que ara es corregeix de 47PRV (xarxa viària) per a referir-se al nou vial.  
Com a conseqüència del desplaçament del nou vial canvien les superfícies de les reserves dotacionals situades a un costat i a l'altre del seu traçat. En el costat est disminueix la superfície de la reserva de parc públic 6bPQL, que passa de 35.256 m²s a 29.325 m²s. La superfície perduda es recupera amb l'increment de l'espai lliure 38bPJL, que passa de 7.978 m²s a 13.909 m²s, amb la finalitat de mantindre l'estàndard d'espais lliures en la zona.  
Un segon aspecte produït pel desplaçament del vial és que la reserva 6bPQL, una vegada redelimitada, ja no compleix les condicions de cercle inscrit establida per als parcs públics (passa a tindre 115 metres de diàmetre enfront dels 150 metres exigits per la legislació urbanística), per la qual cosa es modifica la seua denominació per a passar a 28bPJL (jardí públic, per al qual únicament s'exigeix un diàmetre de 25 metres), de manera coherent amb altres reserves d'espais lliures del pla general.  
  
La resta del sòl de l'àrea dotacional està qualificat actualment com a equipament assistencial de la xarxa primària, com a àrea 38aPTD. La modificació núm. 3 del pla general va establir l'ús assistencial per als terrenys com a conseqüència de la proposta existent en aquell moment per a situar-hi el nou hospital comarcal, emplaçament que ha sigut descartat posteriorment i reemplaçat per una ubicació diferent, d'acord amb els informes de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública. Per aquesta raó es modifica la qualificació del sòl per a passar al dotacional múltiple, amb la denominació 38aPQM, i passa la seua superfície a la xifra de 37.967 m²s, en compte dels 40.821 m²s de l'ordenació anterior. La disminució de la superfície d'equipament es deu a l'increment del sòl ocupat pel viari.  
  
M2. Nova parcel·la d'equipament assistencial de la xarxa primària en el sector d'ús terciari del depòsit duaner, per a la construcció del nou hospital comarcal.  
La nova proposta d'ubicació de l'hospital es grafia en la parcel·la sobre la qual està redactant el projecte la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, que ja ha sigut adquirida per l'Ajuntament, en compliment del conveni subscrit per la Conselleria i l'Ajuntament i referendat pel Ple del Consell. La parcel·la està situada en el sector d'ús terciari del depòsit duaner, amb una superfície de 28.067 m²s i en la qual l'ús dotacional sanitariassistencial és ja compatible. Es crea així una nova reserva d'ús assistencial de la xarxa primària, qualificada com a PTD, tal com es reflecteix en la documentació gràfica següent:  
  
  
Els terrenys ja estan urbanitzats, disposen d'una bona accessibilitat des de la carretera CV81 (ronda sud d'Ontinyent), se situen al costat d'un important conjunt dotacional, amb l'institut d'ensenyament secundari i el poliesportiu municipal, i són immediats a l'estació del ferrocarril Xàtiva-Alcoi, en la qual ja hi ha un servei de transport públic urbà, aspectes que justifiquen la conveniència del seu emplaçament, referendat pels informes dels serveis tècnics de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública i els acords del Consell de la Generalitat.  
  
L'emplaçament previst en el planejament actualment vigent presenta condicions menys adequades quant a diversos aspectes com la distància a la població, la qualitat ambiental de l'entorn (pel veïnat a la planta depuradora), la disponibilitat de transport públic i la capacitat de trànsit del viari d'accés.  
Conseqüentment, s'inclou així mateix en la xarxa primària el vial perimetral a la parcel·la, pel seu caràcter rellevant en l'estructura viària municipal en considerar-lo directament vinculat a l'ús hospitalari, amb un àmbit de servei de nivell comarcal.  
  
M3. Usos dels equipaments de la zona dotacional de Sant Josep.  
En la zona dotacional de Sant Josep, els canvis traslladen a l'ordenació les característiques dels usos i edificacions realment implantats. En l'ordenació vigent tot el costat est es destinava a ús administratiu (PAD) mentre en la realitat s'han construït instal·lacions educativoculturals (PED), com ara la biblioteca pública i la sala multiusos. A més, s'ha creat un vial de vianants de direcció est-oest que estructura els recorreguts interiors i que no estava previst inicialment.  
  
  
Es qualifica d'aquesta manera com a equipament educativocultural (PED) una part de la parcel·la situada en el cantó nord-est de l'illa, anteriorment qualificada com a equipament administratiu (PAD), en la qual ja s'han construït la biblioteca pública i la sala multiusos (parcel·la 8gPED). La resta d'aqueixa parcel·la es qualifica com a equipament d'ús múltiple, davant de la falta de certesa sobre el seu ús final (parcel·la 8cPQM).  
Aquesta mateixa qualificació s'atorga a la parcel·la lineal redefinida en el cantó sud-est de l'illa, en la qual actualment es donen usos alternatius, com ara aparcament, fira, activitats temporals, etc.  
Addicionalment, es qualifica com a viari de vianants de la xarxa primària el realment construït que travessa l'illa d'oest a est (PRV) i la funcionalitat de la qual resulta molt útil per a organitzar els recorreguts interiors i com a connexió intermèdia amb els carrers perimetrals.  
Finalment, es regularitzen les dimensions i l'ús de la resta de les parcel·les, en les quals els usos implantats (col·legi, institut, centre de salut) corresponen als previstos en el pla general.  
  
M4. Reclassificació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció de llits de part del barranc de Matamoros en el sector industrial El Pla 2.  
  
El barranc de Matamoros presenta alguns problemes en la seua relació amb la zona industrial del polígon industrial El Pla. D'una banda, l'ampliació del polígon en el sector 2 de sòl urbanitzable qualifica en el pla general com a zona verda una porció de la superfície ocupada actualment pel llit del barranc. D'altra banda, una part del primitiu llit ha sigut substituïda per un col·lector soterrat, de 2 metres de diàmetre, secció que es considera insuficient segons els càlculs hidrològics actuals. En el PATRICOVA s'assenyala l'existència de perillositat de nivell 3 i risc d'inundació mitjà.  
  
  
1. Per aquesta raó es proposa la modificació del sector El Pla 2 del sòl urbanitzable industrial per mitjà de la reclassificació de part del seu àmbit com a sòl no urbanitzable d'especial protecció de llits, amb la finalitat de preservar i ampliar el traçat del llit obert del barranc de Matamoros. Com es pot veure en les imatges adjuntes el nou sòl reservat per al llit és molt superior a l'ocupat pel llit actual a fi de permetre un tractament naturalitzat en aquest tram. Disminueix per tant la superfície del sector El Pla 2 de sòl urbanitzable industrial en una xifra de 13.544 m²s.  
  
2. Així mateix, s'imposa la condició que la urbanització del sector inclourà la construcció d'una canalització perimetral de desviació del barranc des del límit del terme municipal, al costat de l'àrea dotacional de la Ciutat del Transport, fins al llit obert situat al nord del sector, de manera que es complemente el cabal d'evacuació de la conducció existent actualment.  
3. Pel que fa a l'ordenació detallada del sector, es modifica la situació de l'espai lliure de la xarxa secundària, que ocupava anteriorment la major part del sòl desclassificat com a urbanitzable, situant-la a un costat i a l'altre del llit del barranc.  
D'aquesta manera, en l'article 1.36. Altres condicions dels programes de les normes urbanístiques del pla general s'estableix la condició següent:  
«La urbanització del sector El Pla 2 de sòl urbanitzable industrial haurà d'incloure la construcció d'una conducció perimetral de desviació del barranc des del límit del terme municipal, al costat de l'àrea dotacional de la Ciutat del Transport, fins al llit obert situat al nord del sector. Aquesta conducció, a cel obert o subterrània, haurà d'obtindre l'autorització preceptiva de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.»  
  
Addicionalment, tal com s'arreplega en l'apartat següent, en el sector de la Ciutat del Transport, fins al moment en què es realitzen les obres anteriorment descrites, les intervencions que afecten el llit del barranc exigiran l'adopció de mesures transitòries que garantisquen la prevenció dels riscos d'inundació, amb l'autorització preceptiva de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
  
M5. Condicions d'urbanització i règim d'usos en l'àrea dotacional de la Ciutat del Transport.  
L'àrea dotacional de la Ciutat del Transport estava regulada inicialment pel Pla especial d'ordenació d'usos de l'àrea de sòl dotacional públic de la Ciutat de Transport, les determinacions del qual van ser arreplegades com a planejament assumit per l'article 1.14 de les normes urbanístiques del pla general. En l'ordenació vigent no s'arreplega cap tipus de determinació sobre el tractament del barranc de Matamoros, i s'accepta implícitament l'adequació de la canalització subterrània construïda que, no obstant això, els càlculs hidrològics actuals consideren insuficient. Els canvis es refereixen a dos aspectes diferents.  
1. Tal com s'ha indicat en l'apartat anterior, les condicions de prevenció del risc d'inundabilitat fan introduir en l'article 1.36. Altres condicions dels programes de les normes urbanístiques del pla general la condició següent per a les obres d'urbanització de l'àrea dotacional:  
  
«Fins al moment en què es realitzen les obres de canalització subterrània del barranc de Matamoros previstes en el sector 2 del sòl urbanitzable industrial, les intervencions que afecten el llit del barranc exigiran l'adopció de mesures transitòries que garantisquen la prevenció dels riscos d'inundació, amb la preceptiva autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.»  
Entre les mesures transitòries possibles està la construcció d'un depòsit d'inundació que pot ocupar part del sòl edificable, amb el consegüent desplaçament del vial que delimita l'illa pel sud per a ajustar-ho a les noves condicions d'utilització de la parcel·la.  
  
2. Un segon aspecte que afecta l'àrea dotacional està relacionat amb el règim d'usos autoritzats, en el qual es proposa precisar la compatibilitat dels usos logístics, mantenint en tot cas el domini públic del sòl i sense permetre's l'ús comercial. Es persegueix d'aquesta manera adaptar la seua regulació a les necessitats actuals del sector logístic i del transport, i potenciar la posada en ús de les parcel·les ja urbanitzades.  
Els usos permesos pel planejament vigent són els següents:  
- Ús dominant:  
Ús dotacional públic, integrat en els serveis de xarxa de transport, relacionat amb l'estacionament de vehicles industrials, vehicles per al transport de viatgers, i guarda i custòdia dels vehicles retirats pel servei de la grua.  
- Usos compatibles:  
Usos d'indústria, taller, llavada i subministrament de combustibles, així com altres subministraments per al funcionament correcte dels vehicles.  
Oficines, vinculades a l'ús dominant.  
Altres usos dotacionals públics lligats al sector del transport.  
- Usos incompatibles:  
Ús residencial en qualsevol de les seues categories. Únicament es permet l'habitatge del personal de servei de manteniment i vigilància, amb una superfície edificable no superior a 100 m² per parcel·la.  
  
La modificació consisteix a especificar en l'article 1.14 de les normes urbanístiques del pla general com a ús compatible el següent:  
«Altres usos vinculats a les xarxes de transport com l'emmagatzematge logístic, relatiu a la distribució de mercaderies tant per al trànsit nacional com per a l'internacional, sense incloure l'ús comercial».  
  
En tots els casos es mantindrà el domini públic del sòl.  
L'especificació d'aquests usos com a compatibles es justifica en la seua forta integració amb les activitats lligades al sector del transport, en l'existència d'una reserva de sòl suficient per a albergar la resta d'usos compatibles i en la conveniència de donar ús a unes instal·lacions sobre les quals ja s'ha desenvolupat el procés d'adquisició dels terrenys, la gestió i la urbanització.  
  
M6. Canvi en el traçat de la via pecuària de l'assagador de la Font Freda.  
En el sector 28 del sòl urbanitzable residencial extensiu, la modificació es deu al canvi de traçat de la via pecuària de l'assagador de la Font Freda, que desplaça el seu traçat respecte a les previsions del pla general en virtut del contingut de l'Ordre de la Conselleria de Medi Ambient de 24 de febrer de 1999, tal com arreplega el Catàleg de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
  
M7. Nova àrea de parc públic de Gamellons.  
Es crea una nova àrea de parc públic de la xarxa primària en la zona recreativa de Gamellons, la propietat de la qual és pública i que ja és utilitzada com a àrea d'acampada i d'esplai pels ciutadans, i es manté la seua classificació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal. La superfície de la zona és de 65.564 m²s.  
Aquesta zona està arreplegada com a àrea recreativa i com a zona d'acampada en l'inventari d'instal·lacions d'ús públic de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
L'àrea recreativa de Gamellons complementa les instal·lacions públiques de l'àrea veïna de Fuset, que ja està qualificada com a parc públic de la xarxa primària.  
  
Pel que fa als usos permesos en aquesta zona, d'acord amb el que disposen els articles 24, 28 i 29 del PATFOR, s'introdueix en l'article 2.14. Espais lliures de les normes urbanístiques del pla general el text següent:  
«Les condicions funcionals i dimensionals dels espais lliures seran de manera general les determinades per la legislació urbanística aplicable. Amb caràcter específic s'estableixen les condicions següents:  
  
En les àrees de parc públic de Fuset i Gamellons es permeten els usos i instal·lacions definits pels articles 24, 28 i 29 del Pla d'acció territorial forestal. Els usos i instal·lacions permesos en cap cas faran perdre al sòl el seu caràcter forestal.»  
  
M8. Condicions del parc públic de Fuset.  
La reserva de parc públic de la xarxa primària de Fuset, delimitada pel pla general, té una superfície d'1.638.773 m²s. Encara que la major part del seu àmbit correspon a sòl forestal, inclou en la seua superfície una àrea recreativa i tres parcel·les en què els usos efectivament implantats són els esportius, destinades respectivament a circuit de motocròs, camp de tir i club de tir olímpic, activitats que en els tres casos tenen una llarga tradició en el municipi. Aquestes tres parcel·les són les identificades cadastralment com a subparcel·les 1b (circuit) i 1c (camp de tir) del polígon 23 i com a subparcel·la 10b del polígon 25 (club de tir olímpic), i corresponen a sòl de titularitat pública.  
  
La normativa del pla general no va establir una regulació específica dels usos permesos en el parc, per la qual cosa es considera convenient introduir aquesta regulació adaptada a les circumstàncies concretes del lloc. La major part de l'àmbit del parc està inclòs com a terreny forestal estratègic en l'inventari del Pla d'acció territorial forestal (PATFOR), excepció feta de les parcel·les ocupades pel circuit de motocròs i el camp de tir, que no estan catalogades com a sòl forestal. A més, una part de l'àmbit del parc públic està inclosa en el paratge protegit de la serra de l'Ombria-Pou Clar, incloent-hi la parcel·la del club de tir olímpic però no les altres dues parcel·les amb ús esportiu. Finalment, la delimitació de la forest d'utilitat pública tampoc afecta cap de les tres parcel·les indicades.  
  
  
  
Per aquesta raó es regulen les condicions de la reserva de parc públic de Fuset, especificant-hi de manera general el compliment de les condicions establides pel PATFOR per a tot el sòl inclòs com a sòl forestal, la delimitació del qual no apareixia en els plans d'ordenació del pla general per tractar-se d'una redacció anterior. D'acord amb el que s'ha disposat en la normativa del Pla d'acció territorial s'introdueix en l'article 2.14 Espais lliures de les normes urbanístiques del pla general el text següent:  
«En les àrees de parc públic de Fuset i Gamellons es permeten els usos i les instal·lacions definits pels articles 24, 28 i 29 del Pla d'acció territorial forestal.  
Els usos i instal·lacions permesos en cap cas faran perdre al sòl el seu caràcter forestal.  
En el parc públic de Fuset en les parcel·les destinades actualment a ús esportiu, identificades cadastralment com a parcel·les 1b i 1c del polígon 23 i parcel·la 10b del polígon 25, es permeten els usos forestals, els dotacionals educativoculturals vinculats a la difusió dels valors del patrimoni ambiental i els usos esportius compatibles amb la protecció dels valors ambientals i paisatgístics del seu entorn. S'admeten, així mateix, fins al moment de la seua substitució, els usos actuals, i es permeten les obres de reforma i millora de les seues instal·lacions sempre que no impliquen la reconstrucció d'edificacions o l'increment de la seua superfície».  
D'aquesta manera s'imposen unes condicions més restrictives que les contingudes en la legislació urbanística valenciana amb caràcter general per a les zones verdes, tenint en compte les disposicions del Pla d'acció territorial forestal, document inexistent en el moment de redacció del pla general. Es pretén d'aquesta manera, com en el cas del veí parc públic de Gamellons, ajustar les condicions d'utilització al seu caràcter d'espai d'ús d'esplai ciutadà compatible amb la conservació dels seus valors paisatgístics i mediambientals, i s'estableix al mateix temps un règim transitori per a les activitats esportives implantades.  
  
  
M9. Ampliació de la zona dotacional educativa de l'avinguda de Torrefiel i inclusió en la xarxa preliminar.  
S'amplia la superfície de l'equipament educatiu de l'antic col·legi públic Lluís Vives, situada a l'avinguda del Comte de Torrefiel, núm. 24, per a incloure dos edificis residencials contigus. La parcel·la està situada en sòl urbà i qualificada com a equipament educativocultural de la xarxa secundària, amb una superfície actual de 5.313 m²s. Després d'haver-se traslladat el col·legi públic a un nou emplaçament, l'edifici s'ha convertit en la seu de la Universitat de València, i s'ha construït a més un nou edifici docent en la mateixa parcel·la. L'extensió prevista dels programes universitaris ha portat l'Ajuntament a iniciar els tràmits d'adquisició dels dos edificis adjacents dels números 26 i 28 de la mateixa avinguda, per mitjà de la firma d'una opció de compra als propietaris actuals. Per aquesta raó es proposa incloure aquests edificis, amb una superfície de 511 m²s, en el sòl dotacional educativocultural, integrant-ho a més en la xarxa primària de dotacions públiques pel seu caràcter rellevant en l'estructura urbanística municipal i per donar servei a un àmbit comarcal o subregional.  
  
  
M10. Condicions d'ús de l'equipament públic de l'alberg Perú.  
  
S'especifiquen les condicions d'ús de l'edifici de l'alberg Perú. Es tracta d'un edifici de propietat pública, gestionat en règim de concessió, que està protegit en el Catàleg del pla general en la categoria de protecció parcial, segons la corresponent fitxa individual de protecció que s'adjunta en la pàgina següent. En aquesta s'indica que els usos compatibles són els establits en el sòl no urbanitzable per als edificis protegits, sense especificar en quina zona de sòl no urbanitzable, per la qual cosa aquesta condició pateix una certa imprecisió, ja que l'edifici està inclòs en sòl urbanitzable i el règim del sòl no urbanitzable és molt diferent en les distintes zones.  
  
D'altra banda, el conjunt de la parcel·la situada en el sector 5 del sòl urbanitzable residencial extensiu està qualificada pel pla parcial del mencionat sector com a equipament públic d'ús educativocultural de la xarxa secundària.  
  
L'ús tradicional i característic de l'edifici, així com les seues característiques tipològiques i constructives, corresponen al l'activitat d'alberg rural, que es pot considerar inclosa en l'ús hoteler dels definits per l'article 2.5 de les normes del pla general. Actualment aquest ús es compatibilitza en la pràctica amb la realització d'actes culturals, formatius i socials.  
Tenint en compte la disparitat de criteris aplicable, es fa necessari especificar el règim d'ús compatible de l'edifici, per mitjà de la nova redacció de les condicions d'ús de l'edifici i la parcel·la en la fitxa individual del catàleg, que quedaria amb el contingut següent:  
  
«- Usos permesos per a l'equipament públic educativocultural.  
- Ús hoteler permés com a allotjament turístic rural o alberg urbà, definits per la legislació d'allotjaments turístics i establiments hotelers de la Comunitat Valenciana, incloent-hi els complementaris d'aquesta activitat, al servei exclusiu dels usuaris del servei d'allotjament.»  
  
  
Quadre resum de la proposta de modificació:  
  
 Ordenació vigent Ordenació proposada Diferència  
Equipaments públics 99.322 122.306 22.984  
Espais lliures 55.000 121.062 66.062  
Viari 23.882 27.594 3.712  
Total dotacional públic 178.204 270.962 92.758  
Solars residencials 511 0 - 511  
Solars industrials 19.332 7.172 € 12.160  
Solars terciaris 28.067 0 - 28.067  
Total dotacional públic 47.910 7.172 € 40.738  
  
  
B.6. Selecció d'alternatives proposades.  
D'acord amb la documentació presentada, a fi d'aconseguir els objectius pretesos en apartats anteriors poden preveure's les alternatives següents:  
A) Consistiria en el manteniment de la regulació actual establida pel pla general, amb els consegüents problemes d'inadequació entre el planejament i la realitat de les infraestructures i els usos dotacionals implantats o els projectes programats.  
B) Consisteix en la proposta prevista en aquest document.  
C) Altres alternatives podrien portar a plantejar de manera diferent el contingut de les modificacions proposades. En aquest cas encara que pogueren introduir-se unes matisacions diferents respecte a la proposta del document, no es considera que puga produir cap tipus de canvi respecte a les condicions de l'avaluació ambiental, territorial i estratègica.  
  
Realitzat en el document inicial estratègic el diagnòstic de la situació del medi ambient i del territori i dels efectes previsibles de l'aplicació del pla en l'àmbit afectat, tenint en compte les alternatives enumerades anteriorment, es preveu l'elecció de l'alternativa denominada B, ja que permet resoldre els problemes detectats durant el període de vigència del pla general, adaptant l'ordenació a unes condicions raonables de programació, construcció i ús dels equipaments públics en el municipi.  
  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient.  
Atenent les 10 modificacions plantejades en total, ubicades per tot el terme municipal, en el document inicial estratègic es realitza el diagnòstic atenent a l'accessibilitat als recursos hídrics, la capacitat d'ús del sòl, els riscos sobre el territori (erosió, vulnerabilitat d'aqüífers), el risc d'inundació, així com l'afecció a les diverses figures de protecció considerades dins del terme municipal.  
   
Com siga que l'àmbit de la majoria de les modificacions està en sòls urbans o urbanitzables ja consolidats i objecte d'avaluació al seu dia, s'ha atés el risc d'inundació a considerar en la M4 i M5 (polígon industrial El Pla i Ciutat del Transport) tal com exposa el DIE d'acord amb l'afecció per perillositat d'inundació, així com la possible afecció a sòl forestal estratègic de les modificacions M7 i M8, sobre sòl no urbanitzable (qualificat com a protegit el M7 i dotacional el M8). Les dites modificacions estan també dins del paratge natural municipal Serra de l'Ombria-Pou Clar.  
  
D. Consultes realitzades.  
Per part de la direcció general competent, com a òrgan ambiental, s'ha sotmés a consultes el document inicial estratègic, d'acord amb el que disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de definir el contingut de l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE), a les següents administracions perquè, si ho consideren oportú, hi formulen suggeriments:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
01/06/17 19/01/18 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Servei d'Urbanisme. Direcció Territorial de València.  
01/06/17 19/01/18 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SDG d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. Infraestructura Verda i Paisatge  
01/06/17 11/07/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SDG d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. PATRICOVA  
01/06/17 27/06/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SDG d'Ordenació del Territori. Urbanisme i Paisatge. Ordenació del Territori - ETCV  
01/06/17 05/10/17 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. SDG del Medi Natural. S. d'Ordenació i Gestió Forestal  
01/06/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SDG de Mobilitat. Servei de Planificació.  
01/06/17 12/09/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SDG de Mobilitat. Servei de Mobilitat.  
01/06/17 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.  
Direcció Territorial de València. UI Patrimoni Historicoartístic.  
01/06/17 20/07/17 Diputació de València.  
Àrea de Carreteres.  
01/06/17 Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Comissaria d'Aigües.  
01/06/17 16/09/17 Conselleria de Sanitat i Salut Pública.  
Direcció General de Salut Pública.  
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran en el web http://www.agroambient.gva.es/eae juntament amb el document ambiental corresponent.  
  
  
E. Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient.  
Analitzats el document inicial estratègic i els informes rebuts, s'efectua la valoració dels possibles efectes d'aquesta modificació puntual núm. 14, xarxa primària de dotacions del Pla general d'Ontinyent, seguint els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
Així, tenint en consideració les característiques de la modificació, amb aquesta es pretén desenvolupar les modificacions puntuals del Pla general d'Ontinyent que afecten diverses dotacions de la xarxa primària situades en zones diferents del territori municipal: l'accés Ontinyent nord, les zones d'equipaments de Sant Josep i l'avinguda de Torrefiel, la via pecuària de l'assagador de la Font Freda, el sector El Pla 2 del sòl urbanitzable industrial, l'àrea dotacional de la Ciutat del Transport, les zones del parc públic de Fuset i Gamellons, i l'equipament públic de l'alberg Perú.  
Dita això, dels informes rebuts s'observen les consideracions següents, tant de tipus legal com ambiental que passem a descriure:  
  
  
- Urbanisme.  
De l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de data 19 de gener de 2018 es determina que, a priori, de la proposta no es deriven efectes significatius en el medi ambient, encara que no obstant això s'haurà de tindre en compte per a fases posteriors el següent:  
· Haurà de diferenciar-se en el document les modificacions que afecten l'ordenació estructural de l'ordenació detallada, de conformitat amb els articles 21 i 36 de la LOTUP.  
- A priori de la documentació aportada, les modificacions 3 i 10 afectarien l'ordenació detallada, sent competent l'ajuntament per a la seua aprovació municipal. No obstant això, en relació amb la modificació 10 es recorda que els usos previstos com a compatibles en el dotacional hauran de definir-se atenent els criteris i la classificació disposada en l'annex IV, apartat 2, punt 1.c).  
· Haurà de justificar-se el compliment del parc públic, amb una extensió mínima de 5 m² per habitant, en relació amb el total de població prevista en el planejament, de conformitat amb l'article 24.1.c de la LOTUP i l'estàndard global de zones verdes i parcs públics, no inferior a 10 m² per habitant, de conformitat amb l'article 24.3 de la LOTUP.  
  
- A més, en relació amb les modificacions 7 i 8 haurà d'adequar-se'n la denominació a la classificació i l'ús que es preveuen per als equipaments en l'annex IV, apartat 2, punt 1.c) de la LOTUP, ja que, a priori, no reuneix les condicions de parc públic previstes en la LOTUP en tractar-se ambdues zones de sòl no urbanitzable amb valors forestals a preservar.  
· Haurà d'indicar-se la titularitat del sòl i sistema de gestió previst, en particular en els nous sòls dotacionals que es proposen, com són els previstos en les modificacions 2 i 9.  
· Haurà de justificar-se en relació amb la modificació 1 l'ús dotacional múltiple que es proposa, ja que la LOTUP preveu aqueixa categoria per a aquells sòls l'ús específic dels quals es definirà després de la gestió del pla, de conformitat amb l'annex IV, apartat 2, punt 1.c de la LOTUP, ja que de la informació aportada es desprén que aqueix sòl no requereix una gestió a posteriori.  
· Haurà d'indicar-se els criteris generals per a la delimitació de les àrees de repartiment i per a l'establiment de l'aprofitament tipus en aquells sectors afectats, com són la modificació 4 (sector El Pla 2) i la modificació 5, i ajustar les seues fitxes de planejament i gestió a l'annex V de la LOTUP.  
· Haurà de justificar-se el compliment de l'article 63 de la LOTUP.  
· El disseny urbà atendrà els principis d'accessibilitat universal i de mobilitat sostenible, i afavorirà l'ús del transport públic de conformitat amb l'article 7.2.i de la LOTUP.  
· Haurà d'acompanyar-se d'informe o memòria de sostenibilitat econòmica i memòria de viabilitat econòmica, de conformitat amb l'article 22, apartats 4 i 5 del Reial decret legislatiu 7/2015, pel qual s'aprova el text refós de la Llei del sòl i rehabilitació urbana.  
· Haurà de tindre's en compte el Decret 74/2016, pel qual s'aprova el reglament que determina la referenciació cartogràfica i els formats de presentació dels instruments de planificació urbanística i territorial de la Comunitat Valenciana.  
  
- Planificació (Carreteres).  
L'informe del Servei de Planificació de data 29 de setembre de 2017 emet un informe desfavorable per falta d'informació, per la qual cosa per a la nova parcel·la d'equipament assistencial (hospital) haurà d'aportar-se:  
· Estudi de trànsit que analitze l'afecció a la CV-81.  
· Pla de mobilitat, que haurà de tindre l'informe del Servei de Mobilitat Urbana.  
  
- Salut Pública.  
Es rep el 16 d'agost de 2016 l'informe de la Direcció General de Salut Pública en què s'informa, entre altres qüestions, sobre el següent:  
  
· Les propostes amplien les dotacions existents respecte al pla general, per la qual cosa es considera que no afectaran de forma significativa, ja que es pretén facilitar usos d'interés d'activitats i serveis per als ciutadans.  
· Algunes de les modificacions proposades ja estan executades, per la qual cosa no s'observa afecció a la salut humana ni present ni futura.  
  
· En tot cas, s'inclouran mesures de protecció contra possibles efectes negatius sobre la salut tant en fase de construcció com de funcionament, respecte a contaminació atmosfèrica, acústica i lumínica.  
  
· Les zones destinades a equipaments dotacionals de pública concurrència hauran de garantir les correctes condicions de viabilitat dels serveis projectats, les connexions a infraestructures o serveis existents, o qualssevol que foren requerides per a les activitats projectades. Així mateix, hauran d'estar allunyades de qualsevol font d'activitat que puga implicar o generar algun factor de risc per a la salut (magatzems de substàncies perilloses, indústries i instal·lacions i fonts d'energia).  
  
  
- Ordenació del Territori - ETCV.  
En l'informe del Servei d'Ordenació del Territori en matèria d'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana de data 27 de juny de 2016, que afecta puntualment les modificacions M2 i M9, així com de forma genèrica la totalitat d'aquestes en disminuir la superfície de sòl segellat en 13.544 m²s, s'emet un informe favorable de la proposta de modificació, i es valora el següent:  
· Les modificacions s'ajusten a les propostes de l'ETCV per a l'Àrea Funcional de la Vall d'Albaida.  
· La construcció del futur hospital d'Ontinyent és una de les oportunitats que marca l'ETCV per a l'àrea funcional i per tant es considera prioritària la seua construcció.  
· Incentivar l'extensió universitària que es planteja, proposada al seu torn per l'ETCV, està en el marc de les propostes estratègiques relatives a l'activitat econòmica i la innovació dins de l'àrea funcional de la Vall d'Albaida.  
  
- Ordenació del Territori - PATRICOVA.  
L'informe d'11 de juliol de 2017 del Servei d'Ordenació del Territori respecte al compliment del PATRICOVA i les seues directrius normatives, assenyala en primera instància que les modificacions M1, M4 i M5 presenten afeccions per perillositat d'inundació d'acord amb la cartografia de PATRICOVA, si bé atesa la major escala a què està desenvolupada la cartografia del SNZI, d'acord amb l'article 10.3 de la normativa de PATRICOVA, es considerarà aquesta última, que en el cas de la modificació M1 no hi presenta afecció:  
  
En tot cas, l'informe del servei competent assenyala que d'acord amb la normativa la determinació del risc d'inundació resulta de la consideració conjunta de la perillositat d'inundació i de la vulnerabilitat de l'ús del sòl davant de les inundacions.  
Així, mentre la modificació M1 no resulta afectada per perillositat d'inundació, les modificacions M4 i M5 queden condicionades d'acord amb l'article 20 de la normativa de PATRICOVA a la verificació de la incidència de la perillositat d'inundació i l'adequació de les edificacions.  
· La modificació M4 implica un canvi en la classificació del barranc de Matamoros al seu pas pel polígon industrial El Pla 2, i reserva en els seus marges dues zones dotacionals SLJ, que s'estenen fins a la inundabilitat determinada pel PATRICOVA, per la qual cosa es disminueix la vulnerabilitat per inundació en evitar tant la urbanització del llit com la localització d'usos vulnerables en zones industrials.  
  
· La modificació M5 implica la regulació sobre el desenvolupament d'usos vulnerables davant de les inundacions de la Ciutat del Transport, per mitjà de l'exigència d'autorització preceptiva de l'organisme de Conca.  
Respecte a les activitats logístiques que es proposen com a ús compatible amb els existents, no ha de comportar un increment de risc sempre que s'adopten les mesures d'adequació previstes en tot el sector.  
  
D'altra banda, a l'organisme que instrueix l'expedient li correspon efectuar la sol·licitud de l'informe de l'Administració hidràulica regulat per l'article 14bis, apartat 5, del Reglament del domini públic hidràulic, relatiu a les limitacions als usos del sòl en la zona inundable.  
  
En conclusió, la modificació puntual està parcialment afectada per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives de PATRICOVA.  
  
- Ordenació i Gestió Forestal.  
Es rep l'informe de 5 d'octubre de 2017, del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal en el qual s'informa tant en matèria forestal com pel que fa a vies pecuàries, d'acord amb el següent:  
Secció Forestal:  
De totes les modificacions plantejades, es considera únicament que té afecció en matèries de la seua competència:  
M7 - Zona recreativa de Gamellons:  
- Atés que tan sols es tracta de crear una àrea de parc públic i atés que ja la classificació de sòl continua sent sòl no urbanitzable de protecció forestal, així com la seua caracterització com a terreny forestal estratègic PATFOR, per a qualsevol actuació en aquesta zona es necessitarà l'autorització per part de l'organisme competent autonòmic, atés que està dins de la forest d'utilitat pública núm. 12 l'Ombria.  
  
M8 - Parc públic de Fuset:  
- En la dita modificació cal el règim d'usos de la reserva de parc públic de Fuset, arreplegant la normativa del PATFOR, exceptuant-ne tres parcel·les en què hi ha actualment usos esportius, per a les quals s'estableix un règim transitori de reforma fins al moment de la seua substitució.  
- Es tracta per tant de modificar el règim d'usos de la reserva, es permeten usos i instal·lacions definits en els articles 24, 28 i 29 del PATFOR, els usos i les instal·lacions permesos, que en cap cas faran perdre al sòl el seu caràcter forestal.  
  
Vies pecuàries:  
L'informe de l'organisme competent assenyala que una de les modificacions (M6) actualitza la cartografia de vies pecuàries que arreplega el pla general al nou traçat d'un tram del cordell assagador de la Font Freda, que es va aprovar per mitjà de l'Ordre de la Conselleria de Medi Ambient de 24 de febrer de 1999.  
- El nou traçat s'arreplega correctament amb la seua amplària legal en els plans de la proposta de modificació.  
  
- Mobilitat.  
L'informe de 12 de setembre de 2017 per part del Servei de Mobilitat Urbana, conclou que si bé el municipi d'Ontinyent compta amb un Pla de mobilitat aprovat inicialment amb data 25 de maig de 2017 en el qual s'arrepleguen els accessos per a vehicles i formes no motoritzades relatius al futur hospital comarcal, respecte al compliment de la Llei 6/2011, s'emet un informe favorable basant-se en el següent:  
  
· Als efectes de l'article 10 de la dita llei, l'única modificació rellevant proposada en relació a aquest efecte en la demanda de desplaçaments és la M2.  
· El Pla de mobilitat aprovat arreplega les actuacions necessàries per a assegurar la correcta accessibilitat a la nova ubicació de l'hospital en totes les formes de transport.  
· Aquestes determinacions hauran de ser tingudes en compte en el projecte i disseny de la parcel·la que ocuparà el mateix hospital, en la línia d'optimitzar l'accés del transport públic i de les formes no motoritzades.  
  
- Infraestructura Verda i Paisatge.  
D'acord amb l'informe de data 19 de gener de 2018 del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques, analitzada la documentació s'informa, entre altres a tindre en compte, sobre les qüestions següents:  
· D'acord amb el que estableix la LOTUP, la tramitació d'una modificació de planejament municipal sotmesa a avaluació ambiental estratègica simplificada que modifica l'ordenació estructural però de la qual es deriven actuacions concretes amb incidència en el paisatge, de les quals poder-ne valorar la integració paisatgística i visual, requeriria la redacció d'un estudi d'integració paisatgística d'acord amb la finalitat d'aquests, definit en l'article 6.4 de la LOTUP.  
· En l'apartat «4.3 Mesures compensatòries dels efectes sobre el medi ambient i el territori i la seua incidència sobre el canvi climàtic» del document d'inici s'indica que:  
· «L'estudi d'integració paisatgística que serà inclòs en la documentació corresponent a la tramitació urbanística de les modificacions del pla general podrà establir mesures complementàries per a evitar, reduir o corregir, si és el cas, els impactes paisatgístics i visuals identificats».  
  
· Respecte de la incidència en el paisatge de les distintes modificacions proposades, es realitzen les consideracions següents:  
· A tots els efectes, les modificacions de l'ús dotacional inicialment previst en el PG en determinats àmbits, i en especial la introducció de l'ús dotacional múltiple, i la inclusió de l'ús assistencial per a la construcció del nou hospital en un sector de caràcter terciari, tindran incidència en el paisatge de l'àmbit, ja que els requeriments morfològics i tipològics dels nous usos afectaran el caràcter i les condicions de percepció del paisatge.  
- En aquest sentit, l'estudi d'integració paisatgística haurà d'establir les mesures i condicions paisatgístiques necessàries per a la integració en el paisatge urbà de les distintes dotacions a executar o regularitzar, d'acord amb la modificació de planejament que es tramita.  
  
· Les modificacions associades en l'entorn del llit del barranc de Matamoros tindran una incidència positiva en el paisatge industrial afectat, ja que permetran, a més, la integració en l'ordenació de l'àmbit d'un element de la infraestructura verda.  
· En el mateix sentit, cal indicar el caràcter positiu de la incidència de les propostes relatives a la zona recreativa de Gamellons i en el parc públic de Fuset, sempre que el seu règim normatiu mantinga les condicions paisatgístiques de l'entorn d'elevat valor en què s'ubiquen.  
  
· Respecte de la introducció de nous usos compatibles en l'àmbit de la Ciutat del Transport i en l'alberg Perú, i com que aquests usos tindran una incidència en el paisatge semblant als de la regulació vigent en el primer cas, o estan efectivament implantats, en el segon, cal considerar que la seua incidència en el paisatge no serà significativa, sempre que es mantinguen les condicions i els paràmetres configuradors d'aqueixos àmbits de paisatge.  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius.  
Segons estableix l'article 46 de la LOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, després de la consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a què es refereix l'article 51 de la LOTUP.  
Vista la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) considera:  
Que la modificació puntual núm. 14, Xarxa primària de dotacions del Pla general d'Ontinyent implica un nombre de modificacions menors sobre una superfície reduïda de sòl consolidat urbà i urbanitzable, així com en sòl no urbanitzable, i incrementa en tot cas els sòls dotacionals a fi d'obtindre equipaments de diversos tipus, i també redueix la superfície de sòl segellat en el municipi, la qual cosa no comporta una incidència significativa en el model territorial; tampoc representa vulnerabilitat alguna davant de característiques naturals ni infraestructures existents ni qüestions de mobilitat, i, en definitiva, el pla tal com es presenta és pertinent quant a la integració de consideracions mediambientals, a fi de promoure el desenvolupament sostenible en el seu àmbit.  
  
Que de la modificació puntual núm. 14, Xarxa primària de dotacions del Pla general d'Ontinyent no es deriven problemes ambientals significatius, segons s'extrau de les dades i la cartografia disponibles, i específicament des dels aspectes objecte d'estudi, tal com s'ha informat.  
  
Així doncs, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el sistema d'informació territorial d'aquesta conselleria, es pot determinar, respecte de la modificació puntual núm. 14 Xarxa primària de dotacions del Pla general d'Ontinyent que el procediment d'avaluació simplificada és prou per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
G. Proposta d'acord.  
Atenent el que estableix l'article 51.2 b) de la LOTUP, i ja que la modificació puntual avaluada no té efectes significatius en el medi ambient i el territorial i se sotmet al procediment simplificat d'avaluació:  
D'acord amb allò que s'ha exposat es resol: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 14, Xarxa primària de dotacions del Pla general d'Ontinyent d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la dita modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste a allò que s'ha descrit en la documentació presentada, així com al que estableix la legislació vigent, en els informes emesos respecte d'això i més concretament d'acord amb les determinacions següents:  
· S'hauran de tindre en compte per a l'aprovació definitiva les consideracions arreplegades en l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de data 19 de gener de 2018, a més que: d'acord amb els articles 21 i 36 de la LOTUP, per a les modificacions 3 i 10 el competent per a la seua aprovació és l'Ajuntament, ja que afecten ordenació detallada.  
  
· Prèviament a l'aprovació definitiva es redactarà un estudi d'integració paisatgística, sobre el qual haurà d'emetre un informe el servei competent en matèria d'infraestructura verda i paisatge, a fi d'establir mesures complementàries per a evitar, reduir o corregir, si és el cas, els impactes paisatgístics i visuals identificats.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'aprovació de la modificació puntual núm. 14, Xarxa primària de dotacions del Pla general d'Ontinyent en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Vist tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 14, Xarxa primària de dotacions del Pla general d'Ontinyent, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i tinga els efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, de conformitat amb el que autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 31 de gener de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 14 de febrer de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8265, del 03-04-2018 (2018/2062)

RESOLUCIÓN de 14 de febrero de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 11/17-EAE Calp y 30/17-EAE Ontinyent.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8265

Fecha DOGV
:   03-04-2018

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2018/2062

CVE


Fecha del documento
:   14-02-2018

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 14 de febrero de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 11/17-EAE Calp y 30/17-EAE Ontinyent. [2018/2062]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 11/17-EAE Calp y 30/17-EAE Ontinyent.  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: Evaluación ambiental de la modificación puntual D-10 del Plan General de Calp.  
Promotor: Ayuntamiento de Calp.  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante.  
Localización: término municipal de Calp (Alicante).  
Expediente: 11-2017-EAE.  
  
La comisión de evaluación ambiental, en sesión celebrada el 25 de enero de 2018, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta del informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual D-10 del Plan General de Calp, en los siguientes términos:  
El 6 de febrero de 2017 ha tenido entrada en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica solicitud de inicio de la evaluación ambiental de la modificación puntual D-10 del Plan General de Calp remitida por el Servicio Territorial de Urbanismo de Alicante.  
  
1. Documentación presentada  
La solicitud de inicio viene acompañada del documento inicial estratégico y del borrador de la modificación (en soporte CD y en papel) con el contenido previsto en los apartados 50.1 y 50.2 de la LOTUP, por considerar el Ayuntamiento que resulta de aplicación el procedimiento simplificado. Se acompaña de informe del Servicio Territorial de Urbanismo de fecha 1 de febrero de 2017.  
  
2. Planeamiento vigente  
El planeamiento vigente en Calp es la Homologación Global Modificativa del Plan General aprobada definitivamente por acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante de fecha 28 de julio de 1998, con Declaración de Impacto Ambiental de 23 de julio de 1998 (Expediente 457/97-AIA).  
Ha sufrido 19 modificaciones y en su desarrollo se han aprobado 10 planes parciales, dos planes de reforma interior y un Plan Especial de protección arqueológica, según memoria de refundición del PGOU 98 de 2012 disponible en la web municipal.  
  
3. Objeto, descripción/características y justificación del plan  
La modificación propuesta tiene por objeto completar la redacción del artículo 178 de las normas urbanísticas (Obras, usos y aprovechamientos realizables con carácter excepcional en el suelo no urbanizable de especial protección) añadiendo un párrafo final.  
Con ello se pretende, por un lado, clarificar el marco jurídico de determinadas infraestructuras públicas emplazadas en el suelo no urbanizable de especial protección, que están en funcionamiento y resultan necesarias para prestar los servicios públicos a que están afectas, y por otro posibilitar algunas actuaciones de mejora, modernización, ampliación e incluso la implantación de infraestructuras y servicios públicos esenciales o actividades de interés general en este tipo de suelos.  
En la documentación se menciona que se redacta la propuesta por los servicios técnicos municipales, a raíz de la petición efectuada por la Concejalía Delegada para adaptar a la LOTUP las determinaciones del PG en lo que se refiere a usos en suelo no urbanizable de especial protección, con el fin de posibilitar la mejora de determinadas infraestructuras existentes en dichos suelos.  
Justificación  
Se señala que el artículo 177.2 de las NNUU del PG aprobado en 1989 establecía y posibilitaba en el suelo no urbanizable de especial protección el uso ligado al mantenimiento de servicios e infraestructuras, además del cultural y recreativo, pero que con la redacción actual del artículo 178 de las Normas Urbanísticas de la Homologación Global Modificativa del PGOU aprobada en 1998, en el suelo no urbanizable de especial protección solo se posibilita el uso cultural y recreativo.  
Problemática  
Las infraestructuras y servicios indicados se consideran catalogados como fuera de ordenación (devenido) por aplicación de lo dispuesto en el artículo 192 de la LOTUP y al no contemplarse en el planeamiento de Calp previsión específica para esta situación en suelo no urbanizable de especial protección, no caben obras de ampliación y mejora, solo las de mera conservación.  
Alcance y ámbito de la propuesta  
Se propone adaptar el art 178 de las NNUU a lo dispuesto en el artículo 26.c de la LOTUP, dado que resulta necesario al interés público de la población, no solo la mejora y modernización de alguna de estas instalaciones, sino que en algún caso puede ser necesaria su ampliación o implantación, evidentemente previa la tramitación administrativa medioambiental y paisajística necesaria para llevar a cabo cualquier actuación en el suelo clasificado como no urbanizable y calificado de especial protección.  
Se especifica que el área objeto de la modificación que se propone se circunscribe al suelo clasificado y calificado como no urbanizable de especial protección y que la documentación gráfica no se modifica. No se aportan planos de ordenación. El plano presentado, en el que se localizan las parcelas de las instalaciones existentes que se verán afectadas, se considera de carácter informativo. No aparece en él el término municipal completo con la totalidad del suelo no urbanizable protegido.  
Las infraestructuras y servicios públicos existentes en el suelo no urbanizable de especial protección, enumeradas según plano informativo (identificado como Situación de Infraestructuras) son las siguientes:  
1. Desaladora Aguas de Calp. Planta construida en los años 90.  
2. Pozos. Se hace referencia a la Resolución de 22 de marzo de 2016, de la Confederación Hidrográfica del Júcar de concesión de un aprovechamiento de aguas subterráneas formado por cuatro pozos situados en el barranco Salado con destino a abastecimiento de la población de Calp.  
3. Nave existente. También de los años 90, estando destinada en la actualidad a almacén de material de playas por el Ayuntamiento.  
4. Perrera. Se trata de una instalación municipal que funciona aproximadamente desde los años 70, y que fue remodelada en los 90, prestándose actualmente dicho servicio.  
5. Depósito de agua potable Oltá y conducciones de abastecimiento a la población (construcción aproximada de 1960).  
Excepto las conducciones de abastecimiento, las infraestructuras mencionadas vienen localizadas en el plano aportado. La desaladora se sitúa junto al barranco Salado al oeste de la AP-7 (parcela 11 polígono 1); los pozos 1, 2 y 4 se localizan en el cauce, en las proximidades de la desaladora; el pozo núm. 3, aguas arriba, en el límite del término municipal con Benissa. Las parcelas en que se ubican la nave-almacén y la perrera están al este de la AP-7 y al norte de la N-332, colindantes con un camino que, desde la N-332, les da acceso (corresponden respectivamente a las parcelas 42 y 101 del polígono 1 de rústica).  
  
  
Localización de las infraestructuras y suelo no urbanizable protegido de Calp según visor  
Localización de las infraestructuras en plano presentado  
  
  
  
La modificación del artículo 178 propuesta incide, por tanto, sobre el conjunto del suelo no urbanizable de especial protección, pretendiendo posibilitar la futura implantación de nuevas infraestructuras o servicios, además de la ampliación o mejora de los existentes, pero sin delimitar ámbitos concretos.  
Alternativas propuestas  
Alternativa 0. No realizar actuación alguna.  
Comporta que no se puedan implantar nuevas infraestructuras y que las existentes queden en fuera de ordenación, sin que se permitan obras de ampliación o mejora, solo las de conservación.  
Esto conllevará que no se puedan satisfacer, en un futuro inmediato, necesidades de interés público. No se especifican estas necesidades inmediatas.  
Alternativa 1. Revisión del Plan General  
Se indica que aunque sería la opción adecuada, es una solución a largo plazo y costosa, resultando inviable esta alternativa como solución al problema.  
No se especifican problemas concretos, más allá de la problemática mencionada con carácter general.  
Alternativa 2. Propuesta presentada  
Es la que se contempla como la más adecuada para su desarrollo, por considerarla óptima en cuanto a tramitación y recursos.  
Con ella se clarifica el marco jurídico de las infraestructuras públicas emplazadas en suelo no urbanizable de protección especial, actualmente en pleno funcionamiento y que resultan necesarias para prestar los servicios públicos a las que están afectas.  
  
4. Consultas realizadas  
Por parte de la Direcció General con competencia en Evaluación Ambiental, de acuerdo con el artículo 51.1 de la 5/2014, de 25 de julio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, de la Comunidad Valenciana (LOTUP), la documentación aportada se ha sometido a consulta, en su condición de administraciones públicas afectadas, a:  
  
Consulta Informe Administración consultada  
 01.02.2017 Dirección Territorial de Vivienda, OP y Vertebración del Territorio  
Servicio Territorial de Urbanismo  
10/04/17 24.01.2018  
18.05.2017 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio  
Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje  
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje  
Servicio de Ordenación del Territorio (PATRICOVA)  
10/04/17 31.05.2017  
05.10.2017  
15.06.2017 Conselleria de Agricultura, M. Ambiente, C. Climat y Desarrollo Rural  
Subdirección General del Medio Natural  
Servicio de Ordenación y Gestión forestal (forestal, vias pecuarias)  
Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos   
(biodiversidad, hábitats, Red Natura 2000)  
10/04/17 € /-/- Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ)  
10/04/17 € /-/- Ayuntamiento de Benissa  
10/04/17 € /-/- Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte. Dirección General de Cultura y Patrimonio.  
  
  
Nota: los informes recibidos se publicarán en la página web www.agroambient.gva.es/eae junto con el informe ambiental y territorial estratégico.  
  
5. Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente (y otras afecciones legales)  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la certidumbre en la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
  
- Espacios naturales protegidos  
Los terrenos calificados como suelo no urbanizable protegido incluyen espacios naturales protegidos como la Zona Húmeda Salines de Calp y el Parque Natural el Penyal d'Ifac.  
En el informe de 5 de octubre de 2017, del Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos se señala, en relación con las infraestructuras, que no quedan incluidas en ninguno de los espacios naturales protegidos de la Comunidad, ni en ninguno de los espacios incluidos en la Red Natura 2000, por lo que no comportará afección a estos.  
  
- Red Natura 2000 y biodiversidad  
En el suelo no urbanizable protegido del término alberga:  
- Espacios Red Natura 2000: Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA) y Lugar de Importancia Comunitaria (LIC) «Penyal d'Ifac» ES0000459 y ES5211009, Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA) «Muntanyes de la Marina» ES0000453 y Lugar de Importancia Comunitaria (LIC) «Serres del Ferrer i Bèrnia» ES5213020.  
- Especies catalogadas: Aguila azor perdicera (vulnerable atendiendo al Catálogo Valenciano de Fauna Amenazada), Halcón peregrino (Listado de Esoecies Silvestres en Régimen de Protección -LESPRE).  
- Habitats de interés comunitario: 9340-Bosques de Quercus ilex y Quercus Rotundifolia, 6110\*-Prados calcáreos kársticos o basófilos del Alysso-Sedion albi, 5330-Matorrales termomediterráneos y pre-estépicos, 6220\*-Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea, 6430-Megaforbios eutrofos higrófilos de las orlas de llanura y de los pisos montano a alpino, 8130-Desprendimientos mediterráneos occidentales y termófilos, 8210-Pendientes rocosas calcícolas con vegetación casmofítica  
El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental emite Resolución sobre Valoración Preliminar sobre repercusiones sobre la Red Natura 2000 el 15 de junio de 2017, por considerar que la modificación no tendrá efectos apreciables sobre Red Natura 2000  
  
- Suelo forestal  
Buena parte del suelo no urbanizable protegido de Calp es suelo forestal, calificado como estratégico en el PATFOR. A su vez, en la parte suroeste del mismo se localiza el Monte de utilidad Pública Mascarat (AL 106 AL 1026).  
En el informe emitido el 31 de mayo de 2017 por la correspondiente Sección Forestal se informa favorablemente la propuesta, señalando que todas las infraestructuras descritas en la propuesta están instaladas sobre terreno forestal o colindan con él, por lo que cualquier obra de mantenimiento, mejora o ampliación futura de las mismas deberá contar con el visto bueno previo de la administración forestal.  
Por otro lado, según la información del visor Cartográfico, distintas zonas de no urbanizable protegido han sufrido incendios forestales de diferente entidad en los años 1993, 1995, 1996, 1997, 1999, 2003, 2008, 2012, 2013, por lo que los cambios de uso en áreas incendiadas están sujetos a lo establecido en la correspondiente legislación sectorial.  
  
- Vías pecuarias  
Por el suelo calificado como no urbanizable protegido de Calp, o colindantes con él, discurren distintas vías pecuarias.  
- Colada del camino del Quisi (próxima al barranco del mismo nombre)  
- Colada del camino de Teulada (junto al suelo protegido en zona norte)  
- Colada del Camino de Calp a Moraira (junto a Salinas)  
- Colada del Mar (zona costera)  
- Colada del Salado (junto al barranco que le da nombre y situada el entorno de las actuaciones a las que se hace referencia en el documento (pozos, perrera...)  
  
En el informe mencionado en materia forestal y de vías pecuarias, de 31 de mayo de 2017, se señala que el pozo n.º 2, la nave-almacén y la perrera municipal colindan con la vía pecuaria Colada del Salado, con anchura legal de 8 metros sin deslindar ni amojonar, por lo que la adscripción patrimonial de los terrenos sobre los que se ubican las instalaciones queda a resultas de lo que determine el futuro deslinde de la vía pecuaria.  
  
  
- Infraestructura Verde y Paisaje  
De conformidad con la LOTUP, el paisaje debe integrarse en la planificación territorial y urbanística, mediante la incorporación en sus planes y proyectos de condicionantes, criterios o instrumentos de paisaje en función del alcance de sus determinaciones y del paisaje afectado.  
  
Parte de los terrenos calificados como suelo no urbanizable protegido son colindantes con el ámbito del Paisaje Protegido de la Sierra de Bernia y Ferrer, declarado por Decreto 103/2006, de 14 de julio, del Consell (corrección de errores DOGV 24.07.2006).  
En el planeamiento vigente no hay una definición y caracterización de la infraestructura verde.  
El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje informa el 24 de enero de 2018 que es previsible la incidencia en el paisaje de la propuesta por lo que se requiere la elaboración de Estudio de Integración Paisajística y señala ciertas consideraciones que en su elaboración se deberán a tener en cuenta.  
  
- Dominio público hidráulico / recursos hídricos  
Los pozos y la desaladora a los que en la documentación se hace referencia se localizan en el ámbito o en el entorno próximo del barranc Salat.  
Para la protección del Dominio Público Hidráulico la legislación en materia de aguas prevé, entre otras medidas, la sujeción de los terrenos que lindan con cauces a restricciones en una zona de servidumbre de 5 metros de anchura para uso público (que debe quedar expedita) y en una zona de policía de 100 m de anchura en la que se condicionará el uso del suelo y las actividades que se desarrollen.  
Establece también que las Confederaciones Hidrográficas emitan informe previo sobre los actos y planes que las Comunidades Autónomas hayan de aprobar en el ejercicio de sus competencias, entre otras, en materia de medio ambiente, ordenación del territorio y urbanismo, siempre que tales actos y planes afecten al régimen y aprovechamiento de las aguas continentales o a los usos permitidos en terrenos de dominio público hidráulico y en sus zonas de servidumbre y policía.  
  
- Riesgos ambientales y territoriales.  
Inundación  
La Normativa Urbanística del PATRICOVA prohíbe la implantación de ciertos usos e infraestructuras en suelo afectado por riesgo de inundación.  
Algunas de las instalaciones existentes mencionadas (pozos y desaladora) se encuentran en el entorno del barranc Salat.  
El Servicio de Ordenación del Territorio informa el 18 de mayo de 2017 que la actuación propuesta no está afectada por riesgo de inundación.  
  
- Patrimonio cultural  
Se tiene constancia de la existencia de multitud de yacimientos catalogados en el término de Calp.  
  
- Aspectos urbanísticos  
El de 1 de febrero de 2017 el Servicio Territorial de Urbanismo de Alicante indica que el suelo no urbanizable queda regulado en el planeamiento vigente en el capítulo 3 (título X) de las Normas Urbanísticas, diferenciando tres subtipos: SNU Común, SNU de reserva para futuros crecimientos y SNU de protección especial, informa que desde el punto de vista de las competencias del mencionado servicio no se advierte que la propuesta contravenga la normativa de aplicación y señala que la modificación propuesta afecta a la ordenación estructural y por tanto es de aprobación autonómica.  
  
Valoración  
Consultado el visor cartográfico (dado que el plano aportado no abarca la totalidad del término y de su suelo no urbanizable protegido) se aprecia que unicamente se delimitan ciertos ámbitos identificados como «dominio público marítimo o hidráulico».  
En el planeamiento vigente no hay una definición y caracterización de la infraestructura verde y el suelo no urbanizable protegido en Calp se regula, aún aglutinando suelos con distintos usos y carácter diferenciado, mediante un articulado común que opera sobre el conjunto de terrenos, sin diferenciar ámbitos o subzonas.  
De la regulación establecida en los artículos no aportados cabe mencionar que el art 177 de las normas urbanísticas vigentes (de 1998) se remite al artículo 6 de la L4/92 para establecer las facultades y deberes de los propietarios de suelo no urbanizable de especial protección, dado que el objeto de ordenarlo en tal categoría (art 176 NNUU) es el mantenimiento del medio natural: el uso permitido es el de producción agropecuaria de aquellas actividades que no supongan menoscabo de la calidad del medio objeto de protección.  
Además de la conservación de las instalaciones existentes que sirven de soporte para la prestación de algunos servicios públicos se pretende posibilitar la mejora y ampliación de las mismas, así como la posible implantación de nuevos servicios públicos en suelo no urbanizable protegido. No se especifica que servicios y tampoco se concreta en que áreas del suelo no urbanizable de protección especial podrían tener cabida. Tal como se propone, incorporando un apartado a la regulación sin especificar usos ni delimitar ámbitos, la modificación resulta inconcreta.  
En la DIA emitida el 23 de julio de 1998 en la tramitación del plan se señalaba, respecto de la localización de distintos equipamientos o dotaciones en suelo no urbanizable de protección especial (se mencionan entre otros planta desaladora), que su ubicación se hacía sin que en el Estudio de Impacto ambiental, se hiciera «el menor análisis ni justificación de su ubicación, en base a criterios ambientales y estándares sancionados por el Plan Integral de Residuos».  
Atendiendo al alcance de la modificación propuesta se ha de diferenciar entre infraestructuras existentes e infraestructuras de nueva implantación, distinguiendo respecto de las existentes las actuaciones de conservación de las de mejora e incluso de las de posible ampliación.  
En relación con las nuevas implantaciones, y ampliaciones, se debería especificar y justificar el uso / necesidad que se pretende atender, la oportunidad de su localización en suelo no urbanizable protegido, en base a criterios ambientales, y la compatibilidad con los usos y valores del suelo en el que se propongan y de los terrenos que puedan por ello verse afectados, así como con la ordenación prevista en el plan vigente.  
Al respecto cabe mencionar que en el plano informativo aportado se grafía un viario, a priori no existente, que enlaza con la N-332. Este viario, cuyo trazado coincide en parte con un tramo de un camino existente, atraviesa y divide la parcela de la perrera afectando a las construcciones existentes en ella, resultando por tanto la previsión de ambas dotaciones incompatible.  
Atendiendo a lo señalado y vista la documentación aportada, la implantación de nuevas instalaciones, incluso el manteminiento y ampliación de las existentes, deberá, además de analizar y justificar la necesidad de su implantación en suelo protegido frente a su implantación en suelo urbano, urbanizable o no urbanizable común, analizar la compatibilidad de las mismas con los usos existentes y con los previstos en el plan.  
Para las infraestructuras públicas la LOTUP prevé que se delimiten los ámbitos afectados y su calificación como suelo dotacional atendiendo a las categorías previstas en la misma (QI o la que correponda) y que se establezcan, en su caso, los correspondientes ámbitos de protección o afección previstos o derivados de la aplicación de las legislaciones sectoriales (protección de pozos, ?)  
Las actuaciones que para atender nuevas necesidades, aun no previstas, se hayan de implantar en un futuro serán objeto de la correspondiente modificación puntal (o plan especial) en el que, además de concretar tales necesidades, se establecerán las correspondientes reservas de suelo para uso dotacional, atendiendo al uso al que se destinen, según las previsiones de la LOTUP y lo establecido en las correspondientes legislaciones sectoriales. La LOTUP prevé además la posible evaluación ambiental conjunta de proyecto y plan.  
En relación con las nuevas implantaciones y con el resto de servicios públicos ya existentes en el término que requieran ser ampliados (o mejorados) el análisis de alternativas del correspondiente proyecto analizará y justificará, en base a criterios ambientales distintas alternativas, como:  
- la posible implantación sin afectar a nuevos suelos  
- la posible implantación afectando suelo contiguo a las instalaciones existentes (ampliación)  
- la posible implantación en suelo urbano o urbanizable, o no urbanizable común  
- y, en última instancia la implantación en suelo no urbanizable protegido.  
Deberá quedar justificada la inviabilidad de las opciones previas descartadas, al efecto de no ocupar suelos naturales innecesarios.  
Realizado el análisis técnico de la documentación presentada y su objeto, vistos los informes sectoriales emitidos, revisada la cartografía existente en el Sistema de Información Territorial de esta Conselleria y a la vista de los criterios establecidos en el anexo VIII de la LOTUP, se considera que la propuesta de Modificación Puntual D-10 del Plan General de Calp, no altera el modelo territorial y no supone afección sobre el consumo de recursos, ni sobre el patrimonio natural.  
  
6. Consideraciones jurídicas  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Suelo y Rehabilitación Urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
  
7. Propuesta de acuerdo  
Según establece el artículo 51 de la LOTUP, por considerar, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, que el borrador de la Modificación Puntual D-10 del Plan General de Calp evaluado no influye en otros planes o programas, no tiene incidencia en el modelo territorial vigente en el municipio, no supone afección sobre elementos del patrimonio natural y, teniendo en cuenta las consultas realizadas, se puede concluir que se trata de una modificación menor de plan de las previstas en el artíuclo 46.3.a y el procedimiento de evaluación ambiental simplificada es suficiente para determinar que la modificación propuesta no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente.  
De acuerdo con lo expuesto, se propone: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la Modificación Puntual D-10 del Plan General de Calp, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la misma conforme a su normativa sectorial, si bien deberán cumplirse las siguientes determinaciones:  
- Sin perjuicio de que los proyectos que puedan desarrollarse al amparo de la presente modificación deban someterse, en su caso, a evaluación de impacto ambiental y obtener las concesiones o autorizaciones y licencias (o remitir las declaraciones responsables o comunicaciones previas) precisas para cumplir con la legislación vigente, incluidas las sectoriales, se incorporará a la regulación la exigencia, en relación con la ampliación y nueva implantación de actuaciones, que quede justificada la imposibilidad de ubicarlas fuera del suelo no protegido, analizando y valorando en el correspondiente proyecto, en base a criterios ambientales, como distintas alternativas: la posible implantación sin afectar a nuevos suelos, la posible implantación afectando suelo contiguo a las instalaciones existentes (ampliación), la posible implantación en suelo urbano o urbanizable o no urbanizable común y, en última instancia, la implantación en suelo no urbanizable protegido.  
- Atendiendo lo señalado en el informe de 24 de enero de 2018, del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, se elaborará Estudio de Integración Paisajistica que deberá ser informado previamente a la aprobación definitiva por el mencionado servicio, incorporando a la modificación las consideraciones que en el mismo pudieran señalarse. La Normativa Urbanística del Plan incorporará las Normas de Integración Paisajística que se establezcan en el Estudio de Integración Paisajística e incluirá la exigencia de elaboración de un estudio de integración paisajística para la ampliación o implantación de cada infraestructura.  
- Previamente a la aprobación del instrumento de planeamiento se deberá solicitar informe en materia de Patrimonio Cultural (Dirección General de Cultura y Patrimonio).  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del correspondiente Instrumento de planeamiento en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la Modificación Puntual D-10 del Plan General de Calp, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
Valencia, 30 de enero de 2018.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Objeto: modificación puntual núm. 14 «Red Primaria de Dotaciones» del Plan General de Ontinyent.  
Trámite: Evaluación ambiental estratégica de la modificación de plan.  
Promotor: Ayuntamiento de Ontinyent.  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo y Ayuntamiento Ontinyent.  
Localización: Ontinyent (Valencia).  
Núm. expediente: 030/2017-EAE.  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 25 de enero de 2018, adoptó el siguiente acuerdo:  
  
Vista la propuesta del informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual núm. 14 «Red Primaria de Dotaciones» del Plan General de Ontinyent, en los siguientes términos:  
  
A. Fundamentos por los que se somete la modificación a evaluación ambiental estratégica.  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la que se establece (art. 46), que serán objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica ordinaria los planes y programas, así como sus modificaciones, que se adopten o aprueben por una administración pública y cuya elaboración y aprobación venga exigida por una disposición legal o reglamentaria o por acuerdo del Consell.  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
En la LOTUP se establece (art. 46), que serán objeto de esta evaluación ambiental y territorial estratégica ordinaria los planes y programas, así como sus modificaciones, que se adopten y aprueben por una administración pública y cuya elaboración y aprobación venga exigida por una disposición legal o reglamentaria o acuerdo del Consell, cumpliendo los supuestos del apartado 1 de dicho artículo.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental determinará si un plan o programa debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada u ordinaria, en los supuestos allí previstos y teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII de la ley, todo ello previa consulta a las administraciones públicas afectadas y de acuerdo con las fases de la tramitación expuestas en el artículo 49.  
  
B. Documento inicial estratégico  
B.1. Documentación aportada  
En fecha 19 de mayo de 2017, tuvo entrada desde el Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica la modificación puntual núm. 14 «Red Primaria de Dotaciones» del Plan General de Ontinyent motivada por la necesidad de solventar la siguiente problemática, a efectos de que se produzca un pronunciamiento por parte del órgano ambiental:  
- Adaptar el contenido de la ordenación estructural en diferentes zonas del término municipal de Ontinyent a la realidad de las instalaciones implantadas o de los proyectos en fase de redacción en cuanto a la forma, dimensiones y usos de los suelos dotacionales de la red primaria, una vez transcurrido un periodo de diez años desde la aprobación del Plan General y constatados ciertas inadecuaciones de la ordenación vigente.  
Dichas modificaciones (hasta 10) se ubican en: Acceso Ontinyent Nord, las zonas de equipamientos de Sant Josep y Avenida de Torrefiel, la vía pecuaria del Azagador de la Font Freda, el sector El Pla 2 del suelo urbanizable industrial, el área dotacional de la Ciutat del Transport, las zonas de parque público de Fuset y Gamellons y el equipamiento público del Albergue Perú.  
La documentación remitida en soporte papel consiste en:  
- Documento inicial estratégico y borrador del plan de la modificación puntual núm. 14 «Red Primaria de Dotaciones» del Plan General de Ontinyent.  
El 1 de junio de 2017 se comunica la apertura del expediente al Ayuntamiento de Ontinyent (030/2017-EAE).  
  
B.2 Información territorial.  
El municipio de Ontinyent, situado en la comarca de La Vall d'Albaida en la provincia de Valencia, tiene una población de 35.534 habitantes (según el IVE a 01.01.2016). La superficie del término municipal es de 125,43 km². Se sitúa a una altitud de 353 msnm y a una distancia de 84,4 km de Valencia.  
Limita con los términos municipales de Fontanars dels Alforins al oeste; Moixent, Vallada y Aielo de Malferit al norte, Agullent al este y Banyeres de la Mariola, Bocairent y Alfafara al sur.  
El término está flanqueado por dos cordilleras: Al norte La Solana y al Sur L'Ombria. Ambas encierran un amplio valle central que se abre hacia el este, en el que se han desarrollado las actividades urbanísticas, industriales y agrícolas. La ocupación urbanística se extiende, además del propio casco urbano, en un diseminado de segundas residencias bastante extenso y con una densidad elevada.  
  
B.3. Planeamiento vigente.  
El planeamiento urbanístico de Ontinyent, en vigor, se define a través del Plan General de Ontinyent, que fue aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia mediante acuerdo del 1 de diciembre de 2006 y publicado en el DOGV en fecha 17 de mayo de 2007.  
El Plan General de Ordenación Urbana de Ontinyent fue evaluado ambientalmente, mediante Declaración de Impacto Ambiental aceptable con condicionantes de fecha 28 de noviembre de 2005 (Exp. 77/2005-AIA).  
B.4 Objeto y alcance de la propuesta de la modificación  
El presente documento tiene por objeto iniciar el procedimiento simplificado de Evaluación Ambiental y Territorial Estratégica (EATE) de las modificaciones puntuales del Plan General de Ontinyent que afectan a diversas dotaciones de la Red Primaria situadas en zonas diferentes del territorio municipal:  
- Acceso Ontinyent Nord.  
- Zonas de equipamientos de Sant Josep y Avenida de Torrefiel.  
- Vía pecuaria del Azagador de la Font Freda.  
- Sector El Pla 2 del suelo urbanizable industrial.  
- Área dotacional de la Ciutat del Transport.  
- Zonas de parque público de Fuset y Gamellons.  
- Equipamiento público del Albergue Perú.  
La modificación puntual del Plan General se redacta con el fin de adaptar el contenido de la ordenación estructural en estas zonas a la realidad de las instalaciones implantadas o de los proyectos en fase de redacción en cuanto a la forma, dimensiones y usos de los suelos dotacionales de la red primaria, una vez transcurrido un periodo de diez años desde la aprobación del Plan General y constatados ciertas inadecuaciones de la ordenación vigente.  
El alcance de las modificaciones del Pla General se limita, como se ha indicado, a introducir algunos cambios puntuales para incorporar el trazado de algunos viarios ya construidos, adaptar los usos de algunas reservas dotacionales, mejorando sus condiciones de uso y funcionalidad e incluir condiciones de prevención del riesgo de inundación en parte de la zona industrial. Se crean además dos nuevas reservas dotacionales, un equipamiento sanitario y un parque público. No se afecta a ningún otro aspecto del planeamiento vigente.  
En el conjunto de las modificaciones propuestas se incrementa el suelo dotacional público, tanto en cuanto a los espacios libres como a los equipamientos, mientras se disminuye ligeramente el suelo privado de uso residencial, industrial y terciario. Se disminuye además levemente el suelo sellado, al reducirse la superficie del Sector 2 del suelo urbanizable industrial.  
Las modificaciones afectan a una serie de ámbitos puntuales discontinuos, tal como puede verse en el plano de situación adjunto, que corresponden a la siguiente localización:  
- Cinco zonas dotacionales, situadas en la periferia de los barrios residenciales, en el acceso Ontinyent Nord de la CV650 (al nordeste) (M1); en el sector del Depósito Aduanero (al sudoeste) (M2); en el barrio de Sant Josep (al sudeste) (M3); en el barrio del Llombo (M9) y en la adecuación de los usos para el Albergue Perú (M10). En tres de ellas se propone una redistribución de los usos dotacionales, mientras en las otras dos se trata de crear o ampliar una reserva dotacional.  
- Zona nordeste del Polígono industrial de El Pla (M4), referida a la relación con el barranco de Matamoros en el Sector El Pla 2 y en el área dotacional de la Ciutat del Transport (M5).  
- Zona oeste del término municipal, afectando a la via pecuaria de la Font Freda (M6), en la que se corrige un error de trazado, y a las zonas recreativas de parque público de Gamellons (M7), de nueva creación, y Fuset (M8), regulando su régimen de usos de acuerdo con el planeamiento territorial forestal.  
  
  
Dichas modificaciones puntuales del Plan General se tramitan con el fin de adaptar la calificación de parte del suelo dotacional de la red primaria a los usos realmente implantados o a los proyectos que se encuentran en fase de redacción.  
El Plan General contiene una serie de determinaciones sobre los usos de las zonas de equipamiento que no se corresponden en algunos casos con los contenidos de las instalaciones realmente ejecutadas, a lo que se añade el hecho de que la construcción de algunas infraestructuras viarias ha modificado los trazados inicialmente previstos.  
De este modo los cambios en el planeamiento se refieren básicamente a las determinaciones gráficas contenidas en los planos de ordenación estructural del Plan General, en cuanto a la forma, dimensiones y usos de los suelos dotacionales de la red primaria, aunque sus consecuencias afectan consiguientemente a las magnitudes recogidas en los cuadros de superficies de la Memoria de la ordenación.  
La conveniencia de realizar estos cambios se refuerza por el hecho de que la construcción de instalaciones dotacionales ha sido muy importante en los últimos años y es previsible su proceso de crecimiento durante los próximos, especialmente en materia educativa, sanitaria y administrativa, de acuerdo con los objetivos de la acción urbanística municipal y la funcionalidad asignada al municipio por el planeamiento territorial.  
  
B.5 Justificación y desarrollo de la propuesta.  
M1. Nuevo trazado de la conexión viaria entre el polígono industrial El Pla y el acceso Ontinyent Nord de la CV-650 y cambios en las dotacionales adyacentes.  
La construcción de la conexión viaria entre el Polígono industrial el Pla y la carretera CV-650, concluida a finales del año 2012, se ha realizado desplazando la rotonda situada en la CV-650 una distancia de 40 metros hacia el norte respecto al trazado previsto por el Plan General, con la consiguiente desviación de todo el trazado de la conexión viaria. Por esta razón se introduce en el Plan General el trazado realmente construido, así como la propuesta de ampliación de la superficie de la rotonda para adaptarse al conjunto de conexiones prevista por el Plan General. Se corrige también el error material de rotulación en el plano que introdujo la denominación 47PRD (uso deportivo), en lugar de la que ahora se corrige de 47PRV (red viaria) para referirse al nuevo vial.  
Como consecuencia del desplazamiento del nuevo vial cambian las superficies de las reservas dotacionales situadas a ambos lados de su trazado. En el lado este disminuye la superficie de la reserva de parque público 6bPQL, que pasa de 35.256 m²s a 29.325 m²s. La superficie perdida se recupera con el incremento del espacio libre 38bPJL, que pasa de 7.978 m²s a 13.909 m²s, con la finalidad de mantener el estándar de espacios libres en la zona.  
Un segundo aspecto producido por el desplazamiento del vial es que la reserva 6bPQL, una vez redelimitada, ya no cumple con las condiciones de círculo inscrito establecida para los parques públicos (pasa a tener 115 metros de diámetro frente a los 150 metros exigidos por la legislación urbanística), por lo que se modifica su denominación para pasar a 28bPJL (jardín público, para el que únicamente se exige un diámetro de 25 metros), de modo coherente con otras reservas de espacios libres del Plan General.  
El resto del suelo del área dotacional está calificado actualmente como equipamiento asistencial de la red primaria, como área 38aPTD. La Modificación núm. 3 del Plan General estableció el uso asistencial para los terrenos como consecuencia de la propuesta existente en aquel momento para situar en ellos el nuevo Hospital comarcal, emplazamiento que ha sido descartado posteriormente y reemplazado por una ubicación diferente, de acuerdo con los informes de la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública. Por esta razón se modifica la calificación del suelo para pasar al dotacional múltiple, con la denominación 38aPQM, pasando su superficie a la cifra de 37.967 m²s, en lugar de los 40.821 m²s de la ordenación anterior. La disminución de la superficie de equipamiento se debe al incremento del suelo ocupado por el viario.  
  
M2. Nueva parcela de equipamiento asistencial de la Red Primaria en el Sector de Uso Terciario del Depósito Aduanero, para la construcción del nuevo Hospital Comarcal.  
La nueva propuesta de ubicación del Hospital se grafía en la parcela sobre la que se está redactando el proyecto por parte de la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública, que ya ha sido adquirida por el Ayuntamiento, en cumplimiento del convenio suscrito por la Conselleria y el Ayuntamiento y refrendado por el Pleno del Consell. La parcela está situada en el sector de uso terciario del Depósito Aduanero, con una superficie de 28.067 m²s y en la que el uso dotacional sanitario-asistencial es ya compatible. Se crea así una nueva reserva de uso asistencial de la red primaria, calificada como PTD, tal como se refleja en la siguiente documentación gráfica:  
  
Los terrenos ya están urbanizados, disponen de una buena accesibilidad desde la carretera CV81 (Ronda sur de Ontinyent), se sitúan junto a un importante conjunto dotacional, con el Instituto de Enseñanza Secundaria y el Polideportivo municipal, y son inmediatos a la estación del ferrocarril Xàtiva-Alcoi, en la que ya existe un servicio de transporte público urbano, aspectos que justifican la conveniencia de su emplazamiento, refrendado por los informes de los Servicios técnicos de la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública y los acuerdos del Consell de la Generalitat.  
El emplazamiento previsto en el planeamiento actualmente vigente presenta condiciones menos adecuadas en cuanto a diversos aspectos como la distancia a la población, la calidad ambiental del entorno (por la vecindad a la planta depuradora), la disponibilidad de transporte público y la capacidad de tráfico del viario de acceso.  
Consecuentemente se incluye asimismo en la red primaria el vial perimetral a la parcela, por su carácter relevante en la estructura viaria municipal al considerarlo directamente vinculado al uso hospitalario, con un ámbito de servicio de nivel comarcal.  
  
M3. Usos de los equipamientos de la Zona Dotacional de Sant Josep.  
En la zona dotacional de Sant Josep los cambios trasladan a la ordenación las características de los usos y edificaciones realmente implantados. En la ordenación vigente todo el lado este se destinaba a uso administrativo (PAD) mientras en la realidad se han construido instalaciones educativo-culturales (PED), como la Biblioteca pública y la Sala multiusos. Además se ha credo un vial peatonal de dirección este-oeste que estructura los recorridos interiores y que no estaba previsto inicialmente.  
  
Se califica de este modo como equipamiento educativo-cultural (PED) una parte de la parcela situada en la esquina nordeste de la manzana, anteriormente calificada como equipamiento administrativo (PAD) en la que ya se han construido la Biblioteca pública y la Sala multiusos (parcela 8gPED). El resto de esa parcela se califica como equipamiento de uso múltiple, ante la falta de certidumbre sobre su uso final (parcela 8cPQM).  
Esta misma calificación se otorga a la parcela lineal redefinida en la esquina sudeste de la manzana, en la que actualmente se dan usos alternativos, como aparcamiento, feria, actividades temporales, etc-  
Adicionalmente se califica como viario peatonal de la red primaria el realmente construido que atraviesa la manzana de oeste a este (PRV) y cuya funcionalidad resulta muy útil para organizar los recorridos interiores y como conexión intermedia con las calles perimetrales.  
Finalmente se regularizan las dimensiones y uso del resto de las parcelas, en las que los usos implantados (Colegio, Instituto, Centro de Salud) corresponden a los previstos en el Plan General.  
  
M4. Reclasificación como Suelo No Urbanizable de Especial Protección de Cauces de parte del Barranco de Matamoros en el Sector Industrial El Pla 2.  
El barranco de Matamoros presenta algunos problemas en su relación con la zona industrial del Polígono industrial EL Pla. Por una parte la ampliación del polígono en el sector 2 de suelo urbanizable califica en el Plan General como zona verde una porción de la superficie ocupada actualmente por el cauce del barranco. Por otra parte una parte del primitivo cauce ha sido sustituido por un colector enterrado, de 2 metros de diámetro, sección que se considera insuficiente según los cálculos hidrológicos actuales. En el PATRICOVA se señala la existencia de peligrosidad de nivel 3 y riesgo de inundación medio.  
  
  
  
1. Por esta razón se propone la modificación del sector El Pla 2 del suelo urbanizable industrial mediante la reclasificación de parte de su ámbito como suelo no urbanizable de especial protección de cauces, con la finalidad de preservar y ampliar el trazado del cauce abierto del barranco de Matamoros. Como puede verse en las imágenes adjuntas el nuevo suelo reservado para el cauce es muy superior al ocupado por el cauce actual a fin de permitir un tratamiento naturalizado en este tramo. Disminuye por tanto la superficie del sector El Pla 2 de suelo urbanizable industrial en una cifra de 13.544 m²s.  
  
2. Asimismo se impone la condición de que la urbanización del sector incluirá la construcción de una canalización perimetral de desvío del barranco desde el límite del término municipal, junto al área dotacional de la Ciutat del Transport, hasta el cauce abierto situado al norte del sector, de modo que se complemente el caudal de evacuación de la conducción existente actualmente.  
3. En lo referente a la ordenación pormenorizada del sector se modifica la situación del espacio libre de la red secundaria, que ocupaba anteriormente la mayor parte del suelo desclasificado como urbanizable, situándola a ambos lados del cauce del barranco.  
De este modo en el artículo 1.36. Otras condiciones de los programas de las Normas Urbanísticas del Plan General se establece la condición siguiente:  
«La urbanización del sector El Pla 2 de suelo urbanizable industrial deberá incluir la construcción de una conducción perimetral de desvío del barranco desde el límite del término municipal, junto al área dotacional de la Ciutat del Transport, hasta el cauce abierto situado al norte del sector. Esta conducción, a cielo abierto o subterránea, deberá obtener la autorización preceptiva de la Confederación Hidrográfica del Júcar.»  
Adicionalmente, tal como se recoge en el apartado siguiente, en el sector de la Ciutat del Transport, hasta el momento en que se realicen las obras anteriormente descritas, las intervenciones que afecten al cauce del barranco exigirán la adopción de medidas transitorias que garanticen la prevención de los riesgos de inundación, con la preceptiva autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
  
M5. Condiciones de Urbanización y Régimen de Usos en el Área Dotacional de la Ciutat del Transport.  
El área dotacional de la Ciutat del Transport estaba regulada inicialmente por el Plan Especial de Ordenación de Usos del área de suelo dotacional público de la Ciudad de Transporte, cuyas determinaciones fueron recogidas como planeamiento asumido por el artículo 1.14 de las Normas Urbanísticas del Plan General. En la ordenación vigente no se recoge ningún tipo de determinación sobre el tratamiento del barranco de Matamoros, aceptando implícitamente la adecuación de la canalización subterránea construida, que sin embargo los cálculos hidrológicos actuales consideran insuficiente. Los cambios se refieren a dos aspectos diferentes.  
1. Tal como se ha indicado en el apartado anterior las condiciones de prevención del riesgo de inundabilidad hacen introducir en el artículo 1.36. Otras condiciones de los programas de las Normas Urbanísticas del Plan General la siguiente condición para las obras de urbanización del área dotacional:  
«Hasta el momento en que se realicen las obras de canalización subterránea del barranco de Matamoros previstas en el sector 2 del suelo urbanizable industrial, las intervenciones que afecten al cauce del barranco exigirán la adopción de medidas transitorias que garanticen la prevención de los riesgos de inundación, con la preceptiva autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar.»  
Entre las medidas transitorias posibles se encuentra la construcción de un depósito de inundación que puede ocupar parte del suelo edificable, con el consiguiente desplazamiento del vial que delimita la manzana por el sur para ajustarlo a las nuevas condiciones de utilización de la parcela.  
2. Un segundo aspecto que afecta al área dotacional está relacionado con el régimen de usos autorizados, en el que se propone precisar la compatibilidad de los usos logísticos, manteniendo en todo caso el dominio público del suelo y sin permitirse el uso comercial. Se persigue de este modo adaptar su regulación a las necesidades actuales del sector logístico y del transporte y potenciar la puesta en uso de las parcelas ya urbanizadas.  
Los usos permitidos por el planeamiento vigente son los siguientes:  
- Uso dominante:  
Uso dotacional público, integrado en los servicios de red de transporte, relacionado con el estacionamiento de vehículos industriales, vehículos para el transporte de viajeros, y guarda y custodia de los vehículos retirados por el servicio de la grúa.  
- Usos compatibles:  
Usos de industria, taller, lavado y suministro de combustibles, así como otros suministros para el correcto funcionamiento de los vehículos.  
Oficinas, vinculadas al uso dominante.  
Otros usos dotacionales públicos ligados al sector del transporte.  
- Usos incompatibles:  
Uso residencial en cualquiera de sus categorías. Únicamente se permite la vivienda del personal de servicio de mantenimiento y vigilancia, con una superficie edificable no superior a 100 m² por parcela.  
  
La modificación consiste en especificar en el artículo 1.14 de las Normas Urbanísticas del Plan General como uso compatible el siguiente:  
«Otros usos vinculados a las redes de transporte como el almacenamiento logístico, relativo a la distribución de mercancías tanto para el transito nacional como para el internacional, sin incluir el uso comercial».  
En todos los casos se mantendrá el dominio público del suelo.  
La especificación de estos usos como compatibles se justifica en su fuerte integración con las actividades ligadas al sector del transporte, en la existencia de una reserva de suelo suficiente para albergar el resto de usos compatibles y en la conveniencia de dar uso a unas instalaciones sobre las que ya se ha desarrollado el proceso de adquisición de los terrenos, gestión y urbanización.  
  
M6. Cambio en el trazado de la Via Pecuaria del Azagador de la Font Freda.  
En el sector 28 del suelo urbanizable residencial extensivo la modificación se debe al cambio de trazado de la vía pecuaria del Azagador de la Font Freda, que desplaza su trazado respecto a las previsiones del Plan General en virtud del contenido de la Orden de la Conselleria de Medio Ambiente de 24 de febrero de 1999, tal como recoge el Catálogo de vías pecuarias de la Comunidad Valenciana.  
  
M7. Nueva área de Parque Público de Gamellons.  
Se crea una nueva área de parque público de la red primaria en la zona recreativa de Gamellons, cuya propiedad es pública y que ya es utilizada como área de acampada y de esparcimiento por los ciudadanos, manteniendo su clasificación como suelo no urbanizable de especial protección forestal. La superficie de la zona es de 65.564 m²s.  
Esta zona está recogida como área recreativa y como zona de acampada en el inventario de instalaciones de uso público de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural.  
El área recreativa de Gamellons complementa las instalaciones públicas del área vecina de Fuset, que ya está calificada como parque público de la red primaria.  
  
En lo referente a los usos permitidos en esta zona, de acuerdo con lo dispuesto por los artículos 24, 28 y 29 del PATFOR, se introduce en el artículo 2.14 Espacios libres de las Normas Urbanísticas del Plan General el siguiente texto:  
«Las condiciones funcionales y dimensionales de los espacios libres serán de modo general las determinadas por la legislación urbanística de aplicación. Con carácter específico se establecen las siguientes condiciones:  
En las áreas de parque público de Fuset y Gamellons se permiten los usos e instalaciones definidos por los artículos 24, 28 y 29 del Plan de Acción Territorial Forestal. Los usos e instalaciones permitidos en ningún caso harán perder al suelo su carácter forestal.»  
  
M8. Condiciones del Parque Público de Fuset.  
La reserva de parque público de la red primaria de Fuset, delimitada por el Plan General, tiene una superficie de 1.638.773 m²s. Aunque la mayor parte de su ámbito corresponde a suelo forestal, incluye en su superficie un área recreativa y tres parcelas en las que los usos efectivamente implantados son los deportivos, destinadas respectivamente a circuito de motocross, campo de tiro y club de tiro olímpico, actividades que en los tres casos tienen una larga tradición en el municipio. Estas tres parcelas son las identificadas catastralmente como subparcelas 1b (circuito) y 1c (campo de tiro) del polígono 23 y como subparcela 10b del polígono 25 (club de tiro olímpico), y corresponden a suelo de titularidad pública.  
La normativa del Plan General no estableció una regulación específica de los usos permitidos en el parque, por lo que se considera conveniente introducir esta regulación adaptada a las circunstancias concretas del lugar. La mayor parte del ámbito del parque está incluido como terreno forestal estratégico en el Inventario del Plan de Acción Territorial Forestal (PATFOR), excepción hecha de las parcelas ocupadas por el circuito de motocross y el campo de tiro, que no están catalogadas como suelo forestal. Además una parte del ámbito del parque público está incluida en el Paraje protegido de la Serra de l'Ombria-Pou Clar, incluyendo la parcela del club de tiro olímpico pero no las otras dos parcelas con uso deportivo. Finalmente la delimitación del monte de utilidad pública tampoco afecta a ninguna de las tres parcelas indicadas.  
  
  
  
Por esta razón se regulan las condiciones de la reserva de parque público de Fuset, especificando de modo general el cumplimiento de las condiciones establecidas por el (PATFOR) para todo el suelo incluido como suelo forestal, cuya delimitación no aparecía en los planos de ordenación del Plan General por tratarse de una redacción anterior. De acuerdo con lo dispuesto por la normativa del Plan de Acción Territorial se introduce en el artículo 2.14 Espacios libres de las Normas Urbanísticas del Plan General el siguiente texto:  
«En las áreas de parque público de Fuset y Gamellons se permiten los usos e instalaciones definidos por los artículos 24, 28 y 29 del Plan de Acción Territorial Forestal.  
Los usos e instalaciones permitidos en ningún caso harán perder al suelo su carácter forestal.  
En el parque público de Fuset en las parcelas destinadas actualmente a uso deportivo, identificadas catastralmente como parcelas 1b y 1c del polígono 23 y parcela 10b del polígono 25, se permiten los usos forestales, los dotacionales educativo-culturales vinculados a la difusión de los valores del patrimonio ambiental y los usos deportivos compatibles con la protección de los valores ambientales y paisajísticos de su entorno. Se admiten asimismo, hasta el momento de su sustitución, los usos actuales, permitiéndose las obras de reforma y mejora de sus instalaciones siempre que no supongan la reconstrucción de edificaciones o el incremento de su superficie».  
De este modo se imponen unas condiciones más restrictivas que las contenidas en la legislación urbanística valenciana con carácter general para las zonas verdes, teniendo en cuenta las disposiciones del Plan de Acción Territorial Forestal, documento inexistente en el momento de redacción del Plan General. Se pretende de este modo, como en el caso del vecino Parque público de Gamellons, ajustar las condiciones de utilización a su carácter de espacio de uso de esparcimiento ciudadano compatible con la conservación de sus valores paisajísticos y medioambientales, estableciendo al mismo tiempo un régimen transitorio para las actividades deportivas implantadas.  
  
M9. Ampliación de la Zona Dotacional Educativa de la Avenida de Torrefiel e inclusión en la Red Preliminar.  
Se amplía la superficie del equipamiento educativo del antiguo Colegio público Luís Vives, situada en la Avenida del conde de Torrefiel núm. 24, para incluir dos edificios residenciales contiguos. La parcela está situada en suelo urbano y calificada como equipamiento educativo-cultural de la red secundaria, con una superficie actual de 5.313 m²s. Tras haberse trasladado el Colegio público a un nuevo emplazamiento el edificio se ha convertido en la sede de la Universitat de València, habiéndose construido además un nuevo edificio docente en la misma parcela. La extensión prevista de los programas universitarios ha llevado al Ayuntamiento a iniciar los trámites de adquisición de los dos edificios adyacentes de los números 26 y 28 de la misma Avenida, mediante la firma de una opción de compra a los propietarios actuales. Por esta razón se propone incluir estos edificios, con una superficie de 511 m²s, en el suelo dotacional educativo cultural, integrándolo además en la red primaria de dotaciones públicas por su carácter relevante en la estructura urbanística municipal y por dar servicio a un ámbito comarcal o subregional.  
  
M10. Condiciones de uso del Equipamiento Público del Albergue Perú.  
Se especifican las condiciones de uso del edificio del Albergue Perú. Se trata de un edificio de propiedad pública, gestionado en régimen de concesión, que se encuentra protegido en el Catálogo del Plan General en la categoría de protección parcial, según la correspondiente ficha individual de protección, que se adjunta en la página siguiente. En la misma se indica que los usos compatibles son los establecidos en el suelo no urbanizable para los edificios protegidos, sin especificar en que zona de suelo no urbanizable, por lo que esta condición adolece de una cierta imprecisión, ya que edificio está incluido en suelo urbanizable y el régimen del suelo no urbanizable es muy diferente en las distintas zonas.  
Por otra parte el conjunto de la parcela, situada en el Sector 5 del suelo urbanizable residencial extensivo, está calificada por el Plan Parcial del mencionado sector como equipamiento público de uso educativo-cultural de la red secundaria.  
  
El uso tradicional y característico del edificio, así como sus características tipológicas y constructivas, corresponden al la actividad de albergue rural, que se puede considerar incluida en el uso hotelero de los definidos por el artículo 2.5 de las Normas del Pla General. Actualmente este uso se compatibiliza en la práctica con la realización de actos culturales, formativos y sociales.  
Teniendo en cuenta la disparidad de criterios aplicable, se hace necesario especificar el régimen de uso compatibles del edificio, mediante la nueva redacción de las condiciones de uso del edificio y la parcela en la ficha individual del Catálogo, que quedaría con el siguiente contenido:  
«- Usos permitidos para el equipamiento público educativo-cultural.  
- Uso hotelero permitido como alojamiento turístico rural o albergue urbano, definidos por la legislación de alojamientos turísticos y establecimientos hoteleros de la Comunidad Valenciana, incluyendo los complementarios de esta actividad, al servicio exclusivo de los usuarios del servicio de alojamiento.»  
  
Cuadro Resumen de la Propuesta de Modificación:  
  
 Ordenación vigente Ordenación propuesta Diferencia  
Equipamientos públicos 99.322 122.306 22.984  
Espacios libres 55.000 121.062 66.062  
Viario 23.882 27.594 3.712  
Total dotacional público 178.204 270.962 92.758  
Solares residenciales 511 0 - 511  
Solares industriales 19.332 7.172 € 12.160  
Solares terciarios 28.067 0 - 28.067  
Total dotacional público 47.910 7.172 € 40.738  
  
  
B.6 Selección de alternativas propuestas.  
De acuerdo con la documentación presentada, con el fin de lograr los objetivos pretendidos en apartados anteriores pueden contemplarse las siguientes alternativas:  
A) Consistiría en el mantenimiento de la regulación actual establecida por el Plan General, con los consiguientes problemas de inadecuación entre el planeamiento y la realidad de las infraestructura y los usos dotacionales implantados o los proyectos programados.   
B) Consiste en la propuesta contemplada en el presente documento.  
C) Otras alternativas podrían llevar a plantear de modo diferente el contenido de las modificaciones propuestas. En este caso aunque pudieran introducirse unas matizaciones diferentes respecto a la propuesta del documento, no se considera que pueda producir ningún tipo de cambio respecto a las condiciones de la evaluación ambiental, territorial y estratégica.  
Realizado en el Documento Inicial Estratégico el diagnóstico de la situación del medio ambiente y del territorio y de los efectos previsibles de la aplicación del plan en el ámbito afectado, teniendo en cuenta las alternativas enumeradas anteriormente, se contempla la elección de la alternativa denominada B, por cuanto permite resolver los problemas detectados durante el periodo de vigencia del plan general, adaptando la ordenación a unas condiciones razonables de programación, construcción y uso de los equipamientos públicos en el municipio.  
  
C. Posibles efectos sobre el medio ambiente.  
Atendiendo a las 10 modificaciones planteadas en total, ubicadas por todo el término municipal, en el Documento Inicial Estratégico se realiza el diagnóstico atendiendo a la accesibilidad a los recursos hídricos, la capacidad de uso del suelo, los riesgos sobre el territorio (erosión, vulnerabilidad de acuíferos), riesgo de inundación, así como la afección a las diversas figuras de protección consideradas dentro del término municipal.  
Como quiera que el ámbito de la mayoría de las modificaciones se encuentra en suelos urbanos o urbanizables ya consolidados y objeto de evaluación en su día, se ha atendido al riesgo de inundación a considerar en la M4 y M5 (Polígono Industrial «El Pla» y Ciudad del Transporte) tal y como expone el DIE de acuerdo con la afección por peligrosidad de inundación, así como la posible afección a suelo forestal estratégico de las modificaciones M7 y M8, sobre Suelo No Urbanizable (calificado como Protegido el M7 y Dotacional el M8). Dichas modificaciones se encuentran también dentro del Paraje Natural Municipal «Serra de l'Ombria-Pou Clar».  
  
D. Consultas realizadas.  
Por parte de la dirección general competente, como órgano ambiental, se ha sometido a consultas el documento inicial estratégico, conforme a lo dispuesto en el art. 51 de la LOTUP, a fin de definir el contenido del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico (EATE), a las siguientes administraciones para que, si lo estiman oportuno, formulen sugerencias al mismo:  
Consulta Informe Administración consultada  
01/06/17 19/01/18 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
Servicio de Urbanismo. Dirección Territorial de Valencia.  
01/06/17 19/01/18 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
SDG. Ordenación del Territ. Urbanismo y Paisaje. Infr. Verde y Paisaje  
01/06/17 11/07/17 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
SDG. Ordenación del Territ. Urbanismo y Paisaje. PATRICOVA  
01/06/17 27/06/17 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
SDG. Ordenación del Territ. Urbanismo y Paisaje. Ord. Territ. - ETCV  
01/06/17 05/10/17 Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. SDG Medio Natural. S. Ord. y Gestión Forestal  
01/06/17 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
SDG. Movilidad. Servicio de Planificación.  
01/06/17 12/09/17 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
SDG. Movilidad. Servicio de Movilidad.  
01/06/17 Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte.  
Dirección Territorial de Valencia. U.I. Patrimonio Histórico-Artístico.  
01/06/17 20/07/17 Diputación de Valencia.  
Área de Carreteras.  
01/06/17 Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Comisaría de Aguas.  
01/06/17 16/09/17 Conselleria de Sanidad y Salud Pública.  
Dirección General de Salud Pública.  
  
  
Nota: los informes recibidos se publicarán en la web http://www.agroambient.gva.es/eae junto con el documento ambiental correspondiente.  
  
E. Valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente.  
Analizado el documento inicial estratégico y los informes recibidos, se efectúa la valoración de los posibles efectos de la presente modificación puntual núm. 14 «Red Primaria de Dotaciones» del Plan General de Ontinyent, siguiendo los criterios del anexo VIII de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana.  
Así, teniendo en consideración las características de la modificación, por la misma se pretende desarrollar las modificaciones puntuales del Plan General de Ontinyent que afectan a diversas dotaciones de la Red Primaria situadas en zonas diferentes del territorio municipal: el acceso Ontinyent Nord, las zonas de equipamientos de Sant Josep, y a Avenida de Torrefiel, la vía pecuaria del Azagador de la Font Freda, el sector El Pla 2 del suelo urbanizable industrial, el área dotacional de la Ciutat del Transport, las zonas de parque público de Fuset y Gamellons y el equipamientp público del Albergue Perú.  
Dicho lo cual, de los informes recibidos se observan las siguientes consideraciones tanto de tipo legal como ambiental que pasamos a describir:  
  
- Urbanismo  
Del informe del Servicio Territorial de Urbanismo de fecha 19 de enero de 2018 se determina que a priori de la propuesta no se derivan efectos significativos en el medio ambiente, aunque no obstante se deberá tener en cuenta para fases posteriores lo siguiente:  
· Deberá diferenciarse en el documento las modificaciones que afectan a la ordenación estructural de la ordenación pormenorizada, de conformidad con los artículos 21 y 36 de la LOTUP.  
- A priori de la documentación aportada las modificaciones 3 y 10 afectarían a la ordenación pormenorizada, siendo competente el ayuntamiento para su aprobación municipal. No obstante, en relación con la modificación 10 se recuerda que los usos previstos como compatibles en el dotacional deberán definirse atendiendo a los criterios y clasificación dispuesta en el anexo IV apartado 2 punto 1.c)  
· Deberá justificarse el cumplimiento del parque público, con una extensión mínima de 5 m² por habitante, con relación al total de población prevista en el planeamiento, de conformidad con el art. 24.1.c de la LOTUP y el estándar global de zonas verdes y parques públicos, no inferior a 10 m² por habitante, de conformidad con el art. 24.3 de la LOTUP.  
- Además, en relación con mas modificaciones 7 y 8 deberá adecuarse su denominación a la clasificación y uso que se contemplan para los equipamientos en el anexo IV apartado 2 punto 1.c de la LOTUP, puesto que, a priori, no reúne las condiciones de parque público previstas en la LOTUP al tratarse ambos zonas de suelo no urbanizable con valores forestales a preservar.  
· Deberá indicarse la titularidad del suelo y sistema de gestión previsto, en particular en los nuevos suelos dotacionales que se proponen como son los previstos en la modificación 2 y 9.  
· Deberá justificarse en relación con la modificación 1 el uso dotacional múltiple que se propone, puesto que la LOTUP prevé esa categoría para aquellos suelos cuyo uso específico se definirá con posterioridad a la gestión del plan, de conformidad con el anexo IV el apartado 2 punto 1.c de la LOTUP, puesto que de la información aportada se desprende que ese suelo no requiere una gestión a posteriori.  
· Deberá indicarse los criterios generales para la delimitación de las áreas de reparto y para el establecimiento del aprovechamiento tipo en aquellos sectores afectados, como son la la Modificación 4 (sector el Pla 2) y Modificación 5 ajustando sus fichas de planeamiento y gestión al anexo V de la LOTUP.  
· Deberá justificarse el cumplimiento del art. 63 de la LOTUP.  
· El diseño urbano atenderá a los principios de accesibilidad universal y de movilidad sostenible, favoreciendo el uso del transporte público de conformidad con el art. 7.2.i) de la LOTUP.  
· Deberá acompañarse de informe o memoria de sostenibilidad económica y memoria de viabilidad económica, de conformidad con el art. 22 apartados 4 y 5 del Real decreto legislativo 7/2015, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley del Suelo y rehabilitación Urbana.  
· Deberá tenerse en cuenta el Decreto 74/2016 por el que se aprueba el Reglamento que determina la referenciación cartográfica y los formatos de presentación de los instrumentos de planificación urbanística y territorial de la Comunitat Valenciana.  
  
- Planificación (Carreteras).  
El informe del Servicio de Planificación de fecha 29 de septiembre de 2017 informa de forma desfavorable por falta de información, por lo que para la nueva parcela de equipamiento asistencial (hospital) deberá aportarse:  
· Estudio de Tráfico que analice la afección a la CV-81.  
· Plan de Movilidad, que deberá ser informado por el Servicio de Movilidad Urbana.  
  
- Salud Pública  
Se recibe el 16 de agosto de 2016 el informe de Dirección General de Salud Pública en el que se informa, entre otras cuestiones, sobre lo siguiente:  
· Las propuestas amplian las dotaciones existentes respecto al Plan General, por lo que se considera que no afectarán de forma significativa, ya que se pretende facilitar usos de interés de actividades y servicios para los ciudadanos.  
· Algunas de las modificaciones propuestas ya se encuentran ejecutadas, por lo que no se observa afección a la salud humana ni presente ni futura.  
· En todo caso, se incluirán medidas de protección frente a posibles efectos negativos sobre la salud tanto en fase de construcción como de funcionamiento, respecto a contaminación atmosférica, acústica y lumínica.  
· Las zonas destinadas a equipamientos dotacionales de pública concurrencia deberán garantizar las correctas condiciones de viabilidad de los servicios proyectados, las conexiones a infraestructuras o servicios existentes, o cualesquiera que fueran requeridas para las actividades proyectadas. Asimismo deberán encontrarse alejadas de cualquier fuente de actividad que pueda suponer o generar algún factor de riesgo para la salud (almacenes de sustancias peligrosas, industrias e instalaciones y fuentes de energía).  
  
- Ordenación del Territorio - ETCV  
En el informe del Servicio de Ordenación del Territorio en materia de Estrategia Territorial del a Comunidad Valenciana de fecha 27 de junio de 2016, que afecta puntualmente a las modificaciones M2 y M9, así como de forma genérica a la totalidad de las mismas al disminuir la superficie de suelo sellado en 13.544 m²s, se informa favorablemente la propuesta de modificación, valorando lo siguiente:  
· Las modificaciones se ajustan a las propuestas de la ETCV para el Área Funcional de La Vall d'Albaida.  
· La construcción del futuro hospital de Ontinyent es una de las oportunidades que marca la ETCV para el área funcional y por tanto se considera prioritaria su construcción.  
· El incentivar la «extensión universitaria» que se plantea, propuesta a su vez por la ETCV, se encuentra en el marco de las propuestas estratégicas relativas a la actividad económica y la innovación dentro del Área Funcional de la Vall d'Albaida.  
  
- Ordenación del Territorio - PATRICOVA  
El informe de 11 de julio de 2017, del Servicio de Ordenación del Territorio respecto al cumplimiento del PATRICOVA y sus directrices normativas, señala en primera instancia que las modificaciones M1, M4 y M5 presentan afecciones por peligrosidad de inundación, de acuerdo con la cartografía de PATRICOVA, si bien dada la mayor escala a la que está desarrollada la cartografía del SNZI, de acuerdo con el art. 10.3 de la normativa de PATRICOVA se considerará esta última, que en el caso de la modificación M1 no presenta afección:  
  
En todo caso, el informe del servicio competente señala que de acuerdo con la normativa la determinación del riesgo de inundación resulta de la consideración conjunta de la peligrosidad de inundación y de la vulnerabilidad del uso del suelo frente a las inundaciones.  
Así, mientras la modificación M1 no se ve afectada por peligrosidad de inundación, las modificaciones M4 y M5 quedan condicionadas de acuerdo con el art. 20 de la normativa de PATRICOVA a la verificación de la incidencia de la peligrosidad de inundación y la adecuación de las edificaciones.  
· La modificación M4 supone un cambio en la clasificación del Barranco de Matamoros a su paso por el Polígono Industrial «El Pla 2», reservando en sus márgenes dos zonas dotacionales SLJ, que se extienden hasta la inundabilidad determinada por el PATRICOVA, por lo que se disminuye la vulnerabilidad por inundación al evitar tanto la urbanización del cauce, como la localización de usos vulnerables en zonas industriales.  
· La modificación M5 supone la regulación sobre el desarrollo de usos vulnerables frente a las inundaciones de la Ciutat del Transport, mediante la exigencia de autorización preceptiva del Organismo de Cuenca.  
Respecto a las actividades logísticas que se proponen como uso compatible con los existentes, no debe suponer un incremento de riesgo siempre que se adopten las medidas de adecuación previstas en todo el sector.  
Por otra parte, al organismo que instruye el expediente le corresponde efectuar la solicitud del informe de la Administración hidráulica regulado por el art. 14bis, apartado 5, del Reglamento del Dominio Público Hidráulico, relativo a las limitaciones a los usos del suelo en la zona inundable.  
En conclusión la modificación puntual se encuentra parcialmente afectada por riesgo de inundación y es compatible con las determinaciones normativas de PATRICOVA.  
  
- Ordenación y Gestión Forestal  
Se recibe el informe de 5 de octubre de 2017, del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal en el que se informa tanto en materia forestal como en lo referente a vias pecuarias, de acuerdo con lo siguiente:  
· Sección Forestal:  
De todas las modificaciones planteadas, se considera únicamente que tiene afección en materias de su competencia:  
M7 - Zona recreativa de Gamellons:  
- Dado que tan solo se trata de crear un área de parque público y puesto que ya la clasificación de suelo sigue siendo Suelo No Urbanizable de Protección Forestal, así como su caracterización como terreno forestal estratégico PATFOR, para cualquier actuación en esta zona se precisará la autorización por parte del organismo competente autonómico, dado que se encuentra dentro del monte de utilidad pública Núm. 12 «La Umbria».  
M8 - Parque Público de Fuset:  
- En dicha modificación se precisa el régimen de usos de la reserva de parque público de Fuset, recogiendo la normativa del PATFOR, exceptuando tres parcelas en las que existe actualmente usos deportivos, para las que se establece un régimen transitorio de reforma hasta el momento de su sustitución.  
- Se trata pues de modificar el régimen de usos de la reserva, se permiten usos e instalaciones definidos en los art. 24, 28 y 29 del PATFOR, los usos e instalaciones permitidos, que en ningún caso harán perder al suelo su carácter forestal.  
  
Vías pecuarias  
El informe del organismo competente señala que una de las modificaciones (M6) actualiza la cartografía de vías pecuarias que recoge el Plan General al nuevo trazado de un tramo del Cordel Azagador de la Font Freda, que se aprobó por la Orden de la Conselleria de Medio Ambiente de 24 de febrero de 1999.  
El nuevo trazado se recoge correctamente con su anchura legal en los planos de la propuesta de modificación.  
  
- Movilidad  
El informe de 12 de septiembre de 2017 por parte del Servicio de Movilidad Urbana, concluye que si bien el municipio de Ontinyent cuenta con un Plan de Movilidad aprobado inicialmente con fecha 25 de mayo de 2017 en el que se recogen los accesos para vehículos y modos no motorizados relativos al futuro Hospital Comarcal, respecto al cumplimiento de la Ley 6/2011, se informa de forma favorable en base a lo siguiente:  
· A efectos del artículo 10 de dicha ley, la única modificación relevante propuesta en relación al efecto en la demanda de desplazamientos es la M2.  
· El Plan de Movilidad aprobado recoge las actuaciones necesarias para asegurar la correcta accesibilidad a la nueva ubicación del hospital en todos los modos de transporte.  
· Estas determinaciones deberán ser tenidas en cuenta en el proyecto y diseño de la parcela que ocupará el propio hospital, en línea de optimizar el acceso del transporte público y de los modos no motorizados.  
  
  
- Infraestructura Verde y Paisaje.  
De acuerdo con el informe de fecha 19 de enero de 2018 del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de la Subdirección General de Ordenación, Planificación y Actuaciones Territoriales Estratégicas, analizada la documentación se informa, entre otras a tener en cuenta, sobre las siguientes cuestiones:  
· De acuerdo con lo establece la LOTUP, la tramitación de una modificación de planeamiento municipal sometida a evaluación ambiental estratégica simplificada que modifica la ordenación estructural pero de la que se derivan actuaciones concretas con incidencia en el paisaje, de las que poder valorar su integración paisajística y visual, requeriría la redacción de un estudio de integración paisajística conforme a fin de los mismos definido en el artículo 6.4 de la LOTUP.  
· En el apartado «4.3 Medidas compensatorias de los efectos sobre el medio ambiente y el territorio y su incidencia sobre el cambio climático» del documento de inicio se indica que:  
· «El estudio de integración paisajística que será incluido en la documentación correspondiente a la tramitación urbanística de las modificaciones del Plan General podrá establecer medidas complementarias para evitar, reducir o corregir si es el caso los impactos paisajísticos y visuales identificados».  
· Respecto de la incidencia en el paisaje de las distintas modificaciones propuestas, se realizan las consideraciones siguientes:  
· A todos los efectos, las modificaciones del uso dotacional inicialmente previsto en el PG en determinados ámbitos, y en especial la introducción del uso dotacional múltiple, y la inclusión del uso asistencial para la construcción del nuevo hospital en un sector de carácter terciario, tendrán incidencia en el paisaje del ámbito, siendo que los requerimientos morfológicos y tipológicos de los nuevos usos afectarán el carácter y las condiciones de percepción del paisaje.  
- En este sentido, el estudio de integración paisajística tendrá que establecer las medidas y condiciones paisajísticas necesarias para la integración en el paisaje urbano de las distintas dotaciones a ejecutar o regularizar, de acuerdo con la modificación de planeamiento que se tramita.  
· Las modificaciones asociadas en el entorno del cauce del barranco de Matamoros tendrán una incidencia positiva en el paisaje industrial afectado, siendo que además permitirán la integración en la ordenación del ámbito de un elemento de la infraestructura verde.  
· En el mismo sentido, hay que indicar el carácter positivo de la incidencia de las propuestas relativas a la zona recreativa de Gamellons y en el parque público de Fuset, siempre que su régimen normativo mantenga las condiciones paisajísticas de la entorno a elevado valor en que se ubican.  
· Respecto de la introducción de nuevos usos compatibles en el ámbito de la Ciutat del Transporte y en el Albergue Perú, y siendo que estos usos tendrán una incidencia en el paisaje parecido a los de la regulación vigente en el primer caso, o se encuentran efectivamente implantados, en el segundo, hay que considerar que su incidencia en el paisaje no será significativa, siempre que se mantengan las condiciones y parámetros configuradores de esos ámbitos de paisaje.  
  
F. Determinación de la existencia de efectos significativos.  
Según establece el artículo 46 de la LOTUP el órgano ambiental debe determinar si un plan o su modificación debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial si se determina la existencia de efectos significativos en el medio ambiente, teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII, en su caso, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas, y con las consideraciones a las que se refiere el art. 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentación presentada, conforme a los criterios del anexo VIII de la Ley 5/2014, de 25 de julio,de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje (LOTUP) considera:  
Que de la Modificación Puntual Núm. 14 «Red Primaria de Dotaciones» del Plan General de Ontinyent supone un número de modificaciones menores sobre una superficie reducida de suelo consolidado urbano y urbanizable, así como en suelo no urbanizable, incrementando en todo caso los suelos dotacionales a fin de obtener equipamientos de diverso tipo, así como reduciendo la superficie de suelo sellado en el municipio, lo que no supone una incidencia significativa en el modelo territorial; tampoco representa vulnerabilidad alguna frente a características naturales ni infraestructuras existentes ni a cuestiones de movilidad, y en definitiva, el plan tal y como se presenta es pertinente en cuanto a la integración de consideraciones medioambientales, con objeto de promover el desarrollo sostenible en su ámbito.  
Que de la Modificación Puntual Núm. 14 «Red Primaria de Dotaciones» del Plan General de Ontinyent no se derivan problemas ambientales significativos, según se extrae de los datos y cartografía disponibles, y específicamente desde los aspectos objeto de estudio, tal y como se ha informado.  
Así pues, analizada la documentación presentada y su objeto, los informes sectoriales emitidos, revisada la cartografía existente en el Sistema de Información Territorial de esta Conselleria, se puede determinar, respecto de la Modificación Puntual Núm. 14 «Red Primaria de Dotaciones» del Plan General de Ontinyent que el procedimiento de evaluación simplificada es suficiente para determinar que la modificación no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente.  
  
G. Propuesta de acuerdo  
Atendiendo a lo establecido en el artículo 51.2 b) de la LOTUP, y puesto que la modificación puntual evaluada no tiene efectos significativos en el medio ambiente y el territorial y se somete al procedimiento simplificado de evaluación:  
De acuerdo con lo expuesto se resuelve: Emitir Informe Ambiental y Territorial Estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la Modificación Puntual Núm. 14 «Red Primaria de Dotaciones» del Plan General de Ontinyent de acuerdo con los criterios del Anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de dicha modificación conforme a su normativa sectorial, siempre y cuando se ajuste a lo descrito en la documentación presentada así como a lo establecido en la legislación vigente, en los informes emitidos al respecto y más concretamente de acuerdo a las siguientes determinaciones:  
· Se deberán tener en cuenta para la aprobación definitiva las consideraciones recogidas en el informe del Servicio Territorial de Urbanismo de fecha 19.01.2018, además de que: de acuerdo con los art. 21 y 36 de la LOTUP, para las modificaciones 3 y 10 el competente para su aprobación es el Ayuntamiento, ya que afectan a ordenación pormenorizada.  
· Previo a la aprobación definitiva se redactará un Estudio de Integración Paisajística, que deberá ser informado por el servicio competente en materia de Infraestructura Verde y Paisaje, con el fin de establecer medidas complementarias para evitar, reducir o corregir si es el caso los impactos paisajísticos y visuales identificados.  
  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación de la modificación puntual núm. 14 «Red Primaria de Dotaciones» del Plan General de Ontinyent en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: Emitir Informe Ambiental y Territorial Estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual núm. 14, «Red Primaria de Dotaciones» del Plan General de Ontinyent, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 31 de enero de 2018.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 14 de febrero de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML