Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6260, del 05-05-2010 (2010/4921)

RESOLUCIÓ de 14 d'abril de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Massalfassar, Los Montesinos, San Miguel de Salinas, Torevieja, Tuéjar, Dénia, El Verger, Els Poblets, Ondara, Pedreguer, Gata de Gorgos i Xàbia.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6260

Data del DOGV
:   05-05-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/4921

CVE


Data del document
:   14-04-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Verger, el](javascript:void(0))
    * [Pedreguer](javascript:void(0))
    * [Gata de Gorgos](javascript:void(0))
    * [Ondara](javascript:void(0))
    * [Dénia](javascript:void(0))
    * [Xàbia](javascript:void(0))
    * [Massalfassar](javascript:void(0))
    * [Montesinos, los](javascript:void(0))
    * [Torrevieja](javascript:void(0))
    * [Tuéjar](javascript:void(0))
    * [Poblets, els](javascript:void(0))
    * [San Miguel de Salinas](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 14 d'abril de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Massalfassar, Los Montesinos, San Miguel de Salinas, Torevieja, Tuéjar, Dénia, El Verger, Els Poblets, Ondara, Pedreguer, Gata de Gorgos i Xàbia. [2010/4921]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 131/05-AIA Massalfassar, 174/06-AIA Los Montesinos, San Miguel de Salinas, Torrevieja, 209/05-AIA Tuéjar, i 213/06-(1)-AIA Dénia, El Verger, Els Poblets, Ondara, Pedreguer, Gata de Gorgos, Xàbia.  
València, 14 d'abril de 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 131/05-AIA  
Títol: Pla general d'ordenació urbana de Massalfassar  
Promotor: Ajuntament de Massalfassar  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Massalfassar i CTU  
Localització: terme municipal de Massalfassar (València)  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'objecte del Pla general d'ordenació urbana de Massalfassar consisteix a definir un model d'ordenació territorial per a tot el terme municipal i adaptar el planejament al nou marc legal de l'urbanisme.  
Els objectius que es preveuen aconseguir amb la revisió del planejament són:  
- Garantir l'assentament futur de població sobre noves zones de creixement urbà.  
- Potenciar la distribució equilibrada d'equipaments i dotacions públics, i suplir els dèficits que hi ha.  
- Restringir el desenvolupament industrial a zones adequadament separades dels espais residencials.  
- Dotació d'espais lliures, zones verdes i equipaments.  
- Separació d'aigües de reg i fecals, completar la xarxa de sanejament i garantir la depuració de les aigües residuals (en el cas de les provinents d'indústries, amb caràcter previ a la xarxa local de clavegueram)  
- Garantir la qualitat de les aigües de consum humà.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'instrument de planejament actualment vigent al municipi de Massalfassar són les normes subsidiàries de planejament municipal, aprovades definitivament pel director general d'Urbanisme i Ordenació Territorial, el 14 de maig de 1991. Aquestes normes subsidiàries i les modificacions posteriors classificaven les superfícies següents:   
Sòl urbà   
Sòl urbà residencial 200.871 m²  
Sòl urbà industrial 443.650 m²  
Sòl urbà de serveis de carretera 74.700 m²  
Sòl urbanitzable  
Sòl urbanitzable residencial 64.660 m²  
Sòl urbanitzable industrial 93.390 m²  
Sòl no urbanitzable  
Sòl no urbanitzable comú 1.877.629 m²  
Sòl no urbanitzable de protecció litoral 57.800 m²  
Parc públic municipal 14.300 m²  
Aquest Pla general d'ordenació urbana preveu les classificacions següents:  
Sòl urbà  
Sòl urbà residencial, que el conforma el nucli urbà tradicional.  
Sòl urbà industrial, polígon industrial del Mediterrani i zona industrial Plexi a la vora de l'estació de ferrocarril.   
Sòl urbà terciari, engloba les instal·lacions de la ITV i les antigues instal·lacions de serveis a la carretera, on actualment està el centre comercial El Manar.   
Sòl urbanitzable  
Sòl urbanitzable residencial, s'han delimitat 3 sectors, cap d'aquests amb ordenació detallada.   
Sòl urbanitzable industrial, inclou un sol sector localitzat a la vora de l'estació de ferrocarril i les instal·lacions de Plexi, SA.  
Sòl no urbanitzable  
Sòl no urbanitzable comú, engloba els terrenys dedicats a l'agricultura, amb l'excepció d'aquells que estan subjectes a un règim d'especial protecció.  
Sòl no urbanitzable d'especial protecció, dins d'aquest tipus es diferencien les qualificacions següents:   
- SNU d'especial protecció ecològica i litoral.  
- SNU d'especial protecció de camins ramaders (PEpec).  
- SNU d'especial protecció per risc d'inundabilitat (PEinu).   
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental indica que les alternatives possibles queden condicionades per les particulars condicions del municipi en relació amb les infraestructures que hi ha que estructuren i compartimenten l'exigu territori de què disposa el municipi. No es plantegen alternatives de localització dels diversos sòls urbanitzables classificats ja que aquest pla general circumscriu el creixement a zones perimetrals del sòl anteriorment classificat.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 16 de juny de 2004 l'Ajuntament de Massalfassar va remetre una còpia del Pla general d'ordenació urbana de Massalfassar, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient administratiu, i no es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental davant de la falta del certificat municipal acreditatiu del resultat del període d'informació pública.   
En data 14 de juliol de 2005, l'Ajuntament de Massalfassar va remetre el certificat de la informació pública, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació ambiental.  
En data 1 de febrer de 2006, la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre l'estudi d'impacte ambiental, expedient administratiu, informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, projecte i modificacions puntuals al projecte relatiu al Pla general d'ordenació urbana.   
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Las Provincias, de data 12 de maig de 2003 i en el DOGV núm. 4497, de data 12 de maig de 2003.  
Durant el període d'informació pública es van presentar quatre al·legacions, segons consta en els certificats emesos per la secretària de l'Ajuntament de Massalfassar, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.  
3. Resum de les al·legacions  
De les al·legacions més amunt indicades, cap d'aquestes presenta contingut de caràcter ambiental.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 7 de desembre de 2006 es requereix la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i es remet, tanmateix, l'esmentat requeriment a l'Ajuntament de Massalfassar, perquè n'amplie el contingut i complete l'expedient amb la documentació següent:  
1. El règim general d'usos de sòl no urbanitzable d'especial protecció per risc d'inundabilitat s'ha d'adaptar al que estableixen les determinacions del PATRICOVA per al risc 3.   
2. Població actual i prevista amb el desenvolupament del pla general. Tenint en compte aquesta última dada s'ha de presentar l'estimació de les dades dels consums d'aigua i volum generat de residus sòlids urbans i d'aigües residuals.  
3. Justificació documentada i acreditada per l'organisme administratiu competent, Confederació Hidrogràfica del Xúquer o entitat autoritzada, de la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en l'ordenació i, en especial, de la disponibilitat d'aigua potable per al proveïment al municipi amb els sostres poblacionals previstos.   
4. Detall de la xarxa de reg de les zones verdes, indicant si es tracta de la xarxa d'aigua potable de proveïment o s'ha realitzat amb traçat i procedència de l'aigua distinta.  
5. Estudi de la possible afecció al patrimoni històric i cultural que ha de ser redactat i acompanyat de l'informe que exigeix la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, la qual estableix en l'article 11 taxativament: "Els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes, públics o privats, que puguen afectar béns immobles de valor cultural han d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. L'esmentat informe vincularà l'òrgan que haja de realitzar la declaració d'impacte ambiental".   
6. Cal incloure el cost de l'establiment de les mesures correctores de manera que s'especifiquen les mesures pressupostàries que han d'adoptar-se per a l'execució d'aquestes.  
7. S'ha de completar el programa de vigilància ambiental i indicar el calendari aproximat per a l'aplicació del programa i l'organisme responsable de l'execució; i el compromís de presentar puntualment, l'explotador davant de l'administració, una memòria o informe anual que done compte: del desenvolupament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que poguera produir-se durant el desenvolupament d'aquesta.   
En data 12 de gener de 2007 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental resposta per part de l'Ajuntament de Massalfassar, que inclou les sol·licituds d'informe a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics.  
En data 7 de febrer de 2007 la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge remet l'informe d'Omnium Ibérico, SA per a la unió d'aquest a l'estudi d'impacte ambiental.   
En data 25 de maig de 2007 l'Ajuntament de Massalfassar remet informe sobre qüestions plantejades en els informes sectorials del Servei d'Avaluació Ambiental i Secció Forestal, del Servei de Patrimoni Cultural Valencià i de l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics.  
En data 4 de juny de 2007 l'Ajuntament de Massalfassar remet un escrit en el qual comunica una errada material en els plànols referents a la delimitació del sòl urbà terciari de les instal·lacions de la ITV.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient administratiu s'inclouen els següents informes sol·licitats durant la tramitació del Pla general d'ordenació urbana:  
1. Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de València, de data 15 de gener de 2007, sobre el projecte del Pla general d'ordenació urbana de Massalfassar (València), el qual indica que:  
- Respecte a la possible afecció del projecte a la zona humida denominada Marjal de Rafalell i Vistabella, la qual va ser inclosa en el catàleg de zones humides aprovat mitjançant l'Acord del 10 de setembre de 2002, del Govern valencià, on s'estableix un perímetre d'afecció o conca, segons el que disposa l'article 15.4 de la Llei 11/1994, de 500 metres al voltant de límits dels distints espais, amb l'excepció d'aquelles zones en què la planificació ambiental vigent haja determinat un altre perímetre, l'esmentada Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana estableix el següent en l'apartat 3 de l'article 15, "En el supòsit d'activitats consolidades a l'entorn de les zones humides que puguen tenir influència en la qualitat de les seues aigües, aquestes instal·lacions n'adequaran els abocaments als criteris de qualitat establits per la Conselleria de Medi Ambient." .   
- Considera necessari que es condicione el desenvolupament de l'esmentat sòl a l'existència d'una adequada depuració d'aigües residuals i, en cas d'efectuar-se abocaments de qualsevol tipus, fins i tot d'aigua depurada a la zona humida, s'ha de preveure expressament la possibilitat d'afecció a l'esmentat aiguamoll i a les espècies característiques d'aquest, i en conseqüència, habilitar les pertinents mesures correctores per a evitar-ne el deteriorament tant permanent com temporal. Les esmentades mesures correctores ha de preveure el manteniment de nivells adequats de qualitat fisicoquímica i biològica del medi hídric. Pareix obvi que han de requerir-se per a l'efluent depurat que eventualment pot arribar a la marjal, com a mínim, les condicions de qualitat requerides per a les zones sensibles pel RD 2116/1998, el Reial decret Llei 11/1995, i el RD 509/1996, en relació amb la Directiva 91/271/CEE, de 21 de maig, sobre tractament de les aigües residuals urbanes.   
- Finalment, l'informe conclou amb l'informe favorable del projecte de referència.  
2. Informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la Direcció General de Qualitat Ambiental, de data 14 de desembre de 2006, en relació amb l'estudi acústic del PGOU. L'informe emés observa que:   
- En l'estudi acústic presentat s'indica la zonificació de l'àrea d'estudi, mesuraments en punts representatius de la corresponent zonificació, com també una sèrie de mesures correctores previstes. S'analitzen els nivells de soroll que hi ha a cada zona, i s'indiquen les principals fonts de soroll que hi ha en aquestes.  
- A partir dels resultats dels mesuraments realitzats, es realitza una anàlisi sobre la situació acústica que hi ha al municipi. No obstant això, l'esmentat estudi haguera sigut més representatiu si a partir dels resultats dels mesuraments s'haguera esbossat el mapa de soroll del municipi.  
- Pel que fa al procediment de mesura seguit, hauria d'haver-se triat com a LAeq la major les tres mesures realitzades en cada zona, i no la mitjana tal com apareix en l'estudi acústic.   
- Atés que es tracta d'un municipi de menys de 20.000 habitants, l'estudi acústic del planejament general del municipi, haurà de contenir:  
- Classificació i usos previs del sòl al municipi, segons el que estableix la Llei 7/2002.  
- Classificació del sòl dels municipis limítrofs en els límits amb el municipi.  
- Identificació de les activitats i infraestructures sorolloses al municipi.  
- Compatibilitat de les zones reclassificades com a urbanitzables amb els nivells de soroll que hi ha i els focus de soroll de l'entorn.  
3. Informe sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. Emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural i Museus de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.   
Fins a la data no es disposa de l'esmentat informe.   
Afeccions legals  
Espais naturals protegits  
El terme municipal de Massalfassar afronta pel nord amb la zona humida denominada Marjal de Rafalell i Vistabella, que pertany al terme municipal de València, i es troba part del terme de Massalfassar dins del perímetre d'afecció de 500 metres establit segons el que disposa l'article 15.4 de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Camins ramaders  
Al terme municipal de Massalfassar discorren tres camins ramaders, la classificació dels qual va ser aprovada en data 20 de maig de 1974. Aquests camins ramaders són:  
Assegador de la Marina de 778,18 metres longitud i una amplària de 15,00 metres.  
Assegador de Llíria amb una longitud de 3.336,29 metres i una amplària de 20,89 metres  
Assegador del Camí Vell de València o Camí de la Travessia amb una longitud de 975,58 metres i una amplària de 8,00 metres.  
PATRICOVA  
La franja de sòl situada al nord de la carretera CV-32 està afectada quasi en la totalitat per risc d'inundació, amb un nivell de risc 3, i s'estimen inundacions amb una freqüència de manifestació inferior a 25 anys i un calat inferior a 80 cm.   
Dins d'aquests terrenys hi ha en l'actualitat les instal·lacions de la ITV, una explotació ramadera de boví, el centre comercial El Manar, un complex hoteler i una gasolinera.   
Patrimoni cultural  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que al municipi de Massalfassar no hi ha cap jaciment arqueològic inventariat.  
Consta en l'expedient l'informe de la Direcció Territorial de Cultura, Educació i Esport de data 26 de febrer de 2007, sobre el catàleg de béns i elements patrimonials protegits, on indica que el catàleg ha de ser completat amb la documentació següent:  
- Delimitació del nucli històric tradicional i la normativa d'aquest.  
- Indicar quins elements inclosos en el Catàleg es consideren béns de rellevància local.  
- Els jaciments arqueològics s'inclouran en el catàleg amb el nivell de protecció adequat.  
- Els elements amb valor etnològic s'han d'incloure en el catàleg.  
- S'ha d'actualitzar la fitxa de catàleg i ampliar el nombre d'edificis amb protecció ambiental.  
- Adequar els nivells de protecció del catàleg segons els establits en el Reglament d'ordenació i gestió territorial i urbanística (articles 184 a 189).  
En relació amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, no s'adjunta l'informe vinculant sobre la possible afecció del projecte al patrimoni cultural valencià.  
Infraestructures de transport   
El municipi de Massalfassar es troba estructurat per tres eixos lineals de comunicació:  
Xarxa de Carreteres de l'Estat: Autovia V-21 (antiga CN-221)  
Carreteres autonòmiques: CV-32 (carretera de la Gombalda)  
Xarxa de Ferrocarrils de l'Estat: Línia ferroviària València - Tarragona  
Ha d'atenir-se a la normativa pel que fa a limitació d'usos a les franges de domini públic, servitud i afecció, en concret a la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generalitat Valenciana, de carreteres de la Comunitat Valenciana; a la Llei 25/1988, de 29 de juliol, de carreteres de l'Estat, i a la Llei 16/1987, de 30 de juliol, d'ordenació dels transports terrestres, com també a la resta de legislació que hi siga d'aplicació.  
Actualment està en fase de projecte la línia d'alta velocitat Madrid - Castella-la Manxa - Comunitat Valenciana - Regió de Múrcia. Tram: València - Castelló, línia per a la qual està prevista en el PGOU una reserva de sòl per a la solució inicialment prevista.   
Costes  
El Pla general afecta en la zona més oriental del terme la zona de servitud de protecció maritimoterrestre, i s'aplica la Llei 22/88, de costes i el reglament d'aquesta.  
Consideracions ambientals  
El municipi de Massalfassar està situat a la comarca de l'Horta Nord de la província de València. El terme municipal de Massalfassar limita pel nord, amb Massamagrell i la Marjal de Rafalell i Vistabella, pertanyent al terme municipal de València; al sud amb Albuixec i parcialment amb Museros; a l'est, amb el mar Mediterrani, i a l'oest, amb Museros. La superfície del terme és de 2,92 km² segons la cartografia disponible.   
El terme municipal presenta una capacitat d'ús del sòl molt elevada i una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers alta.  
Referent a la hidrologia superficial de la zona d'estudi, aquesta s'ha considerat en l'estudi d'impacte ambiental d'escassa o nul·la rellevància, pel fet de no haver-hi cursos d'aigua de corrent continu ni discontinu al terme municipal. No es mencionen en l'estudi d'impacte ambiental l'existència de séquies de drenatge i reg.  
La vegetació potencial de la zona ha sigut reemplaçada al llarg dels anys per la intensa explotació agrícola, i romanen actualment xicotetes àrees disperses a la zona. La vegetació actual a la zona, principalment, està associada als cultius de cítrics, en especial els tarongers. No hi ha espècies protegides, amenaçades o endèmiques.  
En l'estudi d'impacte ambiental es realitza una descripció de la fauna que es pot trobar a la zona lligada a la vegetació present, i destaca l'avifauna que pot tenir la zona com a àrea de campeig.  
La població de Massalfassar, segons les dades de la Direcció General d'Administració Local, és de 1.688 habitants l'any 2006, i la població horitzó prevista en el Pla general de és de 3.920 habitants.   
Es disposa d'informe tècnic positiu, de data 16 de març de 2007, de l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics (EMSHI) sobre abastiment d'aigua potable i disponibilitat d'aigua per a proveir els increments que generen les actuacions proposades en el PGOU. L'informe no aporta dades de consum d'aigua actual i futur, ni la procedència d'aquesta, si bé en l'estudi d'impacte ambiental se cita que la procedència de l'aigua per al proveïment es realitza captant aigües de superfície procedents del riu Túria. L'esmentat informe inclou una sèrie de condicionants que s'han de complir, d'entre els quals es destaca la implantació d'una xarxa d'aigua diferent de la potable per a usos que no siguen estrictament de consum humà a fi d'economitzar els recursos hídrics disponibles, i la consideració de la construcció d'un dipòsit elevat per a garantir el proveïment en situacions de cabals punta, avaria, tall o reparació.   
Segons l'estudi d'impacte ambiental l'aigua per a reg actualment procedeix de la séquia de Moncada, regulada pel Tribunal de les Aigües, i dels pous situats al límit oest amb Museros administrats per la Societat de Regants.   
Respecte a la depuració de les aigües residuals, consta en l'expedient l'informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) de data 25 d'abril de 2005, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de l'Horta Nord - la Pobla de Farnals per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenvolupament del PGOU de Massalfasssar. L'esmentat informe conclou amb la viabilitat del tractament en l'EDAR l'Horta Nord - la Pobla de Farnals, sempre que es complisquen una sèrie de condicionants, dels quals es destaca que per a poder garantir una connexió efectiva, han d'executar-se les actuacions d'ampliació de la planta necessàries a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat, i per a l'abocament generat pels desenvolupaments urbanístics previstos en el PGOU de referència s'han de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament.  
Actualment la xarxa de sanejament al municipi és de tipus unitària, i hi ha previsió d'implantar un sistema separatiu de sanejament per als nous sectors que s'han d'executar i canviar gradualment aquest sistema per al sòl urbà consolidat. En l'estudi d'impacte ambiental no s'aporten més dades per al sistema de sanejament previst.  
D'acord amb l'Ordre de 18 de gener de 2002, del conseller de Medi Ambient, per la qual s'aprova el pla zonal de residus de les zones III i VIII, correspon a l'Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus (EMTRE) la prestació dels serveis de valoració i eliminació de residus. L'esmantada entitat certifica (20.12.2006) que disposa de capacitat de tractament suficient a les instal·lacions metropolitanes previstes pel pla zonal de residus de les zones III i VIII, àrea de gestió 1, per a assumir la gestió dels residus sòlids urbans i inerts previstos en el pla general de referència.   
Per al servei de recollida i transport a un abocador dels residus sòlids urbans (RSU) del municipi, la Mancomunitat l'Horta Nord certifica (20/12/2006) a través de l'empresa adjudicatària del servei de recollida de RSU i transport a abocador, SA Agricultores de la Vega, que disposa de capacitat suficient en mitjans humans i materials per a assumir l'increment de producció de RSU derivat del nou planejament proposat.  
El risc d'inundació per als terrenys situats a la franja situada al nord de la carretera CV-32, s'ha analitzat en l'estudi d'impacte ambiental de manera molt succinta, i es menciona la inexistència d'assentaments residencials i considera que a causa de l'elevació de la cota dels terrenys sobre els quals es van executar les instal·lacions de la ITV i el centre comercial El Manar, aquests sòls quedarien exempts de risc en un estudi a una escala menor.   
En l'àrea d'estudi el paisatge està constituït essencialment per quatre unitats paisatgístiques clarament diferenciades com són la zona del nucli urbà, la zona consolidada industrial, la zona agrícola i la zona litoral, i es destaca en la primera la gran visibilitat des de la carretera CV-32.  
En referència a les mesures correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, aquestes es dirigeixen principalment a mitigar l'efecte generat per les obres urbanització.   
Pel que fa al document de síntesi inclòs en l'estudi d'impacte ambiental, aquest no s'ajusta al contingut específic per a aquest tipus de document.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.   
4. A l'efecte del compliment de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació de l'efecte de determinats plans i programes en el medi ambient, el pla es considera inclòs en el supòsit establit en la disposició transitòria primera, apartat 2, de l'esmentada Llei. En la tramitació del procediment d'avaluació ambiental s'han seguit les actuacions previstes en l'article 7 de la Llei 9/2006.  
5. Ha d'advertir-se igualment que el contingut documental de l'estudi d'impacte ambiental sotmés a informació pública no sols comprén tots els punts requerits per l'article 8 de la Llei 9/2006, als denominats informes de sostenibilitat, sinó que fins i tot es deté a valorar-los amb major amplitud i profunditat que l'exigida en l'esmentat precepte, per la qual cosa ha de concloure's que durant el període transitori d'adaptació de procediments a les exigències de la nova llei, l'estudi d'impacte ambiental de referència compleix idèntica comesa al dels informes de sostenibilitat ambiental, i han de tramitar-se la resta d'actuacions d'acord amb les previsions de la Llei 9/2006, de 28 d'abril.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte del Pla general d'ordenació urbana de Massalfassar, promogut per l'Ajuntament de Massalfassar, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus. En el supòsit que l'esmentat informe siga desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Per a la nova xarxa de sanejament separativa, cal identificar els punts d'abocament de la xarxa de pluvials i obtenir l'autorització d'abocament de l'organisme competent. Prèviament al punt d'abocament s'ha d'instal·lar un sistema de pretractament, que dependrà de les aigües que s'han de tractar.   
3. L'abocament de les aigües residuals a la xarxa de sanejament s'ha de realitzar d'acord amb el que disposa el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana.  
4. Els camins ramaders han de ser identificats pel nom i amplària legal en les normes urbanístiques, com també considerats com a sòl no urbanitzable protegit per la legislació sectorial.  
5. S'ha d'adequar la classificació i qualificació dels sòls urbanitzables situats al sud del nucli urbà, limítrofs amb els termes municipals d'Albuixec i Museros, al planejament d'aquests municipis, i deixar amb aquesta finalitat una banda d'esmorteïment entre el sòl residencial i el sòl agrícola corresponent.  
6. El sòl destinat a les instal·lacions de la ITV s'ha d'ajustar a l'estrictament ocupat per les esmentades instal·lacions. En aquest sòl i d'acord amb les normes urbanístiques, és obligatòria la redacció d'un estudi d'inundabilidad per a la concreció del risc d'inundabilitat, a més cal disposar de les mesures necessàries per a evitar l'afecció per abocament d'aigües residuals o pluvials a la Marjal de Rafalell i Vistabella.  
7. Ha d'incloure's en les normes urbanístiques les determinacions i limitacions establides en la Llei 22/88, de 28 de juliol, de costes, com també el Reial decret 1471/89, d'1 de desembre, pel qual s'aprova el Reglament general per a desplegament i execució de la Llei 22/88, principalment pel que fa als usos permesos en la zona de protecció del domini públic maritimoterrestre.  
8. S'ha d'establir un ordre per al desenvolupament dels diversos sectors de sòl urbanitzable, a fi de garantir un esgotament d'aquest tipus de sòl, abans de considerar l'opció de reclassificació d'un sòl no urbanitzable.  
9. Tota la normativa específica d'ordenació de zones industrials, totes les mesures preventives i correctores proposades i els condicionants exposats han de ser recollits en la normativa urbanística del pla general, tant en allò que fa referència al mateix plantejament en si, com en tot allò corresponent a les respectives fases d'execució i explotació.   
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 25 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 74/2006-AIA.  
Promotor: Gas Natural sdg, SA  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia d'Alacant (Conselleria d'Infraestructures i Transport)  
Objecte del projecte: gasoducte AS-15 antena a Torrevieja  
Localització: als termes municipals de Los Montesinos, San Miguel de Salinas i Torrevieja (Alacant)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció d'un gasoducte (antena AS-15 a Torrevieja), que constituirà un ramal del gasoducte APA a Redovan-Los Montesinos-Torrevieja i que partirà d'aquest últim gasoducte al terme municipal de Los Montesinos.  
El projecte d'aquest gasoducte pretén el subministrament de gas natural als termes municipals de Guardamar del Segura, Orihuela, Torrevieja i Pilar de la Horadada.   
Característiques del projecte tenint en compte tota la documentació presentada pel promotor:  
- Longitud de 8.822 m.  
- Posicions de vàlvules a Los Montesinos PK 3,894  
- Canonada d'acer al carboni amb pressió de 16 bar i diàmetre de 8".  
- Pista de treball de 10 m d'amplària normal.  
- Rasa de 0,60 m i a una profunditat mínima d'1 m.  
- Obres:  
- Replantejament i abalisament del traçat.  
- Obertura de pista de treball: desbrossament i aclarida de terreny amb màquines talladores i retroexcavadores. Retirada de terra vegetal per a la posterior reposició. La pista serveix per a acumular materials extrets de la rasa i per a la circulació de maquinària i obres.  
- Obertura de rasa mitjançant retroexcavadora. El material extret s'empra en part per al posterior rebliment de la rasa. El volum extret serà de 6.500 m³.   
- Càrrega, transport, descàrrega, emmagatzemament i distribució de materials d'obra. Platges d'abassegament de materials situades a la vora o molt pròximes a la pista de treball. La pista de treball s'obri i s'anivella, i les canonades es transporten per la mateixa pista.  
- Corbament, soldadura, protecció de la canonada i posada a la rasa. Les canonades es descendeixen a la rasa amb tractors ploma. Una vegada col·locada la canonada s'omplirà amb materials d'excavació i si fóra necessari de préstecs.  
- Encreuaments hídrics mitjançant beines passaaigües. Es restitueixen les vores i es munten les esculleres. No obstant això, a conseqüència de la sol·licitud d'ampliació de documentació, l'encreuament del barranc o rambla de la Fayona s'efectuarà mitjançant perforació dirigida de manera que no afectarà el barranc esmentat tal com succeïa en la proposta inicial d'encreuament a cel obert.  
- Estació de regulació i mesura amb entrada a 16 bar i eixida a 4 bar, que contindrà estació de protecció catòdica.   
- Sistema de comunicació i control: en paral·lel a la conducció de gas i en la mateixa rasa d'aquest s'instal·larà, en tubs de polietilé, cable de telecomunicacions de fibres òptiques  
- Connexions elèctriques en baixa tensió.  
- Restitució del terreny amb la col·locació de la terra vegetal. Es restitueixen murs, bardisses, tanques i qualsevol altre obstacle retirat. Descompactació de sòls.  
- Senyalització amb fites en vèrtexs.  
- Servituds permanents:  
Servitud de pas: zona de 3 m d'ample, 1,5 m a cada costat de l'eix de la canonada, que comporta l'ocupació del subsòl per les canalitzacions, dret de pas del personal i ocupació temporal del terreny per a atendre a vigilància, conservació i reparació de les instal·lacions, prohibició de cavar o llaurar a profunditat major a 50 cm, prohibició de plantar arbres i arbustos de talla alta i prohibició de realitzar obres o edificacions sense permís de l'administració.  
- Durada de les obres: 4 mesos.  
- Serveis d'explotació i manteniment.  
Tramitació administrativa  
El Servei Territorial d'Energia d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre una còpia del projecte, estudi d'impacte ambiental i al·legacions rebudes durant el període d'informació pública (BOP de 10.01.2006 i DOCV de 19.12.2006), com també informes.  
Es va rebre informe favorable del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Medi Ambient de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport després de l'examen de l'estudi presentat respecte a l'impacte ambiental al patrimoni cultural.  
Es va sol·licitar informe a l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori d'aquesta Conselleria (Àrea de Conservació d'Espais Naturals) ja que el traçat afecta l'àrea perifèrica de protecció de zones humides del sud d'Alacant (Llacunes de la Mata i Torrevella).  
Es va sol·licitar al promotor ampliació de la documentació presentada, de tot això es va informar el Servei Territorial d'Energia d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
El promotor va remetre l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental i documentació presentada d'acord amb la sol·licitud efectuada. Es va presentar còpia de l'estudi d'impacte ambiental firmat, amb la identificació de l'autor i amb el visat del col·legi professional.  
Es va rebre informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'aquesta Conselleria que indicava que no s'havia justificat l'afecció del projecte a l'àmbit de protecció de zones humides del sud d'Alacant per la qual cosa no es podia emetre un informe favorable.  
Després de l'estudi de l'ampliació de la documentació presentada pel promotor i l'informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals es va sol·licitar nova ampliació de l'estudi d'impacte ambiental com també aportar les justificacions indicades en l'informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals.  
El promotor va remetre ampliació de la documentació sol·licitada indicant, a més, que aquesta es remetia a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals per a l'informe d'aquesta.  
Es va remetre informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'aquesta Conselleria de 9 d'abril de 2007 en el qual s'indica que: "en la nova informació complementària facilitada, rebuda després de reunions amb els tècnics del nostre Servei, es justifica clarament el perquè de l'afecció del projecte a l'àmbit de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant, per la qual cosa s'emet un informe favorable al projecte en qüestió. Es considera inexcusable el pas del gasoducte AS-15 antena a Torrevieja, pel traçat plantejat basant-se en tots els criteris analitzats i degudament justificats, criteris tant tècnics com ambientals i socials. S'envia la documentació complementària i l'annex a l'estudi d'impacte ambiental anterior".  
Informació pública  
Es va sotmetre el projecte i estudi d'impacte ambiental al període d'informació pública (BOP de 10.01.2006 i DOCV de 19.12.2006) tal com va indicar el Servei Territorial d'Energia d'Alacant. S'hi van produir al·legacions, i es fa una síntesi d'aquestes a continuació:  
1. Sr. Miguel Ángel Pavón García (AHSA):   
- Se sol·licita que la totalitat del traçat i les instal·lacions se situen fora de la zona perifèrica de protecció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella, atés que pot triar-se un traçat diferent, i considera inadmissible que el traçat discórrega per l'àrea d'interés especial natural associada al llit del barranc de la Fayona.   
- El projecte està afectat per l'Acord de 21 de novembre de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual es determina la manera d'aplicació de les mesures cautelars previstes en l'àmbit territorial afectat pel PORN del sistema de zones humides del sud d'Alacant.  
- L'estudi d'impacte ambiental i el seu document de síntesi no apareixen firmats per cap persona.  
2. Esteban de la Peña Sánchez (Frutas Beri, SA) i Antonio Casanova García:  
- Proposen una alternativa diferent que discórrega per la vora exterior de la carretera comarcal, la qual requeriria una menor excavació i això suposaria menor impacte paisatgístic, menor impacte social per no afectar cítrics, a més de poder ocasionar-se problemes per qüestió de pluges.  
3. Francisco Mira Hernández:  
- Proposa un traçat alternatiu que es desplace més cap a l'oest i s'acoste a camins o a infraestructures existents (CV-95).  
4. Pedro Menargues Gràcia:  
- Proposa un traçat alternatiu que es desplace més cap a l'oest i s'acoste a camins o a infraestructures existents (CV-943 i autopista).  
5. Matilde Linares Ayuso i diversos al·legants més:  
- Proposen un traçat alternatiu més a l'oest que s'acoste a camins o a infraestructures existents (autopista).  
6. Promovimar 98, SL, Viemar, SL i diversos al·legants més:   
- El traçat proposat ocasiona perjudicis per servituds i prohibicions per no discórrer en paral·lel a infraestructures afectant terrenys que seran urbanitzables existint alternativa al costat de vials i carretera evitant conduccions d'aigua potable.  
7. María del Rosario Pérez Zafra:   
- Sol·licita que discórrega per límits de camins o propietats, o per dins d'aquests, per a evitar afecció a les seues propietats i en cas contrari indemnització.  
8. Joaquín Hurtado Martínez i altres:   
- Sol·licita una alternativa ja que li ocasiona enderrocament d'immobles i arbratge.  
9. Diversos propietaris al·leguen que es divideixen les finques per la meitat i s'agreugen els impactes pel fet de no discórrer en paral·lel a altres infraestructures.  
A continuació es fa resum de la resposta d'al·legacions efectuada pel promotor i remesa pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant seguint l'orde abans indicat:  
1. S'indica que per a la realització del projecte el traçat s'ha consensuat amb ajuntaments, responsables del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella, etc. S'ha projectat el traçat per a reduir l'impacte per zones travessades seguint un paral·lelisme a la carretera CV-943 a 5 m de la vora d'aquesta i discorre bàsicament pel marge dret exceptuant alguna zona com ara La Marquesa en què es canvia al marge contrari i evita el pas pels voltants dels immobles d'interés cultural i etnològic i l'afecció a zones de palmeres. Per a l'àrea de predomini agrícola es va utilitzar el límit de la carretera CV-943 respectant-lo majoritàriament, al fet que la canalització discorre per la seua zona d'afecció, i a més la repercussió serà temporal en anar soterrada la canalització.   
2. No s'accepta la variant proposada ja que comportaria desafectar unes parcel·les per a afectar-ne altres que podrien pronunciar-se en el mateix sentit I comportaria afectar àrea de predomini agrícola del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella.  
3. No és possible acceptar la variant en haver de mantenir distància de 50 m respecte a CV-95 segons la Conselleria d'Infraestructures, i faria que la longitud del traçament fóra major.  
4. No és possible acceptar les variants proposades tenint en compte que respecte a la CV-943 la distància és la mínima necessària per a executar l'obra i respecte a l'autopista es manté una distància de 25 m seguint l'alineació de fruiters per a evitar creuar en diagonal i afectar-los més. Respecte a la CV-95 la distància ha de ser de 50 m. La canalització discorre soterrada i poden desenvolupar-se les labors agrícoles respectant les distàncies de seguretat.  
5. No és possible acceptar la variant en haver de mantenir distància de 25 m d'autopista i la canalització discorre soterrada i poden desenvolupar-se les labors agrícoles respectant les distàncies de seguretat.  
6. El traçat es va elaborar tenint en compte l'Ajuntament de Los Montesinos, el paral·lelisme a la carretera CV-943 als voltants del nucli urbà de Los Montesinos és complicat en existir construccions a la vora, cosa que comportaria augmentar les afeccions en haver de vorejar-les i, a més, el fet de discórrer pel marge esquerre de la CV- 943 comportaria discórrer dins de l'àrea de predomini agrícola del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella. A més comportaria desafectar unes parcel·les per a afectar-ne altres que podrien pronunciar-se en el mateix sentit.  
7. No s'accepta la proposta que indica que s'ha intentat un traçat que afecte tan poc com es puga, de manera que puga mantenir-se en la mesura que es puga el marc de plantació que hi ha, i al·lega, a més, dificultats respecte a la utilització de camins i límits entre finques.  
8. No s'accepta la proposta ja que la desafecció d'una parcel·la ocasionaria l'afecció d'una altra que podria pronunciar-se en el mateix sentit, a més, una vegada executada la canalització podran desenvolupar-se les labors d'explotació amb les directrius de seguretat. El traçat discorre pel límit de no-edificabilitat de la CV-943 per la qual cosa no afectarà construccions ja que en aquesta zona no es pot construir.  
9. S'indica que la desafecció d'una parcel·la pot comportar l'afecció d'altres que podrien al·legar el mateix, i que una vegada soterrada la canonada poden desenvolupar-se les labors agrícoles respectant les directrius de seguretat. S'ha intentat seguir en paral·lel les infraestructures en la mesura que es puga.  
Informes remesos per l'òrgan substantiu que consten en expedient.  
En la documentació remesa per l'òrgan substantiu consten els informes següents:  
- Informe de l'Ajuntament de San Miquel de Salinas: s'indica que respecte a les normes subsidiàries de 27 d'abril de 1988 els terrenys admeten les instal·lacions d'utilitat pública o interés social. S'està tramitant un nou planejament que afectaria la SNU2, en el qual es preveu l'ús d'infraestructures, i un SNU1 en el qual la normativa no reflecteix aquest tipus d'infraestructures proposades. Respecte a aquest últim sòl s'indica que ha de ser objecte d'un nou traçat i en qualsevol cas obtenir l'informe favorable respecte al projecte i estudi de la Conselleria corresponent.  
- Ajuntament de Los Montesinos:   
- Amb data 9 de febrer de 2006: s'adhereixen a les al·legacions efectuades per les mercantils Promovimar 98, SL i Vicemar, SL per raó que el traçat proposat travessa el terme municipal i crea una barrera per al futur desenvolupament urbanístic en compte de vorejar-lo en paral·lel a les xarxes generals.  
- Amb data 15 de desembre de 2005: informen favorablement el projecte per ajustar-se al planejament municipal, havent de sol·licitar-se prèviament la llicència d'obres i el projecte resoldre els encreuaments amb instal·lacions municipals i preveure la reposició de serveis afectats.  
- Escrits de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria en relació a la sol·licitud d'ocupació del camí ramader denominat assegador de Los Montesinos, i s'hi adjunta plec de condicions.  
- Informe de la comunitat de regants de Riegos de Levante MD del riu Segura en relació a les condicions que han de complir-se per a l'encreuament amb canonades d'aquesta.  
- Informe del Ministeri de Foment favorable respecte a l'autopista i condicions que s'han de complir.  
Consideracions ambientals  
1. En relació amb el traçat del gasoducte i l'afecció a les zones perifèriques de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant:  
En l'estudi d'impacte ambiental s'estudien diverses alternatives, i es tria aquella que es considera més adequada ambientalment respecte al Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella.  
En l'alternativa triada s'afecten, en determinats trams dins de la zona perifèrica de protecció, les àrees de predomini agrícola A i B i l'àrea d'interés especial natural del barranc de la Fayona.  
L'últim informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de 9 d'abril de 2007 emet informe favorable al projecte tenint en compte que es justifica clarament el perquè de l'afecció a l'àmbit de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant. Considera inexcusable el pas del gasoducte pel traçat plantejat basant-se en tots els criteris analitzats i degudament justificats, criteris tant tècnics com ambientals i socials. Respecte a l'encreuament del barranc de la Fayona s'ha plantejat una operació de perforació dirigida per a assegurar la no-modificació del barranc en cap aspecte respecte a l'estat natural d'aquest.  
En la documentació complementària presentada pel promotor:  
S'indica que es van estudiar diferents alternatives prèviament a plantejar la finalment triada. Es va descartar la que travessava el Parc natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella entre ambdues llacunes tenint en compte informe de l'Àrea d'Avaluació Ambiental. Es va descartar posteriorment una altra alternativa que envoltava la llacuna de la Mata pel nord per raons tècniques. Finalment es va plantejar l'alternativa finalment triada.   
En la documentació remesa pel promotor amb data entrada 2 d'abril de 2007 s'indica igualment que si no s'aprova el traçat proposat comportaria no poder finalitzar i certificar els treballs d'execució en l'any 2007, amb la qual cosa es perdria la subvenció econòmica amb fons FEDER i comportaria l'abandó del projecte. S'indica que per a l'encreuament del barranc de la Fayona es planteja la perforació dirigida. El projecte afecta mitjançant encreuament o paral·lelisme diferents infraestructures i s'ha sol·licitat l'oportuna autorització. Pel que fa a afecció a béns particulars dins de la zona d'esmorteïment d'impactes es limita a 15 parcel·les i 8 propietaris. El promotor indica que promourà acords mutus individuals amb els propietaris de les finques situades dins del perímetre de protecció de l'espai natural. Amb l'objecte de minimitzar el moviment de terres i la superfície ocupada s'empraran tots els recursos necessaris i es garantirà una afecció mínima a la vegetació natural, es reposaran els murs de contenció de maçoneria per a preservar flora i fauna. Igualment es compromet a restituir els terrenys a l'estat original de manera que la zona quede anivellada perfectament i igualment respecte a les eventuals instal·lacions de reg.  
En els annexos a la documentació presentada s'indica respecte a l'afecció a la zona perifèrica de protecció de zones humides del sud el següent: en determinades zones de predomini agrícola s'han introduït en aquestes per a evitar afectar el palmerar, discorrent pel marge interior de la CV-943 i afectant vegetació degradada, s'ha evitat afectar també zones amb plançons de palmeres i arbratge i la zona de la Casa de la Marquesa.  
Per a evitar l'encreuament en trinxera del barranc de la Fayona es planteja la perforació dirigida de manera que es garanteix la no-afecció ni alteració del barranc, i s'executa, a més, més pròxim l'encreuament a la CV-943.  
En l'últim tram s'afecta novament àrea de predomini agrícola, i comporta, en el cas de discórrer pel costat contrari de la CV-943, haver de creuar l'autopista i les interferències amb els distints enllaços projectats i l'autovia Oriola-Costa.   
S'ha intentat el màxim paral·lelisme amb infraestructures existents, carretera CV-943, autopista, etc., i s'intenta evitar afectar les zones de protecció i quan s'ha fet s'ha justificat indicant que l'afecció ambiental és menor. S'ha corregit l'encreuament del barranc de la Fayona perquè es reduïsca de manera molt considerable l'afecció a aquest.  
Respecte al nou planejament proposat pel municipi de San Miquel de Salinas, disposa de declaració d'impacte ambiental acceptable amb condicions, i respecte a l'afecció als sòls SNU1 i SNU2 es considera que d'acord amb el qual estableix el condicionat de la declaració referida les instal·lacions estarien permeses en ser d'utilitat pública i tenint en compte a més l'informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals abans esmentat.  
2. El traçat i les instal·lacions afecten, en la quasi totalitat, terrenys agrícoles, majoritàriament en ús i se segueix en gran part del traçat el paral·lelisme d'infraestructura que hi ha. S'afecta zona perifèrica de protecció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella en determinats trams, seguint majoritàriament el paral·lelisme d'infraestructures que hi ha, i s'evita l'afecció d'altres zones amb presència de palmerar, edificació i parcel·la d'interés cultural, interferència amb carreteres i enllaços.  
A les zones de predomini agrícola l'afecció es considera moderada tenint en compte que es tracta majoritàriament de terrenys agrícoles en ús i de vegades abandonats però en paral·lel i pròxima a la infraestructura existent. L'afecció a la vegetació, flora i fauna es considera moderada tenint en compte les característiques generals dels terrenys afectats i les mesures preventives i correctores que s'han d'adoptar, igual que la modificació a la zona del barranc de la Fayona.  
Paisatgísticament l'impacte es considera igualment moderat en tractar-se d'una canalització soterrada en què l'afecció al paisatge és temporal durant l'execució de les obres i que posteriorment és possible la recuperació de la zona en restituir-se el sòl vegetal i poder dur-se a terme les labors agrícoles amb algunes limitacions a la zona de 3 m. Tan sols presentarà una afecció al paisatge permanent, però acceptable, en el lloc d'ubicació de l'estació de regulació i mesura.  
Es considera, des del punt de vista ambiental, molt positiu el paral·lelisme i la proximitat a les infraestructures existents que s'han buscat, així s'evita la dispersió d'infraestructures per tot el territori.  
3. En relació amb l'encreuament del barranc de la Fayona, es tracta d'una zona d'interés especial que s'encreua en la nova proposta mitjançant perforació dirigida, la qual cosa permet garantir la no-modificació del barranc ni l'alteració d'aquest a diferència de l'encreuament a cel obert inicialment plantejat.  
4. Les línies elèctriques necessàries seran de baixa tensió. En qualsevol cas s'estima que ha de supervisar-se prèviament la zona i les característiques de les línies perquè s'adopten les mesures que indiquen els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria.  
5. En relació amb l'estació de regulació i mesura es considera igualment que l'impacte d'aquesta serà puntual, ja que s'han d'emprar materials i color d'acord amb la zona que permeta una correcta integració, per a la qual cosa es considera necessària la supervisió dels serveis tècnics abans indicats, els quals poden establir altres mesures per a millorar la integració d'aquesta instal·lació a la zona.  
6. El projecte afectarà el camí ramader assegador de Los Montesinos, per tant ha de sol·licitar-se l'ocupació d'aquest i complir el que estableix la Llei de camins ramaders.  
7. Respecte a l'afecció al patrimoni cultural l'estudi presentat fa les propostes següents per a minimització d'impactes:  
- Respecte al patrimoni arqueològic no sembla necessari adoptar mesures específiques. Cal procedir segons la Llei del patrimoni cultural valencià si durant el desenvolupament de les obres s'observa l'aparició de restes d'interés.  
- Respecte al patrimoni etnològic:   
- Abalisar adequadament els punts assenyalats en l'estudi de patrimoni de manera que no es vegen implicats en el projecte. A causa del seu estat de conservació (en el cas dels aljubs) cal establir, a més, un perímetre de seguretat bastant ampli. Camins i séquies han de ser reposats adequadament i donar serveis alternatius als usuaris.  
- Les dates de la celebració de les romeries a la hisenda de La Marquesa han de ser tingudes en compte per la direcció de l'obra, i garantir tant l'accessibilitat a la zona com la seguretat dels devots de la Mare de Déu dels Dolors (i evitar rases, fosses i altres circumstàncies perilloses durant aquests dies).  
- No s'aprecien altres manifestacions però en qualsevol cas es tractaran d'acord amb la Llei de patrimoni.  
8. En relació a les mesures preventives i correctores:  
L'estudi planteja una sèrie de mesures correctores d'entre les quals es destaquen les següents:  
- Descompactació de terreny mitjançant conreu.  
- Retirada de capa de terra vegetal de pista de treball i reposició en la restauració.  
- Revegetació d'aquelles àrees amb vegetació natural afectades pel traçat.  
- Els materials procedents del desbrossament s'han de distribuir sobre la pista una vegada concloses les obres.  
- S'han de realitzar recorreguts sistemàtics prèviament a l'entrada de maquinària per a detectar possibles llocs d'interés per a la fauna.  
- Revisió periòdica sobre la zona d'obres per a l'actuació sobre espècies de fauna que poden quedar atrapades.  
- Si el contractista no pot trobar cap propietari disposat a quedar-se amb la terra s'obtindran els oportuns permisos i autoritzacions.  
- Senyalització de pista de treball per a evitar que els vehicles se n'isquen o causar destrosses innecessàries.  
- Reparació i restitució a l'estat original de tancaments, murs, etc.  
- Prèviament a la restitució del terreny s'han de netejar totes les zones d'ocupació temporal i àrees afectades pels treballs i retirar el material a un abocador.  
- No s'han de realitzar abocaments (productes químics, etc.) a cursos hídrics els quals han de ser recollits i tractats per un gestor autoritzat.  
- Prèviament a l'entrada de maquinària es realitzarà una comprovació de l'inventari vegetal.  
- Jalonament de vegetació adjacent durant el replantejament, i en funció d'espècies s'estimarà un perímetre de protecció, desviant la pista o rasa en un ample suficient.  
En general aquestes mesures es consideren adequades, no obstant això en cal la modificació en determinats aspectes com també la introducció d'altres mesures preventives i correctores que permeten una correcta integració de l'obra en el medi i evitar en la mesura que es puga o reduir l'impacte sobre l'entorn.  
9. En relació al programa de vigilància ambiental:  
Respecte al programa establit en l'estudi es destaca la possibilitat que el promotor nomene un assistent tècnic ambiental durant el temps d'execució d'obres i de restauració, responsable de l'execució del programa de vigilància ambiental.  
En relació amb el programa esmentat es considera necessari estendre'l al control de totes les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental, com també als condicionants que s'establisquen en aquesta declaració. Es considera igualment necessària la contractació de l'assistent tècnic ambiental proposat pel promotor per al control del programa de vigilància ambiental.  
10. Tenint en compte l'informe favorable de 9 d'abril de 2007 de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'aquesta Conselleria, del fet que el traçat afecta terrenys agrícoles quasi exclusivament, que discorre en gran part en paral·lel i pròxim a infraestructures que hi ha, que la conducció discorre soterrada i que s'ha modificat l'encreuament del barranc de la Fayona mitjançant perforació dirigida, es considera que el projecte causarà un impacte, en conjunt, moderat des del punt de vista ambiental i és acceptable, no obstant això, s'estima necessari adoptar mesures preventives i correctores.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució e la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en a Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989 d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte de gasoducte AS-15 antena a Torrevieja (Alacant) el promotor del qual és Gas Natural sdg, SA. D'acord amb el traçat presentat inicialment, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen necessàries com també del compliment del que estableix la documentació aportada i en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicionants per a la realització i funcionament del projecte:  
1. Prèviament a l'execució de l'obra s'ha de supervisar, amb suficient antelació, amb els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria, el traçat de l'obra en el perímetre de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant (Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella) per a determinar i establir si cal mesures preventives addicionals respecte a la vegetació, flora i fauna (períodes de limitació d'execució d'obres, exemplars vegetals que no han d'afectar-se, ús de pista restringida, etc.). Igualment s'ha de fer fora d'aquest perímetre i al llarg de tota el traçat.  
Igualment amb la supervisió dels serveis tècnics abans indicats s'han de delimitar, en cas de ser necessari, aquelles zones amb exemplars vegetals o vegetació fora del traçat (al llarg de tot el traçament del projecte) que no han d'afectar-se per les obres.  
2. L'encreuament del barranc de la Fayona s'ha d'efectuar mitjançant perforació dirigida d'acord amb la documentació presentada amb data 10 d'abril de 2007 pel promotor, i ha de dur-se a terme amb la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria per a evitar-ne l'afecció. Prèviament s'ha de supervisar la zona acompanyats per aquests serveis tècnics esmentats per a establir, en el cas de ser necessari, mesures preventives respecte a l'execució d'aquest encreuament (períodes d'execució segons la fauna, delimitació de zones per a evitar l'afecció a vegetació o fauna, etc.).  
3. Els materials procedents de l'excavació que no es reutilitzen en l'obra s'han de portar a un abocador legalitzat i en el cas que el material extret de la rasa no fóra de qualitat adequada, els materials per al rebliment s'han d'obtenir de pedreres legalitzades.  
4. En el cas que per a platges d'abassegament, dipòsit de materials i parc de maquinària es necessiten terrenys fora de la pista de treball, s'han de situar a parcel·les en què l'afecció a la vegetació siga mínima amb la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria. Una vegada finalitzades les obres els terrenys han de restaurar-se.  
5. En relació amb la restauració d'aquelles zones amb vegetació natural s'ha d'efectuar supervisió amb els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant per a determinar quines actuacions és necessari dur a terme segons les característiques de la zona: si és suficient amb reposició de terra vegetal o a més s'han d'efectuar sembres i plantacions, espècies que s'han d'utilitzar i mètodes, etc.  
6. S'ha d'obtenir l'autorització de l'organisme de conca corresponent en aquelles actuacions que afecten el domini públic hidràulic.  
7. Manteniment i posada al punt adequada de la maquinària.  
8. S'ha de regar de pista de treball de manera suficient en aquelles zones en què per climatologia o altres circumstàncies es preveja generar un excés de pols, en especial en aquelles zones pròximes a població. Els camions que discórreguen amb material que puga generar pols han d'anar coberts amb lona.  
9. En el desenvolupament de les obres s'han de respectar els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això.  
10. S'ha de complir el que estableix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, en relació amb les obres en la proximitat de zones naturals. S'han d'efectuar, en el cas de ser necessari, les correccions o mesures que els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria estimen necessaris.   
11. S'ha de disposar dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'han d'implantar mesures per a evitar l'absorció de fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en l'esmentada prova, s'ha de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament d'aquests a llit públic. Els productes químics sobrants s'han de derivar a un gestor autoritzat. En qualsevol cas, prèviament i amb suficient antelació s'han d'informar els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria perquè donen el vistiplau per a evitar que tant la captació de l'aigua com l'abocament d'aquesta ocasione efectes negatius en l'àrea de protecció dels sistemes de zones humides del sud d'Alacant i al mateix Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella.  
12. En el cas d'encreuament de barranc a cel obert i utilització d'escullera, aquesta s'ha d'engravar amb terra per a facilitar la regeneració de la vegetació.  
13. S'han de complir els compromisos del promotor reflectits en el document de data d'entrada 2 d'abril de 2007 i reflectits en extracte en aquesta declaració respecte als propietaris afectats i terrenys a les zones del perímetre de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant (Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella).  
14. Respecte al patrimoni cultural s'han de complir les mesures minimitzadores d'impacte ambiental proposades en l'estudi d'impacte ambiental al patrimoni cultural presentat davant de la Conselleria de Cultura i reflectides en extracte en aquesta declaració.  
15. Respecte a l'afecció a camins ramaders, s'ha de complir el que estableix la legislació de camins rameders i s'ha d'obtenir l'autorització d'ocupació davant de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria, i complir les condicions que aquesta establisca.  
16. En relació amb les línies elèctriques de baixa tensió ha de supervisar-se prèviament la zona i les característiques de les línies perquè s'adopten les mesures que indiquen els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria.  
17. En relació amb l'estació de regulació i mesura s'han d'emprar materials i color d'acord amb la zona i que permeta una correcta integració, per a la qual cosa es considera necessària la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria que poden establir altres mesures per a millorar la integració d'aquesta instal·lació a la zona.  
18. Per a l'obertura de la rasa no s'han d'emprar voladures.  
19. Les possibles modificacions de traçat s'han de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental en el cas que la legislació en la matèria així ho requerisca.  
20. En relació amb el programa de vigilància ambiental es considera necessari estendre'l al control de totes les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental, com també als condicionants establits en aquesta declaració. Es considera igualment que per part del promotor s'ha de contractar, tal com proposa, un assistent tècnic ambiental per al control del programa de vigilància ambiental.  
Tercer  
Notificar a les persones interssades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 209/05-AIA  
Títol: explotació porcina d'engreix  
Promotor: Joaquín Martínez Illueca  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Tuéjar (València)  
Objecte del projecte: obtenció de la llicència d'activitat per a l'inici de l'activitat porcina d'engreix  
Localització: paratge de Las Roturas, polígon 28, parcel·la 193, del terme municipal de Tuéjar (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a iniciar una activitat porcina d'engreix, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
- L'explotació, amb capacitat per a 1.248 porcs, es dedicarà a l'engreix de porcs des dels 20 kg fins als 100 kg PV, moment en què es destinaran a escorxador.  
- L'explotació ocupa un total de 13.464 m², dels quals 1.230 m² (segons l'autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial) estan ocupats per una nau rectangular, de planta única.  
- Es calcula els purins generats en relació amb el Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines, i es considera un volum produït anualment de 2.683 m³. Els purins queden retinguts en fosses de purins i bassa general impermeabilitzada, amb una capacitat total d'emmagatzematge de 694,8 m³, superior a tres mesos. Els purins se sotmetran a tractament enzimàtic de manera que en millore les propietats fertilitzants i disminuïsca la càrrega contaminant.  
- Els purins s'utilitzaran com a adob orgànic en camps de cultiu, i serà soterrat per a evitar la proliferació d'olors.  
- Es disposa de 54,38 ha de superfície agrícola on aplicar els purins com a adob, localitzada íntegrament al municipi de Tuéjar, per a no sobrepassar els 170 kg de N/ha i any, per tant es disposa de superfície suficient segons el que estableix el Reial decret 261/1996. S'aporta el contracte d'acceptació subscrit pels propietaris de les esmentades parcel·les, cèdula de propietat i plànol cadastral, dedicades principalment al cultiu de secà.  
- Els residus sanitaris són destinats a l'ecoparc municipal.  
- Els cadàvers són emmagatzemats en contenidors homologats disposats en l'explotació i retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
- Entre les mesures higienicosanitàries s'inclou la de disposar de sistema de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació alternativa al gual sanitari i tanca perimetral.  
- El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa de proveïment municipal (no s'ha justificat).  
L'explotació es localitza a 2,4 km del nucli urbà més pròxim. La distància a l'explotació ramadera més pròxima és d'1,38 km.  
La documentació aportada inclou valors de mineralització del nitrogen en successius anys, considerant que l'aportació de purins s'ha d'efectuar segons dosis agronòmiques, que tenen en compte les necessitats del cultiu, les característiques del terreny, com també la climatologia. Totes aquestes consideracions no s'han tingut en compte a l'hora de calcular la superfície agrícola on aplicar els purins.  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposa aplicar els purins com a adob orgànic únicament en aquelles àrees en què no es presente vulnerabilitat alta a la contaminació d'aqüífers per fissuració o carstificació, encara que no identifica els sòls en qüestió a l'hora de justificar les parcel·les agrícoles on aplicar els purins com a adob orgànic.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 2 de novembre de 2005, amb la remissió per part de la Comissió de Qualificació d'Activitats de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge del projecte d'activitat, estudi d'Impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 256, de 27 d'octubre de 2004, com també als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 14 de desembre de 2005 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació de la documentació relativa als apartats següents:  
- Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.   
- Informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
En data 11 de juliol de 2006 el promotor sol·licita pròrroga en la presentació de la documentació, i se li concedeix, en data 14 de juliol de 2006, ampliació del termini de presentació de documentació fins a un període addicional de mes i mig.  
En data 14 de juny de 2007 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer remet autorització per a la construcció de la granja i fossa de purins, concedida el 26 de maig de 2004. L'Ajuntament remet el mateix document el 15 de juny de 2007.  
El promotor presenta còpia de sol·licitud als Serveis Territorials de Cultura de l'autorització per a realitzar la prospecció arqueològica en la parcel·la, amb data registre d'entrada 20 de juny de 2006.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Informe favorable de l'aparellador municipal.  
- Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal.  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en el qual informa de la necessitat que el promotor dispose d'autorització de construcció en zona de policia, com també estudi detallat relatiu a la gestió de purins i l'emmagatzematge i utilització d'aquests.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
- Autorització prèvia de la COPUT de 6 de maig de 2004. L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i alimentació està condicionat al fet que l'explotació no supere la capacitat productora del grup al qual pertanyen (2) i sempre que no hi haja sol·licituds d'altres interessats, en aquest cas es tindrà per caducada (després de requeriment previ) l'autorització d'aquesta transcorreguts 6 mesos sense exercir el seu dret.  
En data 14 de juny de 2007 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer remet autorització per a la construcció de la granja i fossa de purins, concedida el 26 de maig de 2004.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons les normes subsidiàries municipals.  
El municipi de Tuéjar està inclòs en el LIC Alto Turia, inclòs en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià perquè s'incloga en la xarxa Natura 2000, d'acord amb el que disposa la Directiva 92/43/CEE, d'hàbitats, encara que la superfície afectada per l'actuació no està inclosa en el LIC.  
Respecte a l'afecció al domini públic hidràulic, l'explotació se situarà a la zona de policia del barranc Las Roturas, disposant d'autorització d'ocupació per a l'explotació emesa per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha elaborat una llista d'accions i factors tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament, que no es considera acceptable, ja que s'ha confós entre accions, impactes i factors del medi. La descripció del medi s'ha basat en l'aportació d'una informació succinta relativa a la climatologia, geologia, edafologia, topografia, hidrologia, paisatge, flora, fauna, població i economia de la zona. En l'apartat relatiu a la hidrologia, s'informa de la distància de l'explotació al barranc de Las Roturas, que és de 20,65 m, la distància al riu Tuéjar d'1,92 km, i queda el terreny a 10 m per damunt del nivell del llit del barranc.  
Segons la cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana, a la zona no hi ha risc d'inundació, i la vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies és molt baixa. No hi ha afecció a camí ramader catalogat al terme municipal.  
De la identificació i valoració d'impactes recollida en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar:  
- L'impacte sobre l'aire per emissió d'olors, associats als residus orgànics generats, es considera poc rellevant, ja que es pot minimitzar amb l'aportació d'un complex bacterià enzimàtic als purins de la fossa, el qual no ha d'acumular-se fora d'aquestes, havent d'extremar les mesures higienicosanitàries. Es proposa, a més, soterrar els purins com a adob en camp.  
- L'impacte sobre el sòl es considera irrellevant, sempre que els purins es gestionen adequadament sobretot pel que fa a la utilització com a adob orgànic, segons les dosis necessàries, i es respecte el calendari de fertilització i tenint en compte el codi de bones pràctiques agrícoles.  
- L'impacte sobre les aigües, associat a una mala gestió dels purins a l'explotació o a una mala impermeabilització de les fosses on quede acumulat, o a una mala utilització al camp com a fertilitzant orgànic, que provoque contaminació per lixiviació de nitrats principalment.  
- L'impacte sobre el paisatge, que serà poc rellevant, ja que la granja se situa en una zona rural en la qual es localitzen explotacions ramaderes de característiques semblants.  
No es preveu impactes negatius d'elevada magnitud, i es consideren en general poc rellevants.  
La zona on s'exerceix l'activitat, agrícola de secà, no presenta valors ambientals rellevants. Els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació dels purins o durant la utilització d'aquests com a adob orgànic en camps de cultiu; i l'aire, per emissió d'olors associades als purins generats i a la presència d'animals principalment.  
2. Consideracions sobre les propostes de mesures correctores  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha proposat una sèrie de mesures correctores, entre les quals s'inclouen les següents:  
- Els purins han de ser soterrats una vegada escampats mitjançant conreu del terreny, i s'evitarà que mitjançant el vent augmente l'emissió d'olors.  
- No s'han d'aplicar purins a parcel·les pròximes a nuclis urbans i a aquelles que pogueren impactar en aquestes zones. Cal triar els dies en què no hi haja vents en direcció i sentit del poble afectat.  
- No s'han de realitzar abocaments de purins a llits públics, perímetres de protecció de les captacions de proveïment urbà i a les proximitats de brolladors i pous, ni a zones pròximes a pous o sistemes d'aigua potable.  
- Cal realitzar un balanç de nutrients per a calcular les necessitats d'adobament del cultiu, anàlisi dels purins, com també del sòl de les parcel·les on s'aplicaran (no s'aporta informació relativa a la metodologia de mostratge).  
- S'ha de disposar de tanca perimetral en l'explotació per a evitar possibles contagis de malalties i epidèmies, excepte als llocs en què per les característiques de les edificacions no és possible.  
- Les finestres de les naus han de disposar de malla mosquitera per a dificultar el pas d'insectes o rosegadors, els quals poden ser portadors i transmissors de malalties.  
L'activitat es considera viable, des del punt de vista ambiental, sempre que les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, s'amplien amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'activitat de porcí d'engreix, situada al paratge Las Roturas, polígon 28, parcel·la 193, del terme municipal de Tuéjar (València) promoguda per Joaquín Martínez Illueca, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor ha de justificar, davant d'aquesta Secretaria Autonòmica i davant de l'òrgan substantiu, la procedència de l'aigua potable que s'ha d'utilitzar. Si el subministrament procedeix de la xarxa de proveïment municipal, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, ha de presentar el contracte subscrit amb l'empresa subministradora. En el cas de disposar de pou a l'explotació, ha de presentar inscripció en el Registre d'Aigües, o concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor ha de justificar, davant d'aquesta Secretaria Autonòmica i davant de l'òrgan substantiu, que disposa d'informe definitiu favorable, a l'efecte patrimonial, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
- Cal disposar de gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.  
- A l'hora d'utilitzar els purins com a fertilitzant, s'ha de limitar la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, i evitar les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No s'ha de superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. Preferentment, s'ha de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
- Basant-se en el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, ha de respectar-se com a distància mínima, en la distribució de fem sobre el terreny, la de 100 m respecte a altres explotacions del grup primer, i 200 m respecte a les explotacions incloses en la resta dels grups definits en l'article 3.B) del Reial decret 324/00 i als nuclis urbans. En relació amb els cursos d'aigua, s'ha de respectar el que estableix el Reglament de domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, i VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, aprovat pel Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, i el que disposen els diversos plans hidrològics de conca.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que es produïsquen a l'explotació, han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i s'han d'acumular en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.  
- L'eliminació de cadàvers ha de gestionar-se conforme al Reial decret 1429/2003, de 21 de novembre, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria de subproductes d'origen animal no destinats al consum humà.  
- S'ha de comunicar a aquesta Secretaria Autonòmica qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 213/2006-AIA  
Promotor: Endesa Gas Transportista, SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia d'Alacant (Conselleria d'Infraestructures i Transport)  
Objecte projecte: gasoducte de transport secundari Marina Alta (des de posició V-0 al V-156)  
Localització: als termes municipals de Dénia, el Verger, els Poblets, Ondara, Pedreguer, Gata de Gorgos i Xàbia (Alacant)  
Descripció del projecte  
La descripció del projecte s'efectua tenint en compte tota la documentació presentada:  
L'objecte del projecte és ampliar la capacitat de transport i subministrament de gas natural a la Comunitat Valenciana i subministrar diverses xarxes projectades. El gasoducte eixirà de la posició 15-20.04 d'Enagas pertanyent al gasoducte Montesa-Dénia en projecte i té com a destinació la posició P-03 d'aquest projecte a Xàbia.  
Característiques:  
- Longitud de 22.678 m.  
- Posicions de vàlvules al Verger, Ondara, Pedreguer i Xàbia.  
- Pressió de 59 bars i diàmetre de 10 ".  
- Pista de treball de 14 m d'amplària normal.  
- Rasa de 0,60 m i a una profunditat mínima d'1 m.  
- Obres:  
- Replantejament i abalisat de traçat.  
- Obertura de la pista de treball: desbrossament i aclarida de terreny amb màquines talladores i retroexcavadores. Retirada de terra vegetal per a la posterior reposició d'aquesta. La pista serveix per a acumular materials extrets de la rasa i per a la circulació de maquinària i obres.  
- Obertura de rasa. El material extret s'empra en part per al posterior rebliment de rasa. El volum de material d'excavació que serà traslladat a abocadors autoritzats serà de 1.156 m³.  
- Càrrega, transport, descàrrega, emmagatzemament i distribució de materials d'obra. Platges d'abassegament de materials situades al costat o molt pròximes a la pista de treball. La pista de treball s'obri i s'anivella i les canonades es transporten per la mateixa pista.  
- Corbament, soldadura, protecció de la canonada i posada en rasa. Les canonades es descendeixen a la rasa amb tractors ploma. Una vegada col·locada la canonada s'emplenarà amb materials d'excavació i si fóra necessari de préstecs.  
- Encreuaments hídrics mitjançant baines passaaigües. Es restitueixen les vores i es munten les esculleres.  
- Instal·lacions complementàries: posicions de vàlvules amb estació de regulació i mesura. A la posició de Pedreguer es realitzarà una estació de protecció catòdica.  
- Connexions elèctriques per a les posicions.  
- Restitució del terreny, col·locant la terra vegetal. Es restitueixen murs, tanques, bardisses i qualsevol altre obstacle retirat. Descompactació de sòls.  
- Senyalització amb fites en vèrtexs.  
- Servituds permanents:   
- Zona A: 2 m a cada costat de la canonada en què està prohibit llaurar o cavar a profunditat major de 50 cm, plantar arbres i arbusts de port alt i realitzar obres o edificacions sense permís de l'administració.  
- Zona B: 4 m a cada costat de la zona on és impossible realitzar obres o edificacions sense l'autorització de l'administració.  
- Duració d'obres: 8 mesos.  
- Equips i sistemes de seguretat. Sistemes de protecció catòdica mitjançant injecció de corrent. Sistemes de telecontrol i telecomandament.  
- Serveis d'explotació i manteniment.  
Tramitació administrativa  
Exp. 205/2005-CON:  
Es va informar la consulta prèvia del projecte on s'indicava que aquest es trobava sotmés a avaluació d'impacte ambiental i, a més, es va remetre informe de l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori d'aquesta Conselleria (Àrea de Conservació d'Espais Naturals) en el qual s'indicava que s'afectava la zona d'esmorteïment del Parc Natural del Montgó per la qual cosa havien d'estudiar-se alternatives del traçat i solucions tècniques per al pas de la conducció de gas a través del connector ambiental.  
Exp. 213/2006-AIA:  
El Servei Territorial d'Energia d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre còpia del projecte i estudi d'impacte ambiental. Igualment en el seu escrit s'indica que s'ha dut a terme el període d'informació pública mitjançant un edicte en el BOP de 08.03.06 i en el DOGV de 24.02.2006. S'hi adjunten al·legacions com també resposta a aquestes per part del promotor.  
El promotor va remetre informe d'ampliació de 19 de juny de 2006 en resposta a l'informe de l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori respecte a l'estudi d'alternatives i tècnica constructiva per a l'encreuament de la conducció al tram final del traçat d'aquest.  
Es va sol·licitar a l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori d'aquesta Conselleria informe respecte al projecte tenint en compte, a més, l'informe d'ampliació presentat pel promotor. Es va remetre informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi (Àrea de Conservació d'Espais Naturals) que emet informe favorable i indica respecte al pas del connector ambiental al barranc de l'Hedra a l'encreuament amb la CV-736 (carretera Xàbia-Gata de Gorgos) mitjançant la tècnica de perforació horitzontal proposada pel promotor en l'informe d'ampliació d'aquest, una sèrie de condicions.  
El promotor va remetre còpia de l'informe arqueològic i etnològic remés a la Conselleria de Cultura.   
El promotor remet nou traçat adoptat entre els vèrtexs V-AL-117 i V-AL-120 que discorre entre aquests vèrtexs en paral·lel a un camí que hi ha i utilitza aquest com a pista de treball. Es tracta d'una xicoteta variació al traçat mitjançant un lleuger desplaçament cap al nord.  
Es remet informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de 21 de març de 2007 addicional als ja efectuats, i emet informe favorable respecte a la xicoteta variació de traçat entre els vèrtexs V-AL-117 i VAL-120.  
Amb data 29 de març de 2007 el Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'aquesta Conselleria remet informe aclaridor respecte al projecte i informes anteriorment emesos i que a continuació es resumeix:  
1. Respecte a les alternatives estudiades i valorades per aquest Servei, en els informes emesos i exposats pel promotor en l'informe d'ampliació d'aquest, de data 19 de juny de 2006, s'hi exposa el següent:   
- Alternativa bàsica: discorre per l'interior de la zona PORN des del terme municipal de Pedreguer, per Gata de Gorgos i arriba a Xàbia de manera paral·lela a la CV-734, i finalitza el recorregut als voltants del barranc de l'Hedra.  
- Alternativa 1: discorre en la totalitat per l'exterior de la zona PORN, alternativa descartada atés que en el transcurs afecta hàbitats protegits.  
- L'alternativa bàsica amb lleugeres variacions en el recorregut, tal com assenyala l'informe del Servei d'Ordenació Sostenible de data 21 de març de 2007, i amb la metodologia constructiva reflectida en el projecte i resta de documentació addicional, és la triada per considerar-se la més apropiada en l'actualitat.  
2. Amb relació a noves alternatives de traçat o variacions substancials de l'alternativa triada, s'ha de sol·licitar un nou informe perquè es puguen estudiar les afeccions i valorar-ne la idoneïtat.  
3. Amb relació a l'afecció de l'actuació sobre la zona d'esmorteïment de la marjal de Pego-Oliva, cal apuntar que l'actuació és compatible sempre que es respecte la metodologia constructiva i les mesures preventives del projecte. Pel que fa a la zona humida catalogada Desembocadura i front litoral del riu dels Racons, cal apuntar el que s'ha reflectit amb anterioritat per a la zona perifèrica d'esmorteïment d'impactes del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva.  
Igualment aquest informe compleix el règim de protecció cautelar previst en l'Ordre de 25 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'acorda iniciar el procediment d'elaboració i aprovació del Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural del Montgó i l'Acord de 4 de febrer de 2005, del Consell de la Generalitat, pel qual es determina la manera d'aplicació de les mesures cautelars vigents en l'àmbit territorial de l'esmentat Pla.  
Amb data 3 de maig de 2007 el promotor remet escrit i documentació complementària. S'hi adjunta ampliació de l'estudi d'impacte ambiental en què s'analitza el traçat pel terme municipal d'Ondara i s'efectua un estudi paisatgístic de tot el traçat del gasoducte. S'aclareixen igualment les característiques i funcions de la pista de treball.  
En l'escrit esmentat, el promotor indica que aquesta declaració d'impacte ambiental se circumscriga al projecte entre el V-0 i el V-156 tenint en compte que s'ha hagut de modificar el traçat en el tram final des del vèrtex V-156 fins al final al terme municipal de Xàbia i s'ha presentat una modificació amb addenda a l'estudi d'impacte ambiental en tenir en compte les al·legacions del municipi de Xàbia. Hi adjunta còpia de l'addenda de l'estudi d'impacte ambiental que indiquen que es remetrà per conducte reglamentari.  
Informació pública  
El Servei Territorial d'Energia d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures i Transport indica que s'ha dut a terme el període d'informació pública mitjançant un edicte en el BOP de 08.03.2006 i en el DOCV de 24.02.2006. Es remeten al·legacions de les quals s'efectua un resum a continuació:  
1. Ajuntament de Dénia: s'indica que el traçat afecta la zona d'esmorteïment d'impactes del PORN del Montgó, que ha d'establir mesures correctores en afectar barrancs i camins ramaders, i que ha de modificar el traçat en afectar zones protegides, en concret al tram que discorre per la partida el Caragús i afecta el pla especial del Caragús i la reserva viària del traçat del tren.  
2. Ajuntament de Xàbia: el traçat discorre per l'àrea d'esmorteïment d'impacte al PORN del Montgó. No s'ha justificat el traçat ni es plantegen alternatives. Indiquen que semblaria més adequat discórrer en paral·lel al camí Vell de Gata i al de les Barranqueres fins a arribar a la zona industrial. S'oposa al traçat plantejat.  
3. Ajuntament d'Ondara: s'oposa al traçat plantejat i en proposa un altre que afecte la part oest del municipi que ja ha patit infraestructures. Igualment s'oposa a tenir una instal·lació fixa que ocuparà 1.600 m² de superfície. Remet igualment al·legacions particulars.  
4. Ajuntament de Pedreguer: indiquen que ha de modificar-se el traçat per a minimitzar l'afecció a titulars de parcel·les privades com també a zones de previsions de desenvolupament urbanístic. Es proposa un traçat alternatiu íntegrament per la zona d'influència de l'autopista.  
5. Ajuntament dels Poblets: indiquen per on ha de travessar el riu Girona per a no contradir el concert previ del PGOU.  
6. Al·legacions de particulars del municipi d'Ondara en les quals sol·liciten no admetre a tràmit el projecte en no tenir documents i requisits necessaris i que s'estime l'alternativa de traçat proposada per l'Ajuntament d'Ondara. S'indica que s'ometen les raons del traçat de la infraestructura com també falten alternatives d'itinerari. El sòl on es preveu la instal·lació és sòl no urbanitzable comú, caracteritzat per l'ús agrari, i la implantació en aquest desvirtuarà els valors agrícoles, ambientals i paisatgístics de la zona. Indiquen que no s'ha elaborat un estudi del paisatge, no s'aprofiten altres sòls de reserva d'infraestructures de Dénia i l'impediment de plantació d'arbres impedeix la conservació del sòl no urbanitzable.  
7. Al·legacions del representant de l'empresa Gas Natural SDG, SA en què indica que el projecte és redundant amb un altre projecte en tramitació per la seua empresa.  
8. Al·legacions de particulars que s'oposen al traçat en afectar les seues propietats. En alguns casos es tracta de zones agrícoles.  
9. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en la qual sol·licita al promotor més informació per a emetre un informe.  
10. Informe de la secció Forestal de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria: es remet informació sobre camins ramaders afectats.  
11. Informe favorable amb condicions de l'Àrea d'Infraestructures de la Diputació d'Alacant.  
12. Informe de Ferrocarrils de la Generalitat amb condicions per a la realització del projecte.  
13. Informe d'Iberdrola i Telefónica respecte a condicions que ha de complir el projecte.  
S'efectua una síntesi de la resposta del promotor a les al·legacions presentades, i remesa pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures i Transport:   
- A l'Ajuntament de Dénia: s'ha sol·licitat l'avaluació d'impacte ambiental i es presenta davant de la Conselleria el corresponent estudi. Al tram el Caragús el traçat discorre vorejant l'abocador que hi ha. El traçament s'ha ajustat al màxim a la zona de reserva viària de manera que les obres es realitzaran d'acord amb el que establisca Ferrocarrils de la Generalitat. Es sol·licitarà l'autorització d'encreuament de camins ramaders i barrancs i es gestionaran els residus d'acord amb la legislació sectorial que hi siga d'aplicació.  
- A l'Ajuntament dels Poblets: se sol·licitarà la llicència municipal i es realitzarà d'acord amb el que s'hi establisca.  
- A l'Ajuntament de Pedreguer: la instal·lació del gasoducte és compatible amb l'ús agrícola amb l'única limitació de no plantar arbres a menys de 2 metres de l'eix del gasoducte i s'abonaran els danys i perjudicis a través de preu just corresponent. Respecte als desenvolupaments urbanístics, el traçat discorre per vials del Pla parcial Molinets i pels vials del polígon industrial del sector 5 construït i respecte a les futures reclassificacions, el traçat és lineal i el gasoducte no resta volum edificable i la prohibició de construir no és absoluta, sinó que pot reduir-se si se sol·licita i es compleixen els requisits de l'administració competent. La variant es desestima ja que suposa la instal·lació del gasoducte en la zona de servitud de l'autopista (25 m).  
- A l'Ajuntament d'Ondara: el traçat s'ha projectat per l'est del municipi per a no afectar zona urbana ni el desenvolupament del planejament d'aquesta, a més no s'instal·la el gasoducte a la zona de servitud de l'autopista que a més incrementaria més el traçat. La instal·lació s'ha efectuat per terrenys rústics en què és compatible amb l'explotació agrícola. Respecte a la ubicació de la posició s'ha triat la més apropiada geomètricament per al subministrament als diversos municipis.  
- A l'Ajuntament de Xàbia: el traçat projectat afecta finques de naturalesa rústica i és compatible amb l'explotació agrícola, i respecte a l'afecció a àrees del PORN. S'indica que s'està procedint a l'avaluació d'impacte ambiental d'aquest en Conselleria.  
- A l'Ajuntament de Gata de Gorgos: es donen respostes semblants relatives a l'afecció a àmbit del PORN, a terrenys de naturalesa rústica i a l'existència de servitud d'autopista. Respecte a afecció a sòl d'especial protecció per valors arqueològics s'indica que s'obtindrà informe de Cultura i es durà a terme el que establisca aquest.  
- Respecte a propietaris particulars les respostes són diferents, i se'n fa una síntesi:  
- Desestimació de variants tenint en compte que fer coincidir traçat de conducció de llarg recorregut amb límits, camins o canals faria que el traçat fóra zigzaguejant, cosa que no és adequada ni per raons tecnicoeconòmiques ni per motius de seguretat i manteniment, ja que el traçat ha de ser el més lineal possible. Fer discórrer el traçat per camins també ocasionaria afecció a tercers i plantejaria problemes semblants.  
En altres casos es desestima envair la zona de servitud de l'autopista.  
- Es travessen terrenys rústics la qual cosa no impedeix l'explotació agrícola d'aquests respectant només la distància de no plantar arbratge a 2 metres de l'eix de la canonada. Es restitueix el terreny afectat.  
- Respecte al terme municipal d'Ondara, el traçat s'ha plantejat perquè no afecte la zona urbana ni el desenvolupament urbanístic del terme municipal.  
- L'estudi d'impacte ambiental es va presentar i va estar a disposició del públic en el Servei Territorial d'Energia d'Alacant.  
- El projecte s'ajusta a la legalitat vigent.  
- La compatibilitat amb l'ordenació urbanística es realitza a través de la llicència municipal.  
- La instal·lació és compatible amb l'ús agrícola de parcel·les classificades com a sòl no urbanitzable comú.  
- Respecte a l'afecció al paisatge, es tracta de conducció que discorrerà soterrada i, a més, en l'estudi d'impacte ambiental s'aborda l'afecció a aquest.  
- El gasoducte discorre en part per la zona d'infraestructures que s'al·lega però paral·lela a aquesta i respecta la zona de reserva de la futura línia ferroviària.  
- Respecte a la posició de l'ERM, els camins rurals que hi ha són suficients per al pas dels vehicles que han d'accedir a aquesta instal·lació, i es triarà la posició més apropiada geomètricament.  
Consideracions ambientals  
1. Tenint en compte que l'origen d'aquest projecte és la posició 15-20.04 d'Enagas pertanyent al gasoducte Montesa-Dénia en projecte, es considera que l'execució d'aquest ha de quedar condicionada a l'autorització del gasoducte del qual partirà o de qualsevol altre que li done sentit, per a evitar impactes innecessaris.  
2. Aquesta declaració d'impacte ambiental avalua el projecte de gasoducte Marina Alta, i emet una avaluació respecte al projecte entre l'origen i el vèrtex V-156 tenint en compte que el promotor l'ha sol·licitat i que respecte al tram des del V-156 al final es presentarà una modificació de traçat a través de l'òrgan substantiu.  
El traçat entre el vèrtex V-156 i el final es considera ambientalment acceptable amb condicions entre aquestes les indicades en els informes de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals. No obstant això, el promotor modificarà el traçat i en presentarà un altre que discorre per l'interior del PORN del Parc Natural del Montgó per zones amb característiques semblants però ajustant-se més a camins, i en conseqüència s'ha d'emetre una declaració d'impacte ambiental d'aquest tram final quan es dispose del traçat modificat i la documentació corresponent a través de l'òrgan substantiu.  
S'ha de tenir en compte que d'acord amb l'informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, de 29 de març de 2007, l'alternativa per fora del PORN del Montgó es descarta per major afecció ambiental i s'accepta amb condicions la que discorre per l'interior d'aquest, i queda, no obstant, pendent l'avaluació del tram final abans esmentat quan la documentació del traçat modificat corresponent es reba a través de l'òrgan substantiu i s'avalue en conseqüència aquest traçat final modificat.  
3. El projecte afecta la zona d'esmorteïment del PN de la Marjal de Pego-Oliva i la zona humida catalogada Desembocadura i front litoral del riu dels Racons, que discorre per terrenys de cultiu, la qual ha obtingut informe favorable de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'aquesta Conselleria.  
Igualment afecta el PORN del Parc Natural del Montgó a la zona perifèrica d'esmorteïment d'impactes a àrees agrícoles, i a partir del vèrtex V-156 afecta també la zona de connector ambiental. L'Àrea de Conservació d'Espais Naturals ha informat favorablement també, i es tria igual que l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental l'alternativa per l'interior de l'àmbit del PORN, i respecte al tram final també el considera acceptable ambientalment amb condicions entre les quals està l'encreuament del llit del connector ambiental mitjançant perforació dirigida amb una sèrie d'especificacions i mesures necessàries. L'últim tram, des del vèrtex V-156 al final serà modificat pel promotor per la qual cosa l'avaluació d'aquest s'efectuarà quan es dispose a través de l'òrgan substantiu del traçat modificat.  
4. El projecte afectarà diversos camins ramaders per la qual cosa ha de sol·licitar-se l'ocupació d'aquests i complir-se el que estableix la Llei de camins ramaders.  
5. L'informe sobre l'impacte sobre el patrimoni arqueològic i etnològic estableix una sèrie de mesures correctores que a continuació es resumeixen:  
- Cal realitzar sondejos arqueològics amb anterioritat a l'obertura de la rasa:  
- Entre els vèrtexs V-AL-086 i V-AL-091, al pas d'aquests per Matoses, al terme municipal de Pedreguer.  
- Entre els vèrtexs V-AL-147 i V-AL-149, al pas d'aquests pel barranc de la Rana, al terme municipal de Gata de Gorgos.  
Els sondejos en cada una d'aquestes àrees determinaran l'afecció real als jaciments i les posteriors mesures correctores.  
- Per a garantir la preservació dels béns de caràcter etnològic s'ha de realitzar un exhaustiu control durant la fase d'obres als trams següents:  
- Entre els vèrtexs V-AL-060 i V-AL-061, a la vora del pou del camí del Verger a Xàbia al terme municipal d'Ondara.  
- Entre els vèrtexs V-AL-063 i V-AL-064, a la vora de la bassa del camí del Verger a Xàbia al terme municipal d'Ondara.  
- Entre els vèrtexs V-AL-122 i V-AL-123, a la vora del pou de l'assegador dels Oquins a la Llosa, al terme municipal de Pedreguer.  
- Entre els vèrtexs V-AL-146 i V-AL-147, a la vora del pou del barranc de la Rana, al terme municipal de Gata de Gorgos.  
- Presència d'arqueòleg durant les obres de canalització que realitze un seguiment d'aquestes al llarg de tot el traçat.  
No obstant això, cal obtenir l'informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte al projecte on es determinaran les mesures que haja que adoptar respecte d'això.  
6. L'estudi d'impacte ambiental avalua diverses alternatives de traçat. Analitza alternativa de traçat als termes municipals del Verger i Ondara, que posteriorment ha sigut analitzada amb detall també en ampliació d'estudi d'impacte ambiental i descarta la que discorre per l'oest dels termes municipals del Verger i Ondara per l'afecció d'aquesta a zones de desenvolupament dels municipis tenint en compte que s'ha evitat afectar zones amb densa població o gran activitat urbana. Malgrat tenir més recorregut, s'ha tingut en compte que el que s'acurta en recorregut després s'ha d'afegir en antena de gas que es projecte fins a Dénia.  
S'analitza una altra alternativa a Dénia i Pedreguer i es descarta ja que travessa zona de relleu muntanyós de pendents acusats.  
En ampliació d'estudi d'impacte ambiental s'analitza igualment l'alternativa que discorreria per fora de l'àmbit del PORN del Montgó i es descarta per la major afecció ambiental d'aquesta enfront de la que discorreria per dins de l'àmbit del PORN, tal com s'indica en informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'aquesta Conselleria. El traçat plantejat per dins del PORN intenta seguir en la mesura que es puga el corredor en sentit ampli d'infraestructures existents (carreteres i camins).  
7. El projecte afecta, en quasi la totalitat, terrenys de cultiu (secà, cítrics, etc.), sòls urbanitzables i, de manera puntual, terrenys naturals fonamentalment en l'encreuament de cursos hídrics.  
Es tracta d'una instal·lació soterrada que una vegada executada permet dur a terme les labors agrícoles amb restriccions en la zona de servitud (4 m) tal com es va indicar en l'apartat de descripció del projecte. Des del punt de vista de l'afecció a la vegetació, flora i fauna és moderada o baixa tenint en compte les característiques dels terrenys travessats i del projecte.   
Paisatgísticament l'estudi d'impacte ambiental preveu l'avaluació de l'impacte del paisatge i igualment s'avalua l'afecció a aquest en ampliació de l'estudi d'impacte ambiental. L'impacte sobre el paisatge tenint en compte les característiques del projecte, canalització soterrada que permet recuperar el terreny i efectuar labors agrícoles amb algunes restriccions, és fonamentalment temporal i en qualsevol cas moderat. Respecte a les estacions de regulació i mesura es tracta d'unes instal·lacions fixes en superfície amb impacte permanent però puntual i s'estima aquest igualment moderat.  
En relació al fet que les instal·lacions discorren i afecten el sòl no urbanitzable cal precisar, a més, que d'acord amb la Llei 16/2003 de 17 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat, de 19 de desembre de 2003, en l'article 74 s'indica que els plans i projectes d'instal·lacions objecte de la regulació del capítol XX, les autoritzacions dels quals siguen competència de la Generalitat Valenciana, prevaldran sobre qualsevol instrument de planificació o ordenació territorial o urbanística. El capítol XX es refereix, entre altres instal·lacions, a les xarxes de transport de gas canalitzat amb pressió màxima de disseny igual o superior a 16 bars, que siguen declarades d'utilitat pública. La instal·lació objecte de l'avaluació d'impacte ambiental té una pressió de disseny superior o igual a 16 bars i s'ha sol·licitat la declaració d'utilitat pública d'aquesta.  
8. En relació a les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores):  
L'estudi planteja una sèrie de mesures correctores d'entre les quals es destaquen les següents:  
- Jalonament durant el replantejament de les masses de vegetació natural i s'estimarà el perímetre de protecció per a evitar tala indiscriminada d'individus i possibles danys a la vegetació adjacent desviant la rasa en l'amplària suficient.  
- Les restes vegetals de desbrossament s'han de triturar per al posterior ús en fase de restauració.  
- S'han de respectar els exemplars arboris de gran port tant d'espècies cultivables com naturals.  
- Ubicació de les zones d'abassegament en terrenys cultivats.  
- Limitació de velocitat de vehicles en pista de treball a 20 km/h i reg de pista per a evitar generar pols quan ho considere oportú la direcció d'obra.  
- Neteja de zones d'ocupació temporal i afectades per les obres de materials per a l'abocador, prèviament a la restitució del terreny.  
- Reposició de serveis afectats: tubs de reg, tanques, murs, etc.  
- Si el contractista no pot trobar cap propietari disposat a quedar-se amb la terra ha d'obtenir els oportuns permisos i autoritzacions per a abocar.  
- Restitució de terrenys agrícoles a l'estat inicial, separar i condicionar la terra vegetal, pagar les collites que s'hagen de perdre per les obres, mantenir els camins en bon estat i reparar els desperfectes ocasionats.  
- Descompactació de pista de treball.  
- Reposició de terra vegetal que prèviament ha sigut retirada.  
- Instal·lació de gabions de pedres i esculleres en vessants d'alt risc d'erosió.  
- Revegetació de zones amb vegetació natural afectades.  
- Restauració d'encreuaments amb cursos hídrics (restauració de marges amb esculleres, terra vegetal, revegetació, etc.).  
En general es consideren adequades, no obstant això cal modificar-les en determinats aspectes com també la introducció d'altres mesures preventives i correctores que permeten una correcta integració de l'obra en el medi i evitar en la mesura que es puga o reduir l'impacte sobre l'entorn.  
9. En relació amb el programa de vigilància ambiental:  
Respecte al programa establit en l'estudi es destaca la possibilitat que el promotor nomene un assistent tècnic ambiental durant el temps d'execució d'obres i de restauració, responsable de l'execució del programa de vigilància ambiental.  
En relació amb el programa esmentat, es considera necessari estendre'l al control de totes les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental, com també als condicionants que s'establisquen en aquesta declaració. Es considera igualment necessària la contractació de l'assistent tècnic ambiental proposat pel promotor per al control del programa de vigilància ambiental.  
10. Tenint en compte les característiques dels terrenys afectats i del projecte (discorre per terrenys agrícoles i sòls urbanitzables i la canalització és soterrada) i les mesures correctores que s'implanten, com també els informes favorables de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'aquesta Conselleria, es considera que l'impacte del projecte és en conjunt moderat des del punt de vista ambiental, i és acceptable. No obstant això, s'estima necessari adoptar mesures preventives i correctores addicionals per a millorar la integració del projecte i reduir o evitar l'impacte en el medi.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'Impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tramites previstos en el Decret 16271990, de 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de gasoducte de transport secundari Marina Alta (des de l'origen al vèrtex V-156) als termes municipals de Dénia, el Verger, els Poblets, Ondara, Pedreguer, Gata de Gorgos i Xàbia (Alacant) el promotor dels quals és Endesa Gas Transportista, SL, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen necessàries com també del compliment del que estableix la documentació aportada i en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicionants per a la realització i funcionament de l'obra:  
1. Es considera que l'execució del projecte esmentat ha de quedar condicionada a l'autorització del gasoducte del qual partisca o de qualsevol altre que li done sentit.  
2. Prèviament a l'execució de l'obra s'ha de supervisar, amb suficient antelació, amb els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria, el traçat per a determinar i establir si són necessàries mesures preventives addicionals respecte a la vegetació, flora i fauna (períodes de limitació d'execució d'obres, exemplars vegetals que no han d'afectar-se, tant de cultiu com naturals, ús de pista restringida, mesures especials per a encreuaments de llits, etc.).  
3. Els materials procedents de l'excavació que no es reutilitzen en l'obra s'han de portar a un abocador legalitzat i en el cas que el material extret de la rasa no siga de qualitat adequada, els materials per al rebliment d'aquesta s'hauran d'obtenir de pedreres legalitzades.  
4. En el cas que per a zones d'abassegament, dipòsit de materials i parc de maquinària es necessiten terrenys fora de la pista de treball, s'han de situar a parcel·les en què l'afecció a la vegetació siga mínima, amb la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria. Una vegada finalitzades les obres, els terrenys han de restaurar-se.  
5. En relació amb la restauració de zones amb vegetació natural s'ha d'efectuar una supervisió amb els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant per a determinar si cal efectuar modificacions en les espècies triades, densitats, característiques dels plançons, etc. Les esculleres i gabions de pedres s'han d'engravar amb terra per a facilitar-hi la regeneració vegetal.  
6. S'ha d'obtenir l'autorització de l'organisme de conca corresponent en aquelles actuacions que afecten el domini públic hidràulic.  
7. Manteniment i posada al punt adequat de la maquinària.  
8. S'ha de regar la pista de treball de manera suficient en aquelles zones en què per climatologia o altres circumstàncies es preveja generar un excés de pols, en especial en aquelles zones pròximes a població. Els camions que discórreguen amb material que puga generar pols han d'anar coberts amb lona.  
9. En el desenvolupament de les obres s'han de respectar els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això.  
10. S'ha de complir el que estableix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, en relació a les obres a la proximitat de zones naturals. S'han d'efectuar, en cas de ser necessari, les correccions o les mesures que els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria estimen necessaris.  
11. S'ha de disposar dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'han d'implantar mesures per a evitar l'absorció de fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en l'esmentada prova, s'ha de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament a llit públic. Els productes químics sobrants s'han de derivar a un gestor autoritzat. En qualsevol cas prèviament i amb suficient antelació s'ha d'informar els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria perquè donen el vistiplau per a evitar que tant la captació de l'aigua com l'abocament d'aquesta ocasione efectes negatius als espais naturals protegits pròxims.  
12. Respecte al patrimoni cultural s'hauran de complir les mesures correctores proposades en l'informe sobre arqueologia i etnologia presentat pel promotor amb data d'entrada de 10 d'octubre de 2006 i reflectides en aquesta declaració d'impacte ambiental en resum. En qualsevol cas haurà, prèviament a l'execució de l'obra i amb suficient antelació, d'obtenir-se l'informe favorable de la Conselleria de Cultura d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1989, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i en cas de ser favorable s'hauran de complir les mesures que en aquest s'indiquen.  
13. Respecte a l'afecció a camins ramaders, s'ha de complir el que estableix la legislació de camins ramaders i s'ha d'obtenir l'autorització d'ocupació davant de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria, i complir les condicions que aquesta establisca.  
14. En relació amb les línies elèctriques de connexió a les posicions de vàlvules, aquestes s'han de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental en el cas que així es requerisca d'acord amb la legislació d'impacte ambiental.  
15. En relació amb el programa de vigilància ambiental, s'ha d'estendre al control de totes les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental, com també als condicionants establits en aquesta declaració. Es considera igualment que el promotor contracte, tal com proposa, un assistent tècnic ambiental per al control del programa de vigilància ambiental.  
Tercer  
En relació amb el tram final del projecte de gasoducte de transport secundari Marina Alta (des del vèrtex V-156 fins al final) al terme municipal de Xàbia (Alacant) el promotor del qual és Endesa Gas Transportista, SL, serà avaluat quan es reba la documentació corresponent a través de l'òrgan substantiu en una declaració d'impacte ambiental complementària a aquesta.  
Quart  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Cinqué  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Habitatge: Cristina Serrano Mateo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6260, del 05-05-2010 (2010/4921)

RESOLUCIÓN de 14 de abril de 2010, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Massalfassar, Los Montesinos, San Miguel de Salinas, Torrevieja, Tuéjar, Dénia, El Verger, Els Poblets, Ondara, Pedreguer, Gata de Gorgos y Jávea.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6260

Fecha DOGV
:   05-05-2010

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2010/4921

CVE


Fecha del documento
:   14-04-2010

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Verger, el](javascript:void(0))
    * [Pedreguer](javascript:void(0))
    * [Gata de Gorgos](javascript:void(0))
    * [Ondara](javascript:void(0))
    * [Dénia](javascript:void(0))
    * [Jávea](javascript:void(0))
    * [Massalfassar](javascript:void(0))
    * [Montesinos, los](javascript:void(0))
    * [Torrevieja](javascript:void(0))
    * [Tuéjar](javascript:void(0))
    * [Poblets, els](javascript:void(0))
    * [San Miguel de Salinas](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 14 de abril de 2010, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Massalfassar, Los Montesinos, San Miguel de Salinas, Torrevieja, Tuéjar, Dénia, El Verger, Els Poblets, Ondara, Pedreguer, Gata de Gorgos y Jávea. [2010/4921]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 131/05-AIA Massalfassar, 174/06-AIA Los Montesinos, San Miguel de Salinas, Torrevieja, 209/05-AIA Tuéjar y 213/06-(1)AIA Dénia, El Verger, Els Poblets, Ondara, Pedreguer, Gata de Gorgos, Jávea.   
Valencia, 14 de abril de 2010.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 131/05-AIA.  
Título: Plan General de Ordenación Urbana de Massalfassar.  
Promotor: Ayuntamiento de Massalfassar.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Massalfassar y CTU.  
Localización: término municipal de Massalfassar (Valencia).  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
El objeto del Plan general de ordenación urbana de Massalfassar consiste en definir un modelo de ordenación territorial para todo el término municipal y adaptar el planeamiento al nuevo marco legal del urbanismo.  
Los objetivos que se prevén conseguir con la revisión del planeamiento son:  
- Garantizar el asentamiento futuro de población sobre nuevas zonas de crecimiento urbano.  
- Potenciar la distribución equilibrada de equipamientos y dotaciones públicos, supliendo los déficits existentes.  
- Restringir el desarrollo industrial a zonas adecuadamente separadas de los espacios residenciales.  
- Dotación de espacios libres, zonas verdes y equipamientos.  
- Separación de aguas de riego y fecales, completando la red de saneamiento y garantizando la depuración de las aguas residuales (en el caso de las provenientes de industrias, con carácter previo a la red local de alcantarillado)  
- Garantizar la calidad de las aguas de consumo humano.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El instrumento de planeamiento actualmente vigente en el municipio de Massalfassar son las normas subsidiarias de planeamiento municipal, aprobadas definitivamente por el director general de Urbanismo y Ordenación Territorial, el 14 de mayo de 1991. Estas normas subsidiarias y sus posteriores modificaciones clasificaban las siguientes superficies:   
Suelo urbano   
S. urbano residencial 200.871 m²  
S. urbano industrial 443.650 m²  
S. urbano servicios carretera 74.700 m²  
Suelo urbanizable  
S. urbanizable residencial 64.660 m²  
S. urbanizable industrial 93.390 m²  
Suelo no urbanizable  
S. no urbanizable común 1.877.629 m²  
S. no urbanizable de protección litoral 57.800 m²  
Parque Público Municipal 14.300 m²  
El presente Plan general de ordenación urbana contempla las siguientes clasificaciones:  
Suelo urbano  
S. urbano residencial, que lo conforma el casco urbano tradicional.  
S. urbano industrial, polígono industrial del Mediterráneo y zona industrial Plexi junto a la estación de ferrocarril.   
S. urbano terciario, engloba las instalaciones de la ITV y las antiguas instalaciones de servicios a la carretera, donde actualmente está el centro comercial El Manar.   
Suelo urbanizable  
S. urbanizable residencial, se han delimitado 3 sectores, ninguno de ellos con ordenación pormenorizada.  
S. urbanizable industrial, incluye un solo sector localizado junto a la estación de ferrocarril y las instalaciones de Plexi SA.  
Suelo no urbanizable  
S. no urbanizable común, engloba los terrenos dedicados a la agricultura, con la excepción de aquellos que están sujetos a un régimen de especial protección.  
Suelo no urbanizable de especial protección, dentro de este tipo se diferencian las siguientes calificaciones:   
- S.N.U. de especial protección ecológica y litoral.  
- S.N.U. de especial protección vías pecuarias (PEpec).  
- S.N.U. de especial protección por riesgo de inundabilidad (PEinu).   
3. Alternativas  
El estudio de impacto ambiental indica que las alternativas posibles quedan condicionadas por las particulares condiciones del municipio en relación con las infraestructuras existentes que estructuran y compartimentan el exiguo territorio que dispone el municipio. No se plantean alternativas de localización de los distintos suelos urbanizables clasificados puesto que el presente plan general circunscribe el crecimiento a zonas perimetrales del suelo anteriormente clasificado.   
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 16 de junio de 2004 el Ayuntamiento de Massalfassar remitió copia del Plan general de ordenación urbana de Massalfassar, del estudio de impacto ambiental y del expediente administrativo, no incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental ante la falta de la certificación municipal acreditativa del resultado del periodo de información al público.   
En fecha 14 de julio de 2005, el Ayuntamiento de Massalfassar remitió el certificado de la información pública, incoándose el correspondiente expediente de evaluación ambiental.  
En fecha 1 de febrero de 2006, la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Territorio y Vivienda remitió el estudio de impacto ambiental, expediente administrativo, informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas, proyecto y modificaciones puntuales al proyecto relativo al Plan general de ordenación urbana.   
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Las Provincias, de fecha 12 de mayo de 2003 y en el DOGV nº 4497, de fecha 12 de mayo de 2003.  
Durante el periodo de información pública se presentaron 4 alegaciones, según consta en los certificados emitidos por la secretaria del Ayuntamiento de Massalfassar, en los cuales se incluía la aprobación provisional, el informe del trámite de información al público realizado y un resumen de las alegaciones presentadas.  
3. Resumen de las alegaciones  
De las alegaciones arriba indicadas, ninguna de ellas presenta contenido de carácter ambiental.  
4. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 7 de diciembre de 2006 se requiere a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, remitiéndose, asimismo, dicho requerimiento al Ayuntamiento de Massalfassar, para que amplíe el contenido y complete el expediente con la documentación siguiente:  
1. El régimen general de usos de suelo no urbanizable de especial protección por riesgo de inundabilidad se adaptará a lo establecido en las determinaciones del PATRICOVA para el riesgo 3.   
2. Población actual y prevista con el desarrollo del plan general. En función de este último dato se presentará, la estimación de los datos de los consumos de agua y volumen generado de residuos sólidos urbanos y de aguas residuales.  
3. Justificación documentada y acreditada por el organismo administrativo competente, Confederación Hidrográfica del Júcar o entidad autorizada, de la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos en la ordenación y, en especial, de la disponibilidad de agua potable para el abastecimiento al municipio con los techos poblacionales previstos.   
4. Detalle de la red de riego de las zonas verdes, indicando si se trata de la red de agua potable de abastecimiento o se ha realizado con trazado y procedencia del agua distinta.  
5. Estudio de la posible afección al patrimonio histórico y cultural que debe ser redactado y acompañado del informe que exige la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, la cual establece en su artículo 11 taxativamente: "Los estudios de impacto ambiental relativos a toda clase de proyectos, públicos o privados, que puedan afectar a bienes inmuebles de valor cultural deberán incorporar el informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural. Dicho informe vinculará al órgano que deba realizar la declaración de impacto ambiental".  
6. Se incluirá el coste del establecimiento de las medidas correctoras de forma que se especifiquen las medidas presupuestarias que deben adoptarse para la ejecución de las mismas.  
7. Se completará el programa de vigilancia ambiental indicándose el calendario aproximado para la aplicación del programa y organismo responsable de su ejecución y el compromiso de presentar puntualmente el explotador ante la administración una memoria o informe anual dando cuenta: del desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma.   
En fecha 12 de enero de 2007 se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental respuesta por parte del Ayuntamiento de Massalfassar, incluyendo las solicitudes de informe a la Confederación Hidrográfica del Júcar y a la Entidad Metropolitana de Servicios Hidráulicos.  
En fecha 7 de febrero de 2007 la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Territorio y Vivienda remite informe de Omnium Iberico, SA, para su unión al estudio de impacto ambiental.   
En fecha 25 de mayo de 2007 el Ayuntamiento de Massalfassar remite informe sobre cuestiones planteadas en los informes sectoriales del Servicio de Evaluación Ambiental y Sección Forestal, del Servicio de Patrimonio Cultural Valenciano y de la Entidad Metropolitana de Servicios Hidráulicos.  
En fecha 4 de junio de 2007 el Ayuntamiento de Massalfassar remite escrito comunicando un error material en los planos referentes a la delimitación del suelo urbano terciario de las instalaciones de la ITV.  
Solicitud de informes sectoriales  
En el expediente administrativo se incluyen los siguientes informes solicitados durante la tramitación del Plan general de ordenación urbana:  
1. Informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia, de fecha 15 de enero de 2007, sobre el proyecto del Plan general de ordenación urbana de Massalfassar (Valencia), el cual indica que:  
- Respecto a la posible afección del proyecto a la zona húmeda denominada Marjal de Rafalell y Vistabella, el cual fue incluido en el catálogo de zonas húmedas aprobado mediante el Acuerdo del 10 de septiembre de 2002 del Gobierno valenciano, donde se establece un perímetro de afección o cuenca, según lo dispuesto en el artículo 15.4 de la Ley 11/1994, de 500 metros en torno a límites de los distintos espacios, con la excepción de aquellas zonas en las que la planificación ambiental vigente haya determinado otro perímetro, la citada Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, establece lo siguiente en el apartado 3 del artículo 15, "En el supuesto de actividades consolidadas en el entorno de las zonas húmedas que puedan tener influencia en la calidad de sus aguas, estas instalaciones adecuarán sus vertidos a los criterios de calidad establecidos por la Conselleria de Medio Ambiente".   
- Considera necesario que se condicione el desarrollo de dicho suelo a la existencia de una adecuada depuración de aguas residuales y, en caso de efectuarse vertidos de cualquier tipo, incluso de agua depurada a la zona húmeda, se deberá contemplar expresamente la posibilidad de afección al citado humedal y a sus especies características, y en consecuencia, habilitar las pertinentes medidas correctoras para evitar su deterioro tanto permanente como temporal. Dichas medidas correctoras deberán contemplar tanto el mantenimiento de niveles adecuados de calidad fisicoquímica y biológica del medio hídrico. Parece obvio que deben requerirse para el efluente depurado que eventualmente pudiera llegar al marjal, como mínimo, las condiciones de calidad requeridas para las zonas sensibles por el RD 2116/1998, el R. decreto Ley 11/1995 y el RD 509/1996, en relación con la Directiva 91/271/CEE, de 21 de mayo, sobre tratamiento de las aguas residuales urbanas.   
- Por último, el informe concluye informando favorablemente el proyecto de referencia.  
2. Informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico de la Dirección General de Calidad Ambiental, de fecha 14 de diciembre de 2006, en relación con el estudio acústico del PGOU. El informe emitido observa que:   
- En el estudio acústico presentado se indica la zonificación del área de estudio, mediciones en puntos representativos de la correspondiente zonificación, así como una serie de medidas correctoras previstas. Se analizan los niveles de ruido existentes en cada zona, indicando las principales fuentes de ruido existentes en las mismas.  
- A partir de los resultados de las mediciones realizadas, se realiza un análisis sobre la situación acústica existente en el municipio. No obstante, dicho estudio hubiera sido más representativo si a partir de los resultados de las mediciones se hubiera esbozado el mapa de ruido del municipio.  
- En cuanto al procedimiento de medida seguido, debería haberse escogido como LAeq la mayor las tres medidas realizadas en cada zona, y no la media tal y como aparece en el estudio acústico.   
- Dado que se trata de un municipio de menos de 20.000 habitantes, el estudio acústico del planeamiento general del municipio, debería contener:  
- Clasificación y usos previos del suelo en el municipio, según lo establecido en la Ley 7/2002.  
- Clasificación del suelo de los municipios colindantes en los lindes con el municipio.  
- Identificación de las actividades e infraestructuras ruidosas en el municipio.  
- Compatibilidad de las zonas reclasificadas como urbanizables con los niveles de ruido existentes y los focos de ruido del entorno.  
3. Informe sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural. Emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural y Museos de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano.   
Hasta la fecha no se dispone de dicho informe.   
Afecciones legales  
Espacios naturales protegidos.  
El término municipal de Massalfassar linda por el norte con la zona húmeda denominada Marjal de Rafalell y Vistabella perteneciente al término municipal de Valencia, encontrándose parte del término de Massalfassar dentro del perímetro de afección de 500 metros establecido según lo dispuesto en el artículo 15.4 de la Ley 11/1994, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Vías pecuarias  
En el término municipal de Massalfassar discurren tres vías pecuarias, cuya clasificación fue aprobada en fecha 20 de mayo de 1974. Estas vías pecuarias son:  
Colada de la Marina de 778,18 metros longitud y una anchura de 15,00 metros.  
Vereda de Liria con una longitud de 3.336,29 metros y una anchura de 20,89 metros  
Colada del Camino Viejo de Valencia o Camino de la Travesía con una longitud de 975,58 metros y una anchura de 8,00 metros.  
PATRICOVA  
La franja de suelo situado al norte de la carretera CV-32 está afectada casi en su totalidad por riesgo de inundación, con un nivel de riesgo 3, estimándose inundaciones con una frecuencia de manifestación inferior a 25 años y un calado inferior a 80 cm.   
Dentro de estos terrenos existen en la actualidad, las instalaciones de la ITV, una explotación ganadera de bovino, el centro comercial El Manar, un complejo hotelero y una gasolinera.  
Patrimonio Cultural  
El estudio de impacto ambiental afirma que en el municipio de Massalfassar no existe ningún yacimiento arqueológico inventariado.  
Consta en el expediente el informe de la Dirección Territorial de Cultura, Educación y Deporte de fecha 26 de febrero de 2007, acerca del catálogo de bienes y elementos patrimoniales protegidos, donde indica que el catálogo deberá ser completado con la siguiente documentación:  
- Delimitación del núcleo histórico tradicional y su normativa.  
- Indicar que elementos incluidos en el catálogo se consideran bienes de relevancia local.  
- Los yacimientos arqueológicos se incluirán en el catálogo con el nivel de protección adecuado.  
- Los elementos con valor etnológico se incluirán en el catálogo.  
- Se deberá actualizar la ficha de catálogo y ampliar el número de edificios con protección ambiental.  
- Adecuar los niveles de protección del catálogo según los establecidos en el Reglamento de ordenación y gestión territorial y urbanística (artículo 184 a 189).  
En relación con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano, no se adjunta el informe vinculante sobre la posible afección del proyecto al patrimonio cultural valenciano.  
Infraestructuras de transporte   
El municipio de Massalfassar se encuentra estructurado por tres ejes lineales de comunicación:  
Red de Carreteras del Estado: Autovía V-21 (antigua CN-221)  
Carreteras autonómicas: CV-32 (carretera de la Gombalda)  
Red de Ferrocarriles del Estado: Línea ferroviaria Valencia - Tarragona  
Deberá atenderse a la normativa en cuanto a limitación de usos en las franjas de dominio público, servidumbre y afección, en concreto a la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de carreteras de la Comunitat Valenciana, a la Ley 25/1988, de 29 de julio, de carreteras del Estado, y a la Ley 16/1987, de 30 de julio, de ordenación de los transportes terrestres, así como al resto de legislación que le sea de aplicación.  
Actualmente está en fase de proyecto la línea de alta Velocidad Madrid - Castilla La Mancha - Comunitat Valenciana - Región de Murcia. Tramo: Valencia - Castellón, línea para la que está contemplada en el PGOU una reserva de suelo para la solución inicialmente prevista.   
Costas  
El Plan general afecta en la zona más oriental de su término a la zona de servidumbre de protección marítimo-terrestre, siendo de aplicación la Ley 22/88 de costas y su reglamento.  
Consideraciones ambientales  
El municipio de Massalfassar está ubicado en la comarca de L'Horta Nord de la Provincia de Valencia. El término municipal de Massalfassar tiene sus lindes, por el norte, con Massamagrell y la Marjal de Rafalell y Vistabella, perteneciente al término municipal de Valencia, al sur con Albuixech y parcialmente con Museros, al este, con el mar Mediterráneo, y al oeste, con Museros. La superficie del término es de 2,92 km² según la cartografía disponible.   
El término municipal presenta una capacidad de uso del suelo muy elevada y una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos alta.  
Referente a la hidrología superficial de la zona de estudio, esta se ha considerado en el EsIA de escasa o nula relevancia, al no existir cursos de agua de corriente continua ni discontinua en el término municipal. No se mencionan en el estudio de impacto ambiental la existencia de acequias de drenaje y riego.  
La vegetación potencial de la zona ha sido reemplazada a lo largo de los años por la intensa explotación agrícola de la misma, permaneciendo actualmente pequeñas áreas dispersas en la zona. La vegetación actual en la zona principalmente está asociada a los cultivos de cítricos, en especial los naranjos. No existen especies protegidas, amenazadas o endémicas.  
En el estudio de impacto ambiental se realiza una descripción de la fauna que se puede encontrar en la zona ligada a la vegetación presente, destacando la avifauna que pueden tener la zona como área de campeo.  
La población de Massalfassar, según los datos de la Dirección General de Administración Local, es de 1.688 habitantes en el año 2006, siendo la población horizonte prevista en el Plan general de 3.920 habitantes.   
Se dispone de informe técnico positivo, de fecha 16 de marzo de 2007, de la Entidad Metropolitana de Servicios Hidráulicos (EMSHI) sobre abastecimiento de agua potable y disponibilidad de agua para abastecer los incrementos que generaran las actuaciones propuestas en el PGOU. El informe no aporta datos de consumo de agua actual y futuro, ni de la procedencia de la misma, si bien en el EsIA se cita que la procedencia del agua para abastecimiento se realiza captando aguas de superficie procedentes del río Túria. El citado informe incluye una serie de condicionantes a cumplir, de entre los que se destaca la implantación de una red de agua distinta a la potable para usos que no sean estrictamente de consumo humano en aras de economizar los recursos hídricos disponibles, y la consideración de la construcción de un depósito elevado para garantizar el abastecimiento en situaciones de caudales puntas, avería, corte o reparación.   
Según el EsIA el agua para riego actualmente procede de la acequia de Moncada, regulada por el Tribunal de las Aguas, y de los pozos situados en el límite oeste con Museros administrados por la Sociedad de Regantes.   
Respecto a la depuración de las aguas residuales, consta en el expediente el informe de la Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) de fecha 25 de abril de 2005, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de L'Horta Nord - Pobla de Farnals para admitir los caudales de aguas residuales generados por el desarrollo del PGOU de Massalfasssar. Dicho informe concluye con la viabilidad del tratamiento en la EDAR L'Horta Nord - Pobla de Farnals, siempre y cuando se cumplan una serie de condicionantes, de los que se destaca que para poder garantizar una conexión efectiva, deberán ejecutarse las actuaciones de ampliación de la planta necesarias con el fin de adecuarla para el tratamiento del nuevo caudal generado, y para el vertido generado por los desarrollos urbanísticos previstos en el PGOU de referencia se deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la ordenanza municipal de vertidos o, en su defecto, en el modelo de ordenanza de vertidos de la entidad de saneamiento.  
Actualmente la red de saneamiento en el municipio es de tipo unitaria, existiendo previsión de implantar un sistema separativo de saneamiento para los nuevos sectores a ejecutar y cambiar paulatinamente este sistema para el suelo urbano consolidado. En el estudio de impacto ambiental no se aportan más datos para el sistema de saneamiento previsto.  
De acuerdo a la Orden de 18 de enero de 2002, del conseller de Medio Ambiente, por la que se aprueba el plan zonal de residuos de las zonas III y VIII le corresponde a la Entidad Metropolitana para el Tratamiento de Residuos (EMTRE) la prestación de los servicios de valoración y eliminación de residuos. Dicha entidad certifica (20.12.2006) que dispone de capacidad de tratamiento suficiente en las instalaciones metropolitanas previstas por el plan zonal de residuos de las zonas III y VIII área de gestión 1 para asumir la gestión de los residuos sólidos urbanos e inertes previstos en el plan general de referencia.  
Para el servicio de recogida y transporte a vertedero de los residuos sólidos urbanos (RSU) del municipio, la Mancomunitat L'Horta Nord certifica (20.12.2006) a través de la empresa adjudicataria del servicio de recogida de RSU y transporte a vertedero, SA. Agricultores de la Vega, que dispone de capacidad suficiente en medios humanos y materiales para asumir el incremento de producción de RSU derivado del nuevo planeamiento propuesto.  
El riesgo de inundación para los terrenos situados en la franja situada al norte de la carretera CV-32, se ha analizado en el EsIA de forma muy sucinta, mencionando la inexistencia de asentamientos residenciales y considerando que debido a la elevación de la cota de los terrenos sobre los que se ejecutaron las instalaciones de la ITV y el centro comercial El Manar, estos suelos quedarían exentos de riesgo en un estudio a una escala menor.   
En el área de estudio el paisaje está constituido esencialmente por cuatro unidades paisajísticas claramente diferenciadas como son la zona del casco urbano, la zona consolidada industrial, la zona agrícola y la zona litoral destacándose en la primera de ellas su gran visibilidad desde la carretera CV-32.  
En referencia a las medidas correctoras incluidas en el EIA, las mismas se dirigen principalmente a mitigar los efectos generados por las obras urbanización.   
En cuanto al documento de síntesis incluido en el EsIA, este no se ajusta al contenido específico para este tipo de documento.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente la competencia sobre evaluación de impacto ambiental.   
4. A los efectos del cumplimiento de la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente, el plan se considera incluido en el supuesto establecido en la disposición transitoria primera, apartado 2, de la citada Ley. En la tramitación del procedimiento de evaluación ambiental se han seguido las actuaciones previstas en el artículo 7 de la ley 9/2006.  
5. Debe advertirse igualmente que el contenido documental del estudio de impacto ambiental sometido a información pública no sólo abarca todos los extremos requeridos por el artículo 8 de la Ley 9/2006 a los denominados informes de sostenibilidad, sino que incluso se detiene a valorarlos con mayor amplitud y profundidad que la exigida en el citado precepto, por lo que debe concluirse que durante el periodo transitorio de adaptación de procedimientos a las exigencias de la nueva ley, el estudio de impacto ambiental de referencia cumple idéntico cometido al de los informes de sostenibilidad ambiental, debiendo tramitarse el resto de actuaciones conforme a las previsiones de la ley 9/2006, de 28 de abril.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto del Plan general de ordenación urbana de Massalfassar, promovido por el Ayuntamiento de Massalfassar, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo a lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos. En el supuesto que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
2. Para la nueva red de saneamiento separativa, será necesario identificar los puntos de vertido de la red de pluviales y obtener la autorización de vertido por el organismo competente. Previamente al punto de vertido se instalará un sistema de pretratamiento, que dependerá de las aguas a tratar.   
3. El vertido de las aguas residuales a la red de saneamiento se realizará de acuerdo a lo dispuesto en el modelo de ordenanza de vertidos a la red municipal de alcantarillado editado por la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunitat Valenciana.  
4. Las vías pecuarias deberán ser identificadas por su nombre y anchura legal en las normas urbanísticas, así como consideradas como suelo no urbanizable protegido por la legislación sectorial.  
5. Se deberá adecuar la clasificación y calificación de los suelos urbanizables situados al sur del núcleo urbano, limítrofes con los términos municipales de Albuixech y Museros, al planeamiento de estos municipios colindantes, dejando para ello una banda de amortiguación entre el suelo residencial y el suelo agrícola correspondiente.  
6. El suelo destinado a las instalaciones de la ITV se ajustará al estrictamente ocupado por dichas instalaciones. En este suelo y de acuerdo a las normas urbanísticas, será obligatorio la redacción de un estudio de inundabilidad para la concreción del riesgo de inundabilidad, además se dispondrán de las medidas necesarias para evitar la afección por vertido de aguas residuales o pluviales a la Marjal de Rafalell y Vistabella.  
7. Deberá incluirse en las normas urbanísticas las determinaciones y limitaciones establecidas en la Ley 22/88, de 28 de julio, de costas, así como el Real decreto 1471/89, de 1 de diciembre, por el que se aprueba el Reglamento general para desarrollo y ejecución de la Ley 22/88, principalmente en lo referente a los usos permitidos en la zona de protección del dominio público marítimo-terrestre.  
8. Se establecerá un orden para el desarrollo de los diferentes sectores de suelo urbanizable, con el fin de garantizar un agotamiento de este tipo de suelo, antes de considerar la opción de reclasificación de un suelo no urbanizable.  
9. Toda la normativa específica de ordenación de zonas industriales, todas las medidas preventivas y correctoras propuestas y los condicionantes expuestos deberán ser recogidas en la normativa urbanística del Plan general, tanto en aquello referente al propio planteamiento en sí, como en lo correspondiente a las respectivas fases de ejecución y explotación.   
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 25 de junio 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 174/2006-AIA.  
Promotor: Gas Natural sdg, SA.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Energía de Alicante (Conselleria de Infraestructuras y Transporte).  
Objeto proyecto: gasoducto AS-15 antena a Torrevieja.  
Localización: en los términos municipales de Los Montesinos, San Miguel de Salinas y Torrevieja (Alicante).  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es la construcción de un gasoducto (antena AS-15 a Torrevieja), que constituirá un ramal del gasoducto APA a Redovan-Los Montesinos-Torrevieja y que partirá de este último gasoducto en el término municipal de Los Montesinos.  
El proyecto del presente gasoducto pretende el suministro de gas natural en los términos municipales de Guardamar del Segura, Orihuela, Torrevieja y Pilar de la Horadada.   
Características del proyecto teniendo en cuenta toda la documentación presentada por el promotor:  
- Longitud de 8.822 m.  
- Posiciones de válvulas en Los Montesinos p.k. 3,894  
- Tubería de acero al carbono con presión de 16 bar y diámetro de 8 ".  
- Pista de trabajo de 10 m. de anchura normal.  
- Zanja de 0,60 m. y a una profundidad mínima de 1 m.  
- Obras:  
- replanteo y balizado de trazado.  
- apertura de pista de trabajo: desbroce y despeje de terreno con máquinas taladoras y retroexcavadoras. Retirada de tierra vegetal para su posterior reposición. La pista sirve para acumular materiales extraídos de la zanja y para la circulación de maquinaria y obras.  
- apertura de zanja mediante retroexcavadora. El material extraído se emplea en parte para el posterior relleno de zanja. El volumen extraído será de 6.500 m³.   
- carga, transporte, descarga, almacenamiento y distribución de materiales de obra. Playas de acopio de materiales situadas pegadas o muy próximas a la pista e trabajo. La pista de trabajo se abre y se nivela y las tuberías se transportan por la misma pista.  
- curvado, soldadura, protección de la tubería y puesta en zanja. Las tuberías se descienden a la zanja con tractores pluma. Una vez colocada la tubería se rellenará con materiales de excavación y si fuera necesario de préstamos.  
- Cruces hídricos mediante vainas pasa-aguas. Se restituyen las orillas y se montan las escolleras. No obstante, consecuencia de la solicitud de ampliación de documentación, el cruce del barranco o rambla de la Fayona se efectuará mediante perforación dirigida de manera que no se causará afección al barranco citado tal y como sucedía en la propuesta inicial de cruce a cielo abierto.  
- Estación de regulación y medida con entrada a 16 bar y salida a 4 bar, que contendrá estación de protección catódica.  
- Sistema de comunicación y control: en paralelo a la conducción de gas y en su misma zanja se instalará en tubos de polietileno cable de telecomunicaciones de fibras ópticas  
- Acometidas eléctricas en baja tensión.  
- Restitución del terreno, colocando la tierra vegetal. Se restituyen muros, cerca, setos, vallas y cualquier otro obstáculo retirado. Descompactación de suelos.  
- Señalización con hitos en vértices.  
- Servidumbres permanentes:  
Servidumbre de paso: zona de 3 m. de ancho, 1,5 m. a cada lado del eje de a tubería, que comporta la ocupación del subsuelo por las canalizaciones, derecho de paso del personal y ocupación temporal del terreno para atender a vigilancia, conservación y reparación de las instalaciones, prohibición de cavar o arar a profundidad mayor a 50 cm., prohibición de plantar árboles y arbustos de talla alta y prohibición de realizar obras o edificaciones sin permiso de la administración.  
- Duración de obras: 4 meses.  
- Servicios de explotación y mantenimiento.  
Tramitación administrativa  
Por el Servicio Territorial de Energía de Alicante de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte se remitió copia del proyecto, estudio de impacto ambiental y alegaciones recibidas durante el período de información pública (BOP del 10.01.2006 y DOCV del 19.12.2006), así como informes.  
Se recibió informe favorable del Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medio Ambiental de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte tras el examen del estudio presentado respecto al impacto ambiental al patrimonio cultural.  
Se solicitó informe al Área de Planificación y Ordenación del Territorio de esta Conselleria (Área de Conservación de Espacios Naturales) al afectar el trazado al área periférica de protección de zonas húmedas del sur de Alicante (Lagunas de La Mata y Torrevieja).  
Se solicitó al promotor ampliación de la documentación presentada, de lo cual se informó al Servicio Territorial de Energía de Alicante de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Por el promotor se remitió ampliación del estudio de impacto ambiental y documentación presentada de acuerdo con la solicitud efectuada. Se presentó copia del estudio de impacto ambiental firmado, identificando al autor y con visado de colegio profesional.  
Se recibió informe del Área de Conservación de Espacios Naturales de esta Conselleria indicando que no se había justificado la afección del proyecto al ámbito de protección de zonas húmedas del sur de Alicante por lo que no se podía emitir informe favorable.  
Tras el estudio de la ampliación de la documentación presentada por el promotor y el informe del Área de Conservación de Espacios Naturales se solicitó nueva ampliación del estudio de impacto ambiental así como aportar las justificaciones indicadas en el informe del Área de Conservación de Espacios Naturales.  
Por el promotor se remitió ampliación de la documentación solicitada indicando además que la misma se remitía al Área de Conservación de Espacios Naturales para su informe.  
Se remitió informe del Área de Conservación de Espacios Naturales de esta Conselleria de 9 e abril de 2007 en el que se indica que: "en la nueva información complementaria facilitada, recibida tras reuniones con los técnicos de nuestro Servicio, se justifica claramente el porqué de la afección del proyecto al ámbito de protección del sistema de zonas húmedas del sur de Alicante, por lo que se emite informe favorable al proyecto en cuestión. Se considera inexcusable el paso del gasoducto AS-15 antena a Torrevieja por el trazado planteado en base a todos los criterios analizados y debidamente justificados, criterios tanto técnicos como medioambientales y sociales. Se envía la documentación complementaria y el anexo al estudio de impacto ambiental anterior".  
Información pública  
Se sometió el proyecto y estudio de impacto ambiental al período de información pública (BOP del 10.01.2006 y DOCV del 19.12.2006) tal y como indicó el Servicio Territorial de Energía de Alicante. Se produjeron alegaciones, haciéndose una síntesis de las mismas a continuación:  
1. Miguel Ángel Pavón García (AHSA):   
- Se solicita que la totalidad del trazado e instalaciones se ubiquen fuera de la zona periférica de protección del Parque Natural de las lagunas de La Mata y Torrevieja, dado que puede elegirse un trazado diferente, considerando inadmisible que la traza discurra por el área de interés especial natural asociada al cauce del barranco de La Fayona.   
- El proyecto está afectado por el Acuerdo de 21 de noviembre de 2003 del Consell de la Generalitat por el que se determina la forma de aplicación de las medidas cautelares previstas en el ámbito territorial afectado por el PORN del sistema de zonas húmedas del sur de Alicante.  
- El estudio de impacto ambiental y su documento de síntesis no aparecen firmados por persona alguna.  
2. Esteban de La Peña Sánchez (Frutas Beri, SA) y Antonio Casanova García:  
- Proponen una alternativa diferente que discurra por borde exterior de carretera comarcal, la cual requeriría menor excavación teniendo menor impacto paisajístico, menor impacto social por no afectar a cítricos, además de poder ocasionarse problemas por cuestión de lluvias.  
3. Francisco Mira Hernández:  
- Propone un trazado alternativo desplazándose más hacia el oeste acercándose a caminos o a infraestructuras existentes (CV-95).  
4. Pedro Menargues Gracia:  
- Propone un trazado alternativo desplazándose más hacia el oeste acercándose a caminos o a infraestructuras existentes (CV-943 y autopista).  
5. Matilde Linares Ayuso y diversos elegantes más:  
- Proponen trazado alternativo más al oeste acercándose a caminos o a infraestructuras existentes (autopista).  
6. Promovimar 98, SL, Viemar, SL, y diversos alegantes más:   
- El trazado propuesto ocasiona perjuicios por servidumbres y prohibiciones no discurriendo en paralelo a infraestructuras afectando a terrenos que serán urbanizables existiendo alternativa junto a viales y carretera evitando conducciones de agua potable.  
7. María del Rosario Pérez Zafra:   
- Solicita que discurra por lindes de caminos o propiedades o por ellos mismos para evitar afección a sus propiedades y en caso contrario indemnización.  
8. D. Joaquín Hurtado Martínez y otros:   
- Solicita alternativa al ocasionarle derribo de inmuebles y arbolado.  
9. Diversos propietarios alegan que se dividen las fincas por la mitad y se agravan los impactos al no discurrir en paralelo a otras infraestructuras.  
A continuación se hace resumen de la respuesta de alegaciones efectuada por el promotor y remitida por el Servicio Territorial de Energía de Alicante siguiendo el orden antes indicado:  
1. Se indica que para la realización del proyecto se ha consensuado trazado con ayuntamientos, responsables del Parque Natural de las Lagunas de la Mata y Torrevieja, etc. Se ha proyectado el trazado para reducir el impacto por zonas atravesadas siguiendo paralelismo a la carretera CV-943 a 5 m. de su borde discurriendo básicamente por su margen derecho exceptuando alguna zona como La Marquesa en la que se cambia al margen contrario evitando el paso por las inmediaciones de los inmuebles de interés cultural y etnológico y la afección a zonas de palmeras. Para el área de predominio agrícola se utilizó el límite de la carretera CV-943 respetándolo en su mayor parte, a que la canalización discurre por su zona de afección, y además la repercusión será temporal al ir enterrada la canalización.   
2. No acepta la variante propuesta puesto que supondría desafectar unas parcelas para afectar otras que podrían pronunciarse en el mismo sentido y supondría afectar a área de predominio agrícola del Parque Natural de las Lagunas de la Mata y Torrevieja.  
3. No es posible aceptar la variante al tener que mantener distancia de 50 m. respecto a CV-95 según la Conselleria de Infraestructuras, y haría que la longitud del trazado fuera mayor.  
4. No es posible aceptar las variantes propuestas teniendo en cuenta que respecto a la CV-943 la distancia es la mínima necesaria para ejecutar la obra y respecto a la autopista se mantiene una distancia de 25 m. siguiendo alineación frutales para evitar cruzar en diagonal y afectarlos más. Respecto a la CV-95 la distancia debe ser de 50 m. La canalización discurre enterrada pudiendo desarrollarse las labores agrícolas respetando las distancias de seguridad.  
5. No es posible aceptar la variante al tener que mantener distancia de 25 m. de autopista y la canalización discurre enterrada pudiendo desarrollarse las labores agrícolas respetando las distancias de seguridad.  
6. El trazado se elaboró teniendo en cuenta al ayuntamiento de Los Montesinos, el paralelismo a la carretera CV-943 en las inmediaciones del núcleo urbano de Los Montesinos es complicado al existir construcciones al borde lo que supondría aumentar las afecciones al tener que bordearlas y además el discurrir por el margen izquierdo de la CV-943 supondría discurrir dentro del área de predominio agrícola del Parque Natural de las Lagunas de la Mata y Torrevieja. Además supondría desafectar unas parcelas para afectar a otras que podrían pronunciarse en igual sentido.  
7. No se acepta la propuesta indicando que se ha intentado un trazado que afecte lo menos posible de manera que pueda mantenerse en lo posible el marco de plantación existente, alegando además dificultades respecto a la utilización de caminos y lindes entre fincas.  
8. No se acepta la propuesta ya que la desafección de una parcela ocasionaría la afección de otra que podría pronunciarse en igual sentido, además una vez ejecutada la canalización podrán desarrollarse las labores de explotación con las directrices de seguridad. El trazado discurre por el límite de no edificabilidad de la CV-943 por lo que no afectará a construcciones ya que en esa zona no se puede construir.  
9. Se indica que la desafección de una parcela puede suponer la afección de otras que podrían alegar lo mismo, y que una vez enterrada la tubería podrán desarrollarse las labores agrícolas respetando las directrices de seguridad. Se ha intentado seguir en paralelo las infraestructuras en lo posible.  
Informes remitidos por el órgano sustantivo que constan en expediente.  
En la documentación remitida por el órgano sustantivo constan los siguientes informes:  
- Informe del Ayuntamiento de San Miguel de Salinas: se indica que respecto a las normas subsidiarias de 27 de abril de 1988 los terrenos admiten las instalaciones de utilidad pública o interés social. Se está tramitando un nuevo planeamiento en el que se afectaría a SNU2, en el que contempla el uso de infraestructuras, y un SNU1 en el que la normativa no refleja este tipo de infraestructuras propuestas. Respecto a este último suelo se indica que debe ser objeto de un nuevo trazado y en cualquier caso obtener el informe favorable respecto al proyecto y estudio de la Conselleria correspondiente.  
- Ayuntamiento de Los Montesinos:   
- Con fecha 9 de febrero de 2006: se adhieren a las alegaciones efectuadas por las mercantiles Promovimar 98, SL, y Vicemar, SL, en virtud de que el trazado propuesto atraviesa el término municipal creando una barrera para el futuro desarrollo urbanístico en lugar de bordearlo en paralelo a las redes generales.  
- Con fecha 15 de diciembre de 2005: informan favorablemente el proyecto por ajustarse al planeamiento municipal, debiendo solicitarse previamente licencia de obras y el proyecto resolver los cruces con instalaciones municipales y prever la reposición de servicios afectados.  
- Escritos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria en relación a la solicitud de ocupación de la vía pecuaria denominada colada de Los Montesinos, adjuntando pliego de condiciones.  
- Informe de la comunidad de regantes de Riegos de Levante M.D. del río Segura en relación a las condiciones que deben cumplirse para el cruce con tuberías de la misma.  
- Informe del Ministerio de Fomento favorable respecto a la autopista y condiciones a cumplir.  
Consideraciones ambientales  
1. En relación con el trazado del gasoducto y la afección a las zonas periféricas de protección del sistema de zonas húmedas del sur de Alicante:  
En el estudio de impacto ambiental se estudian varias alternativas, escogiéndose aquella que se considera más adecuada ambientalmente respecto al Parque Natural de las Lagunas de La Mata y Torrevieja.  
En la alternativa escogida se afecta, en determinadas tramos dentro de la zona periférica de protección, a las áreas de predominio agrícola A y B y al área de interés especial natural del barranco de La Fayona.  
El último informe del Área de Conservación de Espacios Naturales de 9 de abril de 2007 informa favorablemente el proyecto teniendo en cuenta que se justifica claramente el porqué de la afección al ámbito de protección del sistema de zonas húmedas del sur de Alicante. Considera inexcusable el paso del gasoducto por el trazado planteado en base a todos los criterios analizados y debidamente justificados, criterios tanto técnicos como medioambientales y sociales. Respecto al cruce del barranco de La Fayona se ha planteado una operación de perforación dirigida para asegurar la no modificación del barranco en ningún aspecto respecto a su estado natural.  
En la documentación complementaria presentada por el promotor:  
Se indica que se estudiaron diferentes alternativas previamente a plantear la finalmente escogida. Se descartó la que atravesaba el Parque Natural de Las lagunas de La Mata y Torrevieja entre ambas lagunas teniendo en cuenta informe del Área de Evaluación Ambiental. Se descartó posteriormente otra alternativa que rodeaba la laguna de La Mata por el norte por razones técnicas. Por último se planteó la alternativa finalmente elegida.   
En la documentación remitida por el promotor con fecha de entrada 2 de abril de 2007 se indica igualmente que de no aprobarse el trazado propuesto supondría no poder finalizar y certificar los trabajos de ejecución en el 2007 con lo que se perdería la subvención económica con fondos FEDER y supondría el abandono del proyecto. Se indica que para el cruce del barranco de La Fayona se plantea la perforación dirigida. El proyecto afecta mediante cruce y/o paralelismo a diferentes infraestructuras habiendo solicitado la oportuna autorización. En cuanto a afección a bienes particulares dentro de la zona de amortiguación de impactos se limita a 15 parcelas y 8 propietarios. El promotor indica que promoverá acuerdos mutuos individuales con los propietarios de las fincas ubicadas dentro del perímetro de protección del espacio natural. Con el objeto de minimizar el movimiento de tierras y la superficie ocupada se emplearán todos los recursos necesarios garantizando una afección mínima a la vegetación natural, se repondrán los muros de contención de mampostería para preservar flora y fauna. Igualmente se compromete a restituir los terrenos a su estado original de manera que la zona quede nivelada perfectamente e igualmente respecto a las eventuales instalaciones de riego.  
En los anexos a la documentación presentada se indica respecto a la afección a la zona periférica de protección de zonas húmedas del sur lo siguiente: en determinadas zonas de predominio agrícola se han introducido en ellas para evitar afectar a palmeral discurriendo por el margen interior de la CV-943 y afectando a vegetación degradada, se ha evitado afectar también a zonas con plantones de palmeras y arbolado y a la zona de la Casa de La Marquesa.  
Para evitar el cruce en trinchera del barranco de La Fayona se plantea la perforación dirigida de manera que se garantiza la no afección ni alteración del barranco, ejecutándose además más próximo el cruce a la CV-943.  
En el último tramo se afecta nuevamente a área de predominio agrícola, suponiendo caso de discurrir por el lado contrario de la CV-943 tener que cruzar la autopista y las interferencias con los distintos enlaces proyectados y la autovía Orihuela-Costa.   
Se ha intentado el máximo paralelismo con infraestructuras existentes, carretera CV-943, autopista, etc., intentando evitar afectar a las zonas de protección y cuando se ha hecho se ha justificado indicando que la afección ambiental es menor. Se ha corregido el cruce del barranco de La Fayona para que se reduzca de forma muy considerable su afección.  
Respecto al nuevo planeamiento propuesto por el municipio de San Miguel de Salinas cuenta con declaración de impacto ambiental aceptable con condiciones, y respecto a la afección a los suelos SNU1 y SNU2 se considera que de acuerdo con lo establecido en el condicionado de la declaración referida las instalaciones estarían permitidas al ser de utilidad pública y teniendo en cuenta además el informe del Área de Conservación de Espacios Naturales antes mencionado.  
2. El trazado y las instalaciones afectan en su casi totalidad a terrenos agrícolas, en su mayor parte en uso y se sigue en gran parte del trazado el paralelismo de infraestructura existente. Se afecta a zona periférica de protección del Parque Natural de las lagunas de La Mata y Torrevieja en determinadas tramos siguiendo en su mayor parte el paralelismo de infraestructuras existentes y evitando la afección de otras zonas con presencia de palmeral, edificación y parcela de interés cultural, interferencia con carreteras y enlaces.  
En las zonas de predominio agrícola la afección se considera moderada teniendo en cuenta que se trata en su mayoría de terrenos agrícolas en uso y en otras ocasiones abandonados pero en paralelo y próxima a infraestructura existente. La afección a la vegetación, flora y fauna se considera moderada teniendo en cuenta las características generales de los terrenos afectados y las medidas preventivas y correctoras a adoptar, al igual que la modificación en la zona del barranco de la Fayona.  
Paisajísticamente el impacto se considera igualmente moderado al tratarse de una canalización enterrada en la que la afección al paisaje es temporal durante la ejecución de las obras y que posteriormente es posible la recuperación de la zona al restituirse el suelo vegetal y poder llevarse a cabo las labores agrícolas con algunas limitaciones en la zona de 3 m. Tan solo presentará una afección al paisaje permanente, pero aceptable, en el lugar de ubicación de la estación de regulación y medida.  
Se considera desde el punto de vista ambiental muy positivo el paralelismo y proximidad a infraestructuras existentes que se ha buscado, evitando la dispersión de infraestructuras por todo el territorio.  
3. En relación con el cruce del barranco de La Fayona, se trata de una zona de interés especial que se cruza en la nueva propuesta mediante perforación dirigida, lo que permite garantizar la no modificación del barranco ni su alteración a diferencia del cruce a cielo abierto inicialmente planteado.  
4. Las líneas eléctricas necesarias serán de baja tensión. En cualquier caso se estima que deberá supervisarse previamente la zona y características de las líneas para que se adopten las medidas que indiquen los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria.  
5. En relación con la estación de regulación y medida se considera igualmente que su impacto será puntual, debiendo emplearse materiales y color acorde con la zona y que permita una correcta integración para lo cual se considera necesaria la supervisión de los servicios técnicos antes indicados, que podrán establecer otras medidas para mejorar la integración de esta instalación en la zona.  
6. El proyecto afectará a la vía pecuaria colada de Los Montesinos, por lo que deberá solicitarse la ocupación de la misma y cumplirse lo establecido en la Ley de vías pecuarias.  
7. Respecto a la afección al patrimonio cultural el estudio presentado hace las siguientes propuestas para minimización de impactos:  
- Respecto al patrimonio arqueológico no parece necesario adoptar medidas específicas debiendo procederse según la Ley del patrimonio cultural valenciano si durante el desarrollo de las obras se observase la aparición de restos de interés.  
- Respecto al patrimonio etnológico:   
- Balizarse adecuadamente los puntos señalados en el estudio de patrimonio de manera que no se vean implicados en el proyecto. Debido a su estado de conservación (en el caso de los aljibes) resulta necesario establecer además un perímetro de seguridad suficientemente amplio. Caminos y acequias deberán ser repuestos adecuadamente y dando servicios alternativos a los usuarios.  
- Las fechas de la celebración de las romerías en la hacienda de la Marquesa deberán ser tenidas en cuenta por la dirección de obra, garantizando tanto la accesibilidad a la zona como la seguridad de los devotos de la Virgen de Los Dolores (evitando zanjas, fosos y otras circunstancias peligrosas durante esos días).  
- No se aprecian otras manifestaciones pero en cualquier caso se tratarían de acuerdo a la Ley de patrimonio.  
8. En relación a las medidas preventivas y correctoras:  
El Estudio plantea una serie de medidas correctoras de entre las que se destacan las siguientes:  
- Descompactación de terreno mediante laboreo.  
- Retirada capa de tierra vegetal de pista de trabajo y reposición en restauración.  
- Revegetación de aquellas áreas con vegetación natural afectadas por el trazado.  
- Los materiales procedentes del desbroce se distribuirán sobre la pista una vez concluidas las obras.  
- Se realizarán recorridos sistemáticos previamente a la entrada de maquinaria para detectar posibles lugares de interés para la fauna.  
- Revisión periódica sobre zona de obras para la actuación sobre especies de fauna que pudieran quedar atrapadas.  
- Si el contratista no pudiera encontrar a ningún propietario dispuesto a quedarse con la tierra se obtendrán los oportunos permisos y autorizaciones.  
- Señalización de pista de trabajo para evitar que los vehículos se salgan de la misma o causar destrozos innecesarios.  
- Reparación y restitución a su estado original de cerramientos, muros, etc.  
- Previamente a la restitución del terreno se limpiarán todas las zonas de ocupación temporal y áreas afectadas por los trabajos retirando el material a vertedero.  
- No se realizarán vertidos (productos químicos, etc.) a cursos hídricos debiendo ser recogidos y tratados por gestor autorizado.  
- Previamente a la entrada de maquinaria se realizará una comprobación del inventario vegetal.  
- Jalonamiento de vegetación adyacente durante el replanteo, y en función de especies se estimará un perímetro de protección, desviando la pista o zanja en un ancho suficiente.  
En relación a las mismas se consideran en general adecuadas siendo necesario no obstante la modificación de las mismas en determinados aspectos así como la introducción de otras medidas preventivas y correctoras que permitan una correcta integración de la obra en el medio y evitar en lo posible o reducir el impacto sobre el entorno.  
9. En relación al programa de vigilancia ambiental:  
Respecto al programa establecido en el estudio se destaca la posibilidad de nombrar por el promotor un asistente técnico ambiental durante el tiempo de ejecución de obras y de restauración, responsable de la ejecución del programa de vigilancia ambiental.  
En relación con el programa referido se considera necesario extenderlo al control de todas las medidas correctoras (preventivas, minimizadoras y correctoras) del estudio de impacto ambiental, así como a los condicionantes que se establezcan en la presente declaración. Se considera igualmente necesaria la contratación del asistente técnico ambiental propuesto por el promotor para el control del programa de vigilancia ambiental.  
10. Teniendo en cuenta el informe favorable de 9 de abril de 2007 del Área de Conservación de Espacios Naturales de esta Conselleria, que el trazado afecta a terrenos agrícolas casi exclusivamente, que discurre en gran parte del mismo en paralelo y próximo a infraestructuras existentes, que la conducción discurre enterrada y que se ha modificado el cruce del barranco de La Fayona mediante perforación dirigida, se considera que el proyecto causará un impacto, en conjunto, moderado desde el punto de vista ambiental, y es aceptable, no obstante se estima necesario adoptar medidas preventivas y correctoras.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 7 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución e la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento ogánico y fncional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, resuelvo:  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de gasoducto AS-15 antena a Torrevieja (Alicante) cuyo promotor es Gas Natural sdg, SA, de acuerdo con el trazado presentado inicialmente, sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones sectoriales que sean necesarias así como del cumplimento de lo establecido en la documentación aportada y en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Condicionantes para la realización y funcionamiento del proyecto:  
1. Previamente a la ejecución de la obra se supervisará, con suficiente antelación, con los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria, la traza de la obra en el perímetro de protección del sistema de zonas húmedas del sur de Alicante (Parque Natural de las lagunas de La Mata y Torrevieja) para determinar y establecer si fuera necesario medidas preventivas adicionales respecto a la vegetación, flora y fauna (períodos de limitación de ejecución de obras, ejemplares vegetales que no deben afectarse, uso de pista restringida, etc.). Igualmente se hará fuera de este perímetro y a lo largo de toda la traza.  
Igualmente con la supervisión de los servicios técnicos antes indicados se delimitarán, caso de ser necesario, aquellas zonas con ejemplares vegetales o vegetación fuera de la traza (a lo largo de todo el trazado del proyecto) que no deben afectarse por las obras.  
2. El cruce del barranco de La Fayona se efectuará mediante perforación dirigida de acuerdo con la documentación presentada con fecha 10 de abril de 2007 por el promotor, debiendo llevarse a cabo con la supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria para evitar su afección. Previamente se supervisara la zona acompañados por estos servicios técnicos referidos para establecer caso de ser necesario medidas preventivas respecto a la ejecución de este cruce (períodos de ejecución según fauna, delimitación de zonas para evitar afección a vegetación y/o fauna, etc.).  
3. Los materiales procedentes de la excavación que no se reutilicen en la obra se llevarán a vertedero legalizado y en el caso de que el material extraído de la zanja no fuese de calidad adecuada, los materiales para el relleno de la misma se obtendrán de canteras legalizadas.  
4. En el caso de que para playas de acopio, depósito de materiales y parque de maquinaria se precisen terrenos fuera de la pista de trabajo, se ubicarán en parcelas en las que la afección a la vegetación sea mínima con la supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria. Una vez finalizadas las obras los terrenos deberán restaurarse.  
5. En relación con la restauración de aquellas zonas con vegetación natural se efectuará supervisión con los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante para determinar qué actuaciones es necesario llevar a cabo según las características de la zona: si es suficiente con reposición de tierra vegetal o además se deben efectuar siembras y plantaciones, especies a utilizar y métodos, etc.  
6. Se obtendrá la autorización del organismo de cuenca correspondiente en aquellas actuaciones que afecten al dominio público hidráulico.  
7. Mantenimiento y puesta a punto adecuada de la maquinaria.   
8. Se procederá al riego de pista de trabajo con frecuencia suficiente en aquellas zonas en las que por climatología u otras circunstancias se prevea generar un exceso de polvo, en especial en aquellas zonas próximas a población. Los camiones que discurran con material que pueda generar polvo deberán ir cubiertos con lona.   
9. En el desarrollo de las obras se respetarán los preceptos contenidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminación acústica y las ordenanzas municipales dictadas al respecto.  
10. Se cumplirá lo establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, en relación a las obras en la cercanía de zonas naturales. Se efectuarán, caso de ser necesario, las correcciones o medidas, que por los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria se estimen necesarios.  
11. Se contarán con los permisos pertinentes para la captación del agua empleada en la prueba hidráulica de las tuberías. Se implantarán medidas para evitar la absorción de fauna por la fuerza de succión de las bombas de agua. En el caso de emplear algún producto químico en la citada prueba, se deberá realizar una balsa de decantación de manera que los sobrantes tengan las características adecuadas para su vertido a cauce público. Los productos químicos sobrantes se derivarán a gestor autorizado. En cualquier caso previamente y con suficiente antelación se informará a los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria para que den su visto bueno para evitar que tanto la captación del agua como su vertido ocasione efectos negativos en el área de protección de los sistemas de zonas húmedas del sur de Alicante y en el propio Parque Natural de las lagunas de La Mata y Torrevieja.  
12. En el caso de cruce de barranco a cielo abierto y utilización de escollera, se recebará la misma con tierra para facilitar la regeneración de la vegetación.  
13. Se cumplirán los compromisos del promotor reflejados en documento de fecha de entrada 2 de abril de 2007 y reflejados en extracto en la presente Declaración respecto a los propietarios afectados y terrenos en las zonas del perímetro de protección del sistema de zonas húmedas del sur de Alicante (Parque Natural de las lagunas de La Mata y Torrevieja).  
14. Respecto al patrimonio cultural se cumplirán las medidas minimizadoras de impacto ambiental propuestas en el estudio de impacto ambiental al patrimonio cultural presentado ante la Conselleria de Cultura y reflejadas en extracto en la presente declaración.  
15. Respecto a la afección a vías pecuarias, se cumplirá lo establecido en la legislación de vías pecuarias y se obtendrá la autorización de ocupación ante la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria, cumpliéndose las condiciones que la misma establezca.  
16. En relación con las líneas eléctricas de baja tensión deberá supervisarse previamente la zona y características de las líneas para que se adopten las medidas que indiquen los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria.  
17. En relación con la estación de regulación y medida se emplearán materiales y color acorde con la zona y que permita una correcta integración para lo cual se considera necesaria la supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria, que podrán establecer otras medidas para mejorar la integración de esta instalación en la zona.  
18. Para la apertura de la zanja no se emplearán voladuras.  
19. Las posibles modificaciones de trazado se someterán a evaluación de impacto ambiental en el caso de que la legislación en la materia así lo requiera.  
20. En relación con el programa de vigilancia ambiental se considera necesario extenderlo al control de todas las medidas correctoras (preventivas, minimizadoras y correctoras) del estudio de impacto ambiental, así como a los condicionantes establecidos en la presente declaración. Se considera igualmente que por el promotor se contratará, tal y como propone, asistente técnico ambiental para el control del programa de vigilancia ambiental.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia 7 de junio de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 209/05-AIA  
Título: explotación porcina de cebo  
Promotor: Joaquín Martínez Illueca  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Tuéjar (Valencia)  
Objeto del proyecto: obtención de la licencia de actividad para el inicio de la actividad porcina de cebo  
Localización: paraje de las Roturas, polígono 28, parcela 193, del término municipal de Tuéjar (Valencia)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para iniciar una actividad porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
- La explotación, con capacidad para 1.248 cerdos, se dedicará al cebo de cerdos desde los 20 kg hasta 100 kg p.v., momento en que se destinarán a matadero.  
- La explotación ocupa un total de 13.464 m², de los cuales 1.230 m² (según a Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial) están ocupados por una nave rectangular, de planta única.  
- Se calcula el purín generado en base al Real decreto 324/2000 de ordenación de las explotaciones porcinas, considerando un volumen producido anualmente de 2.683 m³. El purín queda retenido en fosas de purines y balsa general impermeabilizada, con una capacidad total de almacenamiento de 694,8 m³, superior a tres meses. El purín se someterá a tratamiento enzimático de manera que mejore sus propiedades fertilizantes y disminuya su carga contaminante.  
- El purín se utilizará como abono orgánico en campos de cultivo, enterrándose, para evitar la proliferación de olores.  
- Se dispone de 54,38 ha. de superficie agrícola donde aplicar el purín como abono, localizada íntegramente en el municipio de Tuéjar, para no sobrepasar los 170 kg de N/ha y año, disponiéndose de superficie suficiente, según lo establecido en el Real decreto 261/1996. Se aporta contrato de aceptación suscrito por los propietarios de dichas parcelas, cédula de propiedad y plano catastral, dedicadas principalmente al cultivo de secano.  
Los residuos sanitarios son destinados al ecoparque municipal.  
- Los cadáveres son almacenados en contenedores homologados dispuestos en la explotación y retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
- Entre las medidas higiénico-sanitarias, se incluye disponer de sistema de desinfección de los vehículos que accedan a la explotación alternativo al vado sanitario y vallado perimetral.  
- El suministro de agua potable procede de la red de abastecimiento municipal (no se ha justificado).  
La explotación se localiza a 2,4 km del núcleo urbano más próximo. La distancia a la explotación ganadera más cercana es de 1,38 km.  
La documentación aportada incluye valores de mineralización del nitrógeno en sucesivos años, considerando que el aporte de purín se ha de efectuar según dosis agronómicas, que tienen en cuenta las necesidades del cultivo, las características del terreno, así como la climatología. Todas estas consideraciones no se han tenido en cuenta a la hora de calcular la superficie agrícola donde aplicar el purín.  
En el estudio de impacto ambiental se propone aplicar los purines como abono orgánico únicamente en aquellas áreas en que no se presente vulnerabilidad alta a la contaminación de acuíferos por fisuración y/o karstificación, aunque no identifica los suelos en cuestión a la hora de justificar las parcelas agrícolas donde aplicar el purín como abono orgánico.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente se inició el 2 de noviembre de 2005, con la remisión por parte de la Comisión de Calificación de Actividades de la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda, del proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental y expediente municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 256, de 27 de octubre de 2004, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 14 de diciembre de 2005 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, ampliación a la documentación, relativa a los siguientes apartados:  
- Informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano.   
- Informe favorable del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados, establecido en le artículo 19 de la Ley 4/2004 de 30 de junio, de la Generalitat, de ordenación del territorio y protección del paisaje.  
En fecha 11 de julio de 2006 el promotor solicita prórroga en la presentación de la documentación, concediéndole en fecha 14 de julio de 2006 ampliación del plazo de presentación de documentación hasta un periodo adicional de mes y medio.  
En fecha 14 de junio de 2007 la Confederación Hidrográfica del Júcar remite autorización para la construcción de la granja y fosa de purines, concedida el 26 de mayo de 2004. El Ayuntamiento remite el mismo documento el 15 de junio de 2007.  
El promotor presenta copia de solicitud a los servicios territoriales de Cultura, de la autorización para realizar la prospección arqueológica en la parcela, con fecha de registro de entrada 20 de junio de 2006.  
Informes sectoriales  
El expediente municipal recoge los siguientes informes:  
- Informe favorable del aparejador municipal.  
- Informe favorable del ingeniero agrónomo municipal.  
- Informe favorable del jefe local de Sanidad.  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, en el que informa de la necesidad de que el promotor disponga de autorización de construcción en zona de policía, así como estudio detallado relativo a la gestión de purines, su almacenamiento y utilización.  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.  
- Autorización previa de la COPUT de 6 de mayo de 2004. El informe favorable de la Conselleria de Agricultura, Pesca y alimentación está condicionado a que la explotación no supere la capacidad productora del grupo al cual pertenecen (2º) y siempre que no existan solicitudes de otros interesados, en cuyo caso se tendrá por caducada (tras requerimiento previo) su autorización transcurridos 6 meses sin ejercer su derecho.  
En fecha 14 de junio de 2007 la Confederación Hidrográfica del Júcar remite autorización para la construcción de la granja y fosa de purines, concedida el 26 de mayo de 2004.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como suelo no urbanizable común, según normas subsidiarias municipales.  
El municipio de Tuéjar está incluido en el LIC Alto Turia, incluida en la red de espacios naturales aprobados por le Gobierno Valenciano para su inclusión en la red Natura 2000, de acuerdo a lo dispuesto en la Directiva 92/43/CEE de hábitats, aunque la superficie afectada por la actuación no está incluida en el LIC.  
Respecto a la afección al dominio público hidraúlico, la explotación se ubicará en la zona de policía del Barranco las Roturas, disponiendo de autorización de ocupación para la explotación, emitida por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
En el estudio de impacto ambiental se ha elaborado un listado de acciones y factores tanto para la fase construcción como para la de funcionamiento, que no se considera aceptable, ya que se ha confundido entre acciones, impactos y factores del medio. La descripción del medio se ha basado en el aporte de una información sucinta relativa a la climatología, geología, edafología, topografía, hidrología, paisaje, flora, fauna, población y economía de la zona. En el apartado relativo a la hidrología, se informa de la distancia de la explotación al barranco de las Roturas, que es de 20,65 m, la distancia al río Tuéjar de 1,92 km, quedando el terreno a 10 m. por encima del nivel del cauce del barranco.  
Según la cartografía temática de la Comunitat Valenciana, en la zona no existe riesgo de inundación, siendo la vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas muy baja. No existe afección a vía pecuaria catalogada en el término municipal.  
De la identificación y valoración de impactos recogida en el estudio de impacto ambiental, cabe destacar:  
- El impacto sobre el aire por emisión de olores, asociados a los residuos orgánicos generados, se considera poco relevante, al poder minimizarse con el aporte de un complejo bacteriano enzimático al purín en fosa, el cual no deberá acumularse fuera de las mismas, debiendo extremarse las medias higiénico-sanitarias. Se propone además enterrar el purín como abono en campo.  
- El impacto sobre el suelo se considera irrelevante, siempre que el purín se gestione adecuadamente sobretodo en lo relativo a su utilización como abono orgánico, según las dosis necesarias, respetando el calendario de fertilización y teniendo en cuenta el código de buenas prácticas agrícolas.  
- El impacto sobre las aguas, asociado a una mala gestión del purín en la explotación o a una mala impermeabilización de las fosas donde quede acumulado, o a una mala utilización en campo como fertilizante orgánico, que provoque contaminación por lixiviación de nitratos principalmente.  
- El impacto sobre el paisaje, que será poco relevante, al ubicarse granja en una zona rural, en la que se localiza explotaciones ganaderas de similares características.  
No se prevé impactos negativos de elevada magnitud, considerándose en general poco relevantes.  
La zona donde se desarrolla la actividad, agrícola de secano, no presenta valores ambientales relevantes, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el suelo y el agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de purines o durante su utilización como abono orgánico en campos de cultivo; y el aire, por emisión de olores asociada a los purines generados y a la presencia de animales principalmente.  
2. Consideraciones sobre las propuestas de medidas correctoras  
En el estudio de impacto ambiental se ha propuesto una serie de medidas correctoras, entre las que se incluye las siguientes:  
- Los purines serán enterrados una vez esparcidos mediante laboreo del terreno, evitando que mediante el viento aumente la emisión de olores.  
- No se aplicarán purines en parcelas cercanas a núcleos urbanos y en aquellas que pudieran impactar en estas zonas. Se elegirán aquellos días en los que no haya vientos en dirección y sentido del pueblo afectado.  
- No se realizará vertidos de purines a cauces públicos, perímetros de protección de las captaciones de abastecimiento urbano y en las proximidades de manantiales y pozos, ni en zonas próximas a pozos o sistemas de agua potable.  
- Se realizará balance de nutrientes para calcular las necesidades de abonado del cultivo, análisis de los purines así como del suelo de las parcelas donde se aplicarán (no se aporta información relativa a la metodología de muestreo).  
- Se dispondrá de vallado perimetral en la explotación para evitar posibles contagios de enfermedades y epidemias, excepto en los lugares en que por las características de las edificaciones no es posible.  
- En las ventanas de las naves se dispondrá de malla mosquitera para dificultar el paso de insectos o roedores, los cuales pueden ser portadores y transmisores de enfermedades.  
La actividad se considera viable, desde el punto de vista medioambiental, siempre que las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental, se amplíen con la adopción de los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la actividad de porcino de cebo, situada en el paraje Las Roturas, polígono 28, parcela 193, del término municipal de Tuéjar (Valencia) promovida por Joaquín Martínez Illueca, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Previo a la obtención de la licencia ambiental, el promotor deberá justificar, ante esta Secretaría Autonómica y ante el organo sustantivo, la procedencia del agua potable a utilizar. Si el suministro procede de la red de abastecimiento municipal, tal y como se indica en el Estudio de impacto ambiental, deberá presentarse contrato suscrito con la empresa suministradora. En caso de disponer de pozo en la explotación, deberá presentarse inscripción en el Registro de Aguas, o concesión de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Previo a la obtención de la licencia ambiental, el promotor deberá justificar, ante esta Secretaría Autonómica y ante el organo sustantivo, disponer de informe definitivo favorable, a los efectos patrimoniales, de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
- Se dispondrá de vado sanitario o sistema de desinfección equivalente a la entrada de la explotación, correctamente diseñado y localizado, de manera que pueda ofrecer garantías de desinfección de los vehículos que accedan a la explotación.  
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.  
- En base al Real decreto 324/00 de ordenación de las explotaciones porcinas, deberá respetarse como distancia mínima, en la distribución de estiércol sobre el terreno, la de 100 m, respecto a otras explotaciones del grupo primero, y 200 m, respecto a las explotaciones incluidas en el resto de los grupos definidos en el artículo 3.B) del Real decreto 324/00 y a los núcleos urbanos. En relación con los cursos de agua, se respetará lo establecido en el Reglamento de dominio público hidráulico, que desarrolla os títulos preliminar, I, IV, y VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de aguas, aprobado por el Real decreto 849/1986, de 11 de abril, y lo dispuesto en los diferentes planes hidrológicos de cuenca.  
- Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que se produzcan en la explotación, deben ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado.  
- La eliminación de cadáveres deberá gestionarse conforme al Real decreto 1429/2003, de 21 de noviembre, por el que se regulan las condiciones de aplicación de la normativa comunitaria en materia de subproductos de origen animal no destinados al consumo humano.  
- Se comunicará a esta Secretaría Autonómica cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunidad Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 18 de junio de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 213/2006-AIA.  
Promotor: Endesa Gas Transportista, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Energía de Alicante (Conselleria de Infraestructuras y Transporte).  
Objeto proyecto: gasoducto de transporte secundario Marina Alta (desde posición V-0 al V-156).  
Localización: en los términos municipales de Denia, Vergel, Els Poblets, Ondara, Pedreguer, Gata de Gorgos y Jávea (Alicante).  
Descripción del proyecto  
La descripción del proyecto se efectúa teniendo en cuenta toda la documentación presentada:  
El objeto del proyecto es ampliar la capacidad de transporte y suministro de gas natural en la Comunitat Valenciana dando suministro a diversas redes proyectadas. El gasoducto partirá de la posición 15-20.04 de Enagas perteneciente al gasoducto Montesa-Denia en proyecto y tiene como destino la posición P-03 del presente proyecto en Jávea.  
Características:  
- Longitud de 22.678 m.  
- Posiciones de válvulas en Vergel, Ondara, Pedreguer y Jávea.  
- Presión de 59 bares y diámetro de 10 ".  
- Pista de trabajo de 14 m. de anchura normal.  
- Zanja de 0,60 m. y a una profundidad mínima de 1 m.  
- Obras:  
- Replanteo y balizado de trazado.  
- Apertura de pista de trabajo: desbroce y despeje de terreno con máquinas taladoras y retroexcavadoras. Retirada de tierra vegetal para su posterior reposición. La pista sirve para acumular materiales extraídos de la zanja y para la circulación de maquinaria y obras.  
- Apertura de zanja. El material extraído se emplea en parte para el posterior relleno de zanja. El volumen de material de excavación que será trasladado a vertederos autorizados será de 1.156 m³.  
- Carga, transporte, descarga, almacenamiento y distribución de materiales de obra. Playas de acopio de materiales situadas pegadas o muy próximas a la pista e trabajo. La pista de trabajo se abre y se nivela y las tuberías se transportan por la misma pista.  
- Curvado, soldadura, protección de la tubería y puesta en zanja. Las tuberías se descienden a la zanja con tractores pluma. Una vez colocada la tubería se rellenará con materiales de excavación y si fuera necesario de préstamos.  
- Cruces hídricos mediante vainas pasa-aguas. Se restituyen las orillas y se montan las escolleras.  
- Instalaciones complementarias: posiciones de válvulas con estación de regulación y medida. En la posición de Pedreguer se realizará una estación de protección catódica.  
- Acometidas eléctricas para las posiciones.  
- Restitución del terreno, colocando la tierra vegetal. Se restituyen muros, cerca, setos, vallas, cualquier otro obstáculo retirado. Descompactación de suelos.  
- Señalización con hitos en vértices.  
- Servidumbres permanentes:   
- Zona A: 2 m. a cada lado de la tubería en el que está prohibido arar o cavar a profundidad mayor de 50 cm., plantar árboles y arbustos de talle alto y realizar obras o edificaciones sin permiso de la administración.  
- Zona B: 4 m. a cada lado de la zona A donde es imposible realizar obras o edificaciones sin la autorización de la administración.  
- Duración de obras: 8 meses.  
- Equipos y sistemas de seguridad. Sistemas de protección catódica mediante inyección de corriente. Sistemas de telecontrol y telemando.  
- Servicios de explotación y mantenimiento.  
Tramitación administrativa  
Exp. 205/2005-CON:  
Se informó la consulta previa del proyecto indicando que el mismo se encontraba sometido a evaluación de impacto ambiental y además se remitió informe del Área de Planificación y Ordenación del Territorio de esta Conselleria (Área de Conservación de Espacios Naturales) en el que se le indicaba que se afectaba a la zona de amortiguación del Parque Natural del Montgó por lo que deberán estudiarse alternativas de trazado y soluciones técnicas para el paso de la conducción de gas a través del conector ambiental.  
Exp. 213/2006-AIA:  
Se remitió por parte del Servicio Territorial de Energía de Alicante de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte copia del proyecto y estudio de impacto ambiental. Igualmente en su escrito se indica que se ha llevado a cabo el período de información pública mediante edicto en el BOP de 08.03.2006 y en el DOGV de 24.02.2006. Se adjuntan alegaciones así como respuesta a las mismas por parte del promotor.  
Se remitió por el promotor informe de ampliación de 19 de junio de 2006 en respuesta al informe del Área de Planificación y Ordenación del Territorio respecto al estudio de alternativas y técnica constructiva para el cruce de la conducción en su tramo final del trazado.  
Se solicitó al Área de Planificación y Ordenación del Territorio de esta Conselleria informe respecto al proyecto teniendo en cuenta además el informe de ampliación presentado por el promotor. Se remitió informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio (Área de Conservación de Espacios Naturales) que informa favorablemente indicando respecto al paso del conector ambiental en el barranco de L'Heura en el cruce con la CV-736 (carretera Xàbia-Gata de Gorgos) mediante la técnica de perforación horizontal propuesta por el promotor en su informe de ampliación, una serie de condiciones.  
Se remitió por el promotor copia del informe arqueológico y etnológico remitido a la Conselleria de Cultura.   
Se remite por el promotor nuevo trazado adoptado entre los vértices V-AL-117 y V-AL-120 que pasa a discurrir entre estos vértices en paralelo a camino existente utilizando el mismo como pista de trabajo. Se trata de una pequeña variación en el trazado mediante un ligero desplazamiento hacia el norte.  
Se remite informe del Área de Conservación de Espacios Naturales de 21 de marzo de 2007 adicional a los ya efectuados, informando favorablemente respecto a la pequeña variación de trazado entre los vértices V-AL-117 y V-AL-120.  
Con fecha 29 de marzo de 2007 se remite por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio del Área de Conservación de Espacios Naturales de esta Conselleria informe aclaratorio respecto al proyecto e informes anteriormente emitidos y que a continuación se resume:  
1. Respecto a las alternativas estudiadas y valorada por este Servicio, en los informes emitidos y expuestas por el promotor en su informe de ampliación de fecha 19 de junio de 2006 se expone lo siguiente:   
- Alternativa básica: discurre por el interior de la zona PORN desde el término municipal de Pedreguer, por Gata de Gorgos y llega a Xàbia de forma paralela a la CV-734, finalizando su recorrido en las inmediaciones del barranc de L'Heura.  
- Alternativa 1: discurre en su totalidad por el exterior de la zona PORN, alternativa descartada dado que en su transcurso afecta a hábitats protegidos.  
- La alternativa básica con ligeras variaciones en el recorrido, tal y como señala el informe del Servicio de Ordenación Sostenible de fecha 21 de marzo de 2007, y con la metodología constructiva reflejada en el proyecto y resto de documentación adicional, es la escogida por considerarse la más apropiada en la actualidad.  
2. Con relación a nuevas alternativas de trazado o variaciones sustanciales de la alternativa escogida, se debería solicitar nuevo informe para que se puedan estudiar las afecciones y valorar su idoneidad.  
3. Con relación a la afección de la actuación sobre la zona de amortiguación de la Marjal de Pego-Oliva, apuntar que la actuación es compatible siempre que se respete la metodología constructiva y las medidas preventivas del proyecto. Por lo que respecta a la zona húmeda catalogada Desembocadura y frene litoral del ríu Racons cabe apuntar lo reflejado con anterioridad para la zona periférica de amortización de impactos del Parque Natural del marjal de Pego - Oliva.  
Igualmente este informe cumple con el régimen de protección cautelar previsto en la Orden de 25 de enero de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la cual se acuerda iniciar el procedimiento de elaboración y aprobación del Plan rector de uso y gestión del Parque natural del Montgó y el Acuerdo de 4 de febrero de 2005, del Consell de la Generalitat, por el cual se determina la forma de aplicación de las medidas cautelares vigentes en el ámbito territorial del mencionado Plan.  
Con fecha 3 de mayo de 2007 se remite por el promotor escrito y documentación complementaria. Se adjunta ampliación del estudio de impacto ambiental en el que se analiza el trazado por el término municipal de Ondara y se efectúa un estudio paisajístico de todo el trazado del gasoducto. Se aclara igualmente las características y funciones de la pista de trabajo.  
En el escrito referido el promotor indica que la presente declaración de impacto ambiental se circunscriba al proyecto entre el V-0 y el V-156 teniendo en cuenta que se ha tenido que modificar el trazado en su tramo final desde el vértice V-156 hasta el final en el término municipal de Jávea habiéndose presentado una modificación con addenda al estudio de impacto ambiental al tener en cuenta las alegaciones del municipio de Jávea. Adjunta copia de la addenda del estudio de impacto ambiental que indican se remitirá por conducto reglamentario.  
Información pública  
Por el Servicio Territorial de Energía de Alicante de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte se indica que se ha llevado a cabo el período de información pública mediante edicto en el BOP de 08.03.2006 y en el DOCV de 24.02.2006. Se remiten alegaciones de las cuales se efectúa un resumen a continuación:  
1. Ayuntamiento de Denia: se indica que el trazado afecta a la zona de amortiguación de impactos del PORN del Montgó, que deberá establecer medidas correctoras al afectar a barrancos y vías pecuarias, y que deberá modificar el trazado al afectar a zonas protegidas, en concreto en el tramo que discurre por la partida Caragussos afectando al plan especial de Caragussos y a la reserva viaria del trazado del tren.  
2. Ayuntamiento de Jávea: el trazado discurre por el área de amortiguación de impactos en el PORN del Montgó. No se ha justificado el trazado ni se plantean alternativas. Indican que parecería más adecuado discurrir en paralelo al camí Vell de Gata y al de les Barranqueras hasta llegar a la zona industrial. Se opone al trazado planteado.  
3. Ayuntamiento de Ondara: se opone al trazado planteado proponiendo otro que afecte a la parte oeste del municipio que ya ha padecido infraestructuras. Igualmente se opone a tener una instalación fija que ocupará 1.600 m² de superficie. Remite igualmente alegaciones particulares.  
4. Ayuntamiento de Pedreguer: indican que debe modificarse el trazado para minimizar la afección a titulares de parcelas privadas así como a zonas de previsiones de desarrollo urbanístico. Se propone un trazado alternativo íntegramente por la zona de influencia de la autopista.  
5. Ayuntamiento dels Poblets: indican por dónde debe atravesar el río Girona para no contradecir el concierto previo del PGOU.  
6. Alegaciones de particulares del municipio de Ondara en los que solicitan no admitir a trámite el proyecto al carecer de documentos y requisitos necesarios y que se estime la alternativa de trazado propuesta por el ayuntamiento de Ondara. Se indica que se omiten las razones del trazado de la infraestructura así como faltan alternativas de itinerario. El suelo donde se prevé la instalación es suelo no urbanizable común, caracterizado por su uso agrario, y la implantación en él desvirtuará los valores agrícolas, ambientales y paisajísticos de la zona. Indican que no se ha elaborado un estudio del paisaje, no se aprovechan otros suelos de reserva de infraestructuras de Denia y el impedimento de plantación de árboles impide la conservación del suelo no urbanizable.  
7. Alegaciones de representante de la empresa Gas Natural SDG, SA, indicando que el proyecto es redundante con otro proyecto en tramitación por su empresa.  
8. Alegaciones de particulares que se opone al trazado al afectar a sus propiedades en algunos casos se trata de zonas agrícolas.  
9. Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar en la que solicita al promotor más información para emitir informe.  
10. Informe de la sección Forestal de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria: se remite información sobre vías pecuarias afectadas.  
11. Informe favorable con condiciones del Área de Infraestructuras de la Diputación de Alicante.  
12. Informe de Ferrocarrils de la Generalitat con condiciones para la realización del proyecto.  
13. Informe de Iberdrola y Telefónica respecto a condiciones a cumplir por el proyecto.  
Se efectúa una síntesis de la respuesta del promotor a las alegaciones presentadas, y remitida por el Servicio Territorial de Energía de Alicante de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte:   
- Al Ayuntamiento de Denia: se ha solicitado la evaluación de impacto ambiental presentando ante la Conselleria el correspondiente estudio. En el tramo Caragussos el trazado discurre bordeando vertedero existente y se ha ajustado la traza al máximo a la zona de reserva viaria de manera que las obras se realizarán de acuerdo con lo que establezca Ferrocarrils de la Generalitat. Se va a proceder a solicitar la autorización de cruce de vías pecuarias y barrancos y se gestionarán los residuos de acuerdo con la legislación sectorial aplicable.  
- Al Ayuntamiento dels Poblets: se solicitará la licencia municipal y se realizará de acuerdo con lo que se establezca en la misma.  
- Al Ayuntamiento de Pedreguer: la instalación del gasoducto es compatible con el uso agrícola con la única limitación de no plantar árboles a menos de 2 metros del eje del gasoducto y se abonarán los daños y perjuicios a través de justiprecio correspondiente. Respecto a los desarrollos urbanísticos el trazado discurre por viales del Plan parcial Molinets y por los viales del polígono industrial del sector 5 construido y respecto a las futuras reclasificaciones, el trazado es lineal y el gasoducto no resta volumen edificable y la prohibición de construir no es absoluta sino que puede reducirse si se solicita y se cumplen los requisitos de la administración competente. La variante se desestima al suponer la instalación del gasoducto en la zona de servidumbre de la autopista (25 m.).  
- Al Ayuntamiento de Ondara: se ha proyectado el trazado por el este del municipio para no afectar a zona urbana ni al desarrollo del planeamiento de la misma, además no se instala el gasoducto en la zona de servidumbre de la autopista que además incrementaría más el trazado. La instalación se ha efectuado por terrenos rústicos en los que es compatible con la explotación agrícola. Respecto a la ubicación de la posición se ha elegido la más apropiada geométricamente para el suministro a los diferentes municipios.  
- Al Ayuntamiento de Jávea: el trazado proyectado afecta a fincas de naturaleza rústica siendo compatible con la explotación agrícola, y respecto a la afección a áreas del PORN se indica que se está procediendo a su evaluación de impacto ambiental en Conselleria.  
- Al Ayuntamiento de Gata de Gorgos: se dan respuestas similares relativas a la afección a ámbito del PORN., a terrenos de naturaleza rústica y a la existencia de servidumbre de autopista. Respecto a afección a suelo de especial protección por valores arqueológicos se indica que se obtendrá informe de Cultura llevando a cabo lo que establezca el mismo.  
- Respecto a propietarios particulares las respuestas son diferentes, haciéndose una síntesis de las mismas:  
- Desestima variantes teniendo en cuenta que hacer coincidir trazado de conducción de largo recorrido con linderos, caminos o cañadas haría que la traza fuera zigzagueante lo que no es adecuado ni por razones técnico-económicas ni por motivos de seguridad y mantenimiento, debiendo el trazado ser lo más lineal posible. Hacer discurrir traza por caminos también ocasionaría afección a terceros planteando problemas similares.  
En otros casos se desestima al invadir la zona de servidumbre de la autopista.  
- Se atraviesan terrenos rústicos lo que no impide su explotación agrícola respetando sólo la distancia de no plantar arbolado a 2 metros del eje de la tubería. Se restituye el terreno afectado.  
- Respecto al término municipal de Ondara, el trazado se ha planteado para que no afecte a zona urbana ni al desarrollo urbanístico del término municipal.  
- El estudio de impacto ambiental se presentó estando a disposición del público en el Servicio Territorial de Energía de Alicante.  
- El proyecto se ajusta a la legalidad vigente.  
- La compatibilidad con la ordenación urbanística se realiza a través de la licencia municipal.  
- La instalación es compatible con el uso agrícola de parcelas clasificadas como suelo no urbanizable común.  
- Respecto a la afección al paisaje, se trata de conducción que discurrirá enterrada y además en el estudio de impacto ambiental se aborda la afección al mismo.  
- El gasoducto discurre en parte por la zona de infraestructuras que se alega pero paralela a la misma respetando la zona de reserva de la futura línea ferroviaria.  
- Respecto a la posición de la ERM, los caminos rurales existentes son suficientes para el paso de los vehículos que tendrán que acceder a esa instalación, eligiéndose la posición más apropiada geométricamente.  
Consideraciones ambientales  
1. Teniendo en cuenta que el origen del presente proyecto es la posición 15-20.04 de Enagas perteneciente al gasoducto Montesa-Denia en proyecto, se considera que la ejecución del mismo debe quedar condicionada a la autorización del gasoducto del cual partirá o de cualquier otro que le diera sentido, para evitar impactos innecesarios.  
2. La presente declaración de impacto ambiental evalúa el proyecto de gasoducto Marina Alta, emitiendo una evaluación respecto al proyecto entre el origen y el vértice V-156 teniendo en cuenta que por el promotor se ha solicitado esto y que respecto al tramo desde el V-156 al final se va a proceder a presentar una modificación de trazado a través del órgano sustantivo.  
El trazado entre el vértice V-156 y el final se considera ambientalmente aceptable con condiciones entre ellas las indicadas en los informes del Área de Conservación de Espacios Naturales. No obstante el promotor va a modificar el trazado presentando otro que discurre por el interior del PORN del Parque Natural del Montgó por zonas con características similares pero ajustándose más a caminos, y en consecuencia se procederá a emitir una declaración de impacto ambiental de este tramo final cuando se disponga del trazado modificado y la documentación correspondiente a través del órgano sustantivo.  
Se ha de tener en cuenta que de acuerdo con el informe del Área de Conservación de Espacios Naturales de 29 de marzo de 2007 la alternativa por fuera del PORN del Montgó se descarta por mayor afección ambiental y se acepta con condiciones la que discurre por el interior del mismo, quedando no obstante pendiente la evaluación del tramo final antes citado cuando la documentación del trazado modificado correspondiente se reciba a través del órgano sustantivo evaluándose en consecuencia este trazado final modificado.  
3. El proyecto afecta a la zona de amortiguación de la Marjal de Pego-Oliva y a la zona húmeda catalogada Desembocadura y frente litoral del ríu Racons discurriendo afectando a terrenos de cultivo, habiendo obtenido informe favorable del Área de Conservación de Espacios Naturales de esta Conselleria.  
Igualmente afecta al PORN del Parque Natural del Montgó en la zona periférica de amortiguación de impactos a áreas agrícolas, y a partir del vértice V-156 afecta también a zona de conector ambiental. Por el Área de Conservación de Espacios Naturales se ha informado favorablemente también, escogiendo al igual que la ampliación del estudio de impacto ambiental la alternativa por el interior del ámbito del PORN, y respecto al tramo final también lo considera aceptable ambientalmente con condiciones entre las que está el cruce del cauce del conector ambiental mediante perforación dirigida con una serie de especificaciones y medidas precisas. El último tramo, desde el vértice V-156 al final se va a modificar por el promotor por lo que su evaluación se efectuará cuando se disponga a través del órgano sustantivo del trazado modificado.  
4. El proyecto afectará a diversas vías pecuarias por lo que deberá solicitarse la ocupación de las mismas y cumplirse lo establecido en la Ley de vías pecuarias.  
5. El informe sobre el impacto sobre el patrimonio arqueológico y etnológico establece una serie de medidas correctoras que a continuación se resumen:  
- Necesario realizar sondeos arqueológicos con anterioridad a la apertura de la zanja:  
· Entre los vértices V-AL-086 y V-AL-091, a su paso por Matoses, en el término municipal de Pedreguer.  
· Entre los vértices V-AL-147 y V-AL-149, a su paso por el barranc de la Rana, en el término municipal de Gata de Gorgos.  
Los sondeos en cada una de éstas áreas determinarán la afección real a los yacimientos y las posteriores medidas correctoras.  
- Para garantizar la preservación de los bienes de carácter etnológico se deberá realizar un exhaustivo control durante la fase de obras en los tramos siguientes:  
· Entre los vértices V-AL-060 y V-AL-061, junto al pozo del camino de Vergel a Jávea en el término municipal de Ondara.  
· Entre los vértices V-AL-063 y V-AL-064, junto a la balsa del camino de Vergel a Jávea en el término municipal de Ondara.  
· Entre los vértices V-AL-122 y V-AL-123, junto al pozo de la Colada de Oquins a la Llosa, en el término municipal de Pedreguer.  
· Entre los vértices V-AL-146 y V-AL-147, junto al pozo del barranc de la Rana, en el término municipal de Gata de Gorgos.  
- Presencia de arqueólogo durante las obras de canalización que realice un seguimiento de las mismas a lo largo de todo el trazado.  
No obstante se deberá obtener el informe favorable de la Conselleria de Cultura respecto al proyecto en el que se determinarán las medidas que haya que adoptar al respecto.  
6. El estudio de impacto ambiental evalúa diversas alternativas de trazado. Analiza alternativa de trazado en los términos municipales de Vergel y Ondara, que posteriormente ha sido analizada con detalle también en ampliación de estudio de impacto ambiental y descarta la que discurre por el oeste de los términos municipales de Vergel y Ondara por su afección a zonas de desarrollo de los municipios teniendo en cuenta que se ha evitado afectar a zonas con densa población o gran actividad urbana. A pesar de tener más recorrido se ha tenido en cuenta que lo que se acortaría en recorrido se tendrá luego que añadir con antena de gas que se proyectase hasta Dénia.  
Se analiza otra alternativa en Dénia y Pedreguer descartándose al atravesar zona de releve montañoso de pendientes acusadas.  
En ampliación de estudio de impacto ambiental se analiza igualmente alternativa que discurriría por fuera del ámbito del PORN del Montgó descartándose por su mayor afección ambiental frente a la que discurriría por dentro del ámbito del PORN, tal y como se indica en informe del Área de Conservación de Espacios Naturales de esta Conselleria. El trazado planteado por dentro del PORN intenta seguir en lo posible el corredor en sentido amplio de infraestructuras existentes (carreteras y caminos).  
7. El proyecto afecta en casi la totalidad del mismo a terrenos de cultivo (secano, cítricos, etc.) y a suelos urbanizables y de manera puntual a terrenos naturales fundamentalmente en el cruce de cursos hídricos.  
Se trata de una instalación enterrada que una vez ejecutada permite llevar a cabo las labores agrícolas con restricciones en la zona de servidumbre (4 m.) tal y como se indicó en el apartado de descripción del proyecto. Desde el punto de vista de la afección a la vegetación, flora y fauna es moderada o baja teniendo en cuenta las características de los terrenos atravesados y del proyecto.   
Paisajísticamente el estudio de impacto ambiental contempla la evaluación del impacto del paisaje e igualmente se evalúa la afección al mismo en ampliación del estudio de impacto ambiental. El impacto sobre el paisaje teniendo en cuenta las características del proyecto, canalización enterrada que permite recuperar el terreno y efectuar labores agrícolas con algunas restricciones, es fundamentalmente temporal y en cualquier caso moderado. Respecto a las estaciones de regulación y medida se trata de unas instalaciones fijas en superficie con impacto permanente pero puntual estimándose el mismo igualmente moderado.  
En relación a que las instalaciones discurren y afectan al suelo no urbanizable hay que precisar además que de acuerdo con la Ley 16/2003 de 17 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat de 19 de diciembre de 2003, en su artículo 74 se indica que los planes y proyectos de instalaciones objeto de la regulación del capítulo XX, cuyas autorizaciones sean competencia de la Generalitat Valenciana, prevalecerán sobre cualquier instrumento de planificación u ordenación territorial o urbanística. El capítulo XX se refiere, entre otras instalaciones, a las redes de transporte de gas canalizado con presión máxima de diseño igual o superior a 16 bares, que sean declaradas de utilidad pública. La instalación objeto de la evaluación de impacto ambiental tiene una presión de diseño superior o igual a 16 bares y se ha solicitado su declaración de utilidad pública.  
8. En relación a las medidas correctoras (preventivas, minimizadoras y correctoras):  
El estudio plantea una serie de medidas correctoras de entre las que se destacan las siguientes:  
- Jalonamiento durante replanteo de las masas de vegetación natural y se estimará perímetro de protección para evitar tala indiscriminada de individuos y posibles daños a vegetación adyacente desviando la zanja en el ancho suficiente.  
- Restos vegetales de desbroce se triturarán para su posterior uso en fase de restauración.  
.Se respetarán los ejemplares arbóreos de gran porte tanto de especies cultivables como naturales.  
- Ubicación de playas de acopio en terrenos cultivados.  
- Limitación de velocidad de de vehículos en pista de trabajo a 20 km/h y riego de pista para evitar generar polvo cuando lo considere oportuno la dirección de obra.  
- Limpieza de zonas de ocupación temporal y afectadas por las obras de materiales a vertedero, previamente a la restitución del terreno.  
- Reposición de servicios afectados: tubos de riego, vallas, muros, etc.  
- Si el contratista no pudiera encontrar ningún propietario dispuesto a quedarse con la tierra deberá obtener los oportunos permisos y autorizaciones para verter.  
- Restitución de terrenos agrícolas a su estado inicial, se separará y acondicionará la tierra vegetal, se abonarán las cosechas que se vayan a perder por las obras, mantenimiento de caminos en buen estado y reparación desperfectos ocasionados.  
- Descompactación de pista de trabajo.  
- Reposición de tierra vegetal que previamente ha sido retirada.  
- Instalación de gaviones de piedras y escolleras en laderas de alto riesgo de erosión.  
- Revegetación de zonas con vegetación natural afectadas.  
- Restauración cruces con cursos hídricos (restauración márgenes con escolleras, tierra vegetal, revegetación, etc.).  
En relación a las mismas se consideran en general adecuadas siendo necesario no obstante la modificación de las mismas en determinados aspectos así como la introducción de otras medidas preventivas y correctoras que permitan una correcta integración de la obra en el medio y evitar en lo posible o reducir el impacto sobre el entorno.  
9. En relación al programa de vigilancia ambiental:  
Respecto al programa establecido en el estudio se destaca la posibilidad de nombrar por el promotor un asistente técnico ambiental durante el tiempo de ejecución de obras y de restauración, responsable de la ejecución del programa de vigilancia ambiental.  
En relación con el programa referido se considera necesario extenderlo al control de todas las medidas correctoras (preventivas, minimizadoras y correctoras) del estudio de impacto ambiental, así como a los condicionantes que se establezcan en la presente Declaración. Se considera igualmente necesaria la contratación del asistente técnico ambiental propuesto por el promotor para el control del programa de vigilancia ambiental.  
10. Teniendo en cuenta las características de los terrenos afectados y del proyecto, (discurre afectando a terrenos agrícolas y suelos urbanizables y la canalización es enterrada) y las medidas correctoras que se implantan, así como los informes favorables del Área de Conservación de Espacios Naturales de esta Conselleria se considera que el impacto del proyecto es en conjunto moderado desde el punto de vista ambiental, y es aceptable, no obstante se estima necesario adoptar medidas preventivas y correctoras adicionales para mejorar la integración del proyecto y reducir o evitar el impacto en el medio.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 7 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución e la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento.  
En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 16271990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, resuelvo:  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de gasoducto de transporte secundario Marina Alta (desde el origen al vértice V-156) en los términos municipales de Dénia, Vergel, Els Poblets, Ondara, Pedreguer, Gata de Gorgos y Jávea (Alicante) cuyo promotor es Endesa Gas Transportista, SL, sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones sectoriales que sean necesarias así como del cumplimento de lo establecido en la documentación aportada y en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Condicionantes para la realización y funcionamiento de la obra:  
1. Se considera que la ejecución del proyecto referido debe quedar condicionada a la autorización del gasoducto del cual partirá o de cualquier otro que le diera sentido.  
2. Previamente a la ejecución de la obra se supervisará, con suficiente antelación, con los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria, la traza de la obra para determinar y establecer si fuera necesario medidas preventivas adicionales respecto a la vegetación, flora y fauna (períodos de limitación de ejecución de obras, ejemplares vegetales que no deben afectarse, tanto de cultivo como naturales, uso de pista restringida, medidas especiales para cruces de cauces, etc.).  
3. Los materiales procedentes de la excavación que no se reutilicen en la obra se llevarán a vertedero legalizado y en el caso de que el material extraído de la zanja no fuese de calidad adecuada, los materiales para el relleno de la misma se obtendrán de canteras legalizadas.  
4. En el caso de que para playas de acopio, depósito de materiales y parque de maquinaria se precisen terrenos fuera de la pista de trabajo, se ubicarán en parcelas en las que la afección a la vegetación sea mínima con la supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria. Una vez finalizadas las obras los terrenos deberán restaurarse.  
5. En relación con la restauración de aquellas zonas con vegetación natural se efectuará supervisión con los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante para determinar si es necesario efectuar modificaciones en las especies elegidas, densidades, características de los plantones, etc. Las escolleras y gaviones de piedras se recebarán con tierra para facilitar la regeneración vegetal.  
6. Se obtendrá la autorización del organismo de cuenca correspondiente en aquellas actuaciones que afecten al dominio público hidráulico.  
7. Mantenimiento y puesta a punto adecuada de la maquinaria.  
8. Se procederá al riego de pista de trabajo con frecuencia suficiente en aquellas zonas en las que por climatología u otras circunstancias se prevea generar un exceso de polvo, en especial en aquellas zonas próximas a población. Los camiones que discurran con material que pueda generar polvo deberán ir cubiertos con lona.  
9. En el desarrollo de las obras se respetarán los preceptos contenidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminación acústica y las ordenanzas municipales dictadas al respecto.  
10. Se cumplirá lo establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, en relación a las obras en la cercanía de zonas naturales. Se efectuarán, caso de ser necesario, las correcciones o medidas, que por los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria se estimen necesarios.  
11. Se contarán con los permisos pertinentes para la captación del agua empleada en la prueba hidráulica de las tuberías. Se implantarán medidas para evitar la absorción de fauna por la fuerza de succión de las bombas de agua. En el caso de emplear algún producto químico en la citada prueba, se deberá realizar una balsa de decantación de manera que los sobrantes tengan las características adecuadas para su vertido a cauce público. Los productos químicos sobrantes se derivarán a gestor autorizado. En cualquier caso previamente y con suficiente antelación se informará a los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria para que den su visto bueno para evitar que tanto la captación del agua como su vertido ocasione efectos negativos en los espacios naturales protegidos próximos.  
12. Respecto al patrimonio cultural se cumplirán las medidas correctoras propuestas en el informe sobre arqueología y etnología presentado por el promotor con fecha de entrada de 10 de octubre de 2006 y reflejadas en la presente declaración de impacto ambiental en resumen. En cualquier caso deberá, previamente a la ejecución de la obra y con suficiente antelación, obtenerse el informe favorable de la Conselleria de Cultura de acuerdo con el artículo 11 de la Ley 4/1989 de 11 de junio del patrimonio cultural valenciano, y en caso de ser favorable se cumplirán las medidas que en él se indiquen.  
13. Respecto a la afección a vías pecuarias, se cumplirá lo establecido en la legislación de vías pecuarias y se obtendrá la autorización de ocupación ante la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria, cumpliéndose las condiciones que la misma establezca.  
14. En relación con las líneas eléctricas de acometida a las posiciones de válvulas se someterán las mismas a evaluación de impacto ambiental en el caso de que así se requiera de acuerdo con la legislación de impacto ambiental.  
15. En relación con el programa de vigilancia ambiental se considera necesario extenderlo al control de todas las medidas correctoras (preventivas, minimizadoras y correctoras) del estudio de impacto ambiental, así como a los condicionantes establecidos en la presente declaración. Se considera igualmente que por el promotor se contratará, tal y como propone, asistente técnico ambiental para el control del programa de vigilancia ambiental.  
Tercero  
En relación con el tramo final del proyecto de gasoducto de transporte secundario Marina Alta (desde el vértice V-156 hasta el final) en el término municipal de Jávea (Alicante) cuyo promotor es Endesa Gas Transportista, SL, el mismo se evaluará, cuando se reciba a través del órgano sustantivo la documentación correspondiente al mismo, en declaración de impacto ambiental complementaria a la presente.  
Cuarto  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Quinto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 12 de junio de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Vivienda: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML