Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 2302, del 04-07-1994 (1994/831874)

ORDRE de 15 de juny de 1994, de la Conselleria d'Educació i Ciència, per la qual es modifica l'Ordre de 21 de maig de 1985, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es regula el Pla de Reciclatge en Valencià del professorat que exerceix les seues funcions en l'àmbit de l'ensenyament no universitari de la Comunitat Valenciana.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/1994/06/15/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   2302

Data del DOGV
:   04-07-1994

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1994/831874

CVE


Data del document
:   15-06-1994

Organisme emissor
:   Conselleria de Educació i Ciència

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

ORDRE de 15 de juny de 1994, de la Conselleria d'Educació i Ciència, per la qual es modifica l'Ordre de 21 de maig de 1985, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es regula el Pla de Reciclatge en Valencià del professorat que exerceix les seues funcions en l'àmbit de l'ensenyament no universitari de la Comunitat Valenciana. [94/4524]  
L'Ordre de 21 de maig de 1985 (DOGV núm. 257, de 3 de juny de 1985) estableix les matèries que integren els diferents nivells dels dos cicles dels cursos de reciclatge, així com la seua distribució horària i els programes són els que figuren als seus annexos I i II.  
La implantació de la LOGSE i l'aplicació dels decrets dels currículums de la Comunitat Valenciana incorporen al marc jurídic autonòmic -Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, Llei d'ús i Ensenyament del Valencià i Llei de Consells Escolars- unes prescripcions en matèria de llengües que obliguen a establir els mitjans perquè tots els alumnes assolesquen un objectiu primordial: el domini de les dues llengües oficials, valencià i castellà. Assolir aquest objectiu planteja al conjunt del professorat dels nivells no universitaris un repte que, encara que no és totalment nou, sí demana un nou Pla de Formació Lingüístico-tècnica en Valencià del professorat no universitari en general i del professorat de llengües en particular.  
Amb aquest nou pla, l'administració educativa vol aconseguir que tot el professorat, tal com indica l'article 23 de la Llei d'ús i Ensenyament del Valencià, posseesca el saber (coneixements orals i escrits) i el saber fer (la formació tècnico-pedagògica) en valencià, que possibiliten els procediments i les estratègies metodològiques d'intervenció en funció del programa d'educació bilingüe que cada centre aplica.  
Per tot això, fent ús de les funcions previstes en l'article 35 de la Llei del Govern Valencià.  
ORDENE:  
Primer  
L'estructura del nou Pla de Formació Lingüístico-tècnica en Valencià del professorat no universitari i el currículum de les diverses matèries que l'integren són els que s'especifiquen als annexos I i II d'aquesta ordre.  
Segon  
Aquest pla de formació lingüístico-tècnica consta de dos cicles. Un primer que comprèn els nivells de capacitació lingüística: domini oral, elemental i mitjà; i un dels mòduls de formació tècnica següents: 1, 2, 3, 4, 5 o 6. Un segon cicle que comprèn el nivell superior de capacitació lingüística i un dels mòduls de formació tècnica següents: 7 o 8.  
DISPOSICIó DEROGATòRIA  
Queden derogats els articles 4 i 5, la disposició final i els annexos I i II de l'Ordre de 21 de maig de 1985.  
DISPOSICIó FINAL  
1. La Conselleria d'Educació i Ciència, expedirà el corresponent Certificat de Capacitació o el Diploma de Mestre en Valencià, a aquells professors que exerceixen les seues funcions en els nivells d'ensenyament no universitari i que acredite estar en possessió del certificat corresponent, respectivament, al nivell mitjà o al nivell superior dels cursos de «Lingüística Valenciana i la seua didàctica» expedits per la Universitat d'Alacant, Universitat Jaume I de Castelló de la Plana i la Universitat de València-Estudi General.  
2. Aquesta ordre entrarà en vigor el mateix dia de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 15 de juny de 1994  
El conseller d'Educació i Ciència,  
JOAN ROMERO I GONZáLEZ   
Estructura dels cursos de lingüística valenciana i la seua didàctica del Pla de Formació Lingüístico-Tècnica en Valencià del professorat que exerceix les seues funcions en el nivell no universitari.  
Els coneixements en valencià comprenen una capacitació lingüística i una formació tècnica:  
PRIMER CICLE  
Capacitació lingüística   
Nivell: Domini oral  
Llengua, sociolingüística i literatura 100 hores  
Nivell: Elemental  
Llengua, sociolingüística i literatura 85 hores  
Nivell: Mitjà  
Llengua, sociolingüística i literatura 85 hores  
Al llarg d'aquest primer cicle els alumnes han de cursar obligatòriament 50 hores corresponents a un dels mòduls de formació tècnica següents:  
- Mòdul 1: adquisició del llenguatge oral i escrit.  
Infantil i Primer Cicle de Primària 50 hores  
DOMINI ORAL  
OBJECTIUS  
Fer que l'alumnat siga capaç de:  
1. Comprendre discursos orals de la vida diària.  
2. Comprendre textos orals dels mitjans de comunicació i dels àmbits acadèmic i literari.  
3. Comprendre discursos escrits en la varietat estàndard, pertanyents a l'àmbit de la comunicació interpersonal.  
4. Comprendre discursos escrits, de caràcter formal, que es produeixen als àmbits institucional, acadèmic, periodístic i literari.  
5. Expressar-se oralment, mitjançant textos breus, coherents, internament cohesionats, i adequats a les diverses finalitats i situacions comunicatives quotidianes.  
6. Utilitzar el llenguatge com a instrument per a la revisió i l'adquisició de nous aprenentatges.  
7. Reflexionar sobre els mecanismes de la llengua en els plans fonològic, morfosintàctic, lèxico-semàntic i textual.  
8. Reconèixer la diversitat de variants diatòpiques de la llengua com a fet consubstancial i enriquidor de les llengües.  
9. Desenvolupar actituds positives envers la normalització de la llengua en tots els àmbits d'ús, a partir del coneixement crític de la situació sociolingüística.  
CONTINGUTS PER NUCLIS.  
I. LA COMPRENSIó I LA PRODUCCIó DE DISCURSOS.   
1. Comprensió i producció de textos pertanyents a l'àmbit de la comunicació interpersonal.  
2. Comprensió i producció de textos breus pertanyents als àmbits acadèmic, periodístic i literari.  
3. Comprensió i producció de textos amb diverses intencions comunicatives.  
4. Producció de textos en situació de comunicació oral formalitzada, atenent a finalitats diferents.  
5. Comprensió de textos escrits mitjançant la identificació del tema del text, la finalitat de l'escrit, la intenció de l'emissor.  
6. Anàlisi de la importància de signes gràfics, índexs numèrics, dibuixos i elements no lingüístics que acompanyen el text explicatiu.   
7. Desenvolupament de les microhabilitats que integren l'habilitat d'escoltar.  
8. Identificació dels trets caracteritzadors d'un text oral propi de la varietat estàndard i d'un text oral dialectal en la varietat diatòpica de l'entorn de l'alumnat.  
II. EL DISCURS LITERARI.  
1. Lectura i interpretació de contes literaris d'autors del segle XX.  
2. Lectura en veu alta d'un text teatral, enunciat amb fluïdesa i correcció.  
3. Identificació dels trets dialogats que perduren en la rondalla de caire popular: l'estil directe, l'estil indirecte i l'estil indirecte lliure.  
4. Identificació d'alguns elements configuradors de la narració en el conte literari o en la rondalla popular.   
5. Reconeixement de la importància de la descripció com a element enriquidor de la rondalla.   
6. Reconeixement del paper que pot tenir la dramatització dels contes populars i de les rondalles en l'educació i en l'aprenentatge de llengua en alumnes en edat escolar.   
7. Reconeixement de l'existència de la gestualitat com un element subjacent a la pròpia comunicació humana i potenciador dels elements dramàtics d'un relat.  
8. Identificació d'altres recursos retòrics que dinamitzen la narració de caire popular (l'entonació, el ritme, les onomatopeies, ...).   
III. LA REFLEXIó LINGÜíSTICA.  
Aquest nivell se centrarà en l'anàlisi i producció dels textos que responen a:  
1. Actes comunicatius d'ús social.  
2. Actes comunicatius amb funció metalingüística i d'ordenació del discurs.  
3. Actes comunicatius amb funció expressiva: expressar sentiments i estats emotius.  
4. Actes comunicatius amb funció informativa: informacions i opinions.  
3. Expressar-se oralment i per escrit mitjançant textos coherents, internament cohesionats, correctes gramaticalment i adequats a les diverses finalitats i situacions comunicatives.  
4. Utilitzar el llenguatge com a instrument per a l'adquisició de nous aprenentatges.  
5. Valorar les obres rellevants de la tradició literària i interpretar textos literaris del segle XX.  
6. Reflexionar sobre els mecanismes de la llengua en els plans fonològic, morfosintàctic, lèxico-semàntic i textual.  
7. Reconèixer la variació com a fet consubstancial a totes les llengües i analitzar críticament els diversos usos socials de les llengües del nostre entorn.  
8. Desenvolupar actituds positives envers la normalització de la llengua en tots els àmbits d'ús, a partir del coneixement crític de la situació sociolingüística.  
CONTINGUTS PER NUCLIS  
I. LA COMPRENSIó I LA PRODUCCIó DELS DISCURSOS  
1. Comprensió i producció de gèneres de textos pertanyents als diferents àmbits d'ús.  
2. Comprensió i producció de discursos: informatius, prescriptius, predictius, lúdics i argumentatius.  
3. Comprensió i producció de textos d'acord amb unes determinades seqüències textuals: narratives, descriptives, expositives, instructives.  
4. Producció de diferents tipus de textos escrits tot seguint les operacions de planificació, textualització i revisió.  
5. Producció de textos escrits que suposen un tractament o reelaboració de la informació.  
6. Comprensió de textos escrits mitjançant la utilització de l'estratègia lectora adequada.   
7. Desenvolupament de les microhabilitats que integren l'habilitat d'escoltar.  
8. Identificació en textos orals de diferents registres i usos socials de la llengua.  
9. Identificació dels trets caracteritzadors d'un text oral propi de la varietat estàndard i d'un text oral dialectal en la varietat diatòpica dels alumnes.  
10. Lectura en veu alta d'un text amb fluïdesa i correcció.  
11. Producció de textos en situació de comunicació oral formalitzada.  
II. EL DISCURS LITERARI  
1. Lectura i interpretació d'autors i obres rellevants de la tradició literària en la nostra llengua, amb incidència especial en la narrativa del segle XX.  
2. Identificació d'alguns dels elements configuradors de la narració literària.  
3. Utilització d'informacions sobre el context històric i cultural que siguen significatives en l'anàlisi i interpretació del text literari.  
4. Reconeixement de l'existència d'instàncies externes a l'obra literària que mitjancen entre l'obra i el lector i que en condicionen la recepció.  
5. Coneixement del fons bibliogràfic i documental a què poden accedir ensenyants i alumnes en edat escolar en la pròpia zona: biblioteques públiques, centres de professors, secció literària de revistes i diaris, etc.  
III. LA REFLEXIó LINGÜíSTICA  
- Procediments lingüístics que inscriuen el text en el seu context de situació.  
1. Procediments lingüístics per marcar la presència d'emissor i de receptor dins del text.  
2. Procediments lingüístics que inscriuen el text en el temps i l'espai de l'enunciació.  
3. Procediments d'impersonalització: «se» impersonal, plural de cortesia...  
4. La modalitat oracional com a manifestació de la intenció comunicativa.  
- Procediments lingüístics relacionats amb la cohesió interna del text.  
5. ús de l'el·lipsi com a procediment de cohesió. ús de l'el·lipsi de subjecte quan el tema es manté constant.  
6. ús de la pronominalització com a procediment anafòric o catafòric.  
3. Anàlisi i producció de textos d'acord amb unes determinades seqüències textuals: narratives, descriptives, expositives, instructives i argumentatives.  
4. Anàlisi i utilització d'unes mateixes seqüències textuals amb finalitats diferents:  
- Narrar per a informar / narrar per a convèncer / descriure per a informar / descriure per a prescriure / descriure per a predir / descriure per a convèncer / exposar per a informar / exposar per a explicar / exposar per a convèncer.  
5. Producció de diferents tipus de textos escrits seguint les operacions de planificació, textualització i revisió.  
6. Obtenció d'informació a partir de la consulta de fonts documentals.  
7. Identificació en textos escrits i orals dels usos del llenguatge que manifesten discriminació envers les persones o grups socials; especialment els que manifesten la presència d'estereotips sexistes, racistes o classistes.  
8. Identificació en textos escrits i orals de la informació transmesa implícitament.  
9. Comprensió de textos orals propis de diferents àmbits d'ús, emesos en la varietat estàndard i en les varietats diatòpiques pròpies d'altres zones geogràfiques, identificant-ne els trets caracteritzadors principals.  
10. Producció de textos orals en la varietat estàndard, sense la presència de barbarismes i amb l'ús adequat del vocabulari específic.  
11. Producció de textos en situació de comunicació oral formalitzada.  
II. EL DISCURS LITERARI   
1. Identificació dels gèneres literaris i de les principals obres representatives de cadascun, amb incidència especial en el s. XX.  
2. Identificació de diferents subgèneres narratius i dels autors i obres més representatius.  
3. Identificació i manipulació de diferents procediments narratius.  
4. Reconeixement de les principals característiques del llenguatge teatral.  
5. Utilització en l'anàlisi de textos d'informacions sobre el context històric i cultural que siguen significatives per a la interpretació del text literari.  
6. Reconeixement del contingut ideològic, manifest o implícit, de les obres literàries en relació amb els valors de la societat actual.  
7. Coneixement de les principals obres, autors i col·leccions adreçades al públic infantil i juvenil.  
III. LA REFLEXIó LINGÜíSTICA.  
- Procediments lingüístics que inscriuen el text en el seu context de situació.  
1. Procediments d'impersonalització: ús de la construcció amb «hom».  
2. Fórmules de tractament personal: tu, vostè, vós.  
3. Procediments de modalització epistèmica, deòntica i apreciativa: perífrasis verbals de probabilitat i obligació, adjectivació, adverbis.  
- Procediments lingüístics relacionats amb la cohesió interna del text.  
4. ús de mots pertanyents al mateix camp lèxic, camp semàntic o camp ideològic com a procediment per cohesionar un text.  
5. El manteniment de la referència i el salt semàntic.  
6. Alternança: perfet d'indicatiu/imperfet de subjuntiu; present d'indicatiu/present de subjuntiu amb verbs que regeixen subjuntiu en la completiva.  
7. ús del gerundi per expressar la simultaneïtat o un fet anterior.  
8. ús de construccions amb infinitiu per expressar la simultaneïtat o fets immediatament anteriors.  
9. Reconeixement dels diferents valors que pot expressar l'arxiconnector «i».  
10. L'expressió de les relacions de causa-conseqüència.  
11. L'expressió de les relacions condicionals i concessives.  
12. L'ús de signes gràfics i d'índexs numèrics o alfabètics per ordenar la informació.  
13. Els signes de puntuació i la seua funció cohesionadora dins del text.  
- àmbit de l'oració i de la paraula   
Fonologia i ortografia:  
14. Vocalisme: fenòmens de contacte; aprofundiment en l'ortografia; neutralitzacions.  
6. Sistematitzar les reflexions sobre l'estructura interna de la llengua i sobre les seues condicions d'ús.  
7. Valorar la problemàtica que comporta el procés de normalització lingüística al nostre entorn, a partir de l'anàlisi dels processos de normativització i d'estandardització, així com de les mesures legislatives existents o possibles.  
8. Analitzar les mesures necessàries a l'àmbit escolar, pel que fa l'ús de la llengua com a instrument d'aprenentatge i com a vehicle de comunicació entre els diferents estaments educatius, per poder aconseguir els objectius lingüístics prescrits al currículum oficial.  
CONTINGUTS PER NUCLIS.  
I. LA COMPRENSIó I LA PRODUCCIó DELS DISCURSOS.  
1. Anàlisi i producció de textos, orals i escrits, procedents de diferents àmbits d'ús, especialment de l'àmbit acadèmic i dels discursos orientadors i reguladors de l'opinió i de la conducta, tot identificant-ne els procediments -lingüístics i no lingüístics- emprats per a transmetre la informació, així com per a crear estats d'opinió.  
2. Interpretació de textos pertanyents tant a la varietat estàndard com a diferents varietats diatòpiques i diacròniques, tot identificant-ne els principals trets caracteritzadors.  
3. Anàlisi i producció de discursos amb finalitats diferents: informatius, prescriptius, predictius, lúdics i argumentatius.  
4. Anàlisi i producció de textos d'acord amb unes determinades seqüències textuals predominants.  
5. Anàlisi i producció de textos que exemplifiquen el fet que unes mateixes seqüències textuals poden estar al servei de finalitats diferents:  
\* Textos d'estructura narrativa amb la intenció d'informar.  
\* Textos d'estructura descriptiva amb la intenció de prescriure.  
\* Textos d'estructura expositiva amb la finalitat d'informar.  
\* Textos d'estructura expositiva amb la intenció d'explicar.  
\* Textos d'estructura expositiva escrits amb la intenció de defensar una opinió.  
\* Textos expositius amb la intenció de prescriure.  
6. Producció de diferents tipus de textos escrits tot seguint les operacions de planificació, textualització i revisió.  
7. Identificació en un text, si s'escau, de les característiques culturals, sociològiques i ideològiques de l'emissor, i també de les circumstàncies de lloc i de temps en què el text s'ha produït.  
8. ús adequat de diferents tipus de diccionaris i llibres de consulta per al disseny d'activitats didàctiques.  
9. Coneixement de les manifestacions del sistema gènere-sexe en l'activitat comunicativa i anàlisi crítica dels comportaments verbals discriminatoris en els diversos àmbits d'ús.  
10. Reconeixement del diferents mitjans per transmetre informació de manera implícita, bé siga mitjançant el trencament de les lleis del discurs, bé siga mitjançant l'ús de la pressuposició lingüística.  
11. Producció de textos orals en la varietat estàndard, sense la presència de barbarismes i amb l'ús adequat del vocabulari específic d'acord amb el context de situació.  
12. Producció de textos en situació de comunicació oral formalitzada.  
II. EL DISCURS LITERARI   
1. Coneixement dels trets identificadors dels grans períodes en la història de la literatura.  
2. Coneixement d'autors i obres significatives dels diferents períodes i gèneres mitjançant la lectura, anàlisi i interpretació de textos literaris.  
3. Identificació dels canvis experimentats en els diferents gèneres des de l'època medieval a l'actualitat.  
4. Anàlisi crítica dels diferents factors polítics, econòmics i sociolingüístics que han condicionat al llarg de les diferents etapes històriques la recepció i valoració de l'obra literària en la nostra llengua.  
5. Anàlisi dels principals trets del llenguatge poètic.  
6. Lectura i interpretació de textos situats en la frontera entre el que és literari i el que no ho és.  
7. Anàlisi dels avantatges i els problemes que plantegen els diferents enfocaments de l'ensenyament de la literatura.  
III. LA REFLEXIó LINGÜíSTICA  
- Procediments lingüístics que inscriuen el text en el seu context de situació.  
MòDUL 1. ADQUISICIó DEL LLENGUATGE ORAL I ESCRIT. INFANTIL I PRIMER CICLE DE PRIMàRIA.  
I. OBJECTIUS  
1. Conèixer els programes d'educació bilingüe aplicables als diferents contextos lingüístics de la Comunitat Valenciana.  
2. Repercussió dels programes d'educació bilingüe dins el disseny particular del programa, el projecte curricular i el projecte de normalització lingüística del centre.  
3. Conèixer i analitzar el procés d'adquisició del llenguatge oral i escrit als diferents programes d'educació bilingüe en l'educació infantil i primària.  
4. Conèixer i analitzar el procés d'incorporació i adquisició de la segona llengua, segons el programa d'educació bilingüe.  
5. Valorar diverses metodologies a aplicar per al desenvolupament de cada programa d'educació bilingüe.  
6. Saber planificar l'activitat didàctica d'acord amb el programa d'educació bilingüe que es desenvolupe.  
7. Saber avaluar i analitzar el procés d'adquisició del llenguatge oral i escrit d'acord amb el programa.  
II. CONTINGUTS  
1. Definicions de llengua dominant/llengua minoritzada; llengua familiar/llengua d'aprenentatge; primeres i segones llengües.  
2. Raons de la normalització lingüística al centre.  
3. Apropiació del llenguatge-apropiació dels convencionalisme culturals.  
4. Adquisició del llenguatge oral, tant en situacions de comunicació contextualitzades com no contextualitzades i amb diferents interlocutors.  
5. Procés d'adquisició del llenguatge escrit.  
6. Adquisició del llenguatge escrit en situacions de comunicació contextualitzades i no contextualitzades.  
7. ús del valencià escrit en diferents tipus de textos significatius per a l'alumne (escolars i no escolars).  
8. Procés d'ensenyament-aprenentatge en relació als mètodes.  
9. La interacció personal en el procés constructius del llenguatge.  
10. ús del valencià en distintes situacions d'aprenentatge (projectes, tasques, àrees...)  
10. Estratègies didàctiques en la producció de textos orals i escrits.  
12. D'acord amb el programa d'educació bilingüe, criteris per a la seqüenciació dels continguts curriculars d'etapa.  
13. Orientacions per al seguiment i l'avaluació del procés d'adquisició del llenguatge oral i escrit de l'alumne.  
MòDUL 2. ENSENYAMENT I úS VEHICULAR DEL VALENCIà EN EL PRIMER CICLE DE PRIMàRIA.  
I. OBJECTIUS  
1. Actualitzar el coneixement sobre la didàctica de les llengües primeres i segones.  
2. Conèixer la caracterització de l'àrea: llengua i literatura (valencià o castellà).  
3. Analitzar la problemàtica que suposa el contacte de llengües en la determinació dels continguts de l'àrea en el primer cicle i en la intervenció pedagògica.  
4. Actualitzar els coneixements sobre la didàctica de la lectura i de l'escriptura.  
5. Descriure els coneixements previs previsibles sobre les llengües de l'alumnat del primer cicle de l'etapa primària.  
6. Desenvolupar criteris per a seleccionar els continguts idonis per al cicle i per a seqüenciar-los.  
7. Conèixer maneres diverses de presentar els continguts de manera contextualitzada en el primer cicle.  
8. Actualitzar els coneixements sobre la didàctica de la reflexió, sobre l'ús de la llengua com a mitjà per a millorar el propi ús i d'aproximar-se als coneixements explícits gramaticals i al domini ortogràfic.  
II. CONTINGUTS  
1. Text com a producte/text com a activitat discursiva. Una oposició fonamental per a situar la didàctica de les llengües.  
2. La triple vessant de l'educació lingüística: apropiació dels paràmetres de la situació comunicativa (físics i sòcio-institucionals);   
8. L'ensenyament de la comprensió lectora. Descripció de les estratègies que permeten comprendre els escrits segons escoles diverses. Conseqüències didàctiques.  
9. L'ensenyament d'una tercera llengua. Les interferències. L'aprofitament dels coneixements discursius com a coneixements previs en l'aprenentatge d'altres llengües. L'ensenyament integrat de llengües.  
10. Caracterització de l'alumnat del segon i tercer cicle des del punt de vista de l'aprenentatge lingüístic. Coneixements gramaticals implícits. Coneixements discursius. Aproximació a la seua capacitat de revisió dels textos. Coneixement divers de les llengües escolars. Contactes amb la tercera llengua i aprofitament didàctic.  
11. Els programes d'educació bilingüe: ensenyament en valencià, immersió lingüística, incorporació progressiva.  
12. Condicionants per a la seqüenciació dels continguts (objecte, alumnat, decisions pedagògiques).  
13. La programació didàctica: globalització, relació de l'aprenentatge lingüístic amb altres àrees del coneixement, necessitat de contextualització dels continguts.  
14. La programació didàctica: vinculació de l'ús lingüístic a la gestió de l'aula en general, els usos lúdics i literaris en primària.  
15. La reflexió sobre la llengua en primària: l'ensenyament de la composició i de la comprensió lectora. L'ortografia i altres aspectes perifèrics.  
MòDUL 4. LLENGUATGES ESPECíFICS DE SECUNDàRIA.  
I. OBJECTIUS  
Objectiu general  
Aconseguir un domini receptiu i productiu suficient de la llengua en els tipus de textos més usuals dels camps científics i tècnics.  
Objectius específics.  
1. Assabentar l'alumne de la situació sociolingüística particular de la llengua i del fet de la varietat lingüística com a una realitat consubstancial a totes les llengües del món.  
2. Conscienciar l'alumne que, en utilitzar la llengua en situacions comunicatives d'ensenyament-aprenentatge, es fa necessària la utilització d'un llenguatge estàndard.  
3. Conscienciar l'alumne de la necessitat de seguir una sèrie de passos (planificació, producció i revisió) en les seues produccions per tal d'aconseguir discursos coherents, cohesionats i adequats.   
4. Aprofundir en la reflexió lingüística.  
5. Analitzar i estudiar els mecanismes de la formació de les paraules: derivació, composició, famílies de mots, préstecs, camps semàntics, lèxics, associatius,...  
6. Identificar els diferents tipus de diccionaris (general, enciclopèdic, de sinònims, d'antònims, d'equivalències o bilingüe, ideològic, ortogràfic, invers, etimològic) i vocabularis reconeixent els processos que intervenen en la seua elaboració.  
7. Valorar positivament l'ús dels vocabularis, diccionaris i materials de consulta com a eina d'enriquiment constant de la capacitat comunicativa, i com a ajut per a la comprensió i l'ortografia.  
8. Desenvolupar criteris que permeten el professorat de les distintes àrees del currículum escolar de la secundària, l'adquisició i apropiació del lèxic específic de la matèria.  
9. Desenvolupar l'esperit crític en consultar les fonts d'informació i aconseguir conscienciar, així, el professorat de la possibilitat de generar la terminologia específica dels propis estudis dotant-lo doncs, per a aconseguir-lo, dels mecanismes adients.  
10. Fer conscient l'alumne de les dificultats de l'estandardització amb què es troben els lexicòlegs.  
11. Comprendre i analitzar diversos tipus de textos tècnics i científics.  
12. Generar textos per descriure fenòmens, objectes o processos intel·lectuals.  
13. Adaptar les instruccions als coneixements del receptor i del missatge, en els textos científics i tècnics.  
14. Generar explicacions sobre un mateix tema amb diferents graus d'informació i complicació lèxica, en funció del receptor del missatge.  
15. Generar arguments en qualsevol procés d'investigació i estudi que permeten la solució d'un problema o la comprovació d'una determinada tesi.  
3. Ser conscients de la naturalesa diversa dels continguts escolars i sobretot dels continguts lingüístics.  
4. Tenir present la realitat sociolingüística territorial i el context educatiu escolar en l'elaboració d'un projecte curricular d'àrea coherent amb el programa d'educació bilingüe del centre, respectuós amb la diversitat lingüística i difusor de les actituds que permeten la superació de prejudicis lingüístics.  
5. Conèixer els mecanismes de transferència i d'interferència lingüística derivats del contacte de llengües en l'àmbit social i/o escolar i ser capaç d'elaborar propostes didàctiques per a intervenir-hi.  
6. Afavorir l'adquisició de coneixements teòrico-pràctics sobre la concepció didàctica de l'aprenentatge lingüístic basat en el desenvolupament d'estratègies que permeten l'augment de la competència comunicativa dels usuaris.  
7. Facilitar la programació d'objectius i de continguts literaris dins un disseny més general que s'entén, de forma prescriptiva, de llengua i literatura.  
8. Considerar l'avaluació com un element consubstancial al procés d'ensenyament-aprenentatge de les llengües.  
II. CONTINGUTS  
- Bases psicolingüístiques de l'aprenentatge de llengües  
1. Estratègies d'aprenentatge de les llengües.  
2. Contribució dels constructivisme.  
3. Els continguts en l'educació escolar: els conceptes, fets i principis; els procediments, les actituds, valors i normes.  
- Bases sociolingüístiques de l'aprenentatge de llengües  
1. Situació de l'ensenyament de les llengües en el sistema educatiu valencià.  
2. Models i programes d'educació bilingüe.  
3. Bases psicolingüístiques i sociolingüístiques d'un model educatiu per a un sistema escolar amb tres llengües.  
4. Les llengües i els parlants: les actituds lingüístiques.  
5. Transferències i interferències entre les llengües del currículum.  
- Didàctica de l'àrea de la llengua i la literatura  
1. La lingüística del text o gramàtica del discurs.  
2. Nivells de descripció d'un text. Propietats d'un text.  
3. Les tipologies textuals.  
4. Dimensions del concepte de competència comunicativa: competències lingüística, discursiva o textual, sociolingüística i estratègica.  
5. El tractament de les habilitats lingüístiques.  
6. El paper de la gramàtica en l'aprenentatge de les llengües.  
7. La literatura com a objecte d'aprenentatge.  
8. L'avaluació dins el procés d'ensenyament-aprenentatge de l'area de llengua i literatura.  
MòDUL 7. ENFOCAMENTS COMUNICATIUS EN L'ENSENYAMENT DEL VALENCIà.  
I. OBJECTIUS  
Objectiu general  
Desenvolupar criteris per a la programació, disseny i valoració crítica d'activitats de producció i comprensió -oral i escrita- dins d'un enfocament comunicatiu.  
Objectius específics  
1. Conèixer les implicacions didàctiques dels principals corrents metodològics en l'ensenyament-aprenentatge de llengües.  
2. Ser conscients de la necessitat de partir de situacions comunicatives d'ensenyament-aprenentatge a l'aula.  
3. Valorar les possibilitats que ofereix una tipologia de textos per a l'ensenyament-aprenentatge de la llengua des d'una perspectiva comunicativa.  
4. Tenir present el caràcter processual de la producció escrita a l'hora de treballar aquest aspecte a l'aula.  
5. Considerar la complexitat dels aspectes implicats en la producció oral en el tractament didàctic d'aquesta.  
6. Tenir en compte les estratègies que fa servir l'aprenent en el seu desenvolupament de la comprensió lectora.  
7. Relacionar la reflexió sobre les unitats lingüístiques i la seua funció amb el desenvolupament de la capacitat discursiva de l'alumne.  
8. Reconèixer i intervenir didàcticament sobre els prejudicis i estereotips lingüístics per tal de fomentar l'ús del valencià com a llengua de comunicació habitual.  
14. La planificació educativa en el model d'enriquiment d'educació bilingüe valencià (II): el projecte curricular de centre.  
15. Un enfocament conjunt de l'ensenyament del currículum: el disseny curricular integrat.  
16. L'ús vehicular d'una llengua com a mitjà privilegiat d'adquisició de competència lingüística i comunicativa. L'ús vehicular de la L1 i L2.  
17. Un enfocament de les ciències socials adreçat a promoure la consciència d'identitat i els valors històrics i culturals del poble valencià mitjançant el coneixement de l'entorn social i de la cultura pròpia, valorant-los com a quelcom propi i definitori en el marc de l'Estat i del context europeu.  
18. Les ciències naturals com a mitjà per a conèixer i interpretar la realitat natural, des d'una perspectiva ecològica i a través d'una .



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 2302, del 04-07-1994 (1994/831874)

ORDEN de 15 de junio de 1994, de la Conselleria de Educación y Ciencia, por la que se modifica la Orden de 21 de mayo de 1985, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se regula el Plan de Reciclaje en Valenciano del profesorado que ejerce sus funciones en el ámbito de la enseñanza no universitaria de la Comunidad Valenciana.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/1994/06/15/(1)/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   2302

Fecha DOGV
:   04-07-1994

Sección del DOGV
:   DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1994/831874

CVE


Fecha del documento
:   15-06-1994

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación y Ciencia

Tipo de documento
:   Orden

Análisis jurídico

ORDEN de 15 de junio de 1994, de la Conselleria de Educación y Ciencia, por la que se modifica la Orden de 21 de mayo de 1985, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se regula el Plan de Reciclaje en Valenciano del profesorado que ejerce sus funciones en el ámbito de la enseÑanza no universitaria de la Comunidad Valenciana. [94/4524]  
La Orden de 21 de mayo de 1985 (DOGV núm 257, de 3 de junio de 1985) establece las materias que integran los diversos niveles de los dos ciclos de los cursos de reciclaje, así como su distribución horaria y los programas son los que figuran en sus anexos I y II.  
La implantación de la LOGSE y la aplicación de los decretos de los currículos de la Comunidad Valenciana incorporen en el marco jurídico autonómico -Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana, Ley de Uso y EnseÑanza del Valenciano y Ley de Consejos Escolares- unas prescripciones en materia de lenguas que obligan a establecer los medios por los que todos los alumnos alcancen un objetivo primordial: el dominio de las dos lenguas oficiales, valenciano y castellano. Lograr este objetivo plantea al conjunto del profesorado de los niveles no universitarios un reto que, aunque no es totalmente nuevo, sí demanda un nuevo Plan de Formación Lingüístico-técnica en Valenciano del profesorado no universitario en general y del profesorado de lenguas en particular.  
Con este nuevo plan, la administración educativa quiere conseguir que todo el profesorado tal como indica el artículo 23 de la Ley de Uso y EnseÑanza del Valenciano, posea el saber (conocimientos orales y escritos) y el saber hacer (la formación técnico-pedagógica) en valenciano, que posibiliten los procedimientos y las estrategias metodológicas de intervención en función del programa de educación bilingüe que cada centro aplica.  
Por todo esto, haciendo uso de las funciones previstas en el artículo 35 de la Ley del Gobierno Valenciano.  
 ORDENO  
Primero  
La estructura del nuevo Plan de Formación Lingüístico-Técnica en Valenciano del profesorado no universitario y el currículo de las diversas materias que lo integran son los que se especifican en los anexos I y II de la presente orden.  
Segundo  
Este nuevo plan de formación lingüístico-técnica consta de dos ciclos. Uno primero que comprende los niveles de capacitación lingüística: dominio oral, elemental y medio; y uno de los módulos de formación técnica siguientes: 1, 2, 3, 4, 5 ó 6. Un segundo ciclo que comprende el nivel superior de capacitación lingüística y uno de los módulos de formación técnica siguientes: 7 o 8.  
DISPOSICIóN DEROGATORIA  
Quedan derogados los artículos 4 y 5, la disposición final y los anexos I y II de la Orden de 21 de mayo de 1985.  
DISPOSICIóN FINAL  
1. La Conselleria de Educación y Ciencia, expedirá el correspondiente Certificado de Capacitación o el Diploma de Maestro en Valenciano, a aquellos profesores que ejerzan sus funciones en los niveles de enseÑanza no universitaria y que acrediten estar en posesión del certificado correspondiente, respectivamente, al nivel medio o al nivel superior de los cursos de «Lingüística Valenciana y su didáctica» expedidos por la Universidad de Alicante, Universidad Jaume I de Castelló de la Plana y la Universidad de Valencia-Estudio General.  
2. Esta orden entrará en vigor el mismo día de la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 15 de junio de 1994  
El conseller d'Educació i Ciència,  
JOAN ROMERO I GONZáLEZ  
- Mòdul 2: ensenyament i ús vehicular del valencià   
en el primer cicle d'Educació Primària 50 hores  
- Mòdul 3: ensenyament i ús vehicular del valencià   
en el segon i tercer cicle de Primària 50 hores  
- Mòdul 4: llenguatges específics d'Educació Secundària 50 hores  
- Mòdul 5: llenguatge administratiu 50 hores  
- Mòdul 6: didàctica integrada de llengües 50 hores  
SEGON CICLE  
Capacitació lingüística  
Nivell: Superior  
Llengua, sociolingüística i literatura 85 hores  
Durant aquest segon cicle els alumnes han de cursar obligatòriament 50 hores corresponents a un dels mòduls de formació tècnica següents:  
- Mòdul 7: enfocaments comunicatius en   
l'ensenyament del valencià 50 hores  
- Mòdul 8: teoria i pràctica de l'educació bilingüe 50 hores  
5. Actes comunicatius de resposta a un enunciat, no específic.  
Aquesta reflexió lingüística s'organitza en tres grans blocs:  
- Procediments lingüístics que inscriuen el text en el seu context de situació.  
1. Persona gramatical: morfemes de primera i segona persona.  
2. Deíctics de temps i lloc.  
3. Procediments d'impersonalització.  
4. Modalitat oracional com a manifestació de la intenció comunicativa.  
- Procediments lingüístics relacionats amb la cohesió interna del text.  
5. L'el·lipsi.  
6. Pronominalització.  
7. Sinonímia coreferencial.  
8. Hiperònimia.  
9. Temporalitat verbal.  
10. Els connectors.  
- àmbit de l'oració i de la paraula.  
Fonologia i ortografia:  
11. Els trets diferenciadors respecte del sistema fonològic castellà.  
12. Les vocals.  
13. Les consonants.  
14. Els dígrafs.  
15. Els signes d'entonació.  
Morfosintaxi:  
16. Morfologia del substantiu. Noms de lletres, noms propis.  
17. Article: definit, indefinit i personal; apostrofació i contraccions.  
18. L'adjectiu: demostratius, indefinits, numerals, interrogatius i possessius; flexió de gènere i nombre, graus de comparació.  
19. Quantificadors.  
20. Pronoms: personals, indefinits, demostratius neutres.  
21. El verb: paradigmes regulars, perífrasis verbals.  
22. Adverbis i expressions adverbials.  
23. Interrogatius i relatius.  
24. Conjuncions i locucions conjuntives.   
25. Preposicions i locucions prepositives.  
26. Concordança entre subjecte i atribut.  
27. Comparació més...que/tan...com.  
28. Les frases: declaratives, interrogatives, imperatives, exclamatives, frases abreujades, coordinades, subordinades i juxtaposades.  
Lèxic i semàntica:  
29. La derivació per sufixació.  
30. Gentilicis.  
IV. LA REFLEXIó SOCIOLINGÜíSTICA.  
1. Reconeixement del plurilingüisme com a fet positiu i enriquidor.  
2. Reconeixement dels factors que han generat pluralitat dins els estats i de les relacions existents entre llengua i nació.  
3. Reconeixement de l'existència de diferents varietats en una llengua i identificació de la varietat estàndard com a pròpia de l'ensenyament.  
4. Desenvolupament d'actituds positives envers l'ús de la llengua minoritzada en tots els àmbits.  
5. Reconeixement del fet que el desenvolupament de la competència comunicativa en una llengua sols es pot realitzar mitjançant el seu ús.  
6. Posada en pràctica d'usos intencionals de la llengua que contraresten aquelles normes d'ús que suposen una desigual distribució d'usos i funcions entre les llengües en contacte.  
7. Anàlisi de la importància d'un ús normalitzat de la llengua en l'àmbit escolar per garantir la consecució dels objectius lingüístics prescrits al currículum obligatori en primària i secundària.  
NIVELL ELEMENTAL  
OBJECTIUS   
1. Comprendre discursos orals en la varietat estàndard o en la varietat diatòpica de la zona.  
2. Comprendre discursos escrits en la varietat estàndard, pertanyents a l'àmbit de la comunicació interpersonal i amb les institucions, a l'àmbit acadèmic, a l'àmbit periodístic i a l'àmbit literari.  
7. La sinonímia textual com a procediment per mantenir la referència.  
8. ús d'hiperònims per reprendre hipònims apareguts anteriorment.  
9. El joc de temps verbals: alternança plusquamperfet/perfet/condicional; alternança pretèrit indefinit/present/futur; imperfet com a expressió de la simultaneïtat o per expressar el segon pla d'un relat; enumeració de perfets per indicar successió de fets.  
10. ús dels connectors temporals, d'ordenació, de reformulació, d'exemplificació, d'addició i de contrast.  
- àmbit de l'oració i de la paraula  
Fonologia i ortografia:  
11. Sons i grafies: concepte de fonema.  
12. Vocalisme: síl·laba, aplecs vocàlics, diftongs, apostrofació, accentuació.  
13. Consonantisme: classificació i ortografia.  
14. Els signes de puntuació.  
Morfosintaxi:  
15. La modalitat oracional. Interpretació de la modalitat segons la finalitat i el context.  
16. Aspectes rellevants de l'estructura de l'oració: el sintagma nominal i el sintagma verbal.  
17. Sintagma nominal: estructura i components.  
18. Sintagma verbal: estructura i components.  
Lèxic:  
19. La formació del lèxic: la derivació i la composició.  
20. Polisèmia, sinonímia i antonímia.  
21. Les locucions i les frases fetes.  
22. Interferències fonètiques, lèxiques i sintàctiques que afecten el vocabulari bàsic.  
IV. LA REFLEXIó SOCIOLINGÜíSTICA.  
1. Reconeixement de la variació lingüística.  
2. Valoració de la importància de la varietat estàndard.  
3. Reconeixement del plurilingüisme.  
4. Coneixement de les principals característiques de la situació sociolingüística en la nostra comunitat i dels seus antecedents històrics.  
5. Desenvolupament d'actituds positives envers la normalització de la llengua en tots els àmbits d'ús.  
6. Reconeixement del paper de l'escola en un procés de normalització lingüística.  
7. Anàlisi de la importància d'un ús normalitzat de la llengua en l'àmbit escolar.  
NIVELL MITJà  
OBJECTIUS  
1. Comprendre i analitzar discursos orals i escrits en la varietat estàndard i en les diferents varietats diatòpiques de la llengua.  
2. Producció de discursos orals i escrits amb adequació, coherència, cohesió i correcció gramatical.  
3. Identificar i eradicar de les pròpies produccions els usos lingüístics que manifesten discriminació envers les persones o els grups socials.  
4. Utilitzar el llenguatge per a l'obtenció i reelaboració de la informació.  
5. Interpretar i valorar obres literàries rellevants del s. XX.  
6. Reflexionar sobre els mecanismes de la llengua en els plans fonològic, morfosintàctic, lèxico-semàntic i textual, aplicant aquestes reflexions a la regulació de les pròpies produccions.  
7. Conèixer i valorar les característiques de la situació sociolingüística actual a partir de l'anàlisi històrica del procés de substitució lingüística i del coneixement dels fenòmens relacionats amb la diversitat lingüística i el contacte de llengües.  
8. Valorar els diferents elements que intervenen en un procés de normalització.  
CONTINGUTS PER NUCLIS.  
I. LA COMPRENSIó I LA PRODUCCIó DELS DISCURSOS.  
1. Anàlisi i producció de gèneres de textos pertanyents als diferents àmbits d'ús.  
2. Anàlisi i producció de discursos amb finalitats diferents: informatius, prescriptius, predictius, lúdics i argumentatius.  
15. Consonantisme: fenòmens de neutralització; revisió de l'ortografia.  
Morfosintaxi:  
16. Signes de puntuació.  
17. Modalitat oracional. Context i finalitat.  
18. Classes d'oracions: simples i compostes: coordinades, subordinades i juxtaposades.  
19. Morfologia del substantiu i adjectiu.  
20. Determinant: article neutre, demostratiu, possessiu, numeral i indefinit.  
21. Formes i funcions del relatiu.   
22. Verb: paradigma irregular, formes no personals i perífrasis verbals.  
23. Sintagma verbal: ser i estar, doble negació, concordança del participi.  
24. Canvi i caiguda de preposicions.  
25. Pronoms febles: combinacions binàries.  
26. Conjunció: coordinació i subordinació.  
Lèxic:  
27. Origen i evolució del llatí.  
28. La formació del lèxic: derivació i composició.  
29. Interferències lèxiques. Barbarismes.  
30. Relacions lèxico-semàntiques. El sentit figurat. Polisèmia, sinonímia i antonímia:  
31. La variació lexical en funció del registre lingüístic.  
32. La variació lexical en funció del dialecte: geosinònims.  
33. L'adequació lexical.  
34. Reculls lèxics. Diccionaris i vocabularis.  
IV. LA REFLEXIó SOCIOLINGÜíSTICA.  
1. Diferenciació entre llengua minoritària i llengua minoritzada.  
2. Sistematització de nocions bàsiques per al coneixement de la diversitat lingüística i dels fenòmens de contacte de llengües (bilingüisme, diglòssia, substitució lingüística) i aplicació a l'anàlisi de la situació sociolingüística que envolta els aprenents.  
3. Anàlisi de les causes i etapes del procés de castellanització de la societat valenciana, i aplicació a l'anàlisi de la situació actual.  
4. Reconeixement dels prejudicis lingüístics que atempten contra la igualtat entre llengües.  
5. Reconeixement del fenomen de l'autoodi i de la seua incidència en l'abandó de la llengua.  
6. Identificació de les principals varietats diatòpiques de la llengua i de la seua extensió geogràfica, i anàlisi de les principals manifestacions dels prejudicis intralingüístics.  
7. Reconeixement i valoració de les diferents funcions de l'estàndard, sobretot pel que fa al seu ús en l'àmbit escolar i com a instrument de normalització.  
8. Anàlisi de la importància dels diferents factors que intervenen en un procés de normalització lingüística.  
9. Coneixement de les mesures que es poden prendre en un centre educatiu per elaborar un pla de normalització que permeta un millor aprenentatge lingüístic i una millora de les actituds envers la llengua per part de l'alumnat.  
NIVELL SUPERIOR  
OBJECTIUS  
1. Comprendre i analitzar textos orals i escrits, en la varietat estàndard i en les diferents varietats diatòpiques i històriques de la llengua, pertanyents a diferents àmbits d'ús, amb especial incidència en l'àmbit acadèmic, l'àmbit dels discursos reguladors de l'opinió i de la conducta, i l'àmbit literari.  
2. Producció de textos orals i escrits adequats a la situació de comunicació, coherents, cohesionats i correctes gramaticalment, propis del discurs acadèmic i dels discursos reguladors de l'opinió i de la conducta.  
3. Utilitzar el llenguatge per a l'obtenció i tractament de la informació i per a la transmissió de coneixements.  
4. Interpretar i valorar les obres literàries a partir del coneixement de les transformacions sofertes pels gèneres al llarg de la història de la literatura, i a partir de la informació sobre el context històrico-cultural de les diferents èpoques.  
5. Valorar la importància de l'acostament a la nostra literatura per accedir al patrimoni cultural propi i per afavorir actituds positives envers la llengua i cultura pròpies.  
1. Títols i fórmules de tractament pròpies del llenguatge administratiu.  
2. L'ús d'abreviatures en les fórmules de tractament.  
3. Procediments per transmetre informació de manera implícita. Les pressuposicions lingüístiques: les oracions de relatiu, l'adjectivació, els sintagmes nominals definits, les nominalitzacions, les construccions clivellades, les interrogatives parcials, les oracions completives dependents de verbs factius i contrafactius, els verbs o els marcadors aspectuals.  
- Procediments lingüístics relacionats amb la cohesió interna del text.  
4. Procediments per fer progressar la informació: progressió temàtica de tema constant, progressió lineal, progressió de temes derivats.  
5. Procediments de cohesió lligats als diferents tipus de progressió temàtica: el·lipsi; demostratiu i/o substitució sinonímica, repetició total o parcial; hiperònims i hipònims.  
- àmbit de l'oració i de la paraula  
Fonologia i ortografia  
6. Fonema i so. Aprofundiment dels conceptes teòrics.  
7. Alfabet fonètic: l'AFI.  
8. Fonètica sintàctica: elisions, sinalefes, emmudiments, neutralitzacions, sonoritzacions.  
9. Vocalisme: descripció dels vocalismes dels blocs oriental i occidental, punts de discrepància entre l'escriptura i la fonètica.  
10. Consonantisme: principals diferències dialectals, ortografia, revisió de les regles generals, particulars i excepcions.  
11. Signes de puntuació.  
Morfosintaxi:  
12. L'oració composta. Juxtaposició, coordinació i subordinació.  
13. El sintagma nominal: oracions inserides amb funció substantiva i adjectiva; oracions de relatiu.  
14. Verb: irregulars amb radical velaritzat; morfologia de les formes no personals.  
15. El sintagma verbal: oració inserida amb funció adverbial, oracions de gerundi i participi.  
16. Combinacions de pronoms.  
17. Revisió de preposicions i conjuncions.  
Lèxic:  
18. Els procediments de formació dels mots: habilitació, derivació i composició.  
19. Aprofundiment en la variació lexical segons el registre, l'adequació i el dialecte.  
20. L'origen dels mots. Arcaismes, cultismes, neologismes.  
21. Modismes i frases fetes. El sentit figurat. Polisèmia, sinonímia i antonímia.  
22. Els llenguatges d'especialitat.  
IV. LA REFLEXIó SOCIOLINGÜíSTICA.  
1. Coneixement de les principals mesures legislatives que afecten l'ús de la llengua i el seu ensenyament.  
2. Reconeixement de la importància d'una legislació que permeta i potencie la recuperació de tots els àmbits d'ús mitjançant mesures de discriminació positiva.  
3. Coneixement de les mesures que es poden prendre en un centre educatiu per aconseguir una millora en l'aprenentatge lingüístic i en el canvi d'actituds envers la llengua: en l'àmbit acadèmic, docent, administratiu i de relació amb l'entorn.  
4. Coneixement de la realitat plurilingüe del món contemporani: situacions de contacte de llengües i mesures legislatives o d'altre tipus que les acompanyen.  
5. Coneixement de la situació de la llengua en les diferents èpoques històriques i aplicació a l'anàlisi de la situació actual.  
6. Reconeixement de les característiques i de la importància del procés de normativització.   
7. Anàlisi de la problemàtica que planteja el procés d'estandardització.   
8. Coneixement dels trets més destacats de les principals varietats diatòpiques de la llengua.  
9. Coneixement de les principals característiques dels subdialectes valencians i de la seua incidència en l'aprenentatge de l'estàndard (oral o escrit) per part de l'alumnat en edat escolar.  
coneixement reflexiu del codi lingüístic; formació d'actituds positives envers d'una comunicació fluïda i gratificant.  
3. La diversitat de l'ús lingüístic (del discurs). Classificacions del discurs i del text. La seua utilitat en el desenvolupament del currículum.  
4. Els àmbits d'ús apropiats al primer cicle. Gèneres de text que es consideren adequats. Conseqüències didàctiques.  
5. Problemes que planteja la situació de contacte de llengües.  
6. Llengua oral / llengua escrita. Els usos formals i els usos escrits com a objecte d'aprenentatge escolar. El col·loquial com a recurs i com a punt de partida.  
7. L'ensenyament de la lectura i de l'escriptura. La llengua escrita i la seua representació alfabètica. Les activitats de llegir i escriure.  
8. Caracterització de l'alumnat del primer cicle des del punt de vista de l'aprenentatge lingüístic. Coneixements gramaticals implícits. Coneixements discursius. Coneixement divers de les dues llengües escolars.  
9. Els programes d'educació bilingüe: ensenyament en valencià, immersió lingüística, incorporació progressiva.  
10. Condicionants per a la seqüenciació dels continguts (objecte, alumnat, decisions pedagògiques).  
11. La programació didàctica: globalització, relació de l'aprenentatge lingüístic amb altres àrees del coneixement, necessitat de contextualització dels continguts.  
12. La programació didàctica: vinculació de l'ús lingüístic a la gestió de l'aula en general, els usos lúdics i literaris en el primer cicle.  
13. La reflexió sobre la llengua possible en el primer cicle: l'ensenyament del codi escrit, la sintaxi, l'ortografia i la cal·ligrafia.  
MòDUL 3. ENSENYAMENT I úS VEHICULAR DEL VALENCIà EN EL SEGON I TERCER CICLE DE PRIMàRIA.  
I. OBJECTIUS  
1. Actualitzar els coneixement sobre la didàctica de les llengües primeres i segones.  
2. Conèixer la caracterització de l'àrea de valencià/castellà: llengua i literatura, en el nou marc legal prescriptiu.  
3. Analitzar la problemàtica que suposa el contacte de llengües en la determinació dels continguts de l'àrea i en la intervenció pedagògica.  
4. Analitzar les conseqüències de la introducció d'una tercera llengua, des del punt de vista de la didàctica de les llengües en general.  
5. Actualitzar els coneixements sobre la didàctica dels processos de composició i de comprensió escrita.  
6. Descriure els coneixements previs previsibles sobre les llengües de l'alumnat d'aquests cicles de l'etapa primària.  
7. Desenvolupar criteris per a seleccionar els continguts idonis per a cada cicle i per a seqüenciar-los.  
8. Conèixer maneres diverses de presentar els continguts de manera contextualitzada.  
9. Actualitzar els coneixements sobre la didàctica de la reflexió sobre l'ús de la llengua, com a mitjà: per a millorar el propi ús, aproximar-se als coneixements explícits gramaticals -a l'àmbit del text i l'oració- i accedir al domini ortogràfic.  
II. CONTINGUTS  
1. Text com a producte/text com a activitat discursiva. Una oposició fonamental per a situar la didàctica de les llengües.  
2. La triple vessant de l'educació lingüística: apropiació dels paràmetres de la situació comunicativa (físics i sòcio-institucionals); coneixement reflexiu del codi lingüístic; formació d'actituds positives envers d'una comunicació fluïda i gratificant.  
3. La diversitat de l'ús lingüístic (del discurs). Classificacions del discurs i del text. La seua utilitat en el desenvolupament del currículum.  
4. Els àmbits d'ús apropiats en l'ensenyament. Gèneres de text que es consideren adequats. Conseqüències didàctiques.  
5. Problemes que planteja la situació de contacte de llengües.  
6. Llengua oral/llengua escrita. Els usos formals i els usos escrits com a objecte d'aprenentatge escolar. El col·loquial com a recurs.  
7. L'ensenyament de la composició. La descripció del procés de composició escrita segons diverses escoles. Conseqüències didàctiques.  
II. CONTINGUTS  
1. La variació lingüística. L'estandardització.   
2. El text com a objecte d'estudi de la lingüística i mitjà d'expressió mínim.  
3. Les característiques dels textos de l'àmbit acadèmic. La producció dels discursos.  
4. L'evolució de les llengües. La formació de les paraules. El contacte de llengües.  
5. La paraula, classificacions. Terminologia, lexicografia i semàntica.  
6. Les obres lexicogràfiques. Els conceptes de diccionari i vocabulari. Els tipus de reculls lexicogràfics.  
7. L'autoritat dels lèxics i diccionaris i la seua aportació a la terminologia.  
8. L'estandarització terminològica. La terminologia com a tasca dels docents i dels investigadors.  
9. El vocabulari de les tecnologies.  
10. El vocabulari de la ciència.  
11. El vocabulari de les disciplines humanístiques i artístiques.  
12. La coherència i la cohesió del discurs acadèmic.  
13. La construcció del sentit: els signes de puntuació i la distribució tipogràfica.  
14. Característiques dels textos tècnics i científics.  
15. Els textos instructius. La instrucció (ordres i prohibicions), la indicació, el consell.  
16. Descriure objectes tècnics i científics.  
17. L'explicació i la definició al discurs acadèmic.  
18. L'argumentació acadèmica. El discurs d'opinió i la hipòtesi com a mètode de treball a l'aula.  
MòDUL 5. LLENGUATGE ADMINISTRATIU.  
I. OBJECTIUS  
1. Conèixer de manera general el procediment administratiu i, en particular, el de l'administració educativa.  
2. Descriure els principals documents administratius de l'administrat a l'administració, de l'administració a l'administrat i els de règim intern.  
3. Dominar les qüestions generals referides al registre del tecnolecte administratiu en els nivells ortogràfic, morfosintàctic i terminològic.  
4. Analitzar les parts dels documents administratius més usuals tant de l'administració general com de l'educativa.  
5. Confeccionar i redactar tots els documents de l'administració educativa.  
6. Emprar el registre correcte en els usos orals dins l'administració educativa.  
II. CONTINGUTS  
Perspectiva històrica  
1. Història del llenguatge administratiu.  
Fonaments teòrics:  
2. La variació lingüística.  
3. El llenguatge administratiu: concepte, estil, el marc legal.  
Matèria puntual:  
4. Qüestions generals: tractaments, antroponímia, toponímia.  
5. Qüestions d'ortografia.  
6. Qüestions de morfosintaxi.  
7. Qüestions de terminologia.  
Tipologia documental general:  
8. Disseny de documents: de l'administrat a l'administració, de l'administració a l'administrat i d'ús intern.  
Tipologia documental específica:  
9. Comunicacions orals dins l'administració educativa.  
10. Comunicacions escrites dins l'administració educativa.  
11. Imatge de l'administració educativa.  
MòDUL 6. DIDàCTICA INTEGRADA DE LLENGÜES  
I. OBJECTIUS  
1. Reconèixer els mecanismes psicològics comuns que actuen en l'aprenentatge de les llengües.  
2. Valorar la contribució del constructivisme en el desenvolupament dels enfocaments comunicatius d'ensenyament de llengües.  
9. Afavorir la producció de textos amb intenció literària i la interpretació de les obres literàries tot relacionant-les amb la tradició cultural a què pertanyen.  
10. Desenvolupar criteris d'avaluació dins d'un enfocament comunicatiu de l'ensenyament-aprenentatge de la llengua.  
II. CONTINGUTS  
1. Panoràmica dels principals corrents metodològics per l'ensenyament de llengües.  
2. L'enfocament comunicatiu com a marc de la intervenció didàctica.  
3. Les tipologies de textos com a intents de tipificació de l'ús lingüístic.  
4. La comprensió i producció de textos escrits.  
5. La comprensió i producció de textos orals.  
6. Paper de la reflexió en l'ensenyament-aprenentatge de la llengua.  
7. Les actituds lingüístiques.  
8. La literatura com a comunicació.  
9. L'avaluació de l'aprenentatge lingüístic.  
MòDUL 8. TEORIA I PRàCTICA DE L'EDUCACIó BILINGÜE  
I. OBJECTIUS  
1. Conèixer els conceptes i la terminologia bàsica pel que fa a les situacions de llengües en contacte.  
2. Documentar-se sobre l'adquisició del llenguatge en una situació de contacte de llengües.  
3. Analitzar la situació sociolingüística valenciana i el marc legal autonòmic en matèria lingüística i educativa.  
4. Estudiar els fonaments sociolingüístics, sòcio-psicològics, psicolingüístics i didàctics en què es basa l'educació bilingüe.  
5. Conèixer els criteris bàsics per a l'elaboració del projecte educatiu -incloent-hi el disseny particular del programa d'educació bilingüe que el centre aplica-, el projecte curricular i les programacions d'aula a partir de les prescripcions oficials i de les possibilitats, aspiracions i necessitats de la comunitat educativa del centre.  
6. Familiaritzar-se amb la programació, elaboració i aplicació d'unitats d'intervenció didàctica des de la perspectiva de l'educació bilingüe.  
7. Conèixer els enfocaments i les tècniques adients per a avaluar les aspiracions i exigències de l'entorn, les necessitats, dificultats i rendiment dels alumnes i les alumnes, i la planificació i actuació educatives.  
II. CONTINGUTS  
1. La llengua: estructura i ús. Varietats i registres de la llengua. L'estàndard.  
2. Llengua i societat. Contacte de llengües i conflicte lingüístic.  
3. Aspectes psicosocials del contacte de llengües: cultura i identitat, prejudicis i estereotips, complexos i autoodi, actituds i motivacions...  
4. La competència comunicativa. La competència comunicativa en més d'una llengua.  
5. L'adquisició del llenguatge en una situació de contacte de llengües. La'adquisició de dues llengües de manera simultània o consecutiva, tant en contextos informals com formals.  
6. La comunicació intercultural: normes d'ús, canvi de codi, barreja de codis...  
7. Situació sociolingüística valenciana.  
8. L'ordenament jurídic en matèria de llengua. La planificació lingüística. El sistema educatiu com a àmbit i com a eina de recuperació lingüística.  
9. Bases psicolingüístiques i didàctiques de l'educació bilingüe.  
10. Un model d'enriquiment d'educació bilingüe al sistema educatiu valencià: els programes d'educació bilingüe.  
11. L'adequació al centre d'un programa d'educació bilingüe: el disseny particular del programa.  
12. La planificació educativa en el model d'enriquiment d'educació bilingüe valencià (I): el projecte educatiu de centre.  
13. El currículum prescriptiu de la Comunitat Valenciana. L'adaptació del currículum prescriptiu als diferents programes d'educació bilingüe.  
llengua nacional progressivament elaborada, rica i precisa, valorant l'ús correcte dels recursos tècnics, naturals i socials des d'una perspectiva territorial autòctona.  
19. La intervenció educativa a l'aula: les unitats d'intervenció (tasques, projectes de treball...), organització de l'espai i el temps, la gestió de la classe...  
20. Els materials curriculars: anàlisi, valoració, programació, elaboració i utilització des d'una perspectiva d'educació bilingüe.  
21. El tractament de la diversitat en l'educació bilingüe: els alumnes i les alumnes amb necessitats educatives especials.  
22. Atenció a les minories ètniques immigrades. Tractament dins el disseny particular del programa. Atenció dins l'aula.  
23. La formació inicial i permanent del professorat.  
24. L'avaluació en un programa d'educació bilingüe



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI