Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5952, del 11-02-2009 (2009/1311)

RESOLUCIÓ de 27 de novembre de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de La Pobla de Farnals, Vilafamés, Tuéjar, Titaguas, Mislata i Paterna.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5952

Data del DOGV
:   11-02-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/1311

CVE


Data del document
:   27-11-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Vilafamés](javascript:void(0))
    * [Titaguas](javascript:void(0))
    * [Paterna](javascript:void(0))
    * [Mislata](javascript:void(0))
    * [Tuéjar](javascript:void(0))
    * [Pobla de Farnals, la](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 27 de novembre de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de La Pobla de Farnals, Vilafamés, Tuéjar, Titaguas, Mislata i Paterna. [2009/1311]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 024/06-AIA La Pobla de Farnals, 197/06-AIA Vilafamés, 231/05-AIA Tuéjar, 378/06-AIA Titaguas, 324/06-AIA Mislata i 325/06-AIA Paterna.  
València, 27 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 24/06-AIA  
Promotor: Piscícola de Sagunto, SL  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Objecte projecte: Trasllat de la granja marina de daurada i llobarro  
Localització: Enfront de la costa de la Pobla de Farnals  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte.  
L'objectiu d'aquest projecte de granja marina de daurada i llobarro de l'empresa Piscícola de Sagunto, SL és el trasllat de la instal·lació a una més profunditat, de -22m es passa a -35m, a la mateixa zona marina enfront de la costa de la Pobla de Farnals per a augmentar la seguretat de la instal·lació davant dels temporals i vents de la zona.  
Es mantenen les altres característiques de la granja marina que es va tramitar en l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental 155/02-AIA amb declaració d'impacte ambiental de data 19 de juliol de 2002.  
Així, doncs, en l'estudi d'impacte ambiental amb visat col·legial de data 3 de març de 2005, del referent expedient consta que:  
- Es col·locaran 24 gàbies, en dos grups de 6x2, de 25 m de diàmetre cada una i amb 10 m de profunditat de xarxa, resultant un volum aproximadament de 4.524 m³/gàbia.  
- S'espera aconseguir una producció anual de 1.200 t de daurada i llobarro apte para la seua venda, en règim intensiu, mitjançant l'engreixament d'alevins de 10 gr amb pinsos composts. La duració de cada cicle productiu oscil·la al voltant de 16 mesos per a la daurada i 27 mesos per al llobarro.  
- L'àrea del nou polígon de concessió que s'ha de sol·licitar és de 220.825 m², necessari per a la col·locar les gàbies mitjançant les estructures sustentadores (cables, cadenes, estaques, anelles, grillons?) i el sistema d'ancoratge amb blocs de formigó i àncores.  
Les coordenades dels vèrtexs del nou polígon que estaran senyalitzats al trànsit marítim en compliment de la respectiva normativa vigent són les que segueixen:  
A) 39º 31,928'N 0º 12,689'W profunditat 31 m  
B) 39º 31,656'N 0º 12,841'W " 32 m   
C) 39º 31,577'N 0º 12,567'W " 33 m  
D) 39º 31,845'N 0º 12,422'W " 31 m  
La ubicació definitiva d'aquesta granja marina queda pròxima a un escull artificial instal·lat allí i a una distància de 6'85 km de la costa. Davant de l'existència de la concessió de l'escull artificial es va haver de variar la posició inicial del trasllat de la instal·lació projectada, aquest canvi motivà l'addenda a l'estudi d'impacte ambiental de data juliol 2005.  
Tramitació administrativa  
En data 25 de gener de 2006, es rep de la Direcció Territorial de València de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació la documentació sobre la sol·licitud del trasllat de la granja marina enfront de la costa de la Pobla de Farnals de l'empresa Piscícola de Sagunto SL, formada per projecte tècnic, projecte de balisament, estudi d'impacte ambiental, addenda a l'estudi d'impacte ambiental i documentació de l'expedient administratiu consistent en informes favorables i resultat de la informació pública realitzada del projecte junt amb l'estudi d'impacte ambiental.  
El 7 de març de 2006 es rep de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria l'informe favorable de ports de l'Estat del Ministeri de Foment que els havia enviat el cap de Secció de Pesca Marítima de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat conjuntament amb el projecte tècnic Amb balisament i addenda amb nova situació exposat al públic, mitjançant anunci remesos als ajuntaments de la Pobla de Farnals, Massalfassar, el Puig, Albuixech, Puçol, València (Rafal i Vistabella), en el diari Las Provincias i en el Butlletí Oficial de la Província de València número 291, de data 8 de desembre de 2005.  
Finalitzada la informació pública, consten certificats dels ajuntaments: el Puig, Albuixech, Puçol, València (Rafal i Vistabella) que han tingut el corresponent anunci exposat en el tauler d'anuncis municipal, com també per part de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, el director territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació a València certifica, amb data 20 de gener de 2006, que la documentació ha estat exposada al públic des del 9 al 31 de desembre de 2005 mitjançant un anunci publicat en el diari Las Provincias i en el Butlletí Oficial de la Província de València número 291, de data 8 de desembre de 2005, i finalitzat el període d'informació no s'han presentat al·legacions a aquest.  
Consideracions ambientals  
Es projecta el trasllat d'aquesta granja marina que ocupa 220.825 m², des d'una zona de 20 i -22 m sobre fons d'arenes fangoses, a una altra zona de més profunditat, entre -31 i -33 m, i sobre biocenosi de fons detrítics costaners amb fàcies enfangada. Aquesta biocenosi en l'àrea estudiada es troba àmpliament representada en el tram a profunditat mitjana, des dels 20 als 35 m de profunditat, i s'estén fins al límit amb els fangs terrígens.  
L'estat de la zona estudiada, segons l'estudi d'impacte ambiental, està prou degradat des d'antany. Així doncs, les comunitats bentòniques de valor ecològic es presenten:  
La praderia de Cymodocea nodosa assentada sobre la biocenosi d'arenes fines ben calibrades, forma una franja en profunditats inferiors als 10 metres, aproximadament.  
De la praderia de Posidonia oceanica àmpliament distribuïda en tot el tram de litoral estudiat des de 10 a 20-25 m, es troben totalment degradades en l'actualitat i reduïdes a mata morta sobre les quals s'han instal·lat altres biocenosis (praderia de Caulerpa prolifera, fons detrítics i de coral·ligen). Únicament es troben xicotetes taques disperses en què persisteixen xicotets grups de feixos vius; aquesta praderia es troba entre 14 i 17 m de profunditat i és d'escassa extensió, trobant-se en fase de colonització per espècies del coral·ligen.  
La biocenosi de fons coral·lígens es troba ben representada i en combinació amb els fons detrítics enfangats, localitzada en el tram nord d'aquests fons entre les cotes -25 i -35 m.   
Dels resultats oceanogràfics i sedimentològics presentats en l'estudi d'impacte ambiental de febrer de 2005 (d'ara en avant, EIA'05), s'extrau que la qualitat de les aigües en la zona d'estudi no manifesta eutròfia en aquestes. Respecte al sediment, corresponent a dos enclavaments: un dins de la concessió (DS) i un altre de control (DN) a 850 m al nord de la concessió, s'estableix que "la semblança dels resultats del mostratge en ambdós enclavaments és indicatiu de l'homogeneïtat en les condicions sedimentològiques de l'àrea prospectada".  
En el sediment obtingut de l'enclavament de control (DN), com a punt més pròxim al lloc definitiu de la granja situada fora de l'escull, predomina l'arena (87%) amb la fracció fina més abundant (36'74%) i amb la participació d'1'4% de restes esquelètiques (tanatocenosi de fauna variada); en els paràmetres fisicoquímics es registra un contingut considerable en matèria orgànica (7'97%) i el valor potencial redox (-124mV) indica condicions reductores en el medi.  
En l'addenda a l'estudi d'impacte ambiental de data juliol 2005, davant de la variació de la posició de la instal·lació projectada per l'existència de l'escull artificial, s'estableix que no s'altera el diagnòstic ambiental efectuat en l'EIA-05, considerant-se extrapolables els resultats obtinguts dels sediments, els paràmetres oceanogràfics i la caracterització de la biocenosi. La distància que es mantindrà des de les noves coordenades del polígon de concessió sol·licitat serà: a la biocenosi del coral·ligen és d'1 km, a les restes de praderia de Posidonia oceanica és de 4 km i fins a la costa serà de 6.850 m.  
Del procés d'identificació i valoració dels impactes realitzats en l'EIA'05, s'estableix que els impactes negatius considerats compatibles són aquells derivats de la construcció de la instal·lació, senyals lluminosos, transports, fallades de funcionament. Sent objecte d'un tractament més exhaustiu, perquè requereixen l'aplicació de mesures correctores, les interaccions directes produïdes per la generació de residus que per l'afecció d'aquests al medi natural marí (sediments, qualitat de l'aigua, biocenosis bentòniques, peixos, invertebrats marins) es consideren un impacte sever, i les que donen lloc a una incidència sociocultural (salut i seguretat) es tipifiquen com a moderats.  
És en la fase de funcionament de l'activitat piscícola quan es transmeten gran quantitat de residus al medi que provenen de l'aliment no consumit i del metabolisme dels peixos estabulats (excrements, urea, amoni?). Aquests residus es van alliberant al medi en forma de nutrients, matèria orgànica i sòlids en suspensió i afectaran el medi receptor (aigua, fons i a les comunitats i espècies que les habiten).  
L'alteració a la qualitat de l'aigua, vindrà donada per una major càrrega de matèria orgànica en suspensió i alliberament de nutrients amb efecte immediat de fertilització, la qual cosa afavoreix fenòmens d'autopol·lució (eutròfia, terbolesa, proliferació planctònica, disminució de la diversitat i del grau d'estructuració del plàncton).  
En el fons marí, gran part d'aquests rebutjos sedimentaran i aniran acumulant-se formant una capa de matèria orgànica, de major o menor grossària, que es degradarà mitjançant processos anaerobis.  
Segons el ritme de la deposició de la matèria orgànica es distingeixen: en la mateixa base de les gàbies es donaran zones de màxima deposició amb una escala espacial curta de desenes de metres al seu voltant; a continuació es donaran zones annexes on la deposició serà menor i amb una escala espacial d'un centenar de metres, i finalment zones afectades per un possible increment en la terbolesa amb una escala espacial de diversos centenars de metres, on els efectes negatius siguen els citats abans per l'alliberament de nutrients en la columna d'aigua.  
- En l'estudi d'impacte ambiental s'estima que els residus generats per cada tona de daurada produïda, per a un factor de conversió d'1'8 i una dieta amb un contingut proteic del 47% i de fòsfor 1%, corresponen a: 13 kg de fòsfor, 105 kg de nitrogen i 180 kg de sòlids, principalment excrements.  
- Per a conéixer la zona d'influència per la dispersió dels sòlids generats, aniran principalment al substrat marí immediat a les gàbies, s'estima que la distància màxima que poden aconseguir les excrements (pesen menys) amb els majors corrents superficials (>0'24m/s) és d'uns 253 m, però per als corrents més freqüents es donaran dispersions més freqüents entre 42 i 170 m des de la instal·lació. Per a les partícules de pinso s'han obtingut dispersions més freqüents entre 23 i 92 m, i una màxima distància de 138 m amb els majors corrents.  
La dispersió d'excrements, com a elements més làbils, afligeix sobrepassa el polígon de concessió sol·licitat. Tots els fons annexos al polígon que es vegen afectats per la sedimentació de partícules corresponen a biocenosi del detrític costaner amb fàcies d'enfangament; per la qual cosa l'impacte per deposició no afectarà comunitats de major importància ecològica, com els fons de coral·ligen ni les platges d'ús públic.  
Els medicaments que se subministren als peixos amb funcions terapèutiques i profilàctiques, constitueixen un altre residu aportat al medi. La seua administració és de forma rutinària en molts casos. Cal considerar que l'aplicació d'aquests productes estarà supervisada per un facultatiu competent i es regiran per la respectiva normativa comunitària i estatal (directives del Consell 91/67/CEE i 93//53/CEE, RD 109/95, RD 157/95 i RD 1749/98). L'impacte és considerat negatiu d'escassa magnitud, temporal i recuperable, a causa de l'ús d'aquests fàrmacs de mode restringit que s'administren amb pinso, i és molt xicoteta la proporció d'aquest pinso que no es menja i passa al medi.  
S'estableixen mesures correctores per a minimitzar l'efecte de l'emissió de residus al medi:  
- La principal mesura és optimitzar el pla d'alimentació, ajustant-lo contínuament a les necessitats del cultiu, per a evitar la pèrdua d'aliment no aprofitat i obtenir la major rendibilitat aliment/producció. Al mateix temps, l'ocupació de pinsos de qualitat amb els menors continguts de fòsfor i nitrogen possible, i el major ús de continguts basat en farines vegetals, que possibiliten el menor índex de conversió possible i el consegüent menor percentatge de residus emesos al medi.  
- El subministrament de les substàncies antibiòtiques per al tractament i prevenció de malalties del cultiu s'efectuarà d'acord amb allò que s'ha especificat en la normativa vigent, Reglament L/2377/90, de 26 de juny, que només autoritza uns determinats productes, per laboratoris homologats i en una ocupació adequada. L'emmagatzemament d'aquests productes s'efectuarà d'acord amb la normativa aplicable. El maneig dels fàrmacs es realitzarà per personal format amb aquest fi i es dotarà dels mitjans necessaris per a la seua protecció, com ara ulleres, guants de goma, màscares amb filtre antipols. L'eliminació tant dels productes com dels seus envasos i embalatges es durà a terme en plantes autoritzades a aquest efecte.  
- En les zones de màxima deposició en el fons s'estableix l'aportació de substrats durs. També es proposa la possibilitat d'efectuar dragatges periòdics del sediment situat en la mateixa base de les gàbies flotants, aquest podrà realitzar-se mitjançant mànegues de succió i es durà a terme almenys una vegada a l'any segons els resultats aportats per l'anàlisi sedimentològica (contingut en matèria orgànica) del pla de seguiment ambiental de l'activitat. El material dragatge es podrà abocar en zones de més profunditat, evitant tirar l'abocament sobre fons d'interés conservacionista, i, òbviament, l'abocament haurà de disposar de l'autorització administrativa pertinent.  
- En les zones on es produeix una menor deposició i es vegen afectades per un possible increment en la terbolesa, es proposa la introducció d'estructures perquè s'instal·len organismes filtrants (bivalves). L'aplicació d'aquestes mesures, arribat el cas, es realitzarà únicament dins de l'àrea del polígon.  
Programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposa el següent pla de vigilància ambiental:  
Els enclavaments o estacions de mostratge per al control dels paràmetres hidrogràfics i sedimentològics seran tres: dos situats a la vora de les coordenades A i B que delimita el polígon de concessió, i un pres de control o testimoni de les condicions ambientals inalterades (DN) situat a 850 m en direcció nord.  
- Els paràmetres hidrogràfics que s'han de controlar en la columna d'aigua de cada enclavament, a tres profunditats (0, 10 i 30 m), de manera mensual: temperatura i oxigen dissolt (in situ), salinitat in situ, terbolesa (disc de Secchi o amb sonda per a detectar la terbolesa), seston o matèria particulada en suspensió, clorofil·la a, índex de Margalef D430/D663, nitrits, nitrats, fosfats, silicats, coliformes totals, coliformes fecals, estreptococs fecals i salmonel·la, identificació i recompte del fitoplàncton.  
- Els paràmetres sedimentològics a controlar en cada enclavament (A, B i DN) i de manera semestral: granulometria, matèria orgànica, pH i potencial redox in situ, DBO i clostridio-sulfitoreductors.  
- Control anual de l'estat de les biocenosis. Biocenosi del detrític enfangat en els tres enclavaments. Comprovació de l'existència de canvis en la bionomia bentònica després de l'entrada en funcionament de la granja, en especial de les comunitats amb major interés ecològic com és el coral·ligen i praderies de fanerògames.  
- Comunitat íctica. Censos visuals en els dos transectes més pròxims a l'àrea de concessió.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Annex I apartat 1 g) del Decret 162/90, modificat pel Decret 3/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel que s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 3/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, aprovat mitjançant un Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de trasllat de la granja marina per a engreixament de daurada i llobarro, situada enfront de la costa del municipi de la Pobla de Farnals (València), promoguda per l'empresa Piscícola de Sagunto, SL, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Finalitzades les obres de la instal·lació aqüícola s'efectuaran prospeccions per a confirmar la retirada total de tots els elements residuals resultants de les obres i el trasllat d'aquests a un abocador autoritzat. Així mateix, durant el funcionament d'aquesta i de manera periòdica es realitzaran prospeccions submarines per a la retirada d'aquells altres objectes caiguts accidentalment durant l'exercici de l'activitat.  
2. En el programa de vigilància ambiental proposat s'inclourà allò que s'ha indicat a continuació:  
2.1. La ubicació dels tres enclavaments de mostratge serà: un en el centre de la instal·lació i dos de control situats a 250 m al nord del límit del polígon de concessió, i l'altre a 850 m al sud del polígon.  
2.2. La freqüència dels mostratges tant en sediments com en aigües s'efectuarà de manera mensual, podent ser ampliat el període dels mostratges de justificar-se que no afecta la qualitat del medi.  
2.3. Els paràmetres que es controlaran a més dels proposats en l'estudi d'impacte ambiental són:  
a) En aigües: nitrogen total (mg/l) i fòsfor total (mg/l).  
b) En sediments: nitrogen total (mg/l), fòsfor total (mg/l) i Beggiatoa spp.  
2.4. Inventari visual de grans invertebrats i peixos: anualment, al setembre.  
2.5. Es controlarà la quantitat i el moment en què s'apliquen els productes químics (antifouling) i antibiòtics o fungicides utilitzats en tractaments sanitaris per als peixos, per a veure la possible repercussió d'aquests en el medi.  
2.6. Fragilitat de les gàbies. El desmuntatge i muntatge de les gàbies haurà de realitzar-se procurant no deteriorar l'entorn, i davant de qualsevol accident l'empresa haurà de tenir preparats els mitjans necessaris per a la recollida de les gàbies i aparells per a evitar que puguen ser arrossegades a zones de la costa o quedaren a la deriva, s'establirà especial atenció en la temporada de bany.  
De manera trimestral es remetran a aquesta Direcció General els resultats i conclusions obtingudes del programa de vigilància ambiental, com també a la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria a fi de controlar-ne la possible incidència en les aigües de bany.  
3. El projecte haurà de preveure una partida pressupostària que permeta dur a terme el programa de vigilància ambiental.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 197/2006-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de taulells ceràmics  
Promotor: Baldocer, SA   
Localització: Ctra. la Pobla - la Vall d'Alba, km 4, Vilafamés (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Baldocer, SA, és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...), en les instal·lacions de la qual a la carretera de la Pobla a la Vall d'Alba, km 4, del terme municipal de Vilafamés, fabriquen taulells ceràmics partint de pols atomitzada d'argiles (fabricada a les seues instal·lacions) i esmalts ceràmics (subministrats ja preparats a base de frites i colors ceràmics), amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la construcció d'aquesta, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el seu desmantellament al final de la vida útil d'aquesta.   
Baldocer, SA, situada en una parcel·la qualificada com a sòl urbà industrial IN-1 del PGOU, estant permesa l'activitat segons el planejament urbanístic de Vilafamés, segons certificat de l'Ajuntament de 7 de novembre de 1997.  
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argiles, aigua, esmalts i colors ceràmics, i com a fonts d'energia, gas natural i electricitat.  
Les instal·lacions industrials disposen d'una superfície edificada de 35.181 m² en una parcel·la de 78.347 m², i disposa de 4 línies de fabricació de taulells ceràmics mitjançant el procés de monococció, i realitza les operacions bàsiques següents: recepció d'argila atomitzada, classificació i magatzem d'argiles, premsatge de pols atomitzada, seguit de l'assecada del taulell conformat, esmaltat i serigrafiat de la cara vista, cocció en forn monoestrat de gas natural, i refredament. I una vegada construït el taulell, classificació, seguit de l'empaquetatge i paletització. Disposa a més d'altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara centre de transformació, i preparació i condicionament d'esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltada, basses d'aigües de procés, que són reciclades en atomitzadors, xarxa d'aigües pluvials i altres serveis generals com ara emmagatzemament de gasoil, xarxes de gas natural, aire comprimit, magatzem de residus generats, i equipaments auxiliars: oficines, tallers, etc.   
Els esmalts ceràmics els són subministrats ja preparats en emulsió, servits en recipients, si bé són preparats dins de les seues instal·lacions, addicionant-los colors i altres additius tixòtrops, i estan acollits a un sistema DDR, per la qual cosa no són netejats en les seues instal·lacions. En la manipulació i aplicació de l'esmalt sobre el suport ceràmic es produeixen importants quantitats d'aigües residuals contaminades.   
Les aigües pluvials són abocades al terreny en tres punts d'aquest. Disposen de dues fosses sèptiques per a les lavabos de fàbrica, de les quals gestionen els llots generats a EDAR. I les aigües residuals industrials són gestionades com a residu a una empresa gestora, i són reciclades en plantes d'atomització d'argiles.   
Tramitació administrativa  
La indústria consta tenir inicialment llicència municipal, concedida en data 8 d'octubre de 1973, amb ampliació en data 13 de setembre de 1996.  
En data 1 de març de 2006 se sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, publicat per la DGCA d'aquesta Conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 5.209.  
En data 12 d'abril de 2006 l'Ajuntament emet certificat d'inexistència d'al·legacions en relació amb l'exposició al públic.  
En data 26 de maig de 2006 es rep, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet: el projecte bàsic, l'estudi d'impacte ambiental i documentació complementària del projecte de referència, i sol·licita de la Direcció General del Medi Natural la declaració d'impacte ambiental, fent constar la inexistència d'al·legacions.  
Atés suficient la documentació remesa, s'incoa expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental Integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
La gestió de residus està específicament regulada per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa caldrà ajustar-se al que dictat la Direcció General de Qualitat ambiental en l'autorització de gestió concedida.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, la protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus són atribució de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La fabricació taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, originant al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2, fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
La situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupat per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, per la qual cosa els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament d'aquesta podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats. Atés que hi ha una concentració industrial important, amb proximitat a nuclis de població, hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i establir-se autocontrols addicionals.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació ni de lliscaments, amb una erosió potencial baixa i una vulnerabilitat mitjana de contaminació d'aqüífers, d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Es proveeixen d'aigua mitjançant camions cisterna.  
També és ressenyable que les aigües residuals d'ús higienicosanitari són gestionades a EDAR, mitjançant cisternes i que es té prevista la connexió d'aquestes al col·lector del polígon quan estiga acabat i que les aigües residuals industrials són gestionades per una empresa autoritzada per a la reutilització d'aquesta en atomitzador, si bé ha de garantir-se la impermeabilització de les basses d'emmagatzemament. Com a element de seguretat hauria de disposar d'una bassa de recollida de pluvials, abans del seu abocament directe, per dues raons, en primer lloc perquè l'activitat és deficitària d'aigua, i en segon lloc per a evitar contaminar el barranc amb els possibles arrossegaments de la pols, generada per l'activitat i dipositada en les cobertes i soleres, després de descàrrega de tempestes.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, està previst l'emmagatzemament temporal d'aquests, fins a la seua recollida per un gestor extern. Per aquest motiu, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus per gestors per a la recollida dels residus produïts, en tractar-se de gestors autoritzats, i en tenir-se, d'altra banda, prevista la gestió de residus perillosos i no perillosos, recuperant-se els llots per valoració dins del sector ceràmic. disposant d'autorització administrativa de productor de residus perillosos i de gestor de RNP dels llots generats.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se la classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels atomitzadors i forns, i la pols emesa en diversos punts del procés, de residus de diversa índole, sorolls i vibracions, com també les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa del proveïment d'argiles des de les pedreres i a les eixides de producte acabat, sent per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats.  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament (en estar la planta en marxa), i en el cessament de l'actuació no necessita mesures correctores addicionals a les exposades per a recuperar les condicions originals.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, havent de ser observades les mesures correctores següents:  
1) Contaminació acústica. Vibracions  
Aporta un informe realitzat per un OCA del mesurament d'acústica produïda per la indústria, en el que s'assenyala que s'incompleixen els límits exigibles per la legislació vigent en dos dels punts mostrejats, per la qual cosa hauran d'analitzar les fonts generadores i estudiar i adoptar mesures correctores oportunes per a resoldre els problemes d'emissió i complir la legalitat vigent.  
Respecte de les vibracions, encara disposant de maquinària pesada tal com premses, no sol ser font pertorbadora en aquest tipus d'indústria, per la qual cosa s'estima no es necessitaran mesures supletòries.  
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposa d'un total de 17 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics, els quals s'han de sotmetre al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
En els forns, assecadors: els gasos de combustió del gas natural, bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2, i puntualment F i Pb procedents dels esmalts.  
En la resta d'unitats: les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores i dels focus difusos de les operacions de descàrrega i trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en allò que disposa el punt 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millores tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els límits de xemeneies dels processos de cocció, assecada i captacions de pols de procés, i en qualsevol cas els establits en el Decret 833/75.  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents dels escapaments de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila per la qual cosa hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense i cuidar la neteja dels elements del camió, dotant d'un gual inundat per a neteja dels rodaments de camions ixents de la fàbrica, i podrà ser necessari un gual inundable per a la humectació i llavada dels rodaments de camions, a fi d'evitar la formació de núvols de pols en el recorregut d'aquests per les proximitats.  
Finalment, s'haurà de disposar d'una màquina agranadora amb filtre de captació de pols, per a l'agranada de determinades zones i mantenir net el sòl de la fàbrica en el conjunt d'aquest.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua industrial es realitza mitjançant camió cisterna.  
La parcel·la disposa de xarxa separativa per a la recollida d'aigües pluvials, les residuals industrials i les domèstiques:   
- Les aigües residuals del procés d'esmaltada i de la neteja, són recuperades en indústries d'atomització d'argiles, de les quals hauran d'atenir-se a allò que s'ha disposat per la Direcció General de Qualitat Ambiental pel que fa a la caracterització i quantitat anual gestionada, i en cas necessari, declaració de producció d'aquest residu perillós, com també dels llots de depuració generats quan la instal·lació de depuració es pose en funcionament.  
- Les residuals d'ús domèstic són gestionades mitjançant cisternes a EDAR.  
- Les pluvials són abocades directament al barranc i poden arrossegar substàncies tòxiques contaminants, procedents dels esmalts emprats.  
Les xemeneies dels forns i assecadors no tenen sistemes anticontaminació, i els equips disposats per al tractament de gasos en la resta de punts de captació de pols són per via seca, de manera que no generen aigües residuals.  
4) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
Malgrat tractar-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, en manipular matèries pulverulentes a granel i emetre's partícules per xemeneies, que s'acumulen en cobertes i paviment partícules que són arrossegades per l'aigua de pluja; en la documentació presentada no s'avalua aquest aspecte.  
5) Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus de les tres categories (inerts, assimilables a urbans i tòxics i perillosos), dels quals es fa una àmplia enumeració com ara: recipient, olis lubricants esgotats, elements d'equips mecànics i ferralles, com ara corrons, filtres d'oli, envasos contaminats, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, paper i cartró contaminat, restes de laboratori, guants i màscares, aerosols, etc., com també altres no enunciats, com ara les mànegues filtrants deteriorades, pantalles serigràfiques, propis de l'activitat del sector. Emmagatzemen els residus temporalment en contenidors especials, sense rebre cap tractament, i s'exposen en un magatzem cobert en una zona projectada a aquest efecte, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat, encara que en el plànol núm. 07 del projecte, se signifiquen en l'exterior de les naus els residus següents, sense complir-se el requisit de romandre sota coberta:  
- llots  
- restes d'esmalt   
- envasos de RP  
- draps, esponges i impregnats  
- oli  
Per la qual cosa hauran de construir-se cobertes per a l'emmagatzemament d'aquests en aquestes localitzacions, i sense detriment d'aquesta indicació caldrà ajustar-se a allò que específicament determine la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i el mode en què han de dur-se a terme les inspeccions rutinàries i actuacions preventives de les emissions gasoses, el control de la generació i gestió d'abocaments d'aigües residuals i residus, i control de sorolls.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13 (apartat 2) del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, que atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Baldocer, SA, implantada a la ctra. Castelló-Vilafamés, km 4, del terme municipal de Vilafamés, en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, i la resta de documentació que consta en l'expedient, en compliment de la legislació ambiental vigent, sempre que es complisquen les condicions addicionals següents:  
1) Haurà d'aportar l'autorització d'abocament de les aigües pluvials al barranc, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
2) Haurà de garantir-se la inexistència d'abocaments industrials.  
3) Aportar auditoria acústica amb resultat acceptable, realitzada per OCA en compliment d'allò que estableix el títol lV, capítol ll, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll, nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica, adoptant si és el cas les mesures tècniques i modificacions necessàries per al compliment d'aquesta.  
4) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
Mesuraments de les emissions de NOx, CO, F, i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, F, CO, Pb i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, es mantindrà a disposició de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
5) Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, seran adequadament emmagatzemades i lliurades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre. Entre altres, es construiran emmagatzemaments coberts per als residus següents: a) els llots, b) restes d'esmalt, c) envasos de RP, draps, esponges i impregnats, d) oli.  
6) El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la llista d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
7) Es disposarà de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
8) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
9) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, la qual establirà, si escau l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 28 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 231/05 -AIA  
Títol: Granja de perdius i faisans  
Promotor: Cinegètica El Vuelo  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Tuéjar  
Objecte del projecte: Construcció de granja cinegètica  
Localització: Polígon 28, parcel·la 288 de Tuéjar (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'establiment d'una granja cinegètica de perdius i faisans aprofitant instal·lacions preexistents i construint-ne unes altres de noves.  
L'activitat consisteix en la cria de perdius amb vista a satisfer les necessitats dels vedats de caça de la zona i la producció d'ous de perdiu i faisà.  
La cria de les perdius s'inicia amb la incubació dels ous en incubadores. Una vegada nascuts els animals, passen per distintes instal·lacions consistents en nau de cria, parc de vol de primera edat i parc de vol de segona edat. L'explotació disposarà de parc reproductor de perdius i parc reproductor de faisans.  
L'activitat durarà 9-10 mesos. Com a producte inicial, intermedi i acabat es preveuen en l'explotació 2.000 parelles reproductores, 23.040 perdigons, 18.996 perdius adultes, 200 femelles de faisà, 71.000 ous de perdiu i 4.000 ous de faisà.  
Com a noves instal·lacions es construirà una nau de cria, dos parcs de vol tancats per tela metàl·lica i malla plastificada, i la instal·lació de dos parcs de reproductors. A més, es construirà un trapa per a cadàvers i s'hi instal·larà una tanca perimetral.   
Les instal·lacions disposaran de llum elèctrica i aigua potable procedent de la xarxa municipal   
El sistema d'eliminació de cadàvers no està actualment autoritzat segons Reglament (CE) núm. 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen mesures sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà i al Reial decret1429/2000, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria de subproductes d'origen animal no destinats al consum humà pel qual es requereix al promotor perquè esmene l'esmentada deficiència mitjançant la presentació d'una assegurança de retirada de cadàvers de l'explotació.  
L'estudi d'impacte afirma que, com a mesura bàsica de protecció, s'impermeabilitzarà l'àrea d'emmagatzemament de la gallinassa, mesura adequada però no suficient per a evitar l'aparició de lixiviats als voltants de les zones d'abassegament de la gallinassa per la qual cosa s'hauran de prendre mesures addicionals de protecció.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El projecte d'activitat, l'expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per la Direcció Territorial de València el 23 de novembre de 2005.  
La informació pública es va realitzar en el Butlletí Oficial de la província de València de data 20 d'octubre de 2003. Durant el període d'informació pública no s'hi van produir al·legacions.   
2. Informes sectorials i documentació complementària  
L'expedient municipal de llicència d'activitat conté els informes següents o resolucions:  
- Resolució de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial concedint l'autorització prèvia per a la legalització i ampliació de granja de perdius al polígon 28, parcel·la 288 del municipi de Tuéjar.  
- Informe urbanístic previ de l'aparellador municipal en sentit favorable   
En escrit dirigit a l'Ajuntament de Toixa, amb data 25 d'abril de 2006 es requereix al promotor perquè aporte documentació addicional.   
El dia 27 d'octubre de 2006 es rep documentació addicional consistent en còpia del contracte de retirada de cadàvers i contracte de compravenda del fem produït en l'explotació. A més, el promotor presenta escrit afirmant que no procedeix l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, ja que les instal·lacions es troben ja construïdes.  
El dia 15 de gener de 2007, l'empresa justifica la disponibilitat d'aigua mitjançant informe de viabilitat de subministrament de l'Ajuntament de Toixa.  
3. Afeccions legals   
La granja de perdius i faisans se situarà en sòl no urbanitzable ajustant-se, segons informe municipal, a les normes contingudes en les ordenances municipals i a les del planejament urbanístic vigents al municipi de Toixa.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
L'activitat proposada no afecta cap espai protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits, ni cap hàbitat definit en la Directiva 92/43/CEE.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica com a elements susceptibles de ser impactats per l'activitat la qualitat de l'aire, el sòl, la vegetació, el paisatge i la fauna.   
2. Identificació i valoració d'impactes  
La construcció d'edificis ocasionarà una transformació del sòl, afectarà negativament la fauna i el paisatge. La producció de residus, les emissions de pols, impactaran negativament sobre la qualitat de l'aire, el sòl i la vegetació.  
Durant la fase de funcionament, les olors i sorolls produïts per l'activitat impactaran negativament en la qualitat de l'aire i en la qualitat de vida en general.  
L'estudi d'impacte identifica com a impactes severs la disminució de la qualitat de l'aire i la degradació del paisatge   
L'estudi dels impactes sobre les aigües es considera des d'un punt de consum del recurs i no sobre un element que és susceptible de ser impactat per l'activitat, sobretot en la fase de funcionament d'aquesta. La proximitat de la Rambla de las Roturas ha de ser tinguda en compte i valorar la possible contaminació de les seues aigües. A més, un maneig inadequat de la gallinassa, cadàvers i productes químics i medicamentosos en la granja pot afectar negativament el sòl i a les aigües subterrànies.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
Com a mesures correctores es proposen:  
- Reg de les àrees on s'efectuen moviments de terres.  
- Abassegament de materials a resguard del vent  
- Reglatge dels motors de combustió interna  
- Gestió de la gallinassa per a evitar problemes ambientals a través d'empreses dedicades al cultiu del xampinyó.  
- Mesures específiques de protecció del paisatge dirigides al canvi de colors en sitges de pinso i cobertura de les naus.  
Es considera que les mesures proposades són adequades però insuficients pel que fa a la vigilància de l'adequada gestió de la gallinassa i l'atenuació de l'impacte paisatgístic de l'explotació.  
El programa de vigilància ambiental es basa, d'una banda, en el seguiment de les mesures correctores i l'evolució dels impactes previstos i en el seguiment de la possible aparició d'impactes de difícil estimació en el moment de redacció del projecte.   
En la fase de funcionament es duran a terme els controls següents:  
- Registre d'incidències quant a la producció d'olors.  
- Control mensual del consum d'aigua potable.  
- Revisió semestral de la zona d'acumulació de la gallinassa  
- Registre de les mesures de gestió de la gallinassa  
- Comprovació setmanal del tanca  
- Control periòdic d'emissions i immissions a l'atmosfera  
- S'informarà els òrgans administratius pertinents de tots els resultats derivats dels experiments que es realitzen en el complex.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàcticos en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- L'explotació haurà de disposar de mesures generals d'higiene: equips que asseguren la desinfecció de les rodes dels vehicles, sistemes de desinfecció del calçat d'operaris o visitants, equips que possibiliten una neteja eficaç de les instal·lacions i s'efectuarà una correcta desinsectació i desratització.  
- L'explotació haurà de disposar de contenidors homologats degudament tancats per al dipòsit d'animals morts.  
- S'haurà de procedir a l'eliminació de la fossa de cadàvers.  
- S'haurà de construir un femer que disposarà de parets i sòl impermeable i teulada a fi d'evitar qualsevol tipus de contacte amb les aigües pluvials. Aquest haurà de disposar de canals per a l'evacuació de possibles lixiviats cap a cubeta impermeable d'acumulació per a evitar abocaments en el cas d'humitejament o mullat de la gallinassa. Els lixiviats podran ser evaporats en la cubeta i les restes, una vegada seques, se'ls donarà el mateix tractament que a la resta de la gallinassa.  
- A fi d'atenuar l'impacte paisatgístic s'haurà de plantar una pantalla vegetal arbòria al voltant de l'explotació adequant-se totes les instal·lacions al cromatisme de la zona.  
- La granja haurà de disposar de tots els elements necessaris per a permetre una correcta evacuació de pluvials.   
- Els residus generats en l'explotació s'hauran de separar en contenidors distints segons les característiques d'aquests i s'hauran de gestionar d'acord amb la naturalesa d'aquests.  
- El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el control sobre l'adequada evacuació de les aigües pluvials, el control d'absència de lixiviats cap a la Rambla de las Roturas, el manteniment adequat dels tancaments de les instal·lacions, la neteja i higiene general de la granja, i la impermeabilitat de la fossa sèptica.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, del Consell del Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 17 de gener de 2007.-La secretària autonòmica de Territori i Habitatge: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 378/06-AIA  
Títol Explotació de vedells d'engreix a Titaguas  
Promotor: M. Jesús Verdejo Pérez  
Autoritat substantiva Ajuntament de Titaguas  
Objecte del projecte Obtenció de la llicència d'activitat per a l'explotació de vaquí d'engreix  
Localització: Polígon 512, parcel·les 1211 i 1212, terme municipal de Titaguas (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat d'una explotació de vedells d'engreix. Les característiques del projecte es resumeixen a continuació.   
L'explotació estarà situada dins d'una parcel·la de 21.645 m², la superfície ocupada és de 2.634 m². L'explotació disposarà de:  
- Cinc naus d'engreix iguals. Cada nau d'engreix disposarà de 10 mòduls. Tindrà una zona coberta amb solera de formigó en pendent i un parc exterior amb sòl de terra.   
- Femer. Solera de 220 m² en pendent amb fossa per a la recollida de lixiviats impermeable.  
- Llatzaret inclòs dins d'una de les naus d'engreix.  
- Dos pallers amb una superfície d'uns 125 m².  
- Nau de magatzem, lavabo i oficina100 m².  
La capacitat de l'explotació està prevista per a 1000 caps d'engreix (600 UGM, vaquins de més de sis mesos i fins a dos anys). Entraran vedells amb una massa aproximada de 150 kg i romandran en l'explotació fins a assollir 350-400 kg. S'esperen 1,2 cicles/any. El sistema de maneig serà tot dins tot fora.   
Els residus generats en l'explotació seran: fem, residus sòlids, aigües residuals i cadàvers.   
El fem generat (dejeccions i palla) s'emprarà com a adob orgànic encara que també es preveu la possibilitat de lliurar-lo a un gestor. Es té previst disposar d'un llibre de registre en què es reflectisca la data d'entrada i eixida, la quantitat i el receptor on anirà destinat el fem. La decisió final es prendrà abans de l'inici de l'activitat i s'aportarà la documentació pertinent. El fem generat si és destinat a cultius, se sotmetrà a un procés de compostatge passiu sobre una superfície impermeable i posteriorment serà traslladat al femer. S'ha estimat una producció de fem de 6.753 t/any en funció de les dades que configuren el Codi valencià de bones pràctiques agràries, vaquí-animals joves. Les aigües residuals s'emmagatzemaran en una fossa estanca que es portarà a la depuradora mitjançant camió cisterna.  
S'apunta que les aigües pluvials es canalitzaran de tal manera que no entren en contacte amb zones brutes de l'explotació.  
El subministrament d'aigua procedirà de la xarxa abastiment municipal. S'adjunta informe de l'Ajuntament de disponibilitat davant de l'augment del consum. Addicionalment es té previst dotar l'explotació d'un dipòsit d'emmagatzemament de 100.000 litres.  
La distància a Titaguas és de 1.800 metres aproximadament.  
Tramitació administrativa  
1. Remissió de l'expedient. Informació pública  
L'expedient es va iniciar el 27 d'octubre de 2006, amb la remissió per l'Ajuntament de Titaguas del projecte d'activitat, de l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
Segons informe de l'Ajuntament la informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 122, de 24 de maig de 2006, encara que no s'ha adjuntat còpia del full del butlletí corresponent. S'adjunta còpia de l'edicte i la comunicació als veïns. Després de vint dies, no s'hi van presentar al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 27 d'octubre de 2006, l'Ajuntament de Titaguas remet a l'Àrea d'Impacte Ambiental l'expedient amb la documentació següent: expedient municipal, projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental.  
   
Dins del projecte d'activitat s'adjunta:  
- Informe favorable de la CAPA.  
En l'expedient municipal:  
- Certificat de l'Ajuntament davant de l'increment d'aigua previst com a conseqüència de la implantació de l'activitat.  
- Informe provisional de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport respecte al patrimoni etnològic i arqueològic.   
- Informe favorable del tècnic municipal amb data 18 d'abril de 2006.  
- Còpia de l'edicte i la comunicació realitzada als veïns.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable comú segons les normes contingudes en les ordenances municipals que resulten d'aplicació i a les del planejament urbanístic vigents en aquest municipi.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Titaguas no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou una descripció del medi natural on estarà situada l'explotació i que inclou: aire, aigua, sòl, flora, fauna, paisatge i l'entorn socioeconòmic de la zona. S'aporta també cartografia referent als possibles riscos naturals que poden afectar la zona: risc d'inundació, vulnerabilitat d'aqüífers, erosió i risc de lliscament entre altres.   
En l'estudi de les alternatives es fa referència, al sistema d'allotjament, materials i equips en la construcció i l'exercici de l'activitat i en el maneig dels residus generats.  
S'han identificat les possibles accions impactants i els factors potencialment impactables que es produiran en la construcció i exercici de l'activitat projectada. Per a la valoració s'ha empleat una matriu d'impacte.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental algunes de les mesures correctores proposades són les següents:  
Fase de construcció  
- S'hauran de minimitzar els moviments de terra i la superfície de desbrossament.  
- S'haurà de reutilitzar el sòl vegetal extret.  
- En la construcció s'hauran d'emprar materials que harmonitzen amb l'entorn.  
- S'hauran d'emprar pantalles verdes amb espècies autòctones.  
- En cas de l'aparició de restes arqueològiques o paleontològics s'haurà de suspendre l'actuació, es delimitarà el perímetre i es notificarà immediatament a la Conselleria de Cultura.  
Fase d'explotació  
- S'haurà de realitzar una bona gestió del fem per a minimitzar olors, possible contaminació d'aqüífers o sòls i les emissions atmosfèriques. La dosi d'aplicació s'haurà d'ajustar a les necessitats dels cultius d'acord amb el pla de fertilització establit. La manera d'aplicació s'haurà d'ajustar al codi de bones pràctiques agràries.  
- L'explotació haurà de quedar tancada amb un tanca perimetral.  
- S'haurà d'impermeabilitzar el sòl de la zona d'estabulació i dipòsit d'emmagatzemat de residus.  
Pel que fa al pla de vigilància ambiental proposat, aquest es considera adequat.   
L'activitat es considera viable des del punt de vista ambiental, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental; ampliant-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques   
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.h.   
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la construcció de l'explotació de vaquí d'engreix situada al polígon 512, parcel·les 1211 i 1212, al terme municipal de Titaguas (València) promoguda per M. Jesús Verdejo Pérez, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Per a l'aplicació del fem com a adob, s'haurà de presentar el càlcul justificat de la superfície total necessària per a una dosi d'aplicació de 170 kg N per ha i any. S'hauran d'aportar també, els contractes d'acceptació dels propietaris de les parcel·les, els plànols i cèdules cadastrals. Només podrà emprar-se sobre superfície agrícola. A l'hora de l'aplicació d'aquest en el terreny es tindrà en compte el que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i per l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries. S'haurà de disposar també del contracte firmat amb l'empresa gestora del fem. S'indicarà la freqüència de recollida i quantitat lliurada.   
- Prèviament a la concessió de la llicència d'sctivitat, haurà de disposar-se de l'informe favorable definitiu de patrimoni cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, havent de ser presentats davant de l'òrgan substantiu.  
- Pel que fa a les aigües pluvials canalitzades. S'haurà d'assegurar que en cap moment entra en contacte amb zones brutes de l'explotació que puga fer que el seu abocament a llit deteriore la qualitat de les aigües superficials o subterrànies.   
- Com a mesures higièniques i sanitàries l'explotació haurà de disposar d'una tanca perimetral que aïlle l'explotació i d'un gual sanitari contra possibles transmissions de malalties.   
- Per a reduir l'impacte visual que causa la construcció es recomana l'ús de pantalles verdes, emprant-se espècies autòctones de la zona. Es plantaran preferiblement agrupades i no en fileres. A més de reduir l'impacte visual, una bona distribució pot actuar com a aïllant tèrmic i acústic de l'explotació. De la mateixa manera els acabats exteriors de les naus i els materials emprats es triaran amb l'objectiu de minimitzar aquest impacte.  
- L'activitat s'haurà de sotmetre en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de gener de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 324/2006-AIA  
Títol: Homologació modificativa i Pla parcial sector Cinqué II  
Promotor: Ajuntament de Mislata  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Mislata i Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Mislata  
Descripció del projecte:  
1. Objecte de projecte  
El Projecte d'homologació modificativa i Pla parcial sector Cinqué II, proposa la reclassificació de 19,37 ha de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable, d'ús residencial, amb ordenació detallada, al terme municipal de Mislata.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte:  
Mitjançant la modificació de planejament proposada es persegueix generar sòl residencial, en edificació oberta, materialitzar reserves per a usos dotacionals i la integració de la ronda nord de Mislata. El pla parcial preveu un mínim de 79 habitatges de protecció pública.   
L'àmbit afectat, que ja va ser objecte de la modificació puntual número 18 del Pla general d'ordenació urbana de Mislata, l'objectiu del qual era la requalificació de sòl no urbanitzable de protecció agrícola a sòl no urbanitzable comú, queda limitat per:   
- Nord: terme municipal de València  
- Sud: carrer Hospital   
- Est: avinguda de l'Escultor Miquel Navarro  
- Oest: terme municipal de Quart de Poblet  
El sòl urbanitzable resultant constituirà un únic sector, una única àrea de repartiment i una única unitat d'execució. La superfície de la unitat d'execució és 19,37 ha, entre les quals es destinen 18,39 ha a sòl dotacional d'ús públic.   
L'ús dominant serà el residencial, sent compatible o complementari el comercial i la resta d'usos previstos en el pla general per al sòl urbanitzable d'ús residencial.   
L'ordenació del sector ve marcada principalment per la integració de la ronda nord i la consolidació de superfícies dotacionals com a ampliació de les actuals. Les zones verdes s'han situat a la vora del nou sòl residencial, accessible així mateix des del nucli urbà.   
3. Alternatives:  
L'estudi d'alternatives presentat únicament es redueix a estudiar dues situacions:   
- Alternativa 0: consistent a no realitzar el projecte.  
- Alternativa 1: reclassificació de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable.  
No té un estudi del possible efecte ambiental de cadascuna de les alternatives, justificant directament l'alternativa escollida. Els motius pels quals se selecciona la proposta són:  
- Creació de zones verdes.  
- Ampliació dels equipaments públics del municipi.  
- Dotació de sòl residencial.  
- Homogeneïtzació en la classificació dels sòls del municipi.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 8 de setembre de 2006, té entrada en el Registre General de la Conselleria de Territori i Habitatge, una còpia remesa per la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València de: la documentació tècnica, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient administratiu tramitat en l'Ajuntament de Mislata, relatius a l'homologació modificativa i pla parcial sector Cinqué II, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el diari Levante, de 17 d'agost de 2005, i en el DOGV núm. 5078, de 25 d'agost de 2005.  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar deu al·legacions, cap de caràcter ambiental.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 13 de novembre de 2006, es requereix a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i es remet, així mateix, l'esmentat requeriment a l'Ajuntament de Mislata, perquè complete l'expedient amb la documentació següent:  
1. Informe realitzat pel Servei d'Ordenació Territorial, sobre el risc d'inundabilitat.  
2. Informe realitzat pel Servei de Suport Tècnic, sobre l'estudi de paisatge.   
3. Justificació de la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en l'ordenació, per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, o complement de l'informe aportat de l'Entitat d'Aigües de València, detallant l'origen de l'aigua, el mode d'extracció i el cabal disponible.   
4. Informe realitzat per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la protecció del patrimoni cultural.  
5. Justificació del planejament presentat, detallant, d'una banda, la necessitat d'esgotar tot el sòl no urbanitzable i, d'una altra, la necessitat del disseny d'edificis de 21 altures, que s'enclavaran a la vora de bosses de sòl no urbanitzable d'altres municipis (València i Quart de Poblet).  
6. Annex explicatiu del sistema de reg de les zones agrícoles limítrofs actuals.   
7. Detall de la xarxa de reg de les zones verdes del pla parcial, proposant-se l'ús d'aigües depurades en les instal·lacions pertinents per a reg i neteja viària.   
8. Increment de la població que provocarà el desenvolupament urbanístic de l'actuació del sector Cinqué II. Amb aquesta dada s'estimarà el volum de residus urbans produïts i es detallarà el sistema de tractament adequat, de manera que, d'una banda, s'establisca un sistema de recollida selectiva de residus sòlids urbans, s'estudie la possibilitat per a la valorització d'aquests i s'assenyale la ubicació dels abocadors (amb aquest fi el planejament haurà d'indicar els llocs d'ubicació dels contenidors i haurà de vetlar per la col·locació d'aquests) i, d'altra banda, s'indique el sistema de gestió de residus inerts i la ubicació de l'abocador de residus inerts. Hauran d'aportar-se els certificats que justifiquen la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts per part de l'organisme encarregat d'això.  
9. Estimació dels nivells acústics que la nova ronda nord, considerada element estructural, generarà.   
10. Detall de les mesures correctores proposades:   
- Explicació de la mesura proposada de conservació de l'horta.  
- Correcció d'impactes causats per l'ocupació i transformació de nous espais.  
- Correcció d'impactes sobre la qualitat de l'aire durant l'execució de les obres.  
- Correcció d'impactes sobre el confort sonor durant l'execució de les obres.   
11. Pressupost del cost de l'establiment de les mesures correctores proposades en l'epígraf anterior.  
12. Complement del programa de vigilància ambiental, adequant-lo a les noves mesures proposades i acompanyant-lo amb:  
a) Mètodes de recollida d'anàlisi i dades.   
b) Calendari aproximat per a l'aplicació del programa i organisme responsable de la seua execució.   
c) Compromís de presentar puntualment el promotor davant de l'administració una memòria o informe anual donant compte: del desenvolupament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que puga produir-se durant el desenvolupament d'aquesta.   
El 27 de novembre de 2006, l'Ajuntament de Mislata remet documentació en contestació al requeriment formulat. Contrastada la informació remesa, el 31 de novembre de 2006 es procedeix a un requeriment explicatiu, en el qual es reitera la documentació i s'especifiquen les carències apreciades.  
Informes sectorials:  
1. Informe sobre el patrimoni cultural, realitzat pel Servei de Patrimoni Arquitectònic i Medi Ambiental, realitzat en data 28 de novembre de 2006. En aquest s'informa, a l'efecte patrimonial, que el projecte ha de reconsiderar-se tenint en compte el valor patrimonial del territori que es vol transformar, amb l'objecte de no danyar de manera irremeiable la pervivència del Tribunal de les Aigües de l'Horta de València, en coherència amb la protecció exercida en un tram de la séquia de Mislata i el seu entorn, declarada com a bé d'interés cultural, amb la categoria de monument, i amb la declaració del Tribunal de les Aigües de la Vega de València com a bé d'interés cultural immaterial.  
2. Informe sobre l'estudi de paisatge, realitzat pel Servei de Suport Tècnic, rebut l'11 de gener de 2007, assenyala que per la data d'informació pública del projecte, no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge i que, per tant, no emetrà un informe al respecte.   
3. Informe sobre el risc d'inundabilitat, realitzat pel Servei d'Ordenació Territorial, rebut el 9 de febrer de 2007. Hi fa falta la realització de l'estudi d'inundabilitat que, d'acord amb els articles 16 i 17, justifique la inexistència de risc d'inundabilitat, en ser el PATRICOVA un estudi regional a escala 1:50.000, susceptible de ser modificat mitjançant estudis d'inundabilitat més precisos.  
4. Informe sobre l'estudi d'inundabilitat, realitzat pel Servei d'Ordenació Territorial, rebut el 27 de febrer de 2007. S'hi conclou que l'àrea del pla parcial, a una escala més detallada que el PATRICOVA, s'adverteix que està a una cota superior a la rasant de la zona inundable. Desenvolupat un model hidràulic reduït amb el cabal d'avinguda de 100 m³/s per a un període de retorn de 500 anys, es comprova que el sector està fora de la zona inundable.   
5. Certificat del secretari de l'Ajuntament de Mislata indicant que la xarxa de clavegueram existent té capacitat d'admissió i gestió de les aigües residuals que es produïsquen en el sector Cinqué II.  
6. Certificat del secretari de l'Ajuntament de Mislata indicant que l'entitat mercantil FOCSA disposa de capacitat suficient, basant-se en el contracte subscrit amb aquesta de recollida i eliminació dels residus sòlids urbans que es generen en el sector Cinqué II.  
7. Informe d'Aigües de València, SA, concessionària del servei d'aigua potable a la població de Mislata, certificant que els recursos destinats a la població de Mislata són suficients per a atendre les necessitats del sector Cinqué II.  
8. Informe sobre la capacitat de l'estació depuradora de Pinedo 2 per a tractar les aigües residuals generades, segons cabal previst de 1.321 m³/d, imposant les condicions de costejar l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que necessite l'actuació, sol·licitar la connexió efectiva, complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües.  
9. Autorització del projecte de prospecció arqueològica del sector Cinqué II, per l'Àrea de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.   
Afeccions legals  
1. PATRICOVA. L'àmbit del sector, en sòl no urbanitzable, es troba afectat parcialment (zona nord) amb risc de nivell 5 (freqüència entre 100 i 500 anys; calat>0,8 m), segons el pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació. Segons informe realitzat a l'estudi d'inundabilitat, el sector Cinqué II està fora de la zona inundable.   
2. Pla zonal de residus de les zones III i VIII. Mitjançant aquest pla zonal es distribueix el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió i tractament de residus. L'esmentat pla no preveu en l'àmbit del sector cap àrea per a la futura instal·lació d'infraestructures de tractament de residus urbans.   
Consideracions ambientals:  
1. De l'estudi d'impacte es desprén que la superfície objecte de requalificació s'assenta sobre terrasses fluvials i llims d'inundació. El sòl és fluvisòl calcari, caracteritzat per una gran potencialitat agrícola, zona d'horta.  
2. Es correspon amb una zona plana, ocupada majoritàriament per sediments pertanyents a l'holocé i al plistocé. El sòl és fluvisòl calcari, associat generalment als marges dels rius. Presenten una morfologia caracteritzada per una sèrie de discontinuïtats litològiques, amb nivells de graves rodades, que reflecteixen les característiques de les aportacions fluvials successives en el temps. És un sòl profund, poc pedregós en superfície, de textura equilibrada, carbonatats, molt permeables, amb molt bona capacitat agrícola,   
3. L'àmbit de la zona presenta una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana, sent la zona compatible amb l'ús que es pretén implantar. La zona ordenada es veu afectada per l'antic llit del riu Túria, la qual cosa li confereix un risc d'inundació mitjà.   
4. L'àrea d'estudi era una àrea dedicada al cultiu (especialment cítrics i hortalisses), encara que en l'actualitat està bastant abandonada, a excepció d'un xicotet viver de palmàcies, i algunes parcel·les sense cultivar. La vegetació existent són plantes nitròfiles i arvenses. S'aprecia que no hi ha cap espècie que es trobe protegida per la legislació actual i que la vegetació està fortament antropitzada.  
5. La fauna més destacable de la zona, segons l'estudi d'impacte ambiental, és:  
- Aus passeriformes.  
- Amfibis i rèptils d'ambients humits, atesa la proximitat del riu Túria i l'afecció d'aquest.   
6. Es tracta d'un clima mediterrani amb temperatures suaus tot l'any, amb un règim publiomètric marcat per la irregular distribució de les pluges, i la torrencialitat d'aquestes, amb una marcada estació seca. Respecte al règim de vents, predominen els vents de component W a la tardor i hivern i de component E a la primavera i estiu.  
7. Pel que fa al paisatge, es tracta d'un paisatge homogeni, caracteritzat pel contrast entre els cultius, pràcticament en abandó, i les edificacions pertanyents al nucli urbà de Mislata.  
8. El municipi de Mislata es troba situat a l'est de la província de València, formant part de la seua àrea metropolitana. La seua dimensió és de 2,10 km², amb una població de 42.689 habitants segons cens de 2004.   
9. Respecte al proveïment d'aigua potable al sector, l'informe d'Aigües de València informa que l'aigua procedeix de les plantes potabilitzadores de la presa i Picassent, considerant la capacitat de producció conjunta de 6.000 l/s.   
10. Respecte a la depuració de les aigües residuals, l'informe remés per l'EPSAR, afirma que es realitzarà una xarxa separativa, de manera que les aigües residuals generades es tractaran en l'estació depuradora d'aigües residuals de Pinedo 2. En data 10 d'octubre de 2006, l'Entitat de Sanejament d'Aigües informa la viabilitat del tractament en l'EDAR de Pinedo 2 de les aigües residuals generades en el sector Cinqué II sempre que es realitzen durant la urbanització les obres necessàries per a la connexió, els abocaments generats complisquen els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, es dispose d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram abans del punt de connexió i amb anterioritat a l'execució de la connexió s'ingresse la quantitat establida en l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament de Mislata.  
11. En el que es refereix al tractament i gestió dels residus sòlids, aquests seran recollits i transportats per l'Entitat Fomento de Construcciones i Contratas, SA. L'entitat metropolitana per al tractament de residus disposa de capacitat de tractament suficient, segons certificat adjunt, en les instal·lacions metropolitanes previstes en el Pla zonal de residus de les zones III i VIII, àrea de gestió 1, per a assumir la gestió dels residus municipals que es generaran en el sector Cinqué II.  
12. El síndic de la Comunitat de Regants de Mislata confirma la possibilitat de suprimir la majoria dels traçats de séquies existents, ja que no tenen funcionalitat per a àrees limítrofes al municipi.   
13. La xarxa de reg se subministrarà des de la xarxa d'aigua potable, ja que es considera inviable l'ús d'aigües depurades per al reg i neteja de viaris. Sí es considera la possibilitat del reg de les zones verdes mitjançant la séquia del Braç dels Moros.  
14. Les principals mesures correctores es recolzen en el control dels impactes sobre el medi físic, aplicant-se rigoroses totes i cada una de les mesures correctores proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
15. Pel que fa a les determinacions de patrimoni, l'Alcaldia de Mislata presenta compromís, davant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en data 19 de gener de 2007, de compliment de les recomanacions contingudes en el que siga l'informe definitiu d'aquesta respecte al patrimoni cultural i seguir, amb aquest fi, les directrius que s'establisquen per a aquesta finalitat.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació modificativa i Pla parcial sector Cinqué II, de Mislata, relativa a la reclassificació de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
Segon  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. S'haurà d'obtenir l'informe del patrimoni cultural establit per la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, realitzat per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. En el cas que l'esmentat informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. S'hauran d'adoptar les recomanacions i directrius contingudes en l'informe sobre el patrimoni cultural.   
3. S'haurà d'obtenir l'informe acústic favorable realitzat per la Unitat d'Activitats Qualificades i s'hauran d'adoptar les recomanacions i directrius contingudes en aquest.   
4. S'haurà d'executar una xarxa de clavegueram separativa, de manera que siguen distintes les conduccions d'aigües residuals i pluvials. En el cas que la xarxa de pluvials aboque a llit públic, haurà de sol·licitar-se autorització a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
5. Totes les conduccions i instal·lacions dels distints serveis urbans s'hauran d'executar simultàniament.  
6. Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que són tractats actualment a la Comunitat Valenciana, per a adequar el projecte presentat al pla integral de residus.  
7. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs. En cas d'emmagatzemament temporal de materials pulverulents, s'indicaran les mesures que s'han d'adoptar per a evitar la formació de núvols de pols deguda a l'acció del vent.  
8. De la mateixa manera, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, s'indica que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
9. Les terres que s'utilitzen per al terraplenament del sector procediran de préstecs autoritzats. Si fóra necessari l'obertura de nous préstecs, hauran de ser tramitats adequadament i obtinguda l'autorització pertinent, com també la corresponent declaració d'impacte ambiental.   
10. L'Ajuntament exigirà a l'empresa adjudicatària entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquests.  
11. Totes les mesures preventives i correctores proposades i les derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, tant en allò referent a la modificació en si, com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 27 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 325-2006-AIA  
Títol: Fàbrica de primeres matèries plàstiques: làtex i cautxú.   
Activitat: Indústria química  
Promotor: Laiex, SL  
Localització: Polígon industrial Fuente del Jarro, 2ª fase; c/ Illes Canàries, 63-65, Paterna (València)  
Òrgan substantiu: Direcció General de Qualitat Ambiental  
Conselleria de Territori i Habitatge  
Descripció del projecte  
Laiex, SL és una societat dedicada a la fabricació, producció, comercialització, investigació i consultoria en la distribució de productes químics. Tramita l'autorització ambiental integrada de les seues instal·lacions, situades al polígon industrial Fuente del Jarro, de Paterna. Les línies d'actuació de l'empresa són:   
- Productes de fabricació per als camps de tèxtil i automòbils, pintures i recobriments, adhesius i autoadhesius, construcció i asfalts, pigments i colorants i arts gràfiques.  
- Distribució, manipulació i desenvolupaments per a aquelles empreses que no tenen mitjà i personal especialitzat en les branques de làtex de cautxú, acetats de polivinil i emulsions acríliques.  
- Laboratoris de consultoria i desenvolupament per a aquelles empreses que no tenen mitjans i personal especialitzat en les branques de làtex de cautxú, acetats de vinil i emulsions acríliques.  
Les matèries primeres emprades són: estiré, 2 etilhexil acrilat, acetat de vinil, acrilat de butil, metil metacrilat, acrilat d'etil, VeoVa 10 (ester vinílic d'àcid neodecanoic), a més d'altres productes auxiliars de consum poc significatiu. Les matèries primeres es disposen en un magatzem de dipòsits soterrats.  
L'activitat de l'empresa s'organitza en:  
- Planta de mescla (PM) per a compostos derivats del làtex. Les etapes del procés són: mescla de components mitjançant agitació i una vegada homogeneïtzat, emmagatzemament.  
- Primera línia de producció (PP1) per a fabricació d'emulsions aquoses. S'hi du a terme una polimerització en emulsió, consistent en la descàrrega de matèries primeres, premescla d'aquestes amb additius, agitació i escalfament en el reactor, refredament en dipòsit i trasbals a un dipòsit d'estoc.   
- Segona línia de producció (PP2) per a fabricació dels mateixos productes.  
- Magatzem (LXA), en el qual se situa també el taller de manteniment i la sala de calderes (3 en total) per a la generació de vapor.  
La superfície de parcel·la en què se situa la indústria és de 4.458,41 m² i disposa d'una superfície construïda de 2.421 m². La capacitat de producció és de 15.000 t, i funciona en l'actualitat al 73% de capacitat, resultant una producció anual de 11.000 t. No es presenten alternatives al projecte per tractar-se d'una indústria existent.  
Afeccions legals  
L'activitat està afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, en estar inclosa en l'annex I, epígraf 4.1.I (Instal·lacions químiques per a la fabricació de productes químics orgànics de base, en particular, cautxús sintètics). La indústria està tramitant l'autorització ambiental integrada davant de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, òrgan que té atribuïdes les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica i el seguiment, control i gestió de residus.  
La indústria està sotmesa al règim establit pel RD 9/2005, de 14 de gener, relativa a sòls contaminats.  
L'activitat està catalogada com a tipus C, per ser potencialment contaminant de l'atmosfera, per la qual cosa haurà de portar registre de les seues emissions a l'atmosfera.  
Segons es regula en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, pel qual es desenvolupa aquesta, la indústria disposarà d'un llibre de control en què figuraran els informes corresponents a les auditories acústiques periòdiques.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
La indústria avaluada és una instal·lació existent situada des de 1997 en un polígon industrial qualificat com a zona industrial (PGOU de Paterna). Atés que el polígon està urbanitzat, disposa de totes les infraestructures: col·lectors, xarxes viàries, connexions d'aigües, electricitat, etc. Està separada de l'autovia A3 i el ferrocarril, per un vial i zona verda. El sòl es caracteritza per una vulnerabilitat mitjana i accessibilitat mitjana d'aqüífers i no hi ha risc d'inundació (PATRICOVA).   
Entre els impactes prevists associats a l'activitat es preveuen els següents:  
- Elevat consum d'aigua (26.300 m³/any), part de la qual s'incorpora al producte acabat (5.313 m³/any), ja que és una emulsió.  
- Generació de residus, tant perillosos com no perillosos i llots de la depuradora.  
- Generació d'aigües residuals industrials i sanitàries.  
- Possibles abocaments accidentals de matèries primeres durant la càrrega/descàrrega o producte acabat.  
- Generació d'olors i emissió de COV, vapors i gasos de combustió a l'atmosfera, aquests últims, pel funcionament de les tres calderes.  
- Generació de soroll i vibracions associat al funcionament de compressors, extractors, depuradora, torres de refrigeració i la resta de maquinària del procés.  
- Addicionalment, durant la fase de desmantellament, seran rellevants els associats a les tasques de buidatge de tancs i la neteja d'aquests i la generació de residus de diversa naturalesa.  
En relació amb els impactes esmentats, s'han disposat les següents mesures preventives i correctores:  
- La indústria disposa d'una depuradora autoritzada per al tractament de les aigües residuals industrials procedents de la planta de polimerització, de l'arqueta de recollida de les aigües de laboratori, de la planta de mescla, de la zona de descàrrega i de la sala de caldera (porgues). Després d'un tractament fisicoquímic, els llots s'assequen mitjançant un filtre premsa i es lliuren a un gestor autoritzat.  
- Per a evitar la contaminació del terreny a causa d'abocaments accidentals o que aquests arriben al clavegueram públic, tot el terreny lliure de la indústria està asfaltat i disposa de xarxa de clavegueram que en el cas que es produïsca l'abocament, mitjançant una vàlvula de tall, aïlla la xarxa interna de la xarxa pública i mitjançant un sistema de bombament, porta l'abocament fins a la depuradora.  
- En la zona d'emmagatzemament de matèries primeres, hi ha una bassa de recollida de monòmers per a possibles vessaments durant la càrrega/descàrrega de cisternes.  
- Per a evitar infiltracions en el terreny a causa de fuites dels dipòsits soterrats, aquests compleixen amb la legislació vigent en matèria de seguretat industrial (reglament d'emmagatzemament de productes químics) i es revisen periòdicament.  
- De les tres calderes previstes en la instal·lació, la més antiga funciona amb gasoil i passarà a funcionar amb gas natural. Les dues calderes noves funcionaran amb gas natural. Això unit al control dels paràmetres de combustió, reduirà la càrrega contaminant dels gasos de combustió.  
- Per a evitar olors, es disposa d'un tancament estanc i vàlvula i mànega que evita l'emissió de COV durant la càrrega i descàrrega dels dipòsits.  
- Ús eficient de l'aigua: es recullen i reutilitzen les aigües de llavada; circuits tancats de vapor  
- Ús eficient de matèries primeres: 95% rendiment.  
- S'inclouen mesures correctores per a la fase de desmantellament, com el buidatge previ i neteja de dipòsits i depuradora i convenient gestió dels residus.  
Així mateix, s'especifiquen en el projecte una sèrie de mesures correctores que està previst instal·lar o que estan en fase de proves, com són:  
- Instal·lació un sistema de captació dels vapors del procés de polimerització (tant dels equips de producció com dels depòsits d'emmagatzemament) i el seu tractament mitjançant carbó actiu per a l'eliminació d'olors. El sistema està en proves, oferint un rendiment de fins al 95%.  
- Instal·lació d'un Stripper, consistent en un sistema de reducció del monòmer lliure dipositat en el producte acabat mitjançant arrossegament de vapor i posterior condensació. El corrent gasós d'eixida es faria passar pel sistema d'adsorció amb carbó actiu. El corrent líquid (condensat) es portaria a la depuradora, per a la qual cosa s'està escometent l'ampliació d'aquesta i la instal·lació d'un tractament d'oxidació avançada, filtrat sobre carbó actiu i un segon fisicoquímic. Tenint en compte els resultats, es valorarà la instal·lació d'un tractament biològic.  
- Constatada la superació dels límits establits per al nivell sonor en el perímetre de la indústria per l'última auditoria acústica, durant l'horari nocturn, en la proximitat de les torres de refrigeració, s'ha decidit instal·lar un variador de freqüència en els motors. En cas que es comprove la insuficiència d'aquesta mesura, s'indica que s'adoptaran mesures d'aïllament addicionals mitjançant pantalles aïllants.  
- S'estan estudiant millores en la gestió dels llots de la depuradora.  
Respecte al programa de vigilància ambiental cerca els següents objectius:   
- Vetlar perquè l'activitat es realitze segons el projecte i les condicions d'autorització.  
- Determinar l'eficàcia de les mesures de protecció.  
- Verificar l'exactitud i correcció de l'avaluació d'impacte ambiental realitzada.  
En particular, el programa comprén el control d'impactes més significatius, com ara: quantitat i qualitat de l'aigua abocada, nivell de soroll, quantitat de residus generada, emissions a l'atmosfera, legionel·la, olors i seguretat. En aquest sentit, s'estableixen diversos indicadors i el mode i llindars per al control dels impactes.   
Tramitació administrativa  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental es va iniciar amb data 14 de setembre de 2006, en rebre de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental escrit acreditatiu de la informació pública del projecte, en el qual s'indica que no hi ha hagut al·legacions a aquest. A aquest s'adjuntava documentació complementària al projecte.  
Anteriorment, s'havia rebut el projecte bàsic (que inclou en els seus annexos documents acreditatius de diversos aspectes tècnics), l'estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi (expedient de consulta 15/06). Entre els annexos del projecte, cal destacar l'informe de compatibilitat urbanística favorable, la llicència d'activitat municipal per a les instal·lacions existents, la qual inclou els paràmetres que s'han de complir pels abocaments al clavegueram municipal i la comunicació dels esmentats abocaments a l'Entitat de Sanejament d'Aigües.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 3.e (instal·lacions químiques integrades) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada llei.   
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental el projecte de fàbrica de primeres matèries plàstiques: làtex i cautxú, promoguda per Laiex SL al terme municipal de Paterna, polígon industrial Fuente del Jarro, c/ Illes Canàries 63-65, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, el projecte bàsic i la resta de documentació que obra en l'expedient.   
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. El titular de la instal·lació esta obligat a complir a les exigències del Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la llista d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
2. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
3. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental, qui establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
4. D'acord amb l'article 4 del RDL 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 1 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5952, del 11-02-2009 (2009/1311)

RESOLUCIÓN de 27 de noviembre de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de La Pobla de Farnals, Vilafamés, Tuéjar, Titaguas, Mislata y Paterna.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5952

Fecha DOGV
:   11-02-2009

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2009/1311

CVE


Fecha del documento
:   27-11-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Vilafamés](javascript:void(0))
    * [Titaguas](javascript:void(0))
    * [Paterna](javascript:void(0))
    * [Mislata](javascript:void(0))
    * [Tuéjar](javascript:void(0))
    * [Pobla de Farnals, la](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 27 de noviembre de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de La Pobla de Farnals, Vilafamés, Tuéjar, Titaguas, Mislata y Paterna. [2009/1311]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 024/06-AIA La Pobla de Farnals, 197/06-AIA Vilafamés, 231/05-AIA Tuéjar, 378/06-AIA Titaguas, 324/06-AIA Mislata y 325/06-AIA Paterna.  
Valencia, 27 de noviembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 24/06-AIA  
Promotor: Piscícola de Sagunto, SL.  
Autoridad Sustantiva: Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación  
Objeto proyecto: Traslado de la Granja Marina de dorada y lubina.  
Localización: Frente a la costa de La Pobla de Farnals  
Descripción del proyecto  
Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto.  
El objetivo de este proyecto de granja marina de dorada y lubina de la empresa Piscícola de Sagunto, SL es el traslado de la instalación a una mayor profundidad, de -22m se pasa a -35m, en la misma zona marina frente a la costa de La Pobla de Farnals para aumentar la seguridad de la instalación ante los temporales y vientos de la zona.  
Se mantienen las demás características de la granja marina que se tramitó en el expediente de evaluación de impacto ambiental 155/02-AIA con Declaración de Impacto Ambiental de fecha 19 de julio de 2002.  
Así pues, en el estudio de impacto ambiental con Visado Colegial de fecha 3 de marzo de 2005, del referente expediente consta que:  
- Se colocarán 24 jaulas, en dos grupos de 6x2, de 25 m de diámetro cada una y con 10 m de profundidad de red, resultando un volumen aproximadamente de 4.524 m³/jaula.  
- Se espera alcanzar una producción anual de 1.200 tn de dorada y lubina aptas para su venta, en régimen intensivo, mediante el engorde de alevines de 10 gr con piensos compuestos. La duración de cada ciclo productivo oscila alrededor de 16 meses para la dorada y 27 meses para la lubina.  
- El área del nuevo polígono de concesión a solicitar es de 220.825 m², necesario para la colocar las jaulas mediante las estructuras sustentantes (cables, cadenas, estachas, anillas, grilletes,) y el sistema de fondeo con bloques de hormigón y anclas.  
Las coordenadas de los vértices del nuevo polígono que estarán señalizados al tráfico marítimo en cumplimiento de la respectiva normativa vigente son las siguientes:  
A) 39º 31,928'N 0º 12,689'W profundidad 31 m  
B) 39º 31,656'N 0º 12,841'W " 32 m   
C) 39º 31,577'N 0º 12,567'W " 33 m  
D) 39º 31,845'N 0º 12,422'W " 31 m  
La ubicación definitiva de esta granja marina queda próxima a un arrecife artificial instalado allí y a una distancia de 6'85 km de la costa. Ante la existencia de la concesión del arrecife artificial se tuvo que variar la posición inicial del traslado de la instalación proyectada, este cambio motivo la Addenda al EIA de fecha julio 2005.  
Tramitación administrativa  
En fecha 25 de enero de 2006, se recibe de la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación la documentación sobre la solicitud del traslado de la granja marina frente a la costa de La Puebla de Farnals de la empresa Piscícola de Sagunto SL, formada por Proyecto técnico, Proyecto de balizamiento, Estudio de impacto ambiental, Addenda al estudio de impacto ambiental y documentación del expediente administrativo consistente en informes favorables y resultado de la información pública realizada del proyecto junto al estudio de impacto ambiental.  
El 7 de marzo de 2006 se recibe de la Dirección General de Calidad Ambiental de esta Conselleria el informe favorable de Puertos del Estado del Ministerio de Fomento que les había enviado el Jefe de Sección de Pesca Marítima de la Dirección Territorial de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
Información pública  
El estudio de impacto ambiental ha estado conjuntamente con el proyecto técnico con balizamiento y addenda con nueva situación expuesto al público, mediante anuncio remitidos a los Ayuntamientos de La Pobla de Farnals, Massalfassar, El Puig, Albuixech, Puçols, Valencia (Rafael y Vistabella), en el diario Las Provincias y en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 291 de fecha 8 de diciembre de 2005.  
Finalizada la información pública, constan certificados de los Ayuntamientos: El Puig, Albuixech, Puçols, Valencia (Rafael y Vistabella) que han tenido el correspondiente anuncio expuesto en el Tablón de Anuncios municipal, así como por parte de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, el director Territorial de Agricultura, Pesca y Alimentación en Valencia, Certifica con fecha 20 de enero de 2006 que la documentación ha estado expuesta al público desde el 9 al 31 de diciembre de 2005 mediante anuncio publicado en el diario Las Provincias y en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 291 de fecha 8 de diciembre de 2005 y finalizado el periodo de información no se han presentado alegaciones al mismo.  
Consideraciones ambientales  
Se proyecta el traslado de esta granja marina que ocupa 220.825 m², desde una zona de -20 y -22 m sobre fondos de arenas fangosas, a otra zona de mayor profundidad, entre -31 y -33 m, y sobre biocenosis de fondos detríticos costeros con facies enfangada. Esta biocenosis en el área estudiada se encuentra ampliamente representada en el tramo a profundidad media, desde los 20 a los 35 m de profundidad, y se extiende hasta el límite con los fangos terrígenos.  
El estado de la zona estudiada, según el estudio de impacto ambiental, está bastante degradado desde antaño. Así pues, las comunidades bentónicas de valor ecológico se presentan:  
La pradera de Cymodocea nodosa asentada sobre la biocenosis de Arenas finas bien calibradas, forma una franja en profundidades inferiores a los 10 metros aproximadamente.  
De la pradera de Posidonia oceanica ampliamente distribuida en todo el tramo de litoral estudiado desde 10 a 20-25m, se encuentran totalmente degradadas en la actualidad y reducidas a mata muerta sobre las que se han instalado otras biocenosis (pradera de Caulerpa prolifera, fondos detríticos y de coralígeno). Únicamente se encuentran pequeñas manchas dispersas en las que persisten pequeños grupos de haces vivos; esta pradera se encuentra entre 14 y 17 m de profundidad y es de escasa extensión, encontrándose en fase de colonización por especies del coralígeno.  
La biocenosis de fondos Coralígenos se encuentra bien representada y en combinación con los fondos detríticos enfangados, localizada en el tramo norte de esos fondos entre las cotas -25 y -35 m.   
De los resultados Oceanográficos y sedimentológicos presentados en el estudio de impacto ambiental de febrero de 2005 (en adelante, EIA'05), se extrae que la calidad de las aguas en la zona de estudio no manifiesta eutrofia en las mismas. Respecto al sedimento, correspondiente a dos enclaves: uno dentro de la concesión (DS) y otro de control (DN) a 850 m al norte de la concesión, se establece que "la semejanza de los resultados del muestreo en ambos enclaves es indicativo de la homogeneidad en las condiciones sedimentológicas del área prospectada".  
En el sedimento obtenido del enclave de control (DN), como punto más próximo al lugar definitivo de la granja situada fuera del arrecife, predomina la arena (87%) con la fracción fina más abundante (36'74%) y con la participación de 1'4% de restos esqueléticos (tanatocenosis de fauna variada); en los parámetros físicos-químicos se registra un contenido considerable en materia orgánica (7'97%) y el valor potencial redox (-124mV) indica condiciones reductoras en el medio.  
En la Addenda al EIA de fecha julio 2005, ante la variación de la posición de la instalación proyectada por la existencia del arrecife artificial, se establece que no se altera el diagnóstico medioambiental efectuado en el EIA'05, considerándose extrapolables los resultados obtenidos de los sedimentos, los parámetros oceanográficos y la caracterización de la biocenosis. La distancia que se mantendrá desde las nuevas coordenadas del polígono de concesión solicitado será: a la biocenosis del Coralígeno es de 1 km, a los restos de pradera de Posidonia oceanica es de 4 km y hasta la costa será de 6.850 m.  
Del proceso de identificación y valorización de los impactos realizados en el EIA'05, se establece que los impactos negativos considerados compatibles son aquellos derivados de la construcción de la instalación, señales luminosas, transportes, fallos de funcionamiento. Siendo objeto de un tratamiento más exhaustivo, porque requieren la aplicación de medidas correctoras, las interacciones directas producidas por la generación de residuos que por su afección al medio natural marino (sedimentos, calidad del agua, biocenosis bentónicas, peces, invertebrados marino) se consideran un impacto severo, y las que den lugar a una incidencia sociocultural (salud y seguridad) se tipifican como moderados.  
Es en la fase de funcionamiento de la actividad piscícola cuando se transmiten gran cantidad de residuos al medio que proceden del alimento no consumido y del metabolismo de los peces estabulados (heces, urea, amonio..). Estos residuos se van liberando al medio en forma de nutrientes, materia orgánica y sólidos en suspensión y afectarán al medio receptor (agua, fondos y a las comunidades y especies que las habitan).  
La alteración a la calidad del agua, vendrá dada por una mayor carga de materia orgánica en suspensión y liberación de nutrientes con efectos inmediatos de fertilización, lo cual favorece fenómenos de autopolución (eutrofia, turbidez, proliferación planctónica, disminución de la diversidad y del grado de estructuración del plancton).  
En el fondo marino, gran parte de estos desechos sedimentarán e irán acumulándose formando una capa de materia orgánica, de mayor o menor espesor, que se degradará mediante procesos anaerobios.  
Según el ritmo de la deposición de la materia orgánica se distinguen: en la misma base de las jaulas se darán zonas de máxima deposición con una escala espacial corta de decenas de metros a su alrededor; a continuación se darán zonas anejas donde la deposición será menor y con una escala espacial de un centenar de metros, y por último zonas afectadas por un posible incremento en la turbidez con una escala espacial de varios centenares de metros, donde los efectos negativos sean los citados antes por la liberación de nutrientes en la columna de agua.  
- En el EIA se estima que los residuos generados por cada tonelada de dorada producida, para un factor de conversión de 1'8 y una dieta con un contenido proteico del 47% y de fósforo 1%, corresponden a: 13 kg de fósforo, 105 kg de nitrógeno y 180 kg de sólidos, principalmente heces.  
- Para conocer la zona de influencia por la dispersión de los sólidos generados, irán principalmente al sustrato marino inmediato a las jaulas, se estima que la distancia máxima que pueden alcanzar las heces (pesan menos) con las mayores corrientes superficiales (>0'24m/s) es de unos 253 m, pero para las corrientes más frecuentes se darán dispersiones más frecuentes entre 42 y 170 m desde la instalación. Para las partículas de pienso se han obtenido dispersiones más frecuentes entre 23 y 92 m, y una máxima distancia de 138 m con las mayores corrientes.  
La dispersión de heces, como elementos más lábiles, apena rebasa el polígono de concesión solicitado. Todos los fondos anexos al polígono que se vean afectados por la sedimentación de partículas corresponden a biocenosis del detrítico costero con facies de enfangamiento; por lo que el impacto por deposición no afectará a comunidades de mayor importancia ecológica, como los fondos de coralígeno ni las playas de uso público.  
Los medicamentos que se suministran a los peces con funciones terapéuticas y profilácticas, constituyen otro residuo aportado al medio. Su administración es de forma rutinaria en muchos casos. Hay que considerar que la aplicación de estos productos estará supervisada por un facultativo competente y se regirán por la respectiva normativa comunitaria y estatal (Directivas del Consejo 91/67/CEE y 93//53/CEE, RD 109/95, RD 157/95 y RD 1749/98). El impacto es considerado negativo de escasa magnitud, temporal y recuperable, debido al empleo de tales fármacos de modo restringido que se administran con pienso, siendo muy pequeña la proporción de este pienso que no se come y pasa al medio.  
Se establecen medidas correctoras para minimizar los efectos de la emisión de residuos al medio:  
- La principal medida es optimizar el plan de alimentación, ajustándolo continuamente a las necesidades del cultivo, para evitar la pérdida de alimento no aprovechado y obtener la mayor rentabilidad alimento/producción. A la vez, el empleo de piensos de calidad con los menores contenidos de fósforo y nitrógeno posible, y el mayor empleo de contenidos basado en harinas vegetales, que posibiliten el menor índice de conversión posible y el consiguiente menor porcentaje de residuos emitidos al medio.  
- El suministro de las sustancias antibióticas para el tratamiento y prevención de enfermedades del cultivo se efectuará conforme a lo especificado en la normativa vigente, Reglamento L/2377/90, de 26 de junio, que sólo autoriza unos determinados productos, por laboratorios homologados y en un empleo adecuado. El almacenamiento de estos productos se efectuará de acuerdo a la normativa aplicable. El manejo de los fármacos se realizará por personal formado para ello y se dotará de los medios necesarios para su protección, tales como gafas, guantes de goma, mascarillas con filtro antipolvo. La eliminación tanto de los productos como de sus envases y embalajes se llevará a cabo en plantas autorizadas al efecto.  
- En las zonas de máxima deposición en el fondo se establece el aporte de sustratos duros. También se propone la posibilidad de efectuar dragados periódicos del sedimento ubicado en la misma base de las jaulas flotantes, éste podrá realizarse mediante mangas de succión y se llevará a cabo al menos una vez al año según los resultados aportados por el análisis sedimentológico (contenido en materia orgánica) del plan de seguimiento ambiental de la actividad. El material dragado se podrá verter en zonas de mayor profundidad, evitando echar el vertido sobre fondos de interés conservacionista, y, obviamente, el vertido deberá disponer de la autorización administrativa pertinente.  
- En las zonas donde se produce una menor deposición y se vean afectadas por un posible incremento en la turbidez, se propone la introducción de estructuras para que se instalen organismos filtradores (bivalvos). La aplicación de estas medidas, llegado el caso, se realizará únicamente dentro del área del polígono.  
Programa de vigilancia ambiental.  
En el EIA se propone el siguiente plan de vigilancia ambiental:  
Los enclaves o estaciones de muestreo para el control de los parámetros hidrográficos y sedimentológicos serán tres: dos situados junto a las coordenadas «A» y «B» que delimita el polígono de concesión, y uno tomado de control o testigo de las condiciones ambientales inalteradas (DN) situado a 850 m en dirección norte.  
- Los parámetros hidrográficos a controlar en la columna de agua de cada enclave, a tres profundidades (0, 10 y 30m), de forma mensual: temperatura y oxígeno disuelto (in situ), salinidad in situ, turbidez (disco de Secchi o con sonda para detectar la turbidez), seston o materia particulada en suspensión, clorofila a, Índice de Margalef D430/D663, nitritos, nitratos, fosfatos, silicatos, coliformes totales, coliformes fecales, estreptococos fecales y salmonella, identificación y recuento del fitoplancton.  
- Los parámetros sedimentológicos a controlar en cada enclave (A, B y DN) y de forma semestral: granulometría, materia orgánica, pH y potencial rédox in situ, DBO y Clostridio-Sulfitoreductores.  
- Control anual del estado de las biocenosis. Biocenosis del detrítico enfangado en los tres enclaves. Comprobación de la existencia de cambios en la bionomía bentónica después de la entrada en funcionamiento de la granja, en especial de las comunidades con mayor interés ecológico como es el coralígeno y praderas de fanerógamas.  
- Comunidad íctica. Censos visuales en los dos transectos más próximos al área de concesión.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo I apartado 1 g) del Decreto 162/90, modificado por el Decreto 3/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 3/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye al Organo Ambiental la competencia para la formulación de las Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, aprobado mediante Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Traslado de la Granja Marina para engorde de dorada y lubina, ubicada frente a la costa del municipio de La Pobla de Farnals (Valencia), promovida por la empresa Piscícola de Sagunto, SL, siempre que se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y en el apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Finalizadas las obras de la instalación acuícola se efectuarán prospecciones para confirmar la retirada total de todos los elementos residuales resultantes de las obras y su traslado a vertedero autorizado. Asimismo, durante el funcionamiento de la misma y de forma periódica se realizarán prospecciones submarinas para la retirada de aquellos otros objetos caídos accidentalmente durante el desarrollo de la actividad.  
2. En el Programa de Vigilancia Ambiental propuesto se incluirá lo indicado a continuación:  
2.1. La ubicación de los tres enclaves de muestreo será: Uno en el centro de la instalación y dos de Control situados a 250 m al norte del límite del polígono de concesión, y el otro a 850 m al sur del polígono.  
2.2. La frecuencia de los muestreos tanto en sedimentos como en aguas se efectuará de forma mensual, pudiendo ser ampliado el periodo de los muestreos de justificarse que no afecta a la calidad del medio.  
2.3. Los parámetros que se controlarán además de los propuestos en el EIA son:  
a) En aguas: Nitrógeno total (mg/l) y Fósforo total (mg/l).  
b) En sedimentos: Nitrógeno total (mg/l), Fósforo total (mg/l) y Beggiatoa spp.  
2.4. Inventario visual de grandes invertebrados y peces: Anualmente, en septiembre.  
2.5. Se controlará la cantidad y el momento en que se aplican los productos químicos (antifouling) y antibióticos y/o fungicidas utilizados en tratamientos sanitarios para los peces, para ver su posible repercusión en el medio.  
2.6. Fragilidad de las jaulas. El desmontaje y montaje de las jaulas deberá realizarse procurando no deteriorar el entorno, y ante cualquier accidente la empresa deberá tener preparados los medios necesarios para la recogida de las jaulas y aparejos para evitar que puedan ser arrastradas a zonas de la costa o quedaran a la deriva, se establecerá especial atención en la temporada de baño.  
De forma trimestral se remitirán a esta Dirección General los resultados y conclusiones obtenidas del Programa de Vigilancia Ambiental, así como a la Dirección General de Calidad Ambiental de esta Conselleria con el fin de controlar su posible incidencia en las aguas de baño.  
3. El proyecto contemplará una partida presupuestaria que permita llevar a cabo el Programa de Vigilancia Ambiental.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 20 de julio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 197/2006-AIA  
Título: Industria para la fabricación de baldosas cerámicas  
Promotor: Baldocer, SA.   
Localización: Ctra. La Pobla -Vall d'Alba km 4 Villafamés (Castellón)  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
Baldocer, SA, es una industria del sector cerámico afectada por la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado..., con una capacidad de producción de 75 Tm/día...), en cuyas instalaciones de la Ctra. La Pobla -Vall d'Alba km 4 del término municipal de Villafamés, fabrican baldosas cerámicas partiendo de polvo atomizado de arcillas (fabricado en sus instalaciones) y esmaltes cerámicos (suministrados ya preparados a base de fritas y colores cerámicos), con una capacidad de producción tal, que resulta preceptiva la obtención de la Autorización Ambiental Integrada.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
La industria se encuentra ya construida y en plena actividad, por lo que no procede analizar el impacto derivado de su construcción, sino solamente el generado por su actividad y el producido en su desmantelamiento al final de su vida útil.   
Baldocer, SA, situada en una parcela calificada como suelo urbano industrial IN-1 del PGOU, estando permitida la actividad según el planeamiento urbanístico de Villafamés, según Certificado del Ayuntamiento de 7 de noviembre de 1997.  
En su proceso industrial, la empresa utiliza como materias primas básicamente arcillas, agua, esmaltes y colores cerámicos, y como fuentes de energía, gas natural y electricidad.  
Las instalaciones industriales cuentan con una superficie edificada de 35.181 m² en una parcela de 78.347 m², disponiendo de 4 líneas de fabricación de baldosas cerámicas mediante el proceso de monococción, realizando las siguientes operaciones básicas: recepción de arcilla atomizada, clasificación y almacén de arcillas, prensado de polvo atomizado, seguido del secado de la baldosa conformada, esmaltado y serigrafiado de la cara vista, cocción en horno monoestrato de gas natural, y enfriamiento. Y una vez construida la baldosa, clasificación, seguido del empaquetado y paletizado. Contando además con otras instalaciones auxiliares y servicios generales de fábrica, tales como centro de transformación, y preparación y acondicionamiento de esmaltes, recogida de aguas de limpieza de esmaltado, balsas de aguas de proceso, que son recicladas en atomizadores, red de aguas pluviales y otros servicios generales tales como almacenamiento de gasóleo, redes de gas natural, aire comprimido, almacén de residuos generados, y equipamientos auxiliares: Oficinas, talleres, etc.   
Los esmaltes cerámicos les son suministrados ya preparados en emulsión, servidos en cocios, si bien son acondicionados dentro de sus instalaciones, adicionándole colores, y otros aditivos tixotrópicos, estando acogidos a un sistema DDR, por lo que no son limpiados en sus instalaciones. En la manipulación y aplicación del esmalte sobre el soporte cerámico se producen importantes cantidades de aguas residuales contaminadas.   
Las aguas pluviales son vertidas al terreno en tres puntos del terreno. Disponen de dos fosas sépticas para los aseos de fábrica, de las que gestionan los lodos generados a EDAR. Y las aguas residuales industriales son gestionadas como residuo a empresa gestora, siendo recicladas en plantas de atomización de arcillas.   
Tramitación administrativa  
La industria consta tener inicialmente licencia municipal, concedida en fecha 8 de octubre de 1973, con ampliación en fecha 13 de septiembre de 1996.  
En fecha 1 de marzo de 2006 se somete a información pública la solicitud de autorización ambiental integrada, publicado por la DGCA de esta Conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV nº 5209.  
En fecha 12 de abril de 2006 el Ayuntamiento emite Certificado de inexistencia de alegaciones en relación con la exposición al público.  
En fecha 26 de mayo de 2006 se recibe, el Area de Calidad Ambiental remite: el Proyecto Básico, el Estudio de Impacto Ambiental y documentación complementaria del proyecto de referencia, y solicita de la Dirección General del Medio Natural la Declaración de Impacto Ambiental, haciendo constar la inexistencia de alegaciones.  
Considerando suficiente la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Afecciones legales  
La industria solicita la autorización ambiental integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
La gestión de residuos está específicamente regulada por la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, por lo que se estará a lo dictado por la Dirección General de Calidad ambiental en la autorización de gestión concedida.  
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, la protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos son atribución de la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La fabricación baldosas cerámicas requiere elevados consumos de agua y energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, vertidos, residuos sólidos y líquidos.   
La industria se encuentra recogida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo ll del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico, como grupo B en el epígrafe 2.10.2 «Fabricación de productos de arcilla para la construcción, azulejos, material refractario y artículos de porcelana».  
La situación del emplazamiento está ya ampliamente ocupado por la industria, en un entorno industrial totalmente antropizado, por lo que los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, ya que el medio biótico, perceptual y social se verán muy ligeramente afectados. Dado que hay una concentración industrial importante, con proximidad a núcleos de población, deberán extremarse las exigencias de contaminación y establecerse autocontroles adicionales.  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación ni de deslizamientos, con una erosión potencial baja y una vulnerabilidad media de contaminación de acuíferos, de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.  
Se abastecen de agua mediante camiones cisterna.  
También es reseñable que las aguas residuales de uso higiénico-sanitario son gestionadas a EDAR, mediante cubas y que se tiene prevista su conexión al colector del polígono cuando esté terminado y que las aguas residuales industriales son gestionadas por empresa autorizada para su reutilización en atomizador, si bien ha de garantizarse la impermeabilización de las balsas de almacenamiento. Como elemento de seguridad debería disponer de una balsa de recogida de pluviales, antes de su vertido directo, por dos razones, en primer lugar porque la actividad es deficitaria de agua, y en segundo lugar para evitar contaminar el barranco con los posibles arrastres del polvo, generado por la actividad y depositado en las cubiertas y soleras, tras descarga de tormentas.  
En cuanto a la generación de residuos durante el normal funcionamiento y mantenimiento de la industria, está previsto el almacenamiento temporal de los mismos, hasta su recogida por gestor externo. Por este motivo, sólo se evaluará la gestión intracentro de los residuos por gestores para la recogida de los residuos producidos, al tratarse de gestores autorizados, y al tenerse, por otra parte, prevista la gestión de residuos peligrosos y no peligrosos, recuperándose los lodos por valorización dentro del sector cerámico. disponiendo de autorización administrativa de productor de residuos peligrosos y de gestor de RNP de los lodos generados  
Identificación y valoración de impactos durante la fase de funcionamiento.  
El estudio de impacto ambiental se lleva a cabo partiendo de las premisas de que la instalación objeto de proyecto está ya construida y en pleno funcionamiento siendo productora de residuos y de que se le clasifica dentro del grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico. Así, durante la fase de explotación, se considera que las acciones que pueden generar impacto (los factores de impacto) serán únicamente la generación de emisiones gaseosas procedentes de los atomizadores y hornos, y el polvo emitido en distintos puntos del proceso, de residuos de diferente índole, ruidos y vibraciones, así como las causadas en la zona, originadas por el tráfico rodado del gran movimiento debido al abastecimiento de arcillas desde las canteras y a las salidas de producto acabado, siendo por tanto los elementos ambientales atmosféricos los susceptibles de ser afectados.  
Se concluye que tras la adopción de las correspondientes medidas preventivas y/o correctoras, el impacto de la ejecución y entrada en funcionamiento (al estar la planta en marcha), y en el cese de la actuación no precisa medidas correctoras adicionales a las expuestas para recuperar las condiciones originales.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Se proponen una serie de condiciones, debiendo ser observadas las siguientes medidas correctoras:  
1) Contaminación acústica. Vibraciones  
Aporta un informe realizado por un OCA de la medición de acústica producida por la industria, en el que se señala que se incumplen los límites exigibles por la legislación vigente en dos de los puntos muestreados, por lo que deberán analizar las fuentes generadoras y estudiar y adoptar medidas correctoras oportunas para solventar los problemas de emisión y cumplir la legalidad vigente.  
Respecto de las vibraciones, aún disponiendo de maquinaria pesada tal como prensas, no suele ser fuente perturbadora en este tipo de industria, por lo que se estima no se precisarán medidas supletorias.  
2) Contaminación atmosférica  
La industria cuenta con un total de 17 focos fijos de emisión de contaminantes atmosféricos, los cuales se han de someter al régimen de vigilancia y control periódico exigido por el Decreto 833/75.  
Las emisiones atmosféricas contaminantes del proceso de fabricación son:   
- En los hornos, secaderos: los gases de combustión del gas natural, básicamente son partículas, NOx, CO, CO2, y puntualmente F y Pb procedentes de los esmaltes.  
- En el resto de unidades: Las partículas procedentes de las prensas, tolvas, silos y cintas transportadoras y de los focos difusos de las operaciones de descarga y tráfico de camiones.  
Deberán ser controlados estos contaminantes, cuyos niveles de emisión, en base a lo dispuesto en el punto 1.a del Artículo 22 de la Ley 16/2002 de Prevención de control integrados de la contaminación, de mejores técnicas disponibles y específicamente para las sustancias enumeradas en el anejo 3 se establecen los límites de en chimeneas de los procesos de cocción, secado y captaciones de polvo de proceso, y en cualquier caso los establecidos en el Decreto 833/75.  
En cuanto a los medios de transporte, y por encima de las emisiones procedentes de los escapes de motor, están las procedentes del transporte de áridos pulverulentos. Al respecto, se señala que durante la fase de funcionamiento el generado por los camiones bañera en la rodadura sobre el material y el desprendido de las cajas cargadas con arcilla por lo que deberán ir entoldados tanto con carga como sin ella y cuidando la limpieza de los elementos del camión, dotando de un badén inundado para limpieza de las rodaduras de camiones salientes de la fábrica, pudiendo ser necesario un badén inundable para la humectación y lavado de las rodaduras de camiones, al objeto de evitar la formación de nubes de polvo en su recorrido por las cercanías.  
Finalmente, se deberá disponer de una máquina barredora con filtro de captación de polvo, para el barrido de determinadas zonas y mantener limpio el suelo de la fábrica en su conjunto.  
3) Usos del agua y contaminación hídrica  
El abastecimiento de agua industrial se realiza mediante camión cisterna.  
La parcela dispone de red separativa para la recogida de aguas pluviales, las residuales industriales y las domésticas:   
- Las aguas residuales del proceso de esmaltación y del baldeo, son recuperadas en industrias de atomización de arcillas, de las que deberán atenerse a lo dispuesto por la Dirección General de Calidad Ambiental en cuanto a la caracterización y cantidad anual gestionada, y en caso necesario, declaración de producción de tal residuo peligroso, así como de los lodos de depuración generados, cuando la instalación de depuración se ponga en funcionamiento.  
- Las residuales de uso doméstico son gestionadas mediante cubas a EDAR.  
- Las pluviales son vertidas directamente al barranco pudiendo arrastrar sustancias tóxicas contaminantes, procedentes de los esmaltes empleados.  
Las chimeneas de los hornos y secaderos carecen de sistemas anticontaminación, y los equipos dispuestos para el tratamiento de gases en el resto de puntos de captación de polvo son por vía seca, de modo que no generan aguas residuales.  
4) Contaminación del suelo.  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.  
A pesar de tratarse de una actividad potencialmente contaminante del suelo, al manipular materias pulverulentas a granel y emitirse partículas por chimeneas, que se acumulan en cubiertas y pavimento partículas que son arrastradas por el agua de lluvia; en la documentación presentada no se evalúa este aspecto,   
5) Residuos generados  
Durante su normal funcionamiento y mantenimiento, la industria genera toda una serie de residuos de las tres categorías (inertes, asimilables a urbanos y tóxicos y peligrosos), de los que se hace una amplia enumeración tales como: testillo, aceites lubricantes agotados, elementos de equipos mecánicos y chatarras, tales como rodillos, filtros de aceite, envases contaminados, absorbentes, fluorescentes, baterías usadas, sólidos retenidos en los filtros de mangas, papel y cartón contaminado, restos de laboratorio, guantes y mascarillas, aerosoles, etc., así como otros no enunciados, tales como las mangas filtrantes deterioradas, pantallas serigráficas, propios de la actividad del sector. Almacenan los residuos temporalmente en contenedores especiales, sin recibir tratamiento alguno, exponiéndose que en almacén cubierto en una zona proyectada a tal efecto, hasta su recogida por gestor autorizado, aunque en el plano nº 07 del proyecto, se significan en el exterior de las naves los siguientes residuos, sin cumplirse el requisito de permanecer bajo cubierta:  
- Lodos  
- Restos de esmalte   
- Envases de RP's  
- Trapos, esponjas e impregnados  
- Aceite  
Por lo que deberán construirse cubiertas para su almacenamiento en esas localizaciones, y sin menoscabo de esta indicación se estará a lo que específicamente determine la Dirección General de Calidad Ambiental.  
6) Programa de Vigilancia Ambiental  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental centrado en la periodicidad y el modo en que han de llevarse a cabo las inspecciones rutinarias y actuaciones preventivas de las emisiones gaseosas, el control de la generación y gestión de vertidos de aguas residuales y residuos, y control de ruidos.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el apartado l) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado se encuentran sometidas al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989 de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13 (apartado 2) del Decreto 119/2003 de 11 de julio del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, que atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por tanto, a la vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto para la instalación de una Industria para la fabricación de baldosas cerámicas, promovida por Baldocer, SA, implantada en la Ctra Castellón-Villafamés, km 4, del término municipal de Villafamés, en los términos que establece el Proyecto, el Estudios de Impacto Ambiental, y demás documentación que consta en el expediente, en cumplimiento de la legislación medioambiental vigente, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones adicionales:  
1) Deberá aportar la autorización de vertido de las aguas pluviales al barranco, de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
2) Deberá garantizarse la inexistencia de vertidos industriales.  
3) Aportar auditoría acústica con resultado aceptable, realizada por OCA en cumplimiento de lo establecido en el título IV, capítulo II «Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios» y el Título II, capítulo II «Niveles de perturbación», de la Ley 7/2002 de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica, adoptando en su caso las medidas técnicas y modificaciones necesarias para su cumplimiento.  
4) En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, deberá constar de las acciones:  
- Mediciones de las emisiones de NOx, CO, F, y partículas, realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años, ya que la actividad se encuentra clasificada como grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico.  
- Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2, F, CO, Pb y partículas realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.  
- Mediciones del ruido ambiental en el entorno inmediato de la parcela de la actividad. Estas mediciones deben realizarse por organismos colaboradores de la administración tanto a la puesta en marcha, como al menos cada cinco años, de acuerdo con el artículo 37 de la Ley 7/2002.  
- Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto de Ejecución y el Estudio de Impacto Ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.  
El Programa de Vigilancia Ambiental propuesto por el promotor con las adiciones aquí detalladas, se mantendrá a disposición de la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
5) Todas las sustancias que puedan ser catalogadas como residuos, serán adecuadamente almacenados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de Residuos de 12 de diciembre. Entre otros, se construirán almacenamientos cubiertos para los siguientes residuos: a) los lodos, b) restos de esmalte, c) envases de RP's, trapos, esponjas e impregnados, d) aceite.  
6) El titular de la instalación estará obligado a remitir periódicamente a la Dirección General de Calidad Ambiental el Informe de Situación especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
7) Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
8) Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
9) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 28 de julio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 231/05 -AIA  
Título: Granja de perdices y faisanes  
Promotor: Cinegética El Vuelo  
Autoridad Sustantiva: Ayuntamiento de Tuéjar  
Objeto del proyecto: Construcción de granja cinegética  
Localización: Polígono 28, parcela 288 de Tuéjar (Valencia)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para el establecimiento de una granja cinegética de perdices y faisanes aprovechando instalaciones preexistentes y construyendo otras nuevas.  
La actividad consiste en la cría de perdices con vistas a satisfacer las necesidades de los cotos de caza de la zona y la producción de huevos de perdiz y faisán.  
La cría de las perdices se inicia con la incubación de los huevos en incubadoras. Una vez nacidos los animales, pasan por distintas instalaciones consistentes en nave de cría, parque de vuelo de primera edad y parque de vuelo de segunda edad. La explotación contará con parque reproductor de perdices y parque reproductor de faisanes.  
La actividad durará 9 - 10 meses. Como producto inicial, intermedio y acabado se prevén en la explotación 2.000 parejas reproductoras, 23.040 perdigones, 18.996 perdices adultas, 200 hembras de faisán, 71.000 huevos de perdiz y 4.000 huevos de faisán.  
Como nuevas instalaciones se construirá una nave de cría, dos parques de vuelo cerrados por tela metálica y malla plastificada, y la instalación de dos parques de reproductores. Además, se construirá un foso para cadáveres y se instalará un vallado perimetral.   
Las instalaciones contarán con luz eléctrica y agua potable procedente de la red municipal   
El sistema de eliminación de cadáveres no está actualmente autorizado según Reglamento (CE) nº 1774/2002 del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002 por el que se establecen medidas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano y al Real Decreto1429/2000 por el que se regulan las condiciones de aplicación de la normativa comunitaria en materia de subproductos de origen animal no destinados al consumo humano por lo que se requiere al promotor para que subsane dicha deficiencia mediante la presentación de un seguro de retirada de cadáveres de la explotación.  
El Estudio de Impacto afirma que, como medida básica de protección, se impermeabilizará el área de almacenamiento de la gallinaza, medida adecuada pero no suficiente para evitar la aparición de lixiviados en las inmediaciones de las zonas de acopio de la gallinaza por lo que se deberán tomar medidas adicionales de protección.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El proyecto de actividad, el expediente municipal y el estudio de impacto ambiental es remitido por la Dirección Territorial de Valencia el 23 de noviembre de 2005.  
La información pública se realizó en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia de fecha 20 de octubre de 2003. Durante el periodo de información pública no se produjeron alegaciones.   
2. Informes sectoriales y documentación complementaria.  
El expediente municipal de licencia de actividad contiene los siguientes informes y /o resoluciones:  
- Resolución de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial concediendo la autorización previa para la legalización y ampliación de granja de perdices en el Polígono 28, parcela 288 del municipio de Tuéjar.  
- Informe urbanístico previo del aparejador municipal en sentido favorable   
En escrito dirigido al Ayuntamiento de Tuéjar, con fecha de 25 de abril de 2006 se requiere al promotor para que aporte documentación adicional.   
El día 27 de octubre de 2006 se recibe documentación adicional consistente en copia del contrato de retirada de cadáveres y contrato de compra-venta del estiércol producido en la explotación. Además, el promotor presenta escrito afirmando que no procede el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998 del Patrimonio Cultural Valenciano puesto que las instalaciones se encuentran ya construidas.  
El día 15 de enero de 2007, la empresa justifica la disponibilidad de agua mediante informe de viabilidad de suministro del Ayuntamiento de Tuéjar.  
3. Afecciones legales:   
La granja de perdices y faisanes se ubicará en «Suelo no Urbanizable» ajustándose, según informe municipal, a las normas contenidas en las Ordenanzas Municipales y a las del Planeamiento urbanístico vigentes en el municipio de Tuéjar.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos ni a ningún hábitat definido en la Directiva 92/43/CEE.  
El estudio de impacto ambiental identifica como elementos susceptibles de ser impactados por la actividad la calidad del aire, el suelo, la vegetación, el paisaje y la fauna.   
2. Identificación y valoración de impactos.  
La construcción de edificios ocasionará una transformación del suelo, afectará negativamente a la fauna y al paisaje. La producción de residuos, las emisiones de polvo, impactarán negativamente sobe la calidad del aire, el suelo y la vegetación.  
Durante la fase de funcionamiento, los olores y ruidos producidos por la actividad impactarán negativamente en la calidad del aire y en la calidad de vida en general.  
El estudio de impacto identifica como impactos severos la disminución de la calidad del aire y la degradación del paisaje   
El estudio de los impactos sobre las aguas se considera desde un punto de consumo del recurso y no sobre un elemento que es susceptible de ser impactado por la actividad, sobre todo en la fase de funcionamiento de la misma. La cercanía de la «Rambla de las Roturas» debe ser tenida en cuenta y valorar la posible contaminación de sus aguas. Además, un manejo inadecuado de la gallinaza, cadáveres y productos químicos y medicamentosos en la granja puede afectar negativamente al suelo y a las aguas subterráneas.   
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y Programa de Vigilancia Ambiental.  
Como medidas correctoras se proponen:  
- Regado de las áreas donde se efectúen movimientos de tierras.  
- Acopio de materiales a resguardo del viento  
- Reglado de los motores de combustión interna  
- Gestión de la gallinaza para evitar problemas medioambientales a través de empresas dedicadas al cultivo del champiñón.  
- Medidas específicas de protección del paisaje dirigidas al cambio de colores en silos de pienso y cubierta de las naves.  
Se considera que las medidas propuestas son adecuadas pero insuficientes en cuanto a la vigilancia de la adecuada gestión de la gallinaza y la atenuación del impacto paisajístico de la explotación.  
El Programa de Vigilancia Ambiental se basa, por un lado en el seguimiento de las medidas correctoras y la evolución de los impactos previstos y en el seguimiento de la posible aparición de impactos de difícil estimación en el momento de redacción del proyecto.   
En la fase de funcionamiento se llevarán a cabo los siguientes controles:  
Registro de incidencias en cuanto a la producción de olores.  
- Control mensual del consumo de agua potable.  
- Revisión semestral de la zona de acumulación de la gallinaza  
- Registro de las medidas de gestión de la gallinaza  
- Comprobación semanal del vallado  
- Control periódico de emisiones e inmisiones a la atmósfera  
- Se informará a los órganos administrativos pertinentes de todos los resultados derivados de los experimentos que se realicen en el complejo.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1. h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el decreto 32/2006 del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- La explotación contará con medidas generales de higiene: equipos que aseguren la desinfección de las ruedas de los vehículos, sistemas de desinfección del calzado de operarios o visitantes, equipos que posibiliten una limpieza eficaz de las instalaciones y se efectuará una correcta desinsectación y desratización.  
- La explotación contará con contenedores homologados debidamente cerrados para el depósito de animales muertos.  
- Se procederá a la eliminación de la fosa de cadáveres.  
- Se construirá estercolero que contará con paredes y suelo impermeable y techado con el fin de evitar cualquier tipo de contacto con las aguas pluviales. Éste dispondrá de canales para la evacuación de posibles lixiviados hacia poceta impermeable de acumulación para evitar vertidos en el caso de humedecimiento o mojado de la gallinaza. Los lixiviados podrán ser evaporados en la poceta y los restos, una vez secos, se les dará el mismo tratamiento que al resto de la gallinaza.  
- Con el fin de atenuar el impacto paisajístico se plantará pantalla vegetal arbórea alrededor de la explotación adecuándose todas las instalaciones al cromatismo de la zona.  
- La granja contará con todos los elementos necesarios para permitir una correcta evacuación de pluviales.   
- Los residuos generados en la explotación se separarán en contenedores distintos según sus características gestionándose de acuerdo a la naturaleza de éstos.  
- El Programa de Vigilancia Ambiental incluirá el control sobre la adecuada evacuación de las aguas pluviales, el control de ausencia de lixiviados hacia la Rambla de las Roturas, el mantenimiento adecuado de los cerramientos de las instalaciones, la limpieza e higiene general de la granja, y la impermeabilidad de la fosa séptica.   
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diario Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006 del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 17 de enero 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 378/06-AIA  
Título: Explotación de Terneros de Cebo en Titaguas  
Promotor: Mª. Jesús Verdejo Pérez  
Autoridad Sustantiva: Ayuntamiento de Titaguas  
Objeto del proyecto: Obtención de la Licencia de Actividad para la explotación de vacuno de cebo  
Localización: Polígono 512, parcelas 1211 y 1212, término municipal de Titaguas (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad de una explotación de terneros de cebo. Las características del proyecto se resumen a continuación.   
La explotación estará ubicada dentro de una parcela de 21.645 m², la superficie ocupada es de 2.634 m². La explotación contará con:  
- Cinco naves de cebo iguales. Cada nave de cebo contará con 10 módulos. Tendrá una zona cubierta con solera de hormigón en pendiente y un parque exterior con suelo de tierra.   
- Estercolero. Solera de 220 m² en pendiente con fosa para la recogida de lixiviados impermeable.  
- Lazareto incluido dentro de una de las naves de cebo.  
- Dos pajares con una superficie de unos 125 m².  
- Nave de almacén, aseo y oficina100 m².  
La capacidad de la explotación está prevista para 1000 cabezas de cebo (600 UGM, vacunos de más de seis meses y hasta dos años). Entrarán terneros con una masa aproximado de 150 kg y permanecerán en la explotación hasta alcanzar 350-400 kg. Se esperan 1,2 ciclos/año. El sistema de manejo será todo dentro todo fuera.   
Los residuos generados en la explotación serán: estiércol, residuos sólidos, aguas residuales y cadáveres.   
El estiércol generado (deyecciones y paja) se empleará como abono orgánico aunque también se contempla la posibilidad de entregarlo a un gestor. Se tiene previsto disponer de un libro de registro en el que se refleje la fecha de entrada y salida, la cantidad y el receptor a donde irá destinado el estiércol. La decisión final se tomará antes del inicio de la actividad aportándose la documentación pertinente. El estiércol generado si es destinado a cultivos, se someterá a un proceso de compostaje pasivo sobre una superficie impermeable y posteriormente será trasladado al estercolero. Se ha estimado una producción de estiércol de 6.753 Tm/año en función de los datos que configuran el Código Valenciano de Buenas Prácticas agrarias, vacuno-animales jóvenes. Las aguas residuales se almacenarán en una fosa estanca que se llevará a la depuradora mediante camión cisterna.  
Se apunta que las aguas pluviales se canalizarán de tal manera que no entren en contacto con zonas sucias de la explotación.  
El suministro de agua procederá de la red abastecimiento municipal. Se adjunta informe del Ayuntamiento de disponibilidad ante el aumento del consumo. Adicionalmente se tiene previsto dotar a la explotación con un depósito de almacenamiento de 100.000 litros.  
La distancia a Titaguas es de 1.800 metros aproximadamente.  
Tramitación administrativa  
1. Remisión del Expediente. Información pública.  
El expediente se inició el 27 de octubre de 2006, con la remisión por el Ayuntamiento de Titaguas del proyecto de actividad, del estudio de impacto ambiental y el expediente municipal.  
Según informe del ayuntamiento la información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 122, de 24 de mayo de 2006, aunque no se ha adjuntado copia de la hoja del Boletín correspondiente. Se adjunta copia del edicto y la comunicación a los vecinos. Tras veinte días, no se presentaron alegaciones.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 27 de octubre de 2006, el ayuntamiento de Titaguas remite al Área de Impacto Ambiental el expediente con la siguiente documentación: expediente municipal, proyecto de actividad y estudio de impacto ambiental.   
Dentro del proyecto de actividad se adjunta:  
- Informe favorable de la CAPA.  
En el expediente municipal:  
- Certificado del Ayuntamiento ante el incremento de agua previsto como consecuencia de la implantación de la actividad.  
- Informe provisional de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte respecto al patrimonio etnológico y arqueológico.   
- Informe favorable del técnico municipal con fecha 18 de abril de 2006.  
- Copia del edicto y la comunicación realizada a los vecinos.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación se califica como Suelo No Urbanizable común según las normas contenidas en las Ordenanzas Municipales que resultan de aplicación y a las del planeamiento urbanístico vigentes en este Municipio.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
El municipio de Titaguas no está considerado como Zona Vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental incluye una descripción del medio natural donde estará situada la explotación y que incluye: aire, agua, suelo, flora, fauna, paisaje y el entorno socioeconómico de la zona. Se aporta también cartografía referente a los posibles riesgos naturales que pueden afectar a la zona: riesgo de inundación, vulnerabilidad de acuíferos, erosión y riego de deslizamiento entre otros.   
En el estudio de las alternativas se hace referencia, al sistema de alojamiento, materiales y equipos en la construcción y el desarrollo de la actividad y en el manejo de los residuos generados.  
Se han identificado las posibles acciones impactantes y los factores potencialmente impactables que se producirán en la construcción y desarrollo de la actividad proyectada. Para la valoración se ha empleado una matriz de impacto.   
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
En el estudio de impacto ambiental algunas de las medidas correctoras propuestas son las siguientes:  
Fase de construcción  
- Se minimizarán los movimientos de tierra y la superficie de desbroce.  
- Se reutilizará el suelo vegetal extraido.  
- En la construcción se emplearán materiales que armonicen con el entorno.  
- Se emplearán pantallas verdes con especies autóctonas.   
- En caso de la aparición de restos arqueológicos o paleontológicos se suspenderá la actuación, se delimitará el perímetro y se notificará inmediatamente a la Conselleria de Cultura.  
Fase de explotación   
- Se realizará una buena gestión del estiércol para minimizar olores, posible contaminación de acuíferos o suelos y las emisiones atmosféricas. La dosis de aplicación se ajustará a las necesidades de los cultivos de acuerdo con el plan de fertilización establecido. La forma de aplicación se ajustará al código de Buenas Prácticas Agrarias.  
- La explotación quedará cercada con un vallado perimetral.  
- Se impermeabilizará el suelo de la zona de estabulación y depósito de almacenado de residuos.  
En cuanto al Plan de Vigilancia Ambiental propuesto, éste se considera adecuado.  
La actividad se considera viable desde el punto de vista medioambiental, siempre que se adopten las medidas preventivas y correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental; ampliándose con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 6.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la construcción de la explotación de vacuno de cebo, situada en el Polígono 512, parcelas 1211 y 1212 en el término municipal Titaguas (Valencia) promovida por Mª Jesús Verdejo Pérez siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
- Para la aplicación del estiércol como abono, se deberá presentar el cálculo justificado de la superficie total necesaria para una dosis de aplicación de 170 kg N por ha y año. Se deberá aportar también, los contratos de aceptación de los propietarios de las parcelas, los planos y cédulas catastrales. Sólo podrá emplearse sobre superficie agrícola. A la hora de su aplicación en el terreno se tendrá en cuenta lo establecido en el Real Decreto 261/1996 de 16 de febrero sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias, y por la Orden de 29 de marzo de 2000, por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias. Se deberá disponer también del contrato firmado con la empresa gestora del estiércol. Se indicará la frecuencia de recogida y cantidad entregada.   
- Previo a la concesión de la Licencia de Actividad, deberá disponerse del informe favorable definitivo de Patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, debiendo ser presentados ante el Órgano Sustantivo.  
- Por lo que respecta a las aguas pluviales canalizadas. Se deberá asegurar que en ningún momento entra en contacto con zonas sucias de la explotación que pueda hacer que su vertido a cauce deteriore la calidad de las aguas superficiales o subterráneas.   
- Como medidas higiénicas y sanitarias la explotación dispondrá de un vallado perimetral que aísle la explotación y de un vado sanitario contra posibles transmisiones de enfermedades.   
- Para reducir el impacto visual que causa la construcción se recomienda el uso de pantallas verdes, empleándose especies autóctonas de la zona. Se plantarán preferiblemente agrupadas y no en hileras. Además de reducir el impacto visual, una buena distribución puede actuar como aislante térmico y acústico de la explotación. De igual manera los acabados exteriores de las naves y los materiales empleados se escogerán con el objetivo de minimizar este impacto.  
- La actividad se someterá en todo momento a toda disciplina que la autoridad sanitaria estime conveniente.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
Valencia, 10 de enero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo-  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de evaluación de impacto ambiental  
Expediente: 324/2.006-AIA  
Título: Homologación Modificativa y Plan Parcial Sector Quint II   
Promotor: Ayuntamiento de Mislata  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Mislata y Conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Término municipal de Mislata  
Descripción del proyecto:  
1. Objeto de proyecto:  
El proyecto de Homologación Modificativa y Plan Parcial Sector Quint II propone la reclasificación de 19,37 Ha. de Suelo No Urbanizable Común a Suelo Urbanizable, de uso residencial, con ordenación pormenorizada, en el término municipal de Mislata.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto:  
Mediante la modificación de planeamiento propuesta se persigue generar suelo residencial, en edificación abierta, materializar reservas para usos dotacionales y la integración de la Ronda Norte de Mislata. El Plan Parcial prevé un mínimo de 79 Viviendas de Protección Pública.   
El ámbito afectado, que ya fue objeto de la Modificación Puntual número 18 del Plan General de Ordenación Urbana de Mislata, cuyo objetivo era la recalificación de Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola a Suelo No Urbanizable Común, queda limitado por:   
- Norte: término municipal de Valencia.  
- Sur: Calle Hospital.   
- Este: Avenida del Escultor Miquel Navarro.  
- Oeste: término municipal de Quart de Poblet.  
El Suelo Urbanizable resultante constituirá un único sector, una única área de reparto y una única unidad de ejecución. La superficie de la unidad de ejecución es 19,37 Ha, entre las que se destinan 18,39 Ha a Suelo Dotacional de Uso Público.   
El uso dominante será el residencial, siendo compatible y/o complementario el comercial y el resto de usos previstos en el Plan General para el Suelo Urbanizable de Uso Residencial.   
La ordenación del sector viene marcada principalmente por la integración de la Ronde Norte y la consolidación de superficies dotacionales como ampliación de las actuales. Las zonas verdes se han ubicado junto al nuevo Suelo Residencial, accesible asimismo desde el núcleo urbano.   
3. Alternativas:  
El Estudio de Alternativas presentado únicamente se reduce a estudiar dos situaciones:   
- Alternativa 0: consistente en no realizar el proyecto.  
- Alternativa 1: reclasificación de Suelo No Urbanizable a Suelo Urbanizable.  
Carece de un estudio de los posibles efectos ambientales de cada una de las alternativas, justificando directamente la alternativa elegida. Los motivos por los que se selecciona la propuesta son:  
- Creación de zonas verdes.  
- Ampliación de los equipamientos públicos del municipio.  
- Dotación de Suelo Residencial.  
- Homogeneización en la clasificación de los suelos del municipio.  
Tramitación administrativa:  
1. Admisión a trámite:  
En fecha 8 de septiembre de 2.006, tiene entrada en el Registro General de la Conselleria de Territorio y Vivienda, una copia remitida por la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Valencia de: la documentación técnica, el Estudio de Impacto Ambiental y el expediente administrativo tramitado en el Ayuntamiento de Mislata, relativos a la Homologación Modificativa y Plan Parcial "Sector Quint II", incoándose el correspondiente expediente de Evaluación de Impacto Ambiental.  
2. Información pública:  
El Estudio de Impacto Ambiental se expuso al público, según anuncios publicados en el diario Levante, de 17 de agosto de 2.005, y en el DOGV nº 5078, de 25 de agosto de 2.005.  
Durante el período de información pública se presentaron diez alegaciones, ninguna de ellas de carácter ambiental.   
3. Peticiones de información o documentación complementaria:  
Con fecha 13 de noviembre de 2.006, se requiere a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, remitiéndose, asimismo, dicho requerimiento al Ayuntamiento de Mislata, para que complete el expediente con la documentación siguiente:  
1. Informe realizado por el Servicio de Ordenación Territorial, sobre el riesgo de inundabilidad.  
2. Informe realizado por el Servicio de Apoyo Técnico, sobre el estudio de Paisaje.   
3. Justificación de la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos en la ordenación, por la Confederación Hidrográfica del Júcar, o complemento del informe aportado de la entidad de Aguas de Valencia, detallando el origen del agua, el modo de extracción y el caudal disponible.   
4. Informe realizado por la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia sobre la protección del Patrimonio Cultural.  
5. Justificación del planeamiento presentado, detallando, por una parte, la necesidad de agotar todo el Suelo No Urbanizable y, por otra, la necesidad del diseño de edificios de 21 alturas, que se enclavarán junto a bolsas de Suelo No Urbanizable de otros municipios (Valencia y Quart de Poblet).  
6. Anejo explicativo del sistema de riego de las zonas agrícolas colindantes actuales.   
7. Detalle de la red de riego de las zonas verdes del Plan Parcial, proponiéndose el uso de aguas depuradas en las instalaciones pertinentes para riego y limpieza viaria.   
8. Incremento de la población que provocará el desarrollo urbanístico de la actuación del Sector Quint II. Con este dato, se estimará el volumen de residuos urbanos producidos y se detallará el sistema de tratamiento adecuado, de modo que, por una parte, se establezca un sistema de recogida selectiva de residuos sólidos urbanos, se estudie la posibilidad para la valorización de los mismos y se señale la ubicación de los vertederos (para ello el planeamiento deberá indicar los lugares de ubicación de los contenedores y velará por su colocación) y, por otro lado, se indique el sistema de gestión de residuos inertes y la ubicación del vertedero de residuos inertes. Deberán aportarse los certificados que justifiquen la capacidad de gestión de residuos sólidos urbanos e inertes por parte del organismo encargado de ello.  
9. Estimación de los niveles acústicos que la nueva Ronda Norte, considerada elemento estructural, generará.   
10. Detalle de las medidas correctoras propuestas:   
- Explicación de la medida propuesta de conservación de la huerta.  
- Corrección de impactos debidos a la ocupación y transformación de nuevos espacios.  
- Corrección de impactos sobre la calidad del aire durante la ejecución de las obras.  
- Corrección de impactos sobre el confort sonoro durante la ejecución de las obras.   
11. Presupuesto del coste del establecimiento de las medidas correctoras propuestas en el epígrafe anterior.  
12. Complemento del programa de vigilancia ambiental, adecuándolo a las nuevas medidas propuestas y acompañándolo con:  
a) Métodos de recogida de análisis y datos.   
b) Calendario aproximado para la aplicación del programa y organismo responsable de su ejecución.   
c) Compromiso de presentar puntualmente el promotor ante la administración una memoria o informe anual dando cuenta: del desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma.   
El 27 de noviembre de 2.006, el ayuntamiento de Mislata remite documentación en contestación al requerimiento formulado. Contrastada la información remitida, el 31 de noviembre de 2.006 se procede a un requerimiento explicativo, en el que se reitera la documentación y se especifican las carencias apreciadas.  
Informes sectoriales:  
1. Informe sobre el Patrimonio Cultural, realizado por el Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medio Ambiental, realizado en fecha 28 de noviembre de 2.006. En él se informa, a los efectos patrimoniales, que el proyecto debe reconsiderarse teniendo en cuenta el valor patrimonial del territorio que se quiere transformar, con el objeto de no dañar de forma irremediable la pervivencia del Tribunal de las Aguas de la Vega de Valencia, en coherencia con la protección ejercida en un tramo de la Acequia de Mislata y su entorno, declarada como Bien de Interés Cultural, con la categoría de Monumento, y con la declaración del Tribunal de las Aguas de la Vega de Valencia como bien de Interés Cultural Inmaterial.   
2. Informe sobre el Estudio de Paisaje, realizado por el Servicio de Apoyo Técnico, recibido el 11 de enero de 2.007, señala que por la fecha de información pública del proyecto, no es necesario que se acompañe de Instrumento de Paisaje y que, por lo tanto, no emitirá informe al respecto.   
3. Informe sobre el Riesgo de Inundabilidad, realizado por el Servicio de Ordenación Territorial, recibido el 9 de febrero de 2.007. En él se precisa la realización del estudio de inundabilidad que, conforme a los artículos 16 y 17, justifique la inexistencia de riesgo de inundabilidad, al ser el PATRICOVA un estudio regional a escala 1:50.000, susceptible de ser modificado mediante estudios de inundabilidad más precisos.  
4. Informe sobre el Estudio de Inundabilidad, realizado por el Servicio de Ordenación Territorial, recibido el 27 de febrero de 2.007. En él se concluye que el área del Plan Parcial a una escala más detallada que el PATRICOVA, se advierte que está a una cota superior a la rasante de la zona inundable. Desarrollado un modelo hidráulico reducido con el caudal de avenida de 100 m³/s para un período de retorno de 500 años, se comprueba que el sector está fuera de la zona inundable.   
5. Certificado del secretario del Ayuntamiento de Mislata indicando que la red de alcantarillado existente tiene capacidad de admisión y gestión de las aguas residuales que se produzcan en el Sector Quint II.  
6. Certificado del secretario del Ayuntamiento de Mislata indicando que la entidad mercantil FOCSA dispone de capacidad suficiente, en base al contrato suscrito con ella, de recogida y eliminación de los residuos sólidos urbanos que se generen en el Sector Quint II.  
7. Informe de Aguas de Valencia, SA, concesionaria del servicio de agua potable en la población de Mislata, certificando que los recursos destinados a la población de Mislata son suficientes para atender las necesidades del Sector Quint II.  
8. Informe sobre la capacidad de la Estación Depuradora de Pinedo 2 para tratar las aguas residuales generadas, según caudal previsto de 1.321 m³/d, imponiendo las condiciones de costear el importe de aquellas infraestructuras de saneamiento y depuración que precise la actuación, solicitar la conexión efectiva, cumplir los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento de Aguas.  
9. Autorización del proyecto de prospección arqueológica del Sector Quint II, por el Área de Patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.   
Afecciones legales:  
1. PATRICOVA. El ámbito del sector, en Suelo No Urbanizable, se encuentra afectado parcialmente (zona norte) con riesgo de nivel 5 (frecuencia entre 100 y 500 años; calado>0,8 m), según el Plan de Acción Territorial sobre prevención del Riesgo de Inundación. Según informe realizado al Estudio de Inundabilidad, el sector del Quint II está fuera de la zona inundable.   
2. Plan zonal de residuos de las zonas III y VIII. Mediante este Plan Zonal se distribuye el conjunto de las instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad en la gestión y tratamiento de residuos. Dicho Plan no prevé en el ámbito del sector ninguna área para la futura instalación de infraestructuras de tratamiento de residuos urbanos.   
Consideraciones ambientales:  
1. Del estudio de impacto se desprende que la superficie objeto de recalificación se asienta sobre terrazas fluviales y limos de inundación. El suelo es fluvisol calcáreo, caracterizado por una gran potencialidad agrícola, zona de huerta.  
2. Se corresponde con una zona llana, ocupada en su mayor parte por sedimentos pertenecientes al Holoceno y al Pleistoceno. El suelo es fluvisol calcáreo, asociado generalmente a los márgenes de los ríos. Presentan una morfología caracterizada por una serie de discontinuidades litológicas, con niveles de gravas rodadas, que reflejan las características de los aportes fluviales sucesivos en el tiempo. Es un suelo profundo, poco pedregoso en superficie, de textura equilibrada, carbonatados, muy permeables, con muy buena capacidad agrícola,   
3. El ámbito de la zona presenta una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos media, siendo la zona compatible con el uso que se pretende implantar. La zona ordenada se ve afectada por el antiguo cauce del río Turia, lo que le confiere un riesgo de inundación medio.   
4. El área de estudio era un área dedicada al cultivo (especialmente cítricos y hortalizas), aunque en la actualidad está bastante abandonada, a excepción de un pequeño vivero de palmáceas, y algunas parcelas sin cultivar. La vegetación existente son plantas nitrófilas y arvenses. Se aprecia que no existe ninguna especie que se encuentre protegida por la legislación actual y que la vegetación está fuertemente antropizada.  
5. La fauna más destacable de la zona, según el estudio de impacto ambiental, es:  
- Aves paseriformes.  
- Anfibios y reptiles de ambientes húmedos, dada la proximidad del río Turia y su afección.   
6. Se trata de un clima mediterráneo con temperaturas suaves todo el año, con un régimen pluviométrico marcado por la irregular distribución de las lluvias, y la torrencialidad de las mismas, con una marcada estación seca. Respecto al régimen de vientos, predominan los vientos de componente W en otoño e invierno y de componente E en primavera y verano.   
7. En cuanto al paisaje, se trata de un paisaje homogéneo, caracterizado por el contraste entre los cultivos, prácticamente en abandono, y las edificaciones pertenecientes al casco urbano de Mislata.  
8. El municipio de Mislata se halla situado al este de la provincia de Valencia, formando parte de su área metropolitana. Su dimensión es de 2,10 km², con una población de 42.689 habitantes según censo de 2004.   
9. Respecto al abastecimiento de agua potable al sector, el informe de Aguas de Valencia informa que el agua procede de las Plantas Potabilizadoras de la Presa y Picassent, considerando la capacidad de producción conjunta de 6.000 l/sg.   
10. Respecto a la depuración de las aguas residuales, el informe remitido por el EPSAR, afirma que se realizará una red separativa, de modo que las aguas residuales generadas se tratarán en la Estación Depuradora de Aguas Residuales de Pinedo 2. En fecha 10 de octubre de 2.006, la Entidad de Saneamiento de Aguas informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Pinedo 2 de las aguas residuales generadas en el "Sector Quint II" siempre y cuando se realicen durante la urbanización las obras necesarias para la conexión, los vertidos generados cumplan los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento de Aguas, se disponga de una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado antes del punto de conexión y con anterioridad a la ejecución de la conexión se ingrese la cantidad establecida en el oportuno convenio entre la Entidad de Saneamiento de Aguas y el Ayuntamiento de Mislata.  
11. En lo que se refiere al tratamiento y gestión de los residuos sólidos, éstos serán recogidos y transportados por la entidad Fomento de Construcciones y Contratas, SA. La Entidad Metropolitana para el Tratamiento de Residuos dispone de capacidad de tratamiento suficiente, según certificado adjunto, en las instalaciones metropolitanas previstas en el Plan Zonal de residuos de las Zonas III y VIII, área de gestión 1, para asumir la gestión de los residuos municipales que se generarán en el Sector del "Quint II".  
12. El Síndico de la comunidad de Regantes de Mislata confirma la posibilidad de suprimir la mayoría de los trazados de acequias existentes, puesto que no tienen funcionalidad para áreas colindantes al municipio.   
13. La red de riego se suministrará desde la red de agua potable, pues se considera inviable el uso de aguas depuradas para el riego y limpieza de viarios. Sí se considera la posibilidad del riego de las zonas verdes mediante la acequia del Braç dels Moros.  
14. Las principales medidas correctoras se apoyan en el control de los impactos sobre el medio físico, siendo de aplicación rigurosa todas y cada una de las medidas correctoras propuestas, que no entren en contradicción con la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
15. En cuanto a las determinaciones de Patrimonio, la Alcaldía de Mislata presenta compromiso, ante la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, en fecha 19 de enero de 2.007, de cumplimiento de las recomendaciones contenidas en el que sea el Informe definitivo de la misma respecto al Patrimonio Cultural y seguir, para ello, las directrices que se establezcan para tal finalidad.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental.   
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero   
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Homologación Modificativa y Plan Parcial Sector Quint II de Mislata, relativa a la reclasificación de Suelo No Urbanizable Común a Suelo Urbanizable, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.   
Segundo   
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. Se deberá obtener el informe del Patrimonio Cultural establecido por la Ley 4/1.998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, realizado por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
2. Se deberán adoptar las recomendaciones y directrices contenidas en el informe sobre el Patrimonio Cultural.   
3. Se deberá obtener el informe acústico favorable realizado por la Unidad de Actividades Calificadas y se deberán adoptar las recomendaciones y directrices contenidas en el mismo.   
4. Se ejecutará una red de alcantarillado separativa, de modo que sean distintas las conducciones de aguas residuales y pluviales. En caso de que la red de pluviales vierta a cauce público, deberá solicitarse autorización a la Confederación Hidrográfica del Júcar.   
5. Todas las conducciones e instalaciones de los distintos servicios urbanos se ejecutarán simultáneamente.  
6. Deberán preverse, en la urbanización, lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que son tratados actualmente en la Comunidad Valenciana, para adecuar el proyecto presentado al Plan Integral de Residuos.  
7. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes. En caso de almacenamiento temporal de materiales pulverulentos, se indicarán las medidas a adoptar para evitar la formación de nubes de polvo debido a la acción del viento.  
8. Del mismo modo, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se indica que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado.  
9. Las tierras que se utilicen para el terraplenado del Sector procederán de préstamos autorizados. Si fuese necesario la apertura de nuevos préstamos, deberán ser tramitados adecuadamente y obtenida la autorización pertinente, así como la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental.   
10. El Ayuntamiento exigirá a la empresa adjudicataria entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para su gestión.  
11. Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas y las derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística de la modificación puntual, tanto en aquello referente a la modificación en sí, como en lo correspondiente a las posteriores fases de ejecución y funcionamiento.  
Tercero   
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto   
La presente Declaración de Impacto Ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
Valencia, 27 de febrero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 325-2006-AIA  
Título: Fábrica de primeras materias plásticas: látex y caucho.   
Actividad: Industria química  
Promotor: Laiex, SL.  
Localización: Polígono Industrial Fuente del Jarro, 2ª fase; C/ Islas Canarias, 63-65, Paterna (Valencia)  
Órgano Sustantivo: Dirección General de Calidad Ambiental  
Conselleria de Territorio y Vivienda  
Descripción del Proyecto  
Laiex, SL es una sociedad dedicada a la fabricación, producción, comercialización, investigación y consulting en la distribución de productos químicos. Está tramitando la autorización ambiental integrada de sus instalaciones, ubicadas en el polígono industrial Fuente del Jarro de Paterna. Las líneas de actuación de la empresa son:   
- Productos de fabricación para los campos de textil y automóviles, pinturas y recubrimientos, adhesivos y autoadhesivos, construcción y asfaltos, pigmentos y colorantes y artes gráficas.  
- Distribución, manipulación y desarrollos para aquellas empresas que carecen de medio y personal especializado en las ramas de látex de caucho, acetatos de polivinilo y emulsiones acrílicas.  
- Laboratorios de consulting y desarrollos para aquellas empresas que carecen de medios y personal especializado en las ramas de látex de caucho, acetatos de vinilo y emulsiones acrílicas.  
Las materias primas empleadas son: estireno, 2 etil hexil acrilato, acetato de vinilo, acrilato de butilo, metil metacrilato, acrilato de etilo, veova 10 (vinil éster de ácido neodecanoico), además de otros productos auxiliares de consumo poco significativo. Las materias primas se disponen en un almacén de depósitos enterrados.  
La actividad de la empresa se organiza en:  
- Planta de mezclado (PM) para compuestos derivados del látex. Las etapas del proceso son: mezcla de componentes mediante agitación y una vez homogeneizado, almacenamiento.  
- Primera línea de producción (PP1) para fabricación de emulsiones acuosas. En ella se lleva a cabo una polimerización en emulsión, consistente en la descarga de materias primas, premezcla de estas con aditivos, agitado y calentamiento en el reactor, enfriamiento en depósito y trasiego a depósito de stock.   
- Segunda línea de producción (PP2) para fabricación de los mismos productos.  
- Almacén (LXA), en el que se ubica también el taller de mantenimiento y la sala de calderas (3 en total) para la generación de vapor.  
La superficie de parcela en la que se ubica la industria es de 4.458,41 m² y dispone de una superficie construida de 2.421 m². La capacidad de producción es de 15.000 Tm, funcionando en la actualidad al 73% de capacidad, resultando una producción anual de 11.000 Tm. No se presentan alternativas al proyecto por tratarse de una industria existente.  
Afecciones legales  
La actividad está afectada por la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, al estar incluida en el Anejo I, epígrafe 4.1.i (Instalaciones químicas para la fabricación de productos químicos orgánicos de base, en particular, cauchos sintéticos). La industria está tramitando la Autorización Ambiental Integrada ante la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda, órgano que tiene atribuidas las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica y el seguimiento, control y gestión de residuos.  
La industria está sometida al régimen establecido por el RD 9/2005, de 14 de enero, relativa a suelos contaminados.  
La actividad está catalogada como tipo C, por ser potencialmente contaminadora de la atmósfera, por lo que deberá llevar registro de sus emisiones a la atmósfera.  
Según se regula en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica y en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, por el que se desarrolla ésta, la industria contará con un libro de control en el que figurarán los informes correspondientes a las auditorías acústicas periódicas.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
La industria evaluada es una instalación existente ubicada desde 1997 en polígono industrial calificado como zona industrial (PGOU de Paterna). Dado que el polígono está urbanizado, dispone de todas las infraestructuras: colectores, redes viarias, acometidas de aguas, electricidad, etc. Está separada de la autovía A3 y el ferrocarril, por un vial y zona verde. El suelo se caracteriza por una vulnerabilidad media y accesibilidad media de acuíferos y no existe riesgo de inundación (PATRICOVA).   
Entre los impactos previstos asociados a la actividad se contemplan los siguientes:  
- Elevado consumo de agua (26.300 m³/año), parte de la cual se incorpora al producto terminado (5.313 m³/año), puesto que es una emulsión.  
- Generación de residuos, tanto peligrosos como no peligrosos y lodos de la depuradora.  
- Generación de aguas residuales industriales y sanitarias.  
- Posibles vertidos accidentales de materias primas durante la carga/descarga o producto terminado.  
- Generación de olores y emisión de COVs, vapores y gases de combustión a la atmósfera, estos últimos, por el funcionamiento de las tres calderas.  
- Generación de ruido y vibraciones asociado al funcionamiento de compresores, extractores, depuradora, torres de refrigeración y demás maquinaria del proceso.  
- Adicionalmente, durante la fase de desmantelamiento, serán relevantes los asociados a las tareas de vaciado de tanques y su limpieza y la generación de residuos de diversa naturaleza.  
En relación con los impactos citados, se han dispuesto las siguientes medidas preventivas y correctoras:  
- La industria cuenta con una depuradora autorizada para el tratamiento de las aguas residuales industriales procedentes de la planta de polimerización, de la arqueta de recogida de las aguas de laboratorio, de la planta de mezclado, de la zona de descarga y de la sala de caldera (purgas). Tras un tratamiento físico-químico, los fangos se secan mediante un filtro prensa y se entregan a gestor autorizado.  
- Para evitar la contaminación del terreno debido a vertidos accidentales o que estos lleguen al alcantarillado público, todo el terreno libre de la industria está asfaltado y dispone de red de alcantarillado que en caso de que se produzca el vertido, mediante una válvula de corte, aísla la red interna de la red pública y mediante un sistema de bombeo, lleva el vertido hasta la depuradora.  
- En la zona de almacenamiento de materias primas, existe una balsa de recogida de monómeros para posibles derrames durante la carga/descarga de cisternas.  
- Para evitar infiltraciones en el terreno debido a fugas de los depósitos enterrados, los mismos cumplen con la legislación vigente en materia de seguridad industrial (reglamento de almacenamiento de productos químicos) y se revisan periódicamente.  
- De las tres calderas previstas en la instalación, la más antigua funciona a gasoil y va a pasar a funcionar a gas natural. Las dos calderas nuevas funcionarán con gas natural. Ello unido al control de los parámetros de combustión, reducirá la carga contaminante de los gases de combustión.  
- Para evitar olores, se dispone de un cierre estanco y válvula y manguera que evita la emisión de COVs durante la carga y descarga de los depósitos.  
- Uso eficiente del agua: se recogen y reutilizan las aguas de lavado; circuitos cerrados de vapor  
- Uso eficiente de materias primas: 95% rendimiento.  
- Se incluyen medidas correctoras para la fase de desmantelamiento, como el vaciado previo y limpieza de depósitos y depuradora y conveniente gestión de los residuos.  
Asimismo, se especifican en el proyecto una serie de medidas correctoras que está previsto instalar o que están en fase de pruebas, como son:  
- Instalación un sistema de captación de los vapores del proceso de polimerización (tanto de los equipos de producción como de los depósitos de almacenamiento) y su tratamiento mediante carbón activo para la eliminación de olores. El sistema está en pruebas, ofreciendo un rendimiento de hasta el 95%.  
- Instalación de un Stripper, consistente en un sistema de reducción del monómero libre depositado en el producto acabado mediante arrastre de vapor y posterior condensación. La corriente gaseosa de salida se haría pasar por el sistema de adsorción con carbón activo. La corriente líquida (condensado) se llevaría a la depuradora, para lo cual se está acometiendo la ampliación de la misma y la instalación de un tratamiento de oxidación avanzada, filtrado sobre carbón activo y un segundo físico-químico. En función de los resultados, se valorará la instalación de un tratamiento biológico.  
- Constatada la superación de los límites establecidos para el nivel sonoro en el perímetro de la industria por la última auditoría acústica, durante el horario nocturno, en la cercanía de las torres de refrigeración, se ha decidido instalar un variador de frecuencia en los motores. En caso que se compruebe la insuficiencia de esta medida, se indica que se adoptarán medidas de aislamiento adicionales mediante pantallas aislantes.  
- Se están estudiando mejoras en la gestión de los lodos de la depuradora.  
Respecto al Programa de Vigilancia Ambiental persigue los siguientes objetivos:   
- Velar para que la actividad se realice según el proyecto y las condiciones de autorización.  
- Determinar la eficacia de las medidas de protección.  
- Verificar la exactitud y corrección de la evaluación de impacto ambiental realizada.  
En particular, el programa comprende el control de impactos más significativos, como: cantidad y calidad del agua vertida, nivel de ruido, cantidad de residuos generada, emisiones a la atmósfera, legionella, olores y seguridad. En este sentido, se establecen diversos indicadores y el modo y umbrales para el control de los impactos.   
Tramitación administrativa  
El expediente de evaluación de impacto ambiental se inició con fecha 14 de septiembre de 2006, al recibir del Área de Calidad Ambiental de la Dirección General de Calidad Ambiental escrito acreditativo de la información pública del proyecto, en el que se indica que no han habido alegaciones al mismo. Al mismo se adjuntaba documentación complementaria al proyecto.  
Anteriormente, se había recibido el Proyecto Básico (que incluye en sus anexos documentos acreditativos de diversos aspectos técnicos), el Estudio de Impacto Ambiental y el Documento de Síntesis (expediente de consulta 15/06). Entre los anexos del proyecto, cabe destacar el informe de compatibilidad urbanística favorable, la licencia de actividad municipal para las instalaciones existentes, la cual incluye los parámetros a cumplir por los vertidos al alcantarillado municipal y la comunicación de dichos vertidos a la Entitat de Sanejament d'Aigües.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad debe someterse al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental de acuerdo con el epígrafe 3.e (instalaciones químicas integradas) del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales el proyecto de fábrica de primeras materias plásticas: látex y caucho, promovida por LAIEX SL en el término municipal de Paterna, polígono industrial Fuente del Jarro, C/ Islas Canarias 63-65, siempre que la misma se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental, el proyecto básico y demás documentación que obra en el expediente.   
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. El titular de la instalación estará obligado a dar cumplimiento a las exigencias del Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
2. Las acciones incluidas en el Programa de Vigilancia Ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
3. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados al órgano competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
4. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 1 de febrero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML