Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8479, del 05-02-2019 (2019/857)

RESOLUCIÓ de 23 de gener de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 31/18-AIA Alfarp.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8479

Data del DOGV
:   05-02-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/857

CVE


Data del document
:   23-01-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Alfarb](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 23 de gener de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 31/18-AIA Alfarp. [2019/857]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent del informe d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 31/18-AIA Alfarp.  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 31-2018-AIA  
Títol: modernització de regadius de la Comunitat de Regants d'Alfarp  
Promotor: Comunitat de Regants Séquia Mare i Alèdua d'Alfarp  
  
Òrgan substantiu: Ajuntament d'Alfarp  
Localització: Alfarp (València). Polígons 1, 2, 15, 12,13, 14.  
  
Antecedents  
En el municipi d'Alfarp es rega de manera tradicional a partir de les séquies d'Alfarp i Alèdua. Actualment el sistema de reg és per inundació i la xarxa de reg està en condicions precàries. Amb la finalitat d'utilitzar l'aigua de manera racional, augmentar la rendibilitat dels cultius i millorar la competitivitat del sector agrícola es proposa el projecte de modernització al terme municipal d'Alfarp en una superfície de 134,25 ha.  
El projecte constitueix un dels casos de l'annex II de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (projectes de consolidació i millora de regadius en una superfície superior a 100 ha) i, per tant, sotmés a avaluació d'impacte ambiental pel tràmit simplificat.  
  
Tramitació administrativa  
El 6 d'abril de 2018 té entrada en l'òrgan ambiental expedient procedent de l'Ajuntament d'Alfarp amb la finalitat d'iniciar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental del projecte de modernització de regadius pel tràmit simplificat.  
A la documentació s'adjunta el certificat de compatibilitat urbanística de 29 de març de 2018, del qual s'extrau el següent:  
«(?) el planejament aplicable són les Normes Subsidiàries de Planejament d'Alfarp (?) i el sòl on es pretenen situar les instal·lacions té la classificació i qualificació següent: sòl no urbanitzable amb protecció agrícola (regadiu).  
Que segons l'article 124, zona de protecció agrícola de les NS, en aquesta zona només es permet l'ús agrícola».  
L'informe conclou que «l'ús i les instal·lacions que es pretenen implantar són compatibles amb les NS del municipi d'Alfarp».  
El 28 de maig de 2018 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental el projecte modificat (modificació de la superfície de reg per a la seua adaptació a la superfície que consta en les resolucions de concessió atorgades per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer) en el qual la descripció del projecte es correspon amb aquesta documentació.  
  
D'acord amb l'article 47.5 de la Llei 21/2013, es realitza l'anàlisi següent:  
Anàlisi del projecte segons els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013.  
a) Característiques del projecte  
Per a la implantació de la modernització del reg s'ha optat pel disseny d'un sistema col·lectiu integral de reg localitzat a pressió i amb una organització per torns. El subministrament d'aigua procedirà de les xarxes de distribució que actualment es disposa en les zones on està implantat el reg localitzat, com també dels diferents embassaments de regulació i acumulació que es disposa en cotes altes.  
Per a la modernització del regadiu en la zona seleccionada està previst el següent:  
- Implantació d'una xarxa de distribució a pressió per a reg per degoteig de diàmetres compresos entre 110 i 315 mm de PVC i PEAD.  
- Implantació d'una xarxa de captació que aprofite els cabals procedents de cadascun dels sondejos i embassaments que actualment es disposen. Aquesta xarxa estarà formada per conduccions entre 110 i 315 mm de PVC i PEAD.  
- Hidrants origen de connexió a la parcel·la, dotades dels equipaments i les vàlvules necessaris per a ser controlats des del capçal de reg. S'instal·laran un total de 109 hidrants multiusuari.  
Per a l'allotjament dels hidrants es construirà una caseta de formigó prefabricat de dimensions entre 2,3 i 4,1 m².  
- Connexions individuals a parcel·la formades per una vàlvula de tancament, una vàlvula hidràulica, un comptador volumètric i una conducció de diàmetre concorde a la superfície d'aquesta.  
- Obra civil per als dos capçals de reg previstos. La nau capçal de l'estació de filtratge es realitzarà amb formigó prefabricat. Tindrà 48 m² i alçària màxima en carener de 3,10 metres.  
- Automatització de la xarxa de distribució, dels hidrants i de la conducció d'enllaç.  
- Obres auxiliars com ara arquetes, passos de carreteres, reposició de camins, etc.  
Les conduccions s'instal·laran a una profunditat mínima d'1,2 m i l'ample de rasa serà en general de 0,80 m.  
Com a encreuaments més rellevants s'indiquen l'encreuament del riu Magre, que es realitzarà a cel obert i l'encreuament amb la CV-520, que es realitzarà per perforació horitzontal.  
Una vegada executades les rases es procedirà, en general, al refinament i neteja manual dels fons de les rases. Sobre la base es procedirà al rebliment manual amb material seleccionat i reblit i tapat amb material ordinari de l'excavació i compactació amb safata vibradora.  
  
En qualsevol cas, la magnitud del projecte no és elevada tenint en compte la superfície i àmbit afectat.  
b) Ubicació del projecte  
L'element més destacable d'Alfarp és el riu Magre. En el marge esquerre està la séquia d'Alèdua que subministra l'aigua de reg als terrenys.  
La zona on es pretenen realitzar les obres de modernització no se situen en l'àmbit de espais naturals protegits Xarxa Natura 2000 ni d'altres espais naturals protegits inclosos en la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El límit de l'àmbit de protecció del Parc Natural de l'Albufera (Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera) divideix el municipi d'Alfarp pràcticament de nord a sud. El projecte queda fora d'aquest àmbit de protecció.  
No es troben coves ni avencs en les proximitats de l'actuació. Al municipi d'Alfarp es troben jaciments arqueològics de l'edat del bronze i de l'època romana i medieval. Té entre el seu patrimoni pintures rupestres pertanyents a l'art rupestre llevantí. Destaca, així mateix, el castell d'Alfarp, declarat Bé d'Interés Cultural, o l'Església de Sant Jaume Apòstol, situada dins del nucli urbà, encara que cap dels elements d'interés patrimonial es veu afectat en principi pel projecte.  
  
Quant als riscos es destaca el risc d'inundació de nivell 1 en els marges del riu Magre.  
c) Característiques del potencial impacte  
La identificació d'accions que poden tindre efectes sobre el medi ambient s'ha realitzat tenint en compte les fases del projecte: construcció, funcionament i abandonament.  
En la fase d'obres la neteja i el desbrossament del terreny, l'efecte directe de major importància serà el que es produirà sobre la fauna i la flora existent.  
Els moviments de terra generen canvis en la geomorfologia de l'entorn i afecten directament i indirectament la vegetació, la fauna i el paisatge. És l'acció del projecte més rellevant ja que que la major part de les infraestructures quedaran enterrades en el terreny.  
El trànsit de vehicles juntament amb el transport de materials generarà augment del soroll i de la contaminació atmosfèrica. A més, la presència de maquinària pot incrementar el risc d'abocaments amb la possible contaminació d'aigües superficials i subterrànies.  
En la fase d'explotació no es preveuen actuacions que puguen generar efectes sobre el medi natural. No obstant això, la presència dels hidrants i la construcció que albergarà el capçal generarà efectes sobre el paisatge.  
Tant en la fase d'obra com en funcionament poden generar-se residus que serà necessari gestionar per gestor autoritzat.  
Els impactes en general es consideren moderats.  
Com a mesures preventives i correctores es consideren les següents:  
  
- S'ha d'assegurar l'estanquitat de canonades i depòsits d'adobs i s'ha d'habilitar un perímetre completament tancat per a evitar el vessament d'adobs químics en cas de trencament del depòsit.  
- S'ha d'assegurar la correcta execució i impermeabilització de les construccions.  
- Si durant la fase d'execució del projecte apareixen restes històriques, arqueològiques o paleontològiques, s'han de paralitzar les obres en la zona afectada, i el promotor ha d'assabentar la delegació territorial corresponent.  
- Es limita la velocitat de circulació dels vehicles, i s'han de cobrir amb lones els remolcs que transporten material pulverulent.  
- Amb la finalitat d'evitar impactes sobre l'atmosfera, l'ús dels vehicles que s'empren han d'estar degudament revisats i disposar dels corresponents mitjans d'insonorització.  
- S'han d'evitar els moviments de terres excessius, per tant s'han de realitzar regs de les superfícies susceptibles de generar pols.  
- S'ha d'evitar retirar la vegetació de les zones no ocupades per les obres (capçal de reg i fertilitzant) a la parcel·la.  
- Per a evitar impactes sobre la fauna, no s'han de fer treballs en període nocturn.  
- Amb la finalitat de gestionar adequadament els residus generats, s'han de dur a terme protocols adequats d'actuació.  
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic de les construccions (hidrants multiusuari) que pretén instal·lar-se, aquestes es construiran amb materials amb tons clars. El capçal de filtratge disposarà d'una tanca perimetral que integre al màxim les construccions i es plantarà de vegetació en les zones no ocupades per les construccions.  
  
- S'ha de realitzar un programa de vigilància ambiental en el qual se seguirà l'adequada aplicació i efectivitat de les mesures preventives i correctores proposades.  
Referent a la documentació tècnica i ambiental presentada l'òrgan ambiental, en compliment de l'article 46 de la Llei 21/2013, es va efectuar consulta a les administracions públiques afectades següents:  
- Servei de Vida Silvestre.  
- Servei Territorial de Cultura i Esport de València.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Secció de Sòl No Urbanitzable de la Direcció Territorial de València.  
Fins ara s'han rebut els informes següents:  
Informe de 16 de maig de 2018, del Servei de Vida Silvestre: (?) »hi ha una colònia de parpallons a uns 100 metres de la xarxa de distribució per al reg de degoteig plantejada en el projecte. No hi ha altres espècies ni hàbitats d'interés que puguen veure's afectats per l'actuació.  
  
Tenint en compte la proximitat de la xarxa de distribució per a reg per degoteig a la colònia de parpallons, i atés que aquesta colònia podria canviar de posició a mesura que avance la temporada, es proposa com a mesura preventiva que en el període comprés entre el 15 de març i l'1 d'agost, que es correspon amb l'època de reproducció del parpalló, no es facen els trams de rasa i el posterior rebliment que connecten amb l'hidrant multiusuaris núm. 47, com també la col·locació d'aquest hidrant».  
Informe de 23 de maig de 2018, de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, del qual s'extrau el següent: (?) «La CR Séquia Mare d'Alèdua i Alfarp i la CR Séquia d'Alèdua i Mare de Llombai disposen conjuntament d'un aprofitament d'aigües superficials del riu Magre amb captació a través de la Séquia d'Alèdua, per a una superfície de reg de 256,82 ha de les quals pertanyen a la CR Séquia Mare i Alèdua d'Alfarp 134,25 ha.  
Així mateix, la CR Séquia Mare i Alèdua d'Alfarp, juntament amb la CR Séquia Mare i Alèdua de Llombai i CR Séquia Mare de Catadau disposen conjuntament d'un altre aprofitament d'aigües superficials a derivar del marge dret del riu Magre a través de la Séquia Mare, per a superfície de reg de 285,8 ha de les quals pertanyen a la CR Séquia Mare i Alèdua d'Alfarp 67,84 ha.  
Segons la documentació es travessa el riu Magre.»  
L'informe indica les condicions en les quals haurà de realitzar-se l'encreuament i recorda que «d'acord amb el que es disposa en l'article 9 i següents del reglament del domini públic hidràulic, en la zona de flux preferent dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables davant de les avingudes ni activitats que comporten una reducció significativa de la capacitat de desguàs de la zona esmentada de flux preferent.  
Les actuacions previstes han de complir la legislació d'aigües vigent i s'han de sol·licitar les autoritzacions administratives corresponents.  
  
Indicar que el Pla Hidrològic de la Demarcació Hidrogràfica del Xúquer, aprovat per Reial decret 1/2016, de 8 de gener, en les disposicions normatives, sobre el sistema Xúquer, en l'article 20.B.5 figura:  
L'assignació de recursos superficials als regs mixtos del canal Xúquer - Túria es xifra en 95 hm³/any que es correspon amb els drets d'aigua existents. Aquesta xifra podrà incrementar-se fins a 98,5 hm³/any en el cas d'incorporar-se al canal Xúquer - Túria noves comunitats de regants del riu Magre amb drets d'aigua superficials.  
Per tant, el projecte de modernització de regadius hauria de ser compatible amb el que indica l'article 20.B.5 esmentat, en previsió, si escau, d'una futura incorporació al Canal Xúquer - Túria de la Comunitat de Regants».  
Informe de 23 de maig de 2018, de la Secció de Sòl No Urbanitzable. L'informe indica que a priori no hi ha inconvenient per a la realització de les obres, si bé s'haurà de sol·licitar autorització quan es tinga redactat el projecte definitiu. El projecte haurà de respectar l'article 197 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
Quant a l'estudi d'impacte ambiental i les previsions realitzades, cal fer les observacions següents:  
- Les conduccions creuen dos punts el riu Magre. En l'encreuament sud, la presència de pas antropitzat facilita l'encreuament sense que cause efectes ambientals significatius.  
El pas nord es realitza per terreny natural on poden localitzar-se hàbitats propis de xarxes fluvials que inclou un hàbitat prioritari, torberes calcàries del Claudium mariscus amb espècies del Caricion davallianae. L'informe en matèria de biodiversitat no ha indicat cap afecció en aquest sentit. No obstant això, l'impacte sobre el riu i els marges pot ser evitat mitjançant la realització de l'encreuament per un sol punt, elecció d'un punt de pas antropitzat o bé mitjançant la realització de l'obra per perforació dirigida.  
Per tant, en la redacció definitiva del projecte haurà d'estudiar-se aquesta possibilitat.  
S'ha de tindre en compte que les riberes del riu Magre són forest catalogada d'utilitat pública, i per això s'ha de procurar evitar qualsevol afecció innecessària.  
Referent al risc d'inundació, el riu Magre presenta perillositat d'inundació de tipus 1. Les obres proposades no incrementaran el risc en tractar-se d'infraestructures enterrades. No obstant això, les obres en aquesta zona hauran d'adequar-se a la normativa del PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial per a la prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana).  
- Referent als camins ramaders, si bé en l'estudi d'impacte ambiental es cartografien els que discorren pel municipi, consultades les bases cartogràfiques de la Generalitat Valenciana, es produiran les afeccions següents:  
- Assagador del Camí de València: ocupació per conduccions i hidrants números 97, 101, 102, 95.  
- Assagador de la Fontgela: ocupació per conduccions.  
- Canyada Real d'Aragó i assagador de la Contienda: ocupació per conduccions en l'encreuament sud del riu Magre.  
- Canyada Real d'Aragó i assagador del Camí de València, en l'encreuament nord del riu Magre.  
- Assagador de la Contienda: conduccions i hidrants 2, 23, 25.  
La redacció definitiva del projecte haurà d'evitar qualsevol ocupació de la part aèria del camí ramader amb caràcter permanent, a més de sol·licitar els permisos que calga.  
Finalment cal indicar que si bé el document ambiental recull els béns integrants del patrimoni cultural valencià, hi ha un tram de la xarxa de reg les obres del qual se situen prop d'un element cultural (jaciment de les Penyes Negres). L'estudi d'impacte ambiental proposa mesures de caràcter general per a la protecció del patrimoni cultural, però no mesures específiques. L'afecció a aquest jaciment és improbable per situar-se la major part de les obres en terreny prèviament afectat. No obstant això, i davant la incertesa de la possibilitat d'afecció i com a mesura preventiva i atés que fins ara no s'ha rebut informe de l'òrgan competent en cultura, el promotor haurà d'obtindre l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, i incorporar-lo al projecte i a l'estudi d'impacte ambiental com a document de consulta que regirà la realització de les obres i el seguiment de la modernització.  
Dels informes sectorials emesos i de l'anàlisi del projecte es conclou que el projecte és viable ambientalment sempre que es complisquen les mesures preventives i correctores proposades i les indicades en els informes sectorials i que es modifique el projecte d'acord amb les especificacions de l'apartat segon d'aquesta resolució.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que es disposa en l'annex II, grup c, 1r, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals és preceptiva l'avaluació d'impacte ambienta simplificada, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 7.2 de la llei esmentada.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 2a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. L'article 13 Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
  
Resolució  
  
Primer  
Estimar que el projecte de «Modernització de regadius de la Comunitat de Regants d'Alfarp» en els polígons 1, 2, 15, 12, 13, 14 d'Alfarp (València), sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient en els termes del document ambiental i els d'aquest informe d'impacte ambiental amb els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Amb caràcter previ a l'autorització substantiva del projecte, s'ha d'obtindre l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
2. Amb caràcter previ a la redacció definitiva del projecte, s'han d'estudiar alternatives d'encreuament del riu Magre en la zona nord de manera que s'evite l'afecció al llit i formacions vegetals de ribera i fer l'encreuament bé mitjançant un sol pas, i optar per la perforació dirigida, o triar una zona de pas antropitzada igual que en l'encreuament sud.  
  
3. Si escau, s'han d'adaptar les infraestructures del projecte al que es disposa en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA (Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana).  
4. Els hidrants que estan en l'àmbit d'afecció dels camins ramaders indicats s'han de retirar prou cap a l'interior de les parcel·les per a garantir que no afecta el seu domini públic. Per això, aquests hidrants no podran construir-se en els marges dels camins que tenen la doble funció de camí i assagador. Una vegada revisada l'amplària dels camins ramaders es modificaran els plànols del projecte, projecte que ha de ser informat de manera favorable per l'òrgan competent en camins ramaders. En el cas de les conduccions, s'han de sol·licitar els permisos que calga.  
5. S'han de sol·licitar els permisos que calga en relació amb l'encreuament per conduccions a la FUP Riberes del Riu Magre.  
6. Del 15 de març a l'1 d'agost no es podran realitzar les obres corresponents als trams de rasa que discorren des de l'hidrant 46 a l'hidrant 48, com també la col·locació d'aquests hidrants.  
Com a mesura preventiva addicional, tampoc es podran efectuar en aquestes dates les obres d'encreuament amb el riu Magre, de manera independent del mètode o zona emprada en l'encreuament.  
7. En els llits:  
a) S'ha de garantir en tot moment el drenatge superficial de les aigües cap a aquests, i mantindre els marges nets.  
b) S'ha de reduir en la mesura que es puga la plataforma de treball de la maquinària i dels accessos, i que s'afecte únicament el terreny estrictament necessari.  
c) S'ha de garantir la no-afecció a cursos d'aigua superficials i subterranis per rebliments o per abocaments contaminants en fase d'obres o en fase posterior de manera que qualsevol abocament que es produïsca s'ha d'eliminar immediatament del terreny i ser recollit per a la seua correcta gestió segons la legislació vigent en la matèria.  
d) S'ha de garantir la no-afecció a formacions vegetals de ribera i restaurar a l'estat primitiu els llits o la zona de servitud.  
  
8. En el cas que la comunitat de regants decidisca incorporar-se al Canal Xúquer - Túria, s'ha de tindre en compte que la modernització ha de ser compatible amb el que indica l'article 20.B.5 del Reial decret 1/2006, pel qual es va aprovar el pla hidrològic de la demarcació hidrològica del Xúquer, i adoptar les seues condicions i limitacions després de la realització dels tràmits administratius que escaiguen.  
9. S'ha d'incloure en el projecte el plec establit en el Decret 7/2004, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
10. En l'àmbit de la modernització, s'han de realitzar bones pràctiques agràries de caràcter general com ara la trituració de restes vegetals procedents de la poda i la incorporació al terreny, el manteniment del sòl amb un adequat índex de matèria orgànica, planificar el reg amb adequades dosis de rentada per a evitar problemes de salinització i realitzar plans d'adobament ajustats a les necessitats dels cultius.  
11. S'ha d'incorporar com a part integrant del programa de vigilància ambiental el seguiment que la comunitat de regants realitze de superfícies i tipus de cultiu a fi de gestionar adequadament l'ús de l'aigua, adaptar-se a les limitacions de les resolucions emeses per l'òrgan de conca i evitar que la modernització provoque un canvi de cultius tal que incremente la pressió sobre el recurs aigua.  
12. En compliment de l'article 197.a, de la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, les instal·lacions que es construïsquen, amb especial referència al capçal de reg, han d'ocupar l'espai indispensable per a la realització de l'activitat, les quals han de mantindre almenys la meitat de la superfície de la parcel·la amb ús agrari.  
  
Segon  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, aquest informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació.  
  
  
Tercer  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.6 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, l'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa o judicial davant de l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
València, 26 de juny de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 23 de gener de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8479, del 05-02-2019 (2019/857)

RESOLUCIÓN de 23 de enero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 31/18-AIA Alfarp.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8479

Fecha DOGV
:   05-02-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/857

CVE


Fecha del documento
:   23-01-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Alfarb](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 23 de enero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 31/18-AIA Alfarp. [2019/857]  
De conformidad con el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Boletín Oficial del Estado o en el diario oficial correspondiente del informe de impacto ambiental, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 31/18-AIA Alfarp.  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: 31-2018-AIA.  
Título: Modernización de regadíos de la Comunidad de Regantes de Alfarp.  
Promotor: Comunidad de Regantes Acequia Madre y Alèdua de Alfarp.  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Alfarp.  
Localización: Alfarp (Valencia). Polígonos 1, 2, 15, 12,13, 14.  
  
Antecedentes  
En el municipio de Alfarp se riega de manera tradicional a partir de las acequias de Alfarp y Alèdua. Actualmente el sistema de riego es por inundación estando la red de riego en precarias condiciones. Con el fin de utilizar el agua de manera racional, aumentar la rentabilidad de los cultivos y mejorar la competitividad del sector agrícola se propone el proyecto de modernización en el término municipal de Alfarp en una superficie de 134,25 Has.  
El proyecto constituye uno de los supuestos del anexo II de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental (proyectos de consolidación y mejora de regadíos en una superficie superior a 100 has) y por lo tanto sometido a evaluación de impacto ambiental por el trámite simplificado.  
  
Tramitación administrativa  
El 6 de abril de 2018 tiene entrada en el órgano ambiental expediente procedente del Ayuntamiento de Alfarp con el fin de iniciar el procedimiento de evaluación de impacto ambiental del proyecto de modernización de regadíos por el trámite simplificado.  
A la documentación se adjunta certificado de compatibilidad urbanística de 29 de marzo de 2018, del que se extrae lo siguiente:  
«(?) el planeamiento aplicable son las Normas Subsidiarias de Planeamiento de Alfarp (?) y el suelo donde se pretenden ubicar las instalaciones tiene la siguiente clasificación y calificación: Suelo no urbanizable con protección agrícola (regadío).  
Que según el artículo 124 Zona de protección agrícola de las NNSS, en esta zona no se permite otro uso que el agrícola».  
El informe concluye que «el uso y las instalaciones que se pretenden implantar son compatibles con las NNSS del municipio de Alfarp».  
El 28 de mayo de 2018 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental proyecto modificado (modificación de la superficie de riego para su adaptación a la superficie que consta en las resoluciones de concesión otorgadas por la Confederación Hidrográfica del Júcar) siendo la descripción del proyecto correspondiente con esta documentación.  
De acuerdo con el artículo 47.5 de la Ley 21/2013, se realiza el siguiente análisis:  
Análisis del proyecto según los criterios del anexo III de la Ley 21/2013.  
a) Características del proyecto.  
Para la implantación de la modernización del riego se ha optado por el diseño de un sistema colectivo integral de riego localizado a presión y con una organización por turnos. El suministro de agua procederá de las redes de distribución que actualmente se dispone en las zonas donde está implantado el riego localizado así como de los diferentes embalses de regulación y acumulación que se dispone en cotas altas.  
Para la modernización del regadío en la zona seleccionada está previsto lo siguiente:  
- Implantación de una red de distribución a presión para riego a goteo de diámetros comprendidos entre 110 y 315 mm de PVC y PEAD.  
- Implantación de una red de captación que aproveche los caudales procedentes de cada uno de los sondeos y embalses que actualmente se disponen. Esta red estará formada por conducciones entre 110 y 315 mm de PVC y PEAD.  
- Hidrantes origen de tomas a parcela, dotadas de los equipamientos y valvulería necesario para ser controlados desde el cabezal de riego. Se instalarán un total de 109 hidrantes multiusuario.  
Para el alojamiento de los hidrantes se construirá una caseta de hormigón prefabricado de dimensiones entre 2,3 y 4,1 m².  
- Tomas individuales a parcela formadas por una válvula de cierre, una válvula hidráulica, un contador volumétrico y una conducción de diámetro acorde a la superficie de la misma.  
- Obra civil para los dos cabezales de riego previstos. La nave cabezal de la estación de filtrado se realizará con hormigón prefabricado. Tendrá 48 m² y altura máxima en cumbrera de 3,10 metros.  
- Automatización de la red de distribución, de los hidrantes y de la conducción de enlace.  
- Obras auxiliares como arquetas, pasos de carreteras, reposición de caminos, etc.  
Las conducciones se instalarán a una profundidad mínima de 1,2 m y el ancho de zanja será en general de 0,80m.  
Como cruces más relevantes se señalan el cruce del río Magro que se realizará a cielo abierto y el cruce con la CV-520 que se realizará por perforación horizontal.  
Una vez ejecutadas las zanjas se procederá en general, al refino y limpieza manual de los fondos de las zanjas. Sobre la base se procederá al relleno manual con material seleccionado y relleno y tapado con material ordinario de la excavación y compactación con bandeja vibradora.  
En cualquier caso la magnitud del proyecto no es elevada teniendo en cuenta la superficie y ámbito afectado.  
b) Ubicación del proyecto.  
El elemento más destacable de Alfarp es el río Magro. En su margen izquierda se encuentra la acequia de Alèdua que suministra el agua de riego a los terrenos regables.  
La zona donde pretenden realizarse las obras de modernización no se ubican en el ámbito de espacios naturales protegidos Red Natura 2000 ni de otros espacios naturales protegidos incluidos en la Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
El límite del ámbito de protección del Parque Natural de l'Albufera (plan de ordenación de los recursos naturales de la cuenca hidrográfica de l'Albufera) divide el municipio de Alfarp prácticamente de norte a sur. El proyecto queda fuera de dicho ámbito de protección.  
No se encuentran cuevas ni simas en las proximidades de la actuación. En el municipio de Alfarp se encuentran yacimientos arqueológicos de la edad del bronce, de época romana, y medieval. Cuenta entre su patrimonio pinturas rupestres pertenecientes al arte rupestre levantino. Destaca asimismo el castillo de Alfarp declarado bien de interés cultural, o la Iglesia de San Jaime Apóstol, situada dentro del casco urbano, aunque ninguno de los elementos de interés patrimonial se ve afectado en principio por el proyecto.  
En cuanto a los riesgos se destaca el riesgo de inundación de nivel 1 en las márgenes del río Magro.  
c) Características del potencial impacto.  
La identificación de acciones que pueden causar efectos sobre el medio ambiente se ha realizado contemplando las fases del proyecto: construcción, funcionamiento y abandono.  
En la fase de obras la limpieza y desbroce del terreno el efecto directo de mayor importancia será el que se producirá sobre la fauna y la flora existente.  
Los movimientos de tierra generan cambios en la geomorfología del entorno afectando directa e indirectamente a la vegetación, fauna y paisaje. Es la acción del proyecto más relevante en cuanto que la mayor parte de las infraestructuras quedarán enterradas en el terreno.  
El tránsito de vehículos junto con el transporte de materiales generará aumento del ruido y de la contaminación atmosférica. Además la presencia de maquinaria puede incrementar el riesgo de vertidos con la posible contaminación de aguas superficiales y subterráneas.  
En la fase de explotación no se prevén actuaciones que puedan generar efectos sobre el medio natural. No obstante la presencia de los hidrantes y la construcción que albergará el cabezal generará efectos sobre el paisaje.  
Tanto en fase de obra como funcionamiento pueden generarse residuos que será necesario gestionar por gestor autorizado.  
Los impactos en general se consideran moderados.  
Como medidas preventivas y correctoras se consideran las siguientes:  
- Se asegurara la estanqueidad de tuberías y depósitos de abonado y se habilitará un perímetro completamente cerrado para evitar el derrame de abonos químicos en caso de rotura del depósito.  
- Se asegurará la correcta ejecución e impermeabilización de las construcciones.  
- Si durante la fase de ejecución del proyecto apareciesen restos históricos, arqueológicos o paleontológicos, se paralizarán las obras en la zona afectada, procediendo al promotor a ponerlo en conocimiento de la Delegación Territorial correspondiente.  
- Se limitará la velocidad de circulación de los vehículos, y se cubrirán con lonas los remolques que transporten material pulverulento.  
- Con el fin de evitar impactos sobre la atmósfera los vehículos empleados estarán debidamente revisados y dispondrán de los correspondientes medios de insonorización.  
- Se evitarán los movimientos de tierras excesivos realizándose riegos de las superficies susceptibles de generar polvo.  
- Se evitará retirar la vegetación de las zonas no ocupadas por las obras (cabezal de riego y abonado) en la parcela.  
- Para evitar impactos sobre la fauna no se realizarán trabajos en periodo nocturno.  
- Con el fin de gestionar adecuadamente los residuos generados, se llevarán a cabo adecuados protocolos de actuación.  
- Para minimizar el posible impacto paisajístico de las construcciones (hidrantes multiusuario) que pretende instalarse, estos se construirán con materiales con tonos claros. El cabezal de filtrado dispondrá de un seto perimetral que integre al máximo las construcciones y se procederá a la plantación de vegetación en las zonas no ocupadas por las construcciones.  
- Se realizará un programa de vigilancia ambiental en el que se seguirá la adecuada aplicación y efectividad de las medidas preventivas y correctoras propuestas.  
Referente a la documentación técnica y ambiental presentada el órgano ambiental, en cumplimiento del artículo 46 de la Ley 21/2013 se efectuó consulta a las siguientes administraciones públicas afectadas:  
- Servicio de Vida Silvestre.  
- Servicio Territorial de Cultura y Deporte de Valencia.  
- Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Sección de suelo no urbanizable de la Dirección Territorial de Valencia.  
Hasta la fecha se han recibido los siguientes informes:  
Informe de 16 de mayo de 2018, del Servicio de Vida Silvestre: (?) »existe una colonia de avión zapador a unos 100 metros de la red de distribución para el riego a goteo planteada en el proyecto. No hay otras especies ni hábitats de interés que puedan verse afectados por la actuación.  
Dada la proximidad de la red de distribución para riego por goteo a la colonia de avión zapador, y dado que esta colonia podría cambiar de posición conforme avance la temporada, se propone como medida preventiva que en el periodo comprendido entre el 15 de marzo y el 1 de agosto, que se corresponde con la época de reproducción del avión zapador, no se realice los tramos de zanja y su posterior relleno que conectan con el hidrante multiusuarios núm. 47, así como la colocación de este hidrante».  
Informe de 23 de mayo de 2018, de la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar del que se extrae lo siguiente: (?) »La CR Acequia Madre de Alèdua y Alfarp y la CR Acequia de Alèdua y Madre de Llombai disponen conjuntamente de un aprovechamiento de aguas superficiales del río Magro con captación a través de la Acequia de Alèdua, para una superficie de riego de 256,82 ha de las cuales pertenecen a la CR Acequia Madre y Alèdua de Alfarp 134,25 ha.  
Asimismo la CR Acequia Madre y Alèdua de Alfarp, junto con la CR Acequia Madre y Alèdua de Llombai y CR Acequia Madre de Catadau disponen conjuntamente de otro aprovechamiento de aguas superficiales a derivar de la margen derecha del río Magro a través de la acequia Madre, para superficie de riego de 285,8 ha de las cuales pertenecen a la CR Acequia Madre y Alèdua de Alfarp 67,84 ha.  
Según la documentación se cruza el río Magro.»  
El informe señala las condiciones en las que deberá realizarse el cruce y recuerda que «De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 9 y siguientes del Reglamento del Dominio Público Hidráulico en la zona de flujo preferente de los cauces no pueden autorizarse actividades vulnerables frente a las avenidas ni actividades que supongan una reducción significativa de la capacidad de desagüe de la citada zona de flujo preferente.  
Las actuaciones previstas, deberán cumplir la legislación de aguas vigente y deberán solicitarse las correspondientes autorizaciones administrativas.  
Indicar que el Plan Hidrológico de la Demarcación Hidrográfica del Júcar aprobado por Real decreto 1/2016, de 8 de enero, en las Disposiciones Normativas, sobre el Sistema Júcar, en el artículo 20.B.5 figura:  
La asignación de recursos superficiales a los riegos mixtos del Canal Júcar Turia se cifra en 95 hm³/año que se corresponde con los derechos de agua existentes. Esta cifra podrá incrementarse hasta 98,5 hm³/año en caso de incorporarse al Canal Júcar -Túria nuevas comunidades de regantes del río Magro con derechos de agua superficiales.  
Por tanto el proyecto de modernización de regadíos, debería ser compatible con lo indicado en el citado artículo 20.B).5, en previsión, en su caso, de una futura incorporación al Canal Júcar Túria de la Comunidad de Regantes».  
Informe de 23 de mayo de 2018, de la Sección de Suelo No Urbanizable: indica el informe que «a priori» no existe inconveniente para la realización de las obras si bien se deberá solicitar autorización cuando se tenga redactado el proyecto definitivo. El proyecto deberá respetar el artículo 197.a de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana.  
  
Consideraciones del órgano ambiental  
En cuanto al estudio de impacto ambiental y las previsiones realizadas, cabe realizar las siguientes observaciones:  
- El río Magro es cruzado en dos puntos por las conducciones. En el cruce sur, la presencia de paso antropizado facilita el cruce sin que se causen efectos ambientales significativos.  
El paso norte se realiza por terreno natural donde pueden localizarse hábitats propios de redes fluviales incluyendo un hábitat prioritario, «Turberas calcáreas del Claudium mariscus con especies del Caricion davallianae». El informe en materia de biodiversidad no ha señalado ninguna afección en este sentido. No obstante el impacto sobre el río y sus márgenes puede ser evitado mediante la realización del cruce por un solo punto, elección de un punto de paso antropizado o bien mediante la realización de la obra por perforación dirigida.  
Por lo tanto en la redacción definitiva del proyecto deberá estudiarse esta posibilidad.  
Debe de tenerse en cuenta que las riberas del río Magro son monte catalogado de utilidad pública, y por ello se debe procurar evitar cualquier afección innecesaria.  
Referente al riesgo de inundación, el río Magro presenta peligrosidad de inundación de tipo 1. Las obras propuestas no incrementarán el riesgo al tratarse de infraestructuras enterradas. No obstante las obras en esta zona deberán adecuarse a la normativa del PATRICOVA (plan de acción territorial de carácter sectorial para prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana).  
- Referente a las vías pecuarias, si bien en el estudio de impacto ambiental se cartografían las que discurren por el municipio, consultadas las bases cartográficas de la Generalitat Valenciana, se producirán las siguientes afecciones:  
- Vereda del Camino de Valencia: ocupación por conducciones e hidrantes números 97, 101, 102, 95.  
- Colada de la Fongela: ocupación por conducciones.  
- Cañada Real de Aragón y Vereda de la Contienda: ocupación por conducciones en el cruce sur del río Magro.  
- Cañada Real de Aragón y Vereda del Camino de Valencia, en el cruce norte del río Magro.  
- Vereda de la Contienda: conducciones e hidrantes 2, 23, 25.  
La redacción definitiva del proyecto deberá evitar cualquier ocupación del vuelo de la vía pecuaria con carácter permanente además de solicitar los permisos que procedan.  
Por último indicar que si bien el documento ambiental recoge los bienes integrantes del patrimonio cultural valenciano, existe un tramo de la red de riego cuyas obras se sitúan cerca de un elemento cultural (yacimiento de Penyes Negres). El estudio de impacto ambiental propone medidas de carácter general para la protección del patrimonio cultural, pero no medidas específicas. La afección a este yacimiento es improbable por situarse la mayor parte de las obras en terreno previamente afectado. No obstante y ante la incertidumbre de la posibilidad de afección y como medida preventiva y dado que hasta la fecha no se ha recibido informe del órgano competente en cultura, el promotor deberá obtener el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano incorporándolo al proyecto y al estudio de impacto ambiental como documento de consulta que regirá la realización de las obras y el seguimiento de la modernización.  
De los informes sectoriales emitidos y del análisis del proyecto se concluye que el proyecto es viable ambientalmente siempre que se cumplan las medidas preventivas y correctoras propuestas, las indicadas en los informes sectoriales y que se modifique el proyecto de acuerdo con las especificaciones del apartado segundo de la presente resolución.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo dispuesto en el anexo II, grupo c) 1º de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la evaluación de impacto ambienta simplificada, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende de el artículo 7.2 de la citada ley.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 2ª de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
  
Resolución  
  
Primero  
Estimar que el proyecto de «Modernización de regadíos de la Comunidad de Regantes de Alfarp» en los polígonos 1, 2, 15, 12, 13, 14 de Alfarp (Valencia), sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente en los términos del documento ambiental y los del presente informe de impacto ambiental con los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Con carácter previo a la autorización sustantiva del proyecto deberá obtenerse el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998 del patrimonio cultural valenciano.  
2. Con carácter previo a la redacción definitiva del proyecto se estudiarán alternativas de cruce del río Magro en la zona norte de manera que se evite la afección al cauce y formaciones vegetales de ribera realizándose el cruce o bien mediante un solo paso, optando por la perforación dirigida o escogiendo una zona de paso antropizada al igual que en el cruce sur.  
3. En el caso que proceda se adaptarán las infraestructuras del proyecto a lo dispuesto al artículo 21 de la normativa del PATRICOVA (plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación de la Comunitat Valenciana).  
4. Los hidrantes que se encuentren en el ámbito de afección de las vías pecuarias señaladas se retirarán lo suficiente hacia el interior de las parcelas para garantizar que no se afecta a su dominio público. Por ello estos hidrantes no podrán construirse en los margenes de los caminos que tienen la doble función de camino y vía pecuaria. Una vez revisada la anchura de las vías pecuarias se procederá a modificar los planos del proyecto debiendo ser informado de manera favorable por el órgano competente en vías pecuarias. En el caso de las conducciones se solicitarán los permisos que procedan.  
5. Se solicitarán los permisos que procedan en relación con el cruce por conducciones al MUP «Riberas del Río Magro».  
6. Del 15 de marzo al 1 de agosto no se podrán realizar las obras correspondientes a los tramos de zanja que discurren desde el hidrante 46 al hidrante 48 así como la colocación de dichos hidrantes.  
Como medida preventiva adicional, tampoco se podrán efectuar en dichas fechas las obras de cruce con el río Magro, de manera independiente del método o zona empleada en el cruce.  
7. En los cauces:  
a) Se garantizará en todo momento el drenaje superficial de las aguas hacia estos, manteniendo las márgenes limpias.  
b) Se deberá reducir en lo posible la plataforma de trabajo de la maquinaria y de los accesos, afectando únicamente al terreno estrictamente necesario.  
c) Se garantizará la no afección a cursos de agua superficiales y subterráneos por rellenos o por vertidos contaminantes en fase de obras o en fase posterior de manera que cualquier vertido que se produzca deberá eliminarse inmediatamente del terreno y ser recogido para su correcta gestión según la legislación vigente en la materia.  
d) Se garantizará la no afección a formaciones vegetales de ribera restaurándose a su estado primitivo los cauces o sus zonas de servidumbre.  
8. En el caso que la Comunidad de Regantes decida incorporarse al Canal Júcar-Túria deberá tenerse en cuenta que la modernización deberá ser compatible con lo indicado en el artículo 20.B.5 del Real decreto 1/2006 por el que se aprobó el plan hidrológico de la demarcación hidrológica del Júcar, adoptando sus condiciones y limitaciones previa realización de los trámites administrativos que procedan.  
9. Deberá incluirse en el proyecto el pliego establecido en el Decreto 7/2004 por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
10. En el ámbito de la modernización se realizarán buenas prácticas agrarias de carácter general tales como la trituración de restos vegetales procedentes de poda y su incorporación al terreno, el mantenimiento del suelo con un adecuado índice de materia orgánica, planificar el riego con adecuadas dosis de lavado para evitar problemas de salinización y realizar planes de abonado ajustados a las necesidades de los cultivos.  
11. Se incorporará como parte integrante del programa de vigilancia ambiental el seguimiento que la comunidad de regantes realice de superficies y tipos de cultivo a fin de gestionar adecuadamente el uso del agua, adaptarse a las limitaciones de las resoluciones emitidas por el órgano de cuenca y evitar que la modernización provoque un cambio de cultivos tal que incremente la presión sobre el recurso agua.  
12. En cumplimiento del artículo 197.a de la Ley 5/2014 de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, las instalaciones que se construyan, con especial referencia al cabezal de riego, ocuparán el espacio indispensable para la realización de la actividad debiendo mantenerse al menos la mitad de la superficie de la parcela con uso agrario.  
  
Segundo  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si una vez publicado, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación.  
  
Tercero  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.6 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de lo que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto en su caso, de autorización del proyecto.  
  
València, 26 de junio de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 23 de enero de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML