Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4794, del 09-07-2004 (2004/7180)

ORDE de 5 de juliol de 2004, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'establix el pla valencià d'actuació contra la mosca de les fruites (Ceratitis capitata Wied).
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/2004/07/05/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   4794

Data del DOGV
:   09-07-2004

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2004/7180

CVE


Data del document
:   05-07-2004

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * [agres](javascript:void(0))
    * [destrucció de cultius](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [fruit](javascript:void(0))
    * [tractament fitosanitari](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

ORDE de 5 de juliol de 2004, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'establix el pla valencià d'actuació contra la mosca de les fruites (Ceratitis capitata Wied). [2004/M7180]
  
La mosca de les fruites (Ceratitis capitata Wied) constituïx una de les plagues més danyoses que afecten l'agricultura valenciana. Esta plaga, endèmica en l'àrea mediterrània, afecta tant les fruites dolces que maduren a finals de primavera i durant l'estiu, com les varietats primerenques i tardanes de cítrics. La seua incidència s'ha agreujat encara més en els últims anys com a conseqüència de l'expansió del cultiu de varietats extraprimerenques de cítrics, que es manifesten extremadament sensibles a l'atac d'este paràsit, a l'aconseguir la seua plena maduració durant el període inicial de la tardor, quan freqüentment es registren elevades temperatures.
  
Les pèrdues econòmiques que produïx esta plaga són copioses, ja que la fruita picada és totalment inviable comercialment, a banda dels problemes que causa, tant en el magatzem, com durant el transport i la distribució.
  
D'altra banda, la Ceratitis està considerada com a plaga de quarantena en alguns països tercers i, consegüentment, la presència d'ous o de larves en els fruits pot causar el rebuig de partides enviades a estos països i provocar severes restriccions en les nostres exportacions a estos.
  
Fins ara, per combatre esta plaga s'han utilitzat fonamentalment tractaments insecticides aeris, complementats, per aconseguir un control eficaç de la plaga, amb polvoritzacions terrestres individualitzades en les parcel·les de cultiu, ja que els primers únicament reduïxen les poblacions de l'insecte. No obstant això, és necessari, en estos dos casos, efectuar diverses aplicacions durant el període de maduració del fruit, amb els inconvenients que això comporta.
  
Per això, cada dia es posa més de manifest la necessitat d'anar substituint progressivament la lluita química per estratègies de control biotècnic o biològic. Dins d'estes, els estudis realitzats durant estos últims anys, han mostrat les possibilitats d'ús d'algunes trampes amb atraients específics, o bé, de dispositius amb productes químics que esterilitzen este insecte. També s'ha posat a punt la tècnica d'alliberament de mascles estèrils de Ceratitis obtinguts per mitjà d'irradiació, que s'ha assajat en determinades zones citrícoles.
  
Possiblement, la combinació, en les degudes condicions, dels anteriors sistemes rebaixarà notablement les poblacions de mosca en les zones productores de cítrics i fruiters, i permetrà reduir les aplicacions d'insecticides.
  
No obstant això, perquè estos nous sistemes de control biològic aconseguisquen la seua màxima eficàcia, és necessari realitzar actuacions per al control dels focus de reproducció de la Ceratitis. Este és, possiblement, el gran problema de la Comunitat Valenciana respecte al control d'esta plaga, donat l'enorme nombre de plantes hostatgeres de la mosca, com són els fruiters aïllats ?especialment figueres- disseminats en àrees no cultivades, així com en marges de camins i horts o en patis de vivendes rurals, etc., que possibiliten la reproducció de l'insecte. També, la fruita d'horts abandonats i la que queda en el sòl o en l'arbre després de la recol·lecció, constituïxen nuclis de multiplicació d'este insecte, que, amb independència del sistema de lluita que s'empre, afavorixen el manteniment d'una població residual, que reenvaïx les plantacions, causant-hi danys apreciables.
  
Per tot això, de conformitat amb l'article 15 de la Llei 43/2002, de 20 de novembre, de Sanitat Vegetal i dins del Programa nacional de control de la mosca de la fruita, disposat en el Reial Decret 461/2004, de 18 de març, l'article 5 del qual contempla una sèrie de mesures obligatòries que s'han d'aplicar en les comunitats autònomes, s'ha considerat necessari establir el pla valencià d'actuació contra la mosca de la fruita.
  
El dit pla considera un conjunt de mesures fitosanitàries, que es qualifiquen d'utilitat pública, dirigides a previndre i controlar el desenrotllament de les poblacions de mosca de les fruites, utilitzant preferentment mètodes biològics no contaminants.
  
En virtut de l'anterior, a proposta de la Direcció General d' Investigació i Innovació Agrària i Ramaderia
  
ORDENE
  
Article 1. Objecte i àmbit d'aplicació
  
D'acord amb el que disposa l'article I del Reial Decret 461/2004, de 18 de març, es declara l'existència de la Ceratitis capitata (Wied), també anomenada mosca de les fruites, en el territori de la Comunitat Valenciana i s'establixen les mesures obligatòries per a la lluita contra esta plaga, la prevenció i el control de la qual es qualifiquen d'utilitat pública en el citat reial decret.
  
Article 2. Pla d'actuació
  
La Direcció General d'Investigació i Innovació Agrària i Ramaderia, a través del Servici de Sanitat Vegetal, dissenyarà anualment un pla d'actuació contra esta plaga, organitzarà el seu desenrotllament i dirigirà l'execució dels tractaments col·lectius que es realitzen tant per mètodes químics com biològics.
  
El dit pla d'actuació contemplarà:
  
2.1. Instal·lació d'una xàrcia de monitorització.
  
2.2. Establiment d'àrees estratègiques de control biotècnic.
  
2.3. Determinació de zones per a la solta de mascles estèrils de Ceratitis capitata.
  
2.4. Aplicació aèria d'insecticides amb caràcter col·lectiu.
  
2.5. Realització de tractaments terrestres en les parcel·les de cultiu.
  
2.6. Control de la multiplicació de la Ceratitis en fruiters aïllats.
  
2.7. Arreplegada i eliminació de la fruita residual.
  
Article 3. Xàrcia de monitorització
  
S'instal·larà una xàrcia de monitorització distribuïda per tota l'àrea citrícola de la Comunitat Valenciana, la qual, amb caràcter preventiu, permetrà conéixer l'estat de les poblacions de mosca de la fruita.
  
La informació que s'obtinga s'utilitzarà en la presa de decisions sobre l'aplicació dels tractaments aeris.
  
La dita xàrcia estarà constituïda per un mínim de mil caçamosques tipus Nadel, esquerats amb l'atraient de mascles Trimedlure.
  
Els caçamosques romandran operatius, almenys des de l'1 de maig fins al 30 de novembre, i, durant este període, s'efectuaran comptatges, com a mínim setmanals, per obtindre la següent informació:
  
- Evolució de les poblacions de mosca de la fruita al llarg de tot l'any.
  
- Estat dels nivells de captures en cada un dels polígons citrícoles.
  
- Densitat poblacional de l'insecte en zones productores.
  
Article 4. Àrees estratègiques de control biotècnic per mitjà de col·locació de trampes
  
La Direcció General d'Investigació i Innovació Agrària i Ramaderia definirà anualment les àrees estratègiques, on s'efectuarà un control biotècnic per mitjà de la col·locació de trampes.
  
Els agricultors, o si és procedent, les cooperatives o organitzacions de productors, les plantacions de les quals es troben en tals àrees, hauran de permetre-hi la instal·lació de les trampes que determine el comité cientificotècnic a què es referix l'article 10 de la present orde.
  
Així mateix hauran de cooperar en la seua col·locació i manteniment, i la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació es farà càrrec del subministrament de les trampes i dels productes atraients i insecticides que requerisquen.
  
El tipus de trampa (captura massiva, atracció-mort o esterilització química) que s'haja d'utilitzar en cada àrea estratègica se seleccionarà en funció de la seua idoneïtat tècnica per al cultiu i les característiques de la zona que s'haja de cobrir.
  
Article 5. Àrees de control biològic per mitjà de la tècnica de l'insecte estèril
  
La Direcció General d'Investigació i Innovació Agrària i Ramaderia definirà anualment les zones on s'efectuarà un control biològic de les poblacions de Ceratitis, per mitjà de la solta de mascles estèrils d'este insecte, obtinguts per mitjà d'irradiació.
  
Amb tal fi, s'utilitzarà la planta d'evolució de pupes ubicada en el recinte de l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries a Moncada, els tècnics del qual desenrotllaran el programa operatiu.
  
Article 6. Tractaments aeris
  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació efectuarà directament els tractaments de caràcter col·lectiu, per procediments aeris, en les zones citrícoles on no es donen unes especials dificultats per a la seua realització.
  
Els tractaments aeris es realitzaran pel sistema de polvorització-esquer aplicat en bandes de 25-40 m, amb una separació de 35-60 m entre elles, de forma que es cobrisca aproximadament el 40% de la superfície cultivada. Per a portar a terme estos tractaments, les àrees citrícoles es dividiran en polígons, en funció de l'orografia del terreny.
  
S'utilitzarà un insecticida de baixa toxicitat, i amb un reduït termini de seguretat. La seua aplicació s'efectuarà segons les condicions d'ús establides en el Registre Oficial de Productes i Material Fitosanitaris del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Els tractaments aeris començaran a mitjan mes d'agost, i es realitzaran amb una freqüència de 15 dies aproximadament, sempre que l'índex mitjà dels caçamosques del polígon supere el valor de 0,5 mosques/caçamosques/dia.
  
No obstant això, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació podrà avançar els tractaments aeris, quan els nivells poblacionals de Ceratitis ho aconsellen.
  
Totes les avionetes aniran, obligatòriament, proveïdes d'equips GPS i de guia de vol, per a facilitar el seguiment de les aplicacions.
  
Article 7. Preservació de les parcel·les d'agricultura ecològica
  
El Comité d'Agricultura Ecològica entregarà anualment al Servici de Sanitat Vegetal la relació de les parcel·les amb cultius ecològics, ubicades dins de l'àrea citrícola, i n'indicaran la localització cadastral i les coordenades geogràfiques.
  
Estes dades s'introduiran en el sistema d'informació geogràfica de les avionetes que realitzen les polvoritzacions aèries, a fi que eviten el tractament de les parcel·les esmentades.
  
Sense menyscabament de la mesura anterior, els agricultors que practiquen l'agricultura ecològica a l'àrea citrícola, hauran de col·locar banderoles blanques, a una alçada superior als quatre metres, en els vèrtexs de les parcel·les, a fi que siguen més ben identificades pels pilots.
  
Article 8. Tractaments terrestres
  
Els agricultors hauran de tractar les seues plantacions per procediments terrestres en els següents casos:
  
- Plantacions de varietats extraprimerenques i primerenques de cítrics, la maduració dels quals es produïsca abans de mitjan de novembre.
  
- Plantacions de varietats tardanes de cítrics, a partir del 15 de maig.
  
- Plantacions de fruiters de pinyol o de llavor que inicien la seua maduració a mitjan maig i plantacions de caquis i de figueres.
  
- Plantacions de cítrics ubicades en zones on existisquen especials dificultats per a la realització de tractaments aeris.
  
Per a la realització d'estos tractaments, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació distribuirà gratuïtament entre els agricultors que el sol·liciten, l'insecticida que han d'emprar, així com el producte esquer, quan haja d'aplicar-se el procediment de posar pegats. Els gastos d'aplicació dels tractaments terrestres seran a càrrec dels mateixos agricultors.
  
Els tractaments hauran d'iniciar-se sis setmanes abans de la recol·lecció, en el cas dels cítrics, i tres en els dels fruiters, i es repetiran fins que finalitze esta, amb la freqüència que, segons el tipus de producte, marque el Servici de Sanitat Vegetal. En qualsevol cas, hauran de respectar-se les condicions d'ús i el termini de seguretat establits en el Registre Oficial de Productes i Material Fitosanitaris del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Les aplicacions terrestres podran interrompre's quan, en els caçamosques de monitorització (semblants als mencionats en l'article 3), instal·lats en les parcel·les de producció, es registren índexs de captura setmanals inferiors a 0,5 mosques/caçamosques/dia, o bé, quan sobrevinguen temperatures desfavorables al desenrotllament de la mosca.
  
Article 9. Control de la multiplicació de la Ceratitis en fruiters aïllats
  
9.1. Els propietaris d'arbres fruiters aïllats (inclosos en l'annex I), situats en horts o en patis de vivendes rurals, hauran d'adoptar mesures per a controlar la multiplicació d'esta plaga en estos, així com permetre les actuacions que amb este fi realitze l'administració.
  
Les mesures que s'han d'adoptar seran les següents:
  
- Comunicar a les seccions territorials de Sanitat Vegetal l'existència dels fruiters, a través d'un escrit en què s'expose l'espècie, la varietat i les característiques de l'exemplar, la situació cadastral de la parcel·la o l'adreça de la vivenda on està ubicat i les dades del propietari.
  
- Eliminar els fruits dels arbres quan aconseguisquen un estat de maduració que els faça susceptibles a l'atac de la mosca.
  
- Col·locar les trampes de captura massiva, que a l'efecte els entregue la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, i procurar un manteniment correcte.
  
9.2. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació podrà establir acords o convenis de col·laboració amb les corporacions locals, per a realitzar actuacions col·lectives en els municipis, que comporten l'execució de les següents mesures fitosanitàries:
  
- Elaborar un cens de fruiters aïllats.
  
- Repartir trampes per als que estiguen ubicats en propietats particulars.
  
- Eliminar els arbres fruiters aïllats (inclosos en l'annex I), situats en terreny públic del municipi, sempre que no tinguen valor ornamental ni paisatgístic.
  
- En la resta, col·locar trampes de captura massiva i procurar el seu correcte manteniment, així com efectuar tractaments o eliminar els fruits madurs.
  
Article 10. Arreplegada i eliminació de la fruita residual
  
10.1. Els responsables de la recol·lecció estaran obligats a arreplegar i eliminar la fruita residual que queda en els arbres després d'efectuada la collita, durant el període comprés entre l'1 de juny i el 15 de novembre.
  
10.2. Així mateix, els propietaris d'horts abandonats, hauran d'arreplegar-ne i eliminar-ne la fruita que madure en el dit període, o si no n'hi ha, hauran d'arrancar els arbres desaprofitats.
  
10.3. Queda prohibit efectuar abocaments de fruits de rebuig o mantindre'ls exposats a la intempèrie, en tota la zona citrícola de la Comunitat Valenciana, durant l'avantdit període.
  
10.4. Quan per causes climatològiques es produïsca una copiosa caiguda de fruits en el període mencionat, els agricultors hauran d'arreplegar i eliminar la fruita del sòl, o si no n'hi ha hauran de tractar-la amb el producte fitosanitari que a l'efecte subministre la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Article 11
  
Es crea el comité cientificotècnic assessor per al Pla valencià d'actuació contra la mosca de les fruites.
  
La constitució del dit comité serà la següent:
  
President: director de l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries.
  
Secretari: cap de l'Àrea d'Innovació Agrària.
  
Vocals:
  
- Cap del Servici de Sanitat Vegetal.
  
- Cap de la Secció de Sanitat Vegetal d'Alacant.
  
- Cap de la Secció de Sanitat Vegetal de Castelló.
  
- Cap de la Secció de Noves Tècniques de l'Àrea d'Innovació Agrària.
  
- Catedràtic d'Entomologia Aplicada de la Universitat Politècnica de València.
  
- Director del Centre d'Ecologia Química Agrícola.
  
- Cap de l'equip d'Entomologia de l'Institut Valencià d'Investigacions Agràries.
  
Les funcions d'este comité seran les d'informar sobre el Pla anual d'actuació contra la mosca de les fruites, avaluar-ne els resultats, elaborar propostes per a la seua millora i assessorar sobre les noves tècniques de lluita contra esta plaga, tot això a petició de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Disposició transitòria
  
sense menyscabament de les obligacions que imposa la present orde, els productors de cítrics destinats a l'exportació als Estats Units, hauran de complir en les seues parcel·les el pla de treball per al programa d'exportació de cítrics d'Espanya als Estats Units, acordat entre el Departament d'Agricultura dels Estats Units i el Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Disposicions finals
  
Primera
  
S'autoritza al director general d' Investigació i Innovació Agrària i Ramaderia perquè dicte les disposicions necessàries per a l'aplicació i compliment del que es disposa en esta orde.
  
Segona
  
La present orde entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 5 de juliol de 2004
  
La consellera d'Agricultura, Pesca i Alimentació,
  
GEMA AMOR PÉREZ
  
ANNEX I
  
Relació d'hostagers de Ceratitis capitata
  
NOM CIENTÍFIC NOM COMÚ
  
Actinídia chinesis Kiwi
  
Annona cherimolia Xirimoier
  
Citrofortunella microcarpa Calamondín (cítric ornamental)
  
Citrus limettioides Llima dolça
  
Citrus màxima Cimboa
  
Citrus medica Poncirer
  
Citrus paradisi Pomelo
  
Citrus reticultata Mandariner
  
Citrus sinensis Taronger
  
Diospyros kaki Caquier
  
Ficus carica Figuera
  
Malus domestica Pomera
  
Mangifera indica Mango
  
Mespilus germànica Nisprer
  
Persea americana Alvocater
  
Prunus armeniaca Albercoquer
  
Prunus avium subs. avium Cirerer
  
Prunus domestica subsp. domenstica Prunera
  
Prunus persica Bresquillera
  
Púnica granatum Magraner
  
Pyrus communis Perera
  
Pyrus pyrifolia var. culta Perera
  
Vitis vinífera Vinya



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4794, del 09-07-2004 (2004/7180)

ORDEN de 5 de julio de 2004, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se establece el plan valenciano de actuación contra la mosca de las frutas (Ceratitis capitata Wied).
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/2004/07/05/(1)/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   4794

Fecha DOGV
:   09-07-2004

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2004/7180

CVE


Fecha del documento
:   05-07-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación

Tipo de documento
:   Orden

Descriptores 

:   * [agrios](javascript:void(0))
    * [destrucción de cultivos](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [fruto](javascript:void(0))
    * [tratamiento fitosanitario](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

ORDEN de 5 de julio de 2004, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se establece el plan valenciano de actuación contra la mosca de las frutas (Ceratitis capitata Wied). [2004/M7180]
  
La mosca de las frutas (Ceratitis capitata Wied) constituye una de las plagas más dañinas que afectan a la agricultura valenciana. Esta plaga, endémica en el área mediterránea, afecta tanto a las frutas dulces que maduran a finales de primavera y durante el verano, como a las variedades tempranas y tardías de cítricos. Su incidencia se ha agravado todavía más en los últimos años como consecuencia de la expansión del cultivo de variedades extratempranas de cítricos, que se manifiestan extremadamente sensibles al ataque de este parásito, al alcanzar su plena maduración durante el periodo inicial del otoño, cuando frecuentemente se registran elevadas temperaturas.
  
Las pérdidas económicas que produce esta plaga son cuantiosas, ya que la fruta picada es totalmente inviable comercialmente, aparte de los problemas que causa, tanto en el almacén, como durante el transporte y la distribución.
  
Por otra parte, la Ceratitis está considerada como plaga de cuarentena en algunos países terceros y, consecuentemente, la presencia de huevos o larvas en los frutos puede causar el rechazo de partidas enviadas a estos países y provocar severas restricciones en nuestras exportaciones a los mismos.
  
Hasta ahora, para combatir esta plaga se han utilizado fundamentalmente tratamientos insecticidas aéreos, complementados, para conseguir un control eficaz de la plaga, con pulverizaciones terrestres individualizadas en las parcelas de cultivo, ya que los primeros únicamente reducen las poblaciones del insecto. No obstante, es necesario, en ambos casos, efectuar varias aplicaciones durante el periodo de maduración del fruto, con los inconvenientes que ello conlleva.
  
Por ello, cada día se pone más de manifiesto la necesidad de ir sustituyendo progresivamente la lucha química por estrategias de control biotécnico o biológico. Dentro de éstas, los estudios realizados durante estos últimos años, han mostrado las posibilidades de uso de algunas trampas con atrayentes específicos, o bien, de dispositivos con productos químicos que esterilizan a este insecto. También se ha puesto a punto la técnica de liberación de machos estériles de Ceratitis obtenidos mediante irradiación, que se ha ensayado en determinadas zonas citrícolas.
  
Posiblemente, la combinación, en las debidas condiciones, de los anteriores sistemas rebajará notablemente las poblaciones de mosca en las zonas productoras de cítricos y frutales, y permitirá reducir las aplicaciones de insecticidas.
  
No obstante, para que estos nuevos sistemas de control biológico alcancen su máxima eficacia, es necesario realizar actuaciones para el control de los focos de reproducción de la Ceratitis. Este es, posiblemente, el gran problema de la Comunidad Valenciana respecto al control de esta plaga, dado el enorme número de plantas hospedantes de la mosca, como son los frutales aislados ?especialmente higueras- diseminados en áreas no cultivadas, así como en márgenes de caminos y huertos o en patios de viviendas rurales, etc., que posibilitan la reproducción del insecto. También, la fruta de huertos abandonados y la que queda en el suelo o en el árbol después de la recolección, constituyen núcleos de multiplicación de este insecto, que, con independencia del sistema de lucha que se emplee, propician el mantenimiento de una población residual, que reinvade las plantaciones, causando daños apreciables a las mismas.
  
Por todo ello, en desarrollo del programa nacional de control de la mosca de la fruta, dispuesto en el Real Decreto 461/2004, de 18 de marzo, cuyo artículo 5 contempla una serie de medidas obligatorias a aplicar en las comunidades autónomas, se ha considerado necesario establecer el plan valenciano de actuación contra la mosca de la fruta.
  
Dicho plan considera un conjunto de medidas fitosanitarias, que se califican de utilidad pública, dirigidas a prevenir y controlar el desarrollo de las poblaciones de mosca de las frutas, utilizando preferentemente métodos biológicos no contaminantes.
  
Por todo ello, a propuesta de la Dirección General de Investigación e Innovación Agraria y Ganadería,
  
ORDENO
  
Artículo 1. Objeto y ámbito de aplicación
  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo I del Real Decreto 461/2004, de 18 de marzo, se declara la existencia de la Ceratitis capitata (Wied), también llamada mosca de las frutas, en el territorio de la Comunidad Valenciana y se establecen las medidas obligatorias para la lucha contra esta plaga, cuya prevención y control se califican de utilidad pública en el citado real decreto.
  
Artículo 2. Plan de actuación
  
La Dirección General de Investigación e Innovación Agraria y Ganadería, a través del Servicio de Sanidad Vegetal, diseñará anualmente un plan de actuación contra esta plaga, organizará el desarrollo del mismo y dirigirá la ejecución de los tratamientos colectivos que se realicen tanto por métodos químicos como biológicos.
  
Dicho plan de actuación contemplará:
  
2.1. Instalación de una red de monitorización.
  
2.2. Establecimiento de áreas estratégicas de control biotécnico.
  
2.3. Determinación de zonas para la suelta de machos estériles de Ceratitis capitata.
  
2.4. Aplicación aérea de insecticidas con carácter colectivo.
  
2.5. Realización de tratamientos terrestres en las parcelas de cultivo.
  
2.6. Control de la multiplicación de la Ceratitis en frutales aislados.
  
2.7. Recogida y eliminación de la fruta residual.
  
Artículo 3. Red de monitorización
  
Se instalará una red de monitorización distribuida por las áreas citrícolas y frutícolas de la Comunidad Valenciana, la cual, con carácter preventivo, permitirá conocer el estado de las poblaciones de mosca de la fruta.
  
La información obtenida en la misma se utilizará en la toma de decisiones sobre la aplicación de los tratamientos aéreos.
  
Dicha red estará constituida por un mínimo de mil mosqueros tipo Nadel, cebados con el atrayente de machos Trimedlure.
  
Los mosqueros permanecerán operativos, al menos desde el 1 de mayo hasta el 30 de noviembre, y, durante este periodo, se efectuarán conteos, como mínimo semanales, para obtener la siguiente información:
  
- Evolución de las poblaciones de mosca de la fruta a lo largo de todo el año.
  
- Estado de los niveles de capturas en cada uno de los polígonos citrícolas.
  
- Densidad poblacional del insecto en zonas productoras.
  
Artículo 4. Areas estratégicas de control biotécnico mediante colocación de trampas
  
La Dirección General de Investigación e Innovación Agraria y Ganadería definirá anualmente las áreas estratégicas, donde se efectuará un control biotécnico mediante la colocación de trampas.
  
Los agricultores, o en su caso, las cooperativas u organizaciones de productores, cuyas plantaciones se encuentren en tales áreas, deberán permitir la instalación en las mismas de las trampas que determine el comité científico-técnico, al que se refiere el artículo 10 de la presente orden.
  
Asimismo deberán cooperar en su colocación y mantenimiento, corriendo a cargo de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación el suministro de las trampas y de los productos atrayentes e insecticidas que requieran.
  
El tipo de trampa (captura masiva, atracción-muerte o esterilización química) a utilizar en cada área estratégica se seleccionará en función de su idoneidad técnica para el cultivo y las características de la zona a cubrir.
  
Artículo 5. Areas de control biológico mediante la técnica del insecto estéril
  
La Dirección General de Investigación e Innovación Agraria y Ganadería definirá anualmente las zonas donde se efectuará un control biológico de las poblaciones de Ceratitis, mediante la suelta de machos estériles de este insecto, obtenidos mediante irradiación.
  
Con tal fin, se utilizará la planta de evolución de pupas ubicada en el recinto del Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias en Moncada, cuyos técnicos desarrollarán el programa operativo.
  
Artículo 6. Tratamientos aéreos
  
La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación efectuará directamente los tratamientos de carácter colectivo, por procedimientos aéreos, en las zonas citrícolas donde no se den unas especiales dificultades para la realización de los mismos.
  
Los tratamientos aéreos se realizarán por el sistema de pulverización-cebo aplicado en bandas de 25-40 m, con una separación de 35-60 m entre ellas, de forma que se cubra aproximadamente el 40% de la superficie cultivada. Para llevar a cabo estos tratamientos, las áreas citrícolas se dividirán en polígonos, en función de la orografía del terreno.
  
Se utilizará un insecticida de baja toxicidad, y con un reducido plazo de seguridad. Su aplicación se efectuará según las condiciones de uso establecidas en el Registro Oficial de Productos y Material Fitosanitarios del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
Los tratamientos aéreos comenzarán a mediados del mes de agosto, realizándose con una frecuencia de aproximadamente 15 días, siempre y cuando el índice medio de los mosqueros del polígono supere el valor de 0,5 moscas/mosquero/día.
  
No obstante, la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación podrá adelantar los tratamientos aéreos, cuando los niveles poblacionales de Ceratitis lo aconsejen.
  
Todas las avionetas irán, obligatoriamente, provistas de equipos GPS y de guía de vuelo, para facilitar el seguimiento de las aplicaciones.
  
Artículo 7. Preservación de las parcelas de agricultura ecológica
  
El Comité de Agricultura Ecológica entregará anualmente al Servicio de Sanidad Vegetal la relación de las parcelas con cultivos ecológicos, ubicadas dentro del área citrícola, indicando su localización catastral y coordenadas geográficas.
  
Estos datos, serán introducidos en el sistema de información geográfica de las avionetas que realizan las pulverizaciones aéreas, con objeto de que eviten el tratamiento de dichas parcelas.
  
Sin menoscabo de la anterior medida, los agricultores que practiquen la agricultura ecológica en el área citrícola, deberán colocar banderolas blancas, a una altura superior a los cuatro metros, en los vértices de las parcelas, con objeto de que sean mejor identificadas por los pilotos.
  
 Artículo 8. Tratamientos terrestres
  
Los agricultores deberán tratar sus plantaciones por procedimientos terrestres en los siguientes casos:
  
- Plantaciones de variedades extratempranas y tempranas de cítricos, cuya maduración se produzca antes de mediados de noviembre.
  
- Plantaciones de variedades tardías de cítricos, a partir del 15 de mayo.
  
- Plantaciones de frutales de hueso o pepita que inicien su maduración a mediados de mayo y plantaciones de caquis e higueras.
  
- Plantaciones de cítricos ubicadas en zonas donde existan especiales dificultades para la realización de tratamientos aéreos, que serán indicadas por el Servicio de Sanidad Vegetal.
  
Para la realización de estos tratamientos, la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación distribuirá gratuitamente entre los agricultores que lo soliciten el insecticida a emplear, así como el producto cebo, cuando deba aplicarse el procedimiento de parcheo. Los gastos de aplicación de los tratamientos terrestres correrán a cargo de los propios agricultores.
  
Los tratamientos deberán iniciarse seis semanas antes de la recolección, en el caso de los cítricos, y tres en el de los frutales, repitiéndose hasta que finalice ésta, con la frecuencia que, según el tipo de producto, marque el Servicio de Sanidad Vegetal. En cualquier caso, deberán respetarse las condiciones de uso y el plazo de seguridad establecidos en el Registro Oficial de Productos y Material Fitosanitarios del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
Las aplicaciones terrestres podrán interrumpirse cuando, en los mosqueros de monitorización (semejantes a los mencionados en el artículo 3), instalados en las parcelas de producción, se registren índices de captura semanales inferiores a 0,5 moscas/mosquero/día, o bien, cuando sobrevengan temperaturas desfavorables al desarrollo de la mosca.
  
Artículo 9. Control de la multiplicación de la Ceratitis en frutales aislados
  
9.1. Los propietarios de árboles frutales aislados (incluidos en el Anejo I), situados en huertos o en patios de viviendas rurales, deberán adoptar medidas para controlar la multiplicación de esta plaga en los mismos, así como permitir las actuaciones que con este fin realice la administración.
  
Las medidas a adoptar serán las siguientes:
  
- Comunicar a las secciones territoriales de Sanidad Vegetal la existencia de los frutales, a través de un escrito en el que se exponga la especie, variedad y características del ejemplar, la situación catastral de la parcela o la dirección de la vivienda donde está ubicado y los datos del propietario.
  
- Eliminar los frutos de los árboles cuando alcancen un estado de maduración que les haga susceptibles al ataque de la mosca.
  
- Colocar las trampas, que al efecto les entregue la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, procurando su correcto mantenimiento.
  
9.2. La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación podrá establecer acuerdos o convenios de colaboración con las corporaciones locales, para realizar actuaciones colectivas en los municipios, que conlleven la ejecución de las siguientes medidas fitosanitarias:
  
- Elaborar un censo de frutales aislados.
  
- Repartir trampas para los que estén ubicados en propiedades particulares.
  
- Eliminar los árboles frutales aislados (incluidos en el anejo I), situados en terreno público del municipio, siempre y cuando no tengan valor ornamental ni paisajístico.
  
- En el resto, colocar trampas de captura masiva y procurar su correcto mantenimiento, así como efectuar tratamientos o eliminar los frutos maduros.
  
Artículo 10. Recogida y eliminación de la fruta residual
  
10.1. Los responsables de la recolección estarán obligados a recoger y eliminar la fruta residual que queda en los árboles después de efectuada la cosecha, durante el periodo comprendido entre el 1 de junio y el 15 de noviembre.
  
10.2. Así mismo, los propietarios de huertos abandonados, deberán recoger y eliminar la fruta de los mismos, que madure en dicho periodo, o en su defecto arrancar los árboles desaprovechados.
  
10.3. Queda prohibido efectuar vertidos de frutos de destrío, o mantenerlos intactos expuestos a la intemperie, en toda la zona citrícola de la Comunidad Valenciana, durante el antedicho periodo.
  
10.4. Cuando por causas climatológicas se produzca una copiosa caída de frutos en el periodo mencionado, los agricultores deberán recoger y eliminar la fruta del suelo, o en su defecto tratarla con el producto fitosanitario, que a tal efecto suministre la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
Artículo 11
  
Se crea el comité científico-técnico asesor para el plan valenciano de actuación contra la mosca de las frutas.
  
La constitución de dicho comité será la siguiente:
  
Presidente: director del Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias.
  
Secretario: jefe del Area de Innovación Agraria.
  
Vocales:
  
- Jefe del Servicio de Sanidad Vegetal.
  
- Jefe de la Sección de Sanidad Vegetal de Alicante.
  
- Jefe de la Sección de Sanidad Vegetal de Castellón.
  
- Jefe de la Sección de Nuevas Técnicas del Area de Innovación Agraria.
  
- Catedrático de Entomología Aplicada de la Universidad Politécnica de Valencia.
  
- Director del Centro de Ecología Química Agrícola.
  
- Jefe del equipo de Entomología del Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias.
  
Las funciones de este comité serán las de informar sobre el plan anual de actuación contra la mosca de las frutas, evaluar los resultados del mismo, elaborar propuestas para su mejora y asesorar sobre las nuevas técnicas de lucha contra esta plaga, todo ello a petición de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
Disposición transitoria
  
Sin menoscabo de las obligaciones que impone la presente orden, los productores de cítricos destinados a la exportación a Estados Unidos, deberán cumplir en sus parcelas el plan de trabajo para el programa de exportación de cítricos de España a los Estados Unidos, acordado entre el Departamento de Agricultura de Estados Unidos y el Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
Disposiciones finales
  
Primera
  
Se autoriza al director general de Investigación e Innovación Agraria y Ganadería para que dicte las disposiciones necesarias para la aplicación y cumplimiento de lo dispuesto en la presente orden.
  
Segunda
  
La presente orden entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 5 de julio de 2004
  
La consellera de Agricultura, Pesca y Alimentación,
  
GEMA AMOR PÉREZ
  
ANEXO I
  
Relación de hospedantes de Ceratitis capitata
  
NOMBRE CIENTIFICO NOMBRE COMUN
  
Actinidia chinesis Kiwi
  
Annona cherimola Chirimoyo
  
Citrofortunella microcarpa Calamondín (cítrico ornamental)
  
Citrus limettioides Lima
  
Citrus maxima Cimboa
  
Citrus medica Cidro
  
Citrus paradisi Pomelo
  
Citrus reticultata Mandarino
  
Citrus sinensis Naranjo
  
Diospyros kaki Caqui
  
Ficus carica Higuera
  
Malus domestica Manzano
  
Mangifera indica Mango
  
Mespilus germanica Níspero
  
Persea americana Aguacate
  
Prunus armeniaca Albaricoque
  
Prunus avium subs. avium Cerezo
  
Prunus domestica subsp. domenstica Ciruelo
  
Prunus persica Melocotón
  
Punica granatum Granado
  
Pyrus communis Peral
  
Pyrus pyrifolia var. culta Peral
  
Vitis vinifera Vid



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI