Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6249, del 20-04-2010 (2010/4255)

RESOLUCIÓ de 7 d'abril de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Xilxes, Castelló de la Plana, Tírig i Lliber.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6249

Data del DOGV
:   20-04-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/4255

CVE


Data del document
:   07-04-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Castelló de la Plana](javascript:void(0))
    * [Tírig](javascript:void(0))
    * [Llíber](javascript:void(0))
    * [Xilxes](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 7 d'abril de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Xilxes, Castelló de la Plana, Tírig i Lliber. [2010/4255]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 013/07-AIA Xilxes, 229/06-AIA Castelló de la Plana, 347/06-AIA Tírig i 408/06-AIA Lliber.  
València, 7 d'abril de 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 013/2007-AIA  
Títol: autorització ambiental integrada d'una indústria de fabricació d'argiles atomitzades i taulellets esmaltats i ampliació de la cogeneració amb una nova turbina a gas de 7.817 kW  
Promotor: Real Cerámica, SL  
Autoritat substantiva: Servei de Control Integrat de la Contaminació de la Direcció General de Qualitat Ambiental  
Localització: C/ 1, núm. 1, sector 2, del polígon industrial els Plans, al terme municipal de Xilxes (Castelló)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
El projecte descriu un complex industrial de fabricació d'argila atomitzada i de producció de taulellets esmaltats, i inclou l'ampliació de la instal·lació que hi ha de cogeneració de gas amb una nova turbina de 7.817 kW.  
L'objecte del projecte és la tramitació de l'autorització ambiental integrada d'acord amb la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
D'acord al projecte presentat, l'activitat s'exerceix al polígon industrial els Plans, sector 2, c/ 1, núm. 1, del terme municipal de Xilxes (Castelló). El solar ocupat es troba en sòl industrial que amb l'ampliació proposada ocuparà una superfície construïda de 44.271 m² i un solar de 120.117 m². El projecte descriu les instal·lacions industrials, formades per les edificacions que alberguen les instal·lacions industrials de recepció i preparació de matèries primeres (terres per a les argiles); l'atomitzador per a l'obtenció de l'argila, de fabricació de taulellets esmaltats (premsatge, esmaltada, cocció, envasament i expedició), la instal·lació de cogeneració de gas i la resta d'instal·lacions auxiliars necessàries per al funcionament de l'activitat.  
El projecte descriu els focus d'emissió de contaminants a l'atmosfera corresponents als processos atomització, cocció i assecada de l'activitat de fabricació d'argiles atomitzades i taulellets esmaltats, com també, els procedents de la combustió del gas natural de la instal·lació de cogeneració.  
Per a cobrir la demanda d'aigua de l'activitat, que s'estima en 359.000 m³ es projecta l'explotació d'un pou propi de captació d'aigua del qual se n'extrauran 140.000 m³ anuals. La resta de necessitats hídriques calculades vindran de l'exterior procedents de les aigües residuals d'altres indústries a què Real Cerámica proveeix d'argila atomitzada, les quals cedeixen les seues aigües residuals per a la seua gestió, i s'incorporen al procés d'atomització d'argiles.  
L'emmagatzemament temporal dels residus generats, destaca dels residus perillosos fins la retirada per un gestor autoritzat, que es realitzarà en boxs i contenidors en una àrea coberta exterior a la nau, amb cubeta per a recollida de vessaments accidentals.  
Les aigües residuals industrials generades per l'activitat de fabricació de Real Cerámica, SL, principalment, en els processos d'atomitzatzació, mòlta, preparació d'esmalts i esmaltada, es recullen mitjançant una xarxa de canalitzacions i són bombades fins a una bassa d'emmagatzemament estanca. Aquestes aigües industrials s'incorporaran de nou al procés en l'etapa d'atomització d'argiles, motiu pel qual no hi ha abocament d'aigües residuals industrials. Pel que fa a les aigües residuals domèstiques són conduïdes mitjançant una estació de bombament amb destinació a l'EDAR de Nules. Les aigües pluvials es calcula que no superaran un cabal màxim d'1 m³/s, no es consideren com un abocament i s'evacuen per diversos punts d'eixida a través del perímetre de la parcel·la.  
El consum d'energia elèctrica per a la indústria s'estima en 34.520.320 kWh/any i serà proporcionat per la instal·lació ampliada de cogeneració de gas, localitzada a les instal·lacions industrials de l'empresa. Actualment, es disposa d'una turbina de 5.147 kW que es projecten ampliar amb una segona turbina de 7.817 kW. Així mateix, l'energia calorífica dels gasos d'escapament de les turbines s'aprofita per al procés d'assecada d'argila en l'atomitzador.  
Tramitació administrativa  
Tràmit administratiu  
El 25 de gener de 2007 l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge remet una nota interna i sol·licita declaració d'impacte ambiental per al projecte que ens ocupa. En l'expedient consta la següent documentació remesa:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada, amb un annex A. Nou annex al projecte bàsic  
- Estudi d'impacte ambiental, amb un annex complementari  
- Estudi acústic, amb un annex complementari  
- Certificat d'estanquitat de basses i materials, certificat de no abocament d'aigües residuals, autorització municipal d'abocament al clavegueram d'aigües residuals, certificat municipal de compatibilitat urbanística, concessió d'aigües subterrànies de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 18 de setembre de 2006, respecte als abocaments i captació d'aigües.   
El 27 de juny de 2007, el titular del projecte presenta un nou annex a l'estudi d'impacte ambiental, respecte al fet d'introduir una mesura correctora per a evitar entollades puntuals a la parcel·la en cas de pluges intenses.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada constitueix un dels supòsits recollits en l'annex I de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i resulta preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Identificació, descripció i valoració dels impactes.  
La relació d'impactes ambientals més significatius descrits en l'estudi d'impacte ambiental, derivats de l'actuació projectada, són els següents:  
Durant la fase de construcció:  
- Afecció a l'estructura del sòl i ocupació d'aquest  
- Generació de pols i fums procedents de l'activitat i dels vehicles  
- Generació de sorolls  
- Producció de residus  
- Producció d'abocaments  
Durant la fase de funcionament:  
- Consum de recursos  
- Emissions de fums de la combustió i de partícules en suspensió  
- Generació de sorolls  
- Producció de residus  
- Producció d'abocaments  
Consideracions sobre les mesures protectores i correctores  
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que s'han tingut en compte en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar-ne les següents:  
- Dotació de filtres de captació de pols en les zones de mòlta, recepció d'argiles, línies d'esmaltada i premses.  
- Les argiles de pedrera s'han d'emmagatzemar en graners ensostrats i tancats que evitaran la dispersió de pols. En cap cas, s'emmagatzemaran terres a l'aire lliure.  
- Disposició de la maquinària susceptible de transmetre sorolls i vibracions sobre bancades sòlides i, en cas que es necessiten, s'instal·laran tacs o elements antivibratoris.  
- Els possibles abocaments accidentals que es produïsquen a la planta s'han de conduir a través d'una xarxa de recollida de vessaments que hi ha a la zona d'atomitzada, mòlta i preparació d'esmalts, i línies d'esmaltada fins a diverses basses d'emmagatzemament estanques. Una vegada recollits s'empraran, íntegrament, en la producció d'argila atomitzada.  
- Les aigües domèstiques i sanitàries s'han de canalitzar mitjançant una estació de bombament fins a l'EDAR de Nules.  
- A fi de facilitar la percolació de les aigües pluvials dins dels límits de la propietat i evitar entollades, es disposaran una sèrie de rases perimetrals de llit porós que permeten la recollida de les aigües d'escorriment, particularment, a les zones d'emmagatzemament d'argiles.  
- Cal dotar d'una zona d'emmagatzemament de residus, coberta i amb cubeta de retenció de vessaments.  
Consideracions sobre el programa de vigilància ambiental  
Respecte al programa de vigilància ambiental recollit en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar:  
- Verificació anual de la coincidència dels focus previstos amb els reals i presa de les emissions d'aquests focus sonors.  
- Mesura anual d'emissions a l'atmosfera de les turbines de cogeneració, atomitzador, assecadora, forns i filtres.  
- Analítiques anuals de les aigües industrials recollides en la bassa d'emmagatzemament.  
- Comprovació anual del bon estat de la cubeta de vessaments accidentals del magatzem de residus.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat, segons el que preveu l'apartat L, del grup 5 Instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics..., de l'annex I, del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 4t de l'esmentat Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix a l'òrgan ambiental la competència en la formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 8, apartat 3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'autorització ambiental integrada d'una indústria de fabricació d'argiles atomitzades i taulellets esmaltats i ampliació de la cogeneració amb una nova turbina de gas de 7.817 kW, promogut per Real Cerámica, SL al c/ 1, núm. 1, sector 2, del polígon industrial els Plans, al terme municipal de Xilxes (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constitueix l'expedient avaluat.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. Es fixen els límits d'emissió de contaminants següents a l'atmosfera per a la nova turbina de cogeneració de gas natural, referits a condicions normals de pressió i temperatura (1 atm i 0ºC) al 15% de O2 i en base seca: partícules sòlides 30 mg/Nm³, SO2 en 200 mg/Nm³, CO en 625 mg/Nm³, NOx (expressat com a NO2) en 1.000 mg/Nm³, opacitat 2 escala Bacharach. Aquests límits s'entenen com a màxims i han de respectar els que pot fixar l'autorització ambiental integrada, si són més restrictius aquests últims.  
2. Execució de la mesura correctora prevista en l'estudi d'impacte ambiental que consisteix en la realització d'unes rases perimetrals amb farciment porós per a recollida i drenatge de les aigües d'escorriment.  
3. S'ha de dur un registre documental del programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental que permeta comprovar-ne el compliment.  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la qual establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
València, 29 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 229/2006-AIA  
Títol: actuació integral per a una activitat de transport de mercaderies per carretera (DIC) de Castelló  
Promotor: Rallo Inmuebles, SA   
Autoritat substantiva: Ajuntament de Castelló i CTH  
Localització:Terme municipal de Castelló   
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
La mercantil Rallo Inmuebles, SA promou la instal·lació d'una activitat terciària, destinada al transport de mercaderies per carretera, en uns terrenys qualificats actualment pel Pla general d'ordenació urbana de Castelló com a sòl no urbanitzable comú, i sol·licita la declaració d'interés comunitari (DIC) pel procediment extraordinari de l'article 20 de la Llei 4/1992, de 5 de juny, del sòl no urbanitzable.  
Es pretén crear una àrea amb una superfície total de 61.366 m² de serveis per a vehicles pesants, amb unes instal·lacions dedicades al magatzematge de mercaderies, manteniment, reparació, aparcament, llavada i reposició de combustible de vehicles pesants i altres instal·lacions dedicades al personal propi de l'àrea (zona de vestidors, cafeteria i oficines), aprofitant les condicions de situació de la zona.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
Els terrenys objecte de l'actuació se situen a l'oest del terme municipal de Castelló de la Plana, pròxims al límit amb el terme de Borriol. Concretament al polígon 109, parcel·les 19, 20, 21, 22, 23, 25 i 27, a la partida Pla del Moro o Benadressa. Es troba delimitat per:  
- Pel nord amb la futura autovia Castelló-l'Hospitalet de l'Infant tram OB (Castelló-Orpesa)  
- Pel sud amb el centre penitenciari de Castelló.  
- Per l'est amb el riu Sec  
- Per l'oest amb el camí ramader assegador de la Pedrera, sòl urbanitzable industrial i gasoducte.  
- Planejament proposat. Ordenació prevista i usos  
El nou àmbit de l'actuació que s'ha de desenvolupar afecta 61.366 m², l'edificació destinada a l'ús terciari és de 15.341,50 m² i l'edificabilitat de 0,25 m² sostre/m²sòl.  
El repartiment d'usos i aprofitaments s'ha distribuït de la manera següent:  
  
L'aprofitament edificatori és el següent:  
  
Superfície ocupada: 9.204 m²  
Edificabilitat: 0,25 m²/m²  
Ocupació: 14,9%  
Distància mínima als límits de la parcel·la: 6 m  
3. Alternatives  
No es presenta cap alternativa a la proposta ja que l'alternativa d'ordenació triada és l'única que compleix amb aquestes exigències.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 16 de juny de 2006 es rep del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, la documentació següent relativa a l'actuació integral per a activitat de transport de mercaderies per carretera (DIC) de Castelló, composta per expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
2. Informació pública  
Es va exposar al públic la documentació tècnica, segons els anuncis publicats en el DOGV núm. 5261, de data 18 de maig de 2006, i en el periòdic Mediterráneo de data 16 de maig de 2006.   
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, ni tampoc alternativa a la proposta desencadenant del procediment, segons consta en el certificat emés per Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló de data 14 de juny de 2006.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 24 d'octubre de 2006 es realitza per part del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental requeriment de documentació a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló i se sol·licita la remissió de la documentació següent:  
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment per la proximitat amb l'àrea de protecció arqueològica del Mas del Cigaler, ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià.   
- D'acord amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de recursos hídrics motivada per l'actuació, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos que hi ha legalment implantats.  
- Informe de l'entitat gestora de l'EDAR sobre la capacitat d'aquesta per a absorbir les demandes generades per l'actuació. Ha de presentar informe realitzat per l'empresa EPSAR sobre la viabilitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR de Castelló per a assumir els cabals generats per l'actuació.   
- Ha de presentar certificat favorable de l'empresa encarregada de la recollida de residus sòlids urbans per a assumir l'increment generat per l'actuació.  
- Ha de presentar un certificat que demostre que les activitats que es volen desenvolupar estan compreses en les categories o graus d'intensitat relacionats en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, en compliment del que estableix l'article 1r de la Llei 3/1989, de 2 de maig, sobre activitats qualificades.  
- D'acord amb l'article 245 del Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini publique hidràulic, que desplega els títols treliminar, I, IV, V, VI i VIII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, ha d'obtenir l'autorització de l'organisme de conca competent per a l'abocament de les aigües pluvials al llit del riu Sec.  
- Ha de presentar a aquest Servei el projecte de la instal·lació de venda de carburants, com també un informe que justifique que la instal·lació s'ajusta al Reial decret 1523/1999, d'1 d'octubre, pel qual es modifica el Reglament d'instal·lacions petrolíferes, aprovat per Reial decret 2085/1994, de 20 d'octubre, i les instruccions tècniques complementàries MI-IP03 (instal·lacions petrolíferes per a ús propi), aprovada pel Reial decret 1427/1997, de 15 de setembre, i MI-IP04 (instal·lacions fixes per a distribució al detall de carburants i combustibles petrolífers a instal·lacions de venda al públic), aprovada pel Reial decret 2201/1995, de 28 de desembre.  
- Ha de justificar l'elecció de la zona de magatzematge de material perillós. Detallar amb estudis geològics i hidrogeològics sobre el risc amb relació a l'entorn (sòl, aqüífer, riu Sec,...), com també el grau de perillositat, les mesures protectores i correctores respecte d'això.  
En contestació a aquest requeriment, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló va remetre a aquest Servei la documentació següent:  
- En data 10 de gener de 2007 es presenta el certificat del resultat d'informació pública, fotocòpia de l'admissió a tràmit, fotocòpia de la publicació en el DOGV, informe de la mercantil FACSA sobre la disponibilitat de recursos hídrics, certificat de la mercantil FCC sobre la capacitat de recollida dels RSU, certificat del promotor de les activitats que s'han de desenvolupar estan compreses en el Decret 54/1990.  
- En data 16 de febrer de 2007 es presenta informe de l'EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Castelló.  
- En data 8 de maig de 2007 es torna a presentar informe de l'EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Castelló.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els següents informes sol·licitats durant la tramitació de l'expedient:  
1. Informe del Servei de Coordinació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territorial, de data 10 d'abril de 2006, sobre l'actuació integral per a activitat de transport de mercaderies per carretera (DIC) de Castelló, el qual resol el següent:   
«1. Admetre a tràmit la sol·licitud formulada per Rallo Inmueble, SA, i instar per a la declaració d'interés comunitari per a la instal·lació d'ús terciari necessari per al transport de mercaderies per carretera, en sòl no urbanitzable, en...», «...conforme al procediment de l'article 20 de la Llei del sòl no urbanitzable, sempre que es tinguen en consideració les condicions imposades per l'Ajuntament de Castelló, l'Oficina del Pla de Carreteres i el Ministeri de Foment i sense que aquesta prejutge la resolució que pose fi a l'esmentat procediment.  
2. Ordenar que se sotmeta a tràmit d'informació pública l'expedient juntament amb l'estudi dimpacte ambiental....»  
2. Informe de la mercantil FACSA (Societat de Foment Agrícola de Castelló) com a concessionària del servei públic de proveïment d'aigua potable del municipi de Castelló, de data 13 de desembre de 2006, sobre la capacitat per a captar i subministrar aigua potable a l'activitat proposada, el qual informa del següent:  
«Es disposa de capacitat i mitjans per a implantar i gestionar la infraestructura necessària per a efectuar la captació i el subministrament d'aigua potable a l'activitat que s'indica, el consum anual del qual és d'11.500 m³.  
Tot això, sempre que s'obtinguen tots els permisos i les llicències necessaris i, especialment, la concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la captació dels cabals addicionals que siguen necessaris, addicionals als actualment sol·licitats en l'expedient tramitat a aquest efecte, en el marc del que preveuen els articles 59 i següents del Text refós de la llei d'aigües, aprovat per RD legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, en relació amb el que disposen els articles 122 i següents del Reglament de domini públic hidràulic (RD 849/1986, d'11 d'abril).  
És tot el que ha d'indicar-se sobre això, i se li comunica expressament que s'informa tot el que antecedeix en l'estricta condició de FACSA com a concessionària del Servei Públic d'Aigua Potable per a Castelló i, sense perjudici de l'informe que s'ha d'emetre, si és procedent, per la confederació hidrogràfica competent, de conformitat amb el que preveu l'article 25.4 del RD legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, en la redacció donada per la Llei 11/2005, de 12 de juny, en relació amb el que disposa l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació de territori i protecció del paisatge, com també tots els informes i dictàmens hagen d'emetre's, si és procedent, per altres organismes competents en la matèria, de conformitat amb el que preveu la legislació vigent.»  
3. Certificat de la mercantil FCC (Fomento de Construcciones y Contratas, SA), com a gestor autoritzat per a la gestió de residus (núm. 227/RTA/RNP/CV) i com a concessionari del Servei de neteja viària i recollida de RSU de Castelló de la Plana, de data 27 de novembre de 2006, que té la capacitat suficient per a recollir i gestionar els residus generats per l'empresa Rallo Inmuebles, SA.  
4. Informe de l'EPSAR (entitat de sanejament d'aigües), de data 19 de gener de 2007, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Castelló de la Plana per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per l'actuació integral per a l'activitat de transport de mercaderies per carretera del municipi de Castelló de la Plana (Castelló), el qual conclou el següent:  
«Pel tot el que s'ha assenyalat anteriorment, i per al cas en què l'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic decidisca no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals generats per les seues actuacions mitjançant la construcció d'una EDAR pròpia i haja de sol·licitar en un futur la connexió a un sistema públic de sanejament i depuració, aquesta Entitat de Sanejament d'Aigües informa la viabilitat del tractament de l'EDAR de Castelló de la Plana de les aigües residuals generades per l'actuació integral per a l'activitat de transport de mercaderies per carretera del municipi de Castelló de la Plana (Castelló) sempre que es complisquen condicionants segúents:...»  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicats per la COPUT, PGOF, CTV, PATRICOVA i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
2. Camins ramaders   
L'àmbit de l'actuació per l'oest amb el camí ramader núm. 4 assegador de la Pedrera, d'amplària legal de 8 m.  
Han de ser respectats en tot el traçat i amplària d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
3. Rambles i llits  
El sector limita per l'est amb el llit del riu Sec.  
Han d'entendre's subjectes al que disposa el Reial decret legislatiu 1/01, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües i el Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/85, de 2 d'agost, d'aigües.  
4. Infraestructures de transport.  
El sector limita pel nord amb la futura autovia Castelló-l'Hospitalet de l'Infant tram OB (Castelló-Orpesa).  
Han de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
5. Infraestructures de transport energètic  
El sector limita per l'oest amb un gasoducte. Cal atenir-se al que disposa la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del sector d'hidrocarburs, en el Reial decret 1434/2002, de 27 de desembre, pel qual es regulen les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions de gas natural.  
Limítrof al sector proposat, travessa una línia d'alta tensió de sud a nord. Cal atenir-se al que disposa la Llei 54/1997, de 27 novembre, del sector elèctric.  
6. Jaciments arqueològics  
La zona d'estudi està pròxima a l'àrea de protecció arqueològica del Mas del Cigaler.  
Cal atenir-se al que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, en especial a l'article 11 de l'esmentada llei.  
Consideracions ambientals  
1. La zona objecte d'estudi se situa a la Plana de Castelló, en l'àrea orogràfica plana litoral. El relleu d'aquesta és pla i es fa un poc abrupte cap a l'interior. La plana litoral és una àmplia plataforma en què predominen els materials detrítics quaternaris. Ha sigut generada pels materials aportats pels rius i barrancs des de les àrees muntanyoses de l'interior. L'àrea d'estudi es caracteritza morfològicament per ser un estret sistema de ventalls al·luvials, adossat als relleus prelitorals.  
Els sòls afectats per a l'actuació es desenvolupen sobre cudols, graves i argiles, i presenten una capacitat d'ús molt elevada (classe A). Presenten una erosió actual baixa i potencial moderada, mentre que es caracteritzen per tenir una vulnerabilitat d'aqüífers mitjana.  
2. El clima que presenta la zona d'estudi és de tipus mediterrani, el qual es caracteritza per una època de sequera en els mesos d'estiu, i es donen els màxims publiomètrics a la tardor i primavera; no obstant això, per les particulars característiques d'ubicació del lloc, apareixen una sèrie de factors que condicionen en certa manera el clima del lloc, com ara la forta influència marina, l'orografia plana o l'orientació.  
La temperatura mitjana anual és de 16,9º C, el mes més càlid és agost amb 25,3º C de temperatura mitjana mensual, i el mes més fred, gener amb 10,7º C de mitjana. Les precipitacions que es donen en aquesta zona són fonamentalment en forma de pluja, la precipitació mitjana anual és de 447 mm i la humitat mitjana és del 65%.  
3. El sistema hidràulic de la zona d'estudi ve dominat pel riu Sec (o rambla de Borriol), el qual és limítrof per l'est amb l'actuació i comporta el punt natural d'escorriment de la zona d'estudi, la qual desemboca al nord del Grau de Castelló. Aquesta zona pertany a la conca hidrogràfica del Xúquer, al sistema d'explotació número 2 Millars-Plana de Castelló. L'escorriment superficial s'estima en 189 hm³/any.   
D'altra banda, per a l'eliminació de les aigües pluvials del sector es projecta l'evacuació al riu Sec, per a la qual cosa s'ha d'obtenir l'autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament a l'aprovació de l'actuació, per a l'abocament de les aigües pluvials (article 9 del Reglament de domini públic hidràulic, RD 849/1986).  
4. L'activitat humana ha substituït les antigues vegetacions naturals sorgides com a conseqüència del clima i del substrat natural per comunitats nitròfiles i camps ocupats per cítrics i naus industrials ja existents, i per antics cultius de garroferes i oliveres. Aquests dos tipus d'ambients, terrenys agrícoles i erms, permeten el desenvolupament de dos tipus de vegetació nitròfila, vegetació arvense i vegetació ruderal respectivament, lligades a l'activitat humana. Segons l'estudi d'impacte ambiental, la zona objecte de modificació que s'estudia no té representació significativa de vegetació natural encara que es localitzen algunes espècies, sobretot gramínies, compostes, algun pi (Pinus halepensis) o formacions d'Ulex parviflora acompanyada de Rosmarinus officinalis i Thymus vulgaris, en els escassos bancals abandonats, vores dels camins i parets.  
Cal destacar també la presència de la vegetació edafològica característica del riu Sec, els elements predominants de la qual són Nerium aleander, Rubus ulmidolius, Arundo donax, Scirpus holoschoenus o Coriaria myrtiflora.  
Entre aquestes distintes comunitats no trobem cap espècie que estiga considerada com a endèmica, encara que podem trobar entre elles el Thymus vulgaris (timó) i Teucrium capitatum (teucri), les quals es troben incloses en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca de la Generalitat Valenciana, sobre protecció d'espècies endèmiques i amenaçades. Per a la tala, desarrelament o eliminació d'aquestes espècies s'ha de disposar de l'autorització administrativa corresponent.  
5. L'estudi d'impacte ambiental defineix una única unitat faunística caracteritzada per la presència de cultius de cítrics i per l'increment del desenvolupament industrial, per la qual cosa la qualifica d'escassa, ja que es tracta d'espècies amb clara tendència antropòfila i de distribució molt àmplia.  
Per tant, el catàleg presentat recull aquelles espècies que d'alguna manera o una altra es relacionen amb l'àrea d'estudi. Aquesta llista és una simple recopilació de noms en què s'assenyala la probabilitat de la presència d'aquests a la zona o no. Per la qual cosa resulta molt bàsica i dóna poca informació sobre la fauna que hi ha al sector, ja que no assenyala en quins punts es pot trobar predominança de cada espècie ni com fan ús de l'àrea d'estudi, assenyalant si és l'àrea de campeig, de nidificació o quins són els punts més freqüents de pas. Per tant, la informació respecte d'això resulta insuficient, la qual cosa porta a una difícil valoració de la zona.  
D'altra banda, en la llista presentada en l''estudi d'impacte ambiental s'han trobat algunes de les espècies amb algun tipus de protecció d'acord amb el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'hi estableixen categories i normes per a la protecció d'aquestes, com són el cas de l'alosa, el gripau i la serp verda. L'estudi d'impacte ambiental no especifica l'afecció del projecte a aquestes espècies que apareixen en la llista.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no cal indicar la presència d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció, ni es troben en l'àrea d'estudi cap de les espècies del Catàleg nacional d'espècies amenaçades, Reial decret 439/1990, de 30 de març.  
6. En el projecte s'exposa que l'aigua per al proveïment del sector procedeix de la xarxa d'aigües potables de Castelló de la Plana, subministrada per la mercantil gestora FACSA, des de la seua xarxa de distribució.  
L'activitat preveu instal·lar serveis per a vehicles pesants com ara magatzematge de mercaderies, manteniment, aparcament, llavada o reposició de combustible, que segons l'estudi d'impacte ambiental, no es caracteritza pel consum elevat d'aigua en comparació al de la indústria. S'estima que el consum anual serà de 1.500 m³.  
Segons l'informe de FACSA, es disposa de capacitat i mitjans per a implantar i gestionar la infraestructura necessària per a efectuar la captació i el subministrament d'aigua potable a l'activitat que s'indica el consum anual de la qual és d'11.500 m³. No obstant això, s'han d'obtenir tots els permisos i llicències necessaris i, especialment, la concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la captació dels cabals addicionals que calguen, addicionals als actualment sol·licitats en l'expedient tramitat a aquest efecte, en el marc del que preveuen l'article 59 i següents del Text refós de la Llei d'aigües, aprovat per RD legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, en relació amb el que disposen els articles 122 i següents del Reglament de domini públic hidràulic (RD 849/1986, d'11 d'abril).  
Tot això, sense perjudici de l'informe que s'ha d'emetre, si és procedent, per la confederació hidrogràfica competent (que no es presenta en la documentació que forma l'expedient), de conformitat amb el que preveu l'article 25.4 del RD legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, en la redacció donada per la Llei 11/2005, de 12 de juny, en relació amb el que disposa l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació de territori i protecció del paisatge.  
7. Pel que fa a la xarxa de sanejament, es projecta la realització d'una xarxa separativa d'aigües residuals i d'aigües pluvials. La xarxa d'aigües fecals es connectarà a la xarxa municipal de clavegueram que enllaça amb l'EDAR municipal de Castelló de la Plana.  
Segons l'informe tècnic de l'EPSAR de la Comunitat Valenciana, relatiu a l'activitat projectada, es considera viable el tractament de l'EDAR de Castelló de la Plana de les aigües residuals que s'hi generaran.  
No obstant això, aquest informe està condicionat per alguns aspectes tècnics que de manera obligatòria ha de complir el promotor. Aquests aspectes tècnics són:  
- S'ha de realitzar la sol·licitud de connexió.  
- L'abocament generat ha de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'EPSAR. El promotor ha de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la de l'ordenança d'abocaments.  
- Ha de sol·licitar-se dictamen o informe favorable de la Comissió Territorial d'Activitats Qualificades, o òrgan que el substituïsca, referit al compliment pel corresponent instrument de planejament de la distància establida en la normativa sectorial aplicable (Decret 2414/1961, de 30 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses (RAMINP) respecte a la infraestructura de sanejament i depuració existent.  
Atés que els terrenys objecte del projecte es qualifiquen com de vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana, en els quals destaca la porositat que li confereix una escassa protecció enfront de la contaminació fisicoquímica, a més de la possible evacuació per escolament al riu Sec, s'ha de tenir molt en compte la solució del tractament de les aigües residuals generades.  
8. Per a la recollida i gestió dels residus sòlids urbans, es presenta certificat de la mercantil FCC, com a gestor autoritzat per a la recollida de RSU de Castelló de la Plana, de data 27 de novembre de 2006, que té la capacitat suficient per a recollir i gestionar els residus generats per l'empresa Rallo Inmuebles, SA.   
Es desconeix quina és la quantitat estimada de RSU que generarà el projecte, per tant, no es pot avaluar la suficiència o insuficiència per a rebre i gestionar els residus que s'hi generaran.  
D'altra banda, de l''estudi d'impacte ambiental es desprén que hi ha elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació com són: la qualitat de l'aire, el sòl i l'aigua:  
- Les aigües superficials i subterrànies, per abocaments accidentals de líquids propis de les distintes operacions de manteniment i reparació dels vehicles, com ara olis, greixos, líquids refrigerants o hidràulics.  
- L'atmosfera, com a conseqüència del funcionament dels motors dels vehicles, a més de les emissions procedents dels dissolvents, pintures, massilles, adhesius i altres materials auxiliars que en la composició d'aquests figuren compostos orgànics volàtils, com també els sorolls que s'originen als tallers de xapa.  
- Els sòls, sobre els quals es pot produir un abocament incontrolat accidental i continu dels diferents fluids (olis, àcids de bateries, refrigerants, fluids hidràulics, etc.) sobre un sòl sense pavimentar o amb la pavimentació inadequada o deteriorada (ruptura, fissures, afonaments, etc.).  
Altres factors com la vegetació, la fauna i el paisatge no patiran impactes importants a causa de l'antropitzat de la zona.  
Els residus perillosos generats durant el funcionament normal de l'activitat han de ser gestionats d'acord amb la Llei 10/2000 de 12 de desembre, de residus, i el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la producció, possessió i gestió dels pneumàtics fora d'ús. A més, l'empresa Rallo Inmuebles, SA ha d'estar inscrita en el registre de productors de residus perillosos de la Comunitat Valenciana, i ha de gestionar els residus un gestor autoritzat.  
De l'estudi d'impacte ambiental es desprén que es projecta una zona de magatzematge de material perillós sobre la qual no es fa una ponderació del risc amb relació a l'entorn, com també la ubicació concreta a la zona, el grau de perillositat, les mesures correctores addients, etc. Aquesta zona de magatzematge ha d'estar impermeabilitzada i adequadament coberta i ventilada. Així mateix, a fi de minimitzar riscos accidentals, tant durant l'emmagatzemament com en les operacions de càrrega i descàrrega, el lloc ha de disposar d'un sistema de cubetes i dels mitjans de recollida adequats per al confinament i posterior recollida de possibles vessaments o abocaments accidentals.  
9. Pel que fa a la instal·lació d'una estació de subministrament de carburants d'ús propi, aquesta ha de realitzar-se de manera que continga les mesures necessàries que exigeixen les autoritats per a evitar les filtracions al sòl. Per això, aquesta instal·lació ha de complir amb el que estableixen les instruccions tècniques complementàries MI-IP03 per a instal·lacions petrolíferes per a ús propi i els reglaments que la regulen.  
10. En la documentació aportada s'indica que després de consultar l'inventari de jaciments arqueològics es desprén que els terrenys afectats per l'actuació són pròxims a l'àrea de protecció arqueològica del Mas del Cigaler.   
No es presenta l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, el qual justificaria la no-afecció de l'actuació a l'esmentat jaciment.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitage, atribueix Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'actuació integral per a activitat de transport de mercaderies per carretera (DIC) de Castelló, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits a continuació:  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques a l'entorn de l'actuació, ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe siga desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. L'abocament generat pel desenvolupament urbanístic ha de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. S'han d'assumir, a més, els condicionants més restrictius que s'hagen establit per al bon funcionament de l'EDAR.  
El promotor ha de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram editat per aquesta entitat, i dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, ha de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancada amb clau.  
3. D'acord amb el tercer condicionant de l'informe de l'EPSAR, de data 19 de gener de 2007, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Castelló de la Plana per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per l'actuació integral per a l'activitat de transport de mercaderies per carretera del municipi de Castelló de la Plana (Castelló), abans de l'aprovació definitiva per aquesta Conselleria, ha de sol·licitar-se dictamen o informe favorable de la Comissió Territorial d'Activitats Qualificades, o òrgan que el substituïsca, referit al compliment pel corresponent instrument de planejament de la distància establida en la normativa sectorial d'aplicació (Decret 2414/1961, de 30 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses (RAMINP) respecte a la infraestructura de sanejament i depuració que hi ha.  
4. Ha de sol·licitar i tenir resolt el corresponent expedient d'autorització d'abocament de l'efluent de les aigües pluvials al llit del riu Sec (article 100 del Text refós de la llei d'aigües), abans de l'aprovació definitiva d'aquesta Conselleria.  
La xarxa d'aigües pluvials ha de travessar un separador de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.  
Queden prohibits els abocaments al riu Sec sense l'autorització prèvia.  
5. Han d'obtenir-se tots els permisos i llicències necessaris i, especialment, la concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la captació dels cabals addicionals que calguen, addicionals als actualment sol·licitats en l'expedient tramitat a aquest efecte, en el marc del que preveuen els articles 59 i següents del Text refós de la llei d'aigües, aprovat per RD legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, en relació amb el que disposen els articles 122 i següents del Reglament de domini públic hidràulic (RD 849/1986, d'11 d'abril).  
6. Han de respectar-se les servituds de pas del gasoducte que afronta per l'oest amb la zona d'actuació, com també complir les mesures d'ordenació exposades en la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del sector d'hidrocarburs, i de la resta de legislació que la desenvolupa.  
7. Tots els residus generats (llots de la llavada de peces, envasos buits contaminats, oli usat, filtres usats, bateries esgotades, líquid anticongelant i de frens?) han de ser adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats al corresponent gestor autoritzat, de conformitat amb les disposicions de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.  
8. Qualsevol actuació que es duga a terme i que puga afectar el camí ramader núm. 4 assegador de la Pedrera ha de complir amb el que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març de camins ramaders.  
9. S'han de complir els valors límit d'emissions màximes al medi ambient estipulades en l'apartat 27, de l'annex IV del Decret 833/75 de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric.   
10. L'emmagatzemament i la manipulació de productes químics s'ha de dur a terme d'acord amb el que estipula el Reial decret 379/2001, de 6 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament d'emmagatzemament de productes químics, i les pertinents instruccions tècniques complementàries MIE-APQ d'aplicació.  
11. El nivell de sorolls transmesos a l'exterior ha d'adequar-se als límits que per a les activitats comercials, industrials i de serveis estableix la taula 2 de l'annex II, de la Llei 7/ 2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.   
12. L'estació de subministrament de carburants d'ús propi ha de realitzar-se de manera que continga les mesures necessàries que exigeixen les autoritats per a evitar les filtracions al sòl, i complir el que estableixen les instruccions tècniques complementàries MI-IP03 per a instal·lacions petrolíferes per a ús propi, dels reglaments que les regulen i la resta de legislació que hi és d'aplicació.   
13. La zona d'emmagatzemament dels residus perillosos generats per l'activitat ha d'estar impermeabilitzada i adequadament coberta i ventilada. Així mateix, a fi de minimitzar riscos accidentals, tant durant l'emmagatzemament com en les operacions de càrrega i descàrrega, el lloc ha de disposar d'un sistema de cubetes i dels mitjans de recollida adequats per al confinament i posterior recollida de possibles vessaments o abocaments accidentals.  
14. L'Ajuntament ha d'exigir a l'agent urbanitzador, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
15. Cal atenir-se a les limitacions dels usos del sòl i activitats a les zones contigües a la futura autovia Castelló-l'Hospitalet de l'Infant tram OB (Castelló-Orpesa), com també a la servitud, afecció i línia de limitació a l'edificació, que s'estableixen en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
16. Cal atenir-se a la legislació de línies elèctriques aèries respecte de les zones de protecció i servitud per a l'edificació. També, s'ha de considerar la valoració d'alternatives tècniques que desenvolupen una ordenació detallada que amplie les distàncies mínimes contingudes i solucione millor la integració o trasllat d'aquestes.  
17. En el cas que els cultius limítrofs s'hagen vist afectats durant les obres d'edificació, s'han de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'aquests.  
Quart  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Cinqué  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 22 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 347/06-AIA  
Títol: explotació zootècnica avícola  
Promotor: José Alfonso Roda Folch   
Autoritat substantiva: Ajuntament de Tírig  
Objecte del projecte: ampliació de granja de titots   
Localització: partida Pla de l'Avenar, polígon 11, parcel·la 83, terme municipal de Tírig (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'explotació està situada dins d'una parcel·la de 10.106 m², actualment l'explotació disposa d'una nau de 2.450 m² amb una capacitat per a 16.000 animals. S'ha projectat la construcció d'una nova nau de 2.800 m² i alçària en carener de 3,6 m i la capacitat de la qual serà de 18.200 places. La capacitat total de l'explotació serà per tant de 34.200 titots. La solera de la nova nau serà de formigó en massa de 10 cm de grossària sobre una capa de llasts piconada. La ventilació interior serà natural.  
Es té previst realitzar 2,7 cicles per any. Els cicles d'engreix duraran de 90 a 105 dies. Els animals seran retirats amb una massa de 6-7 kg, les femelles i 10-12 kg, els mascles. El sistema de maneig serà tot dins, tot fora. Els animals es criaran sobre llit de borumballa de fusta de 5 cm de grossària que es retirarà després de cada cicle d'engrei. El jaç es tractarà amb superfosfat de calç.   
S'ha estimat una producció de fem total de 738,72 t a l'any. Després de cada cicle d'engreix el conjunt de les dejeccions juntament amb el jaç és retirat per una empresa transformadora que posteriorment ho comercialitza com a adob.   
Com a mesures higienicosanitàries, la instal·lació disposarà d'un pediluvi a l'entrada de la nau, tela mosquitera en totes les finestres, disposarà d'un dipòsit estanc on s'emmagatzemaran els animals morts, i durant el buit sanitari es desinfectarà tota la instal·lació.  
El proveïment d'aigua procedeix de la xarxa municipal. No s'ha especificat el consum que per a l'abeurament d'animals i neteja es farà d'aquest recurs.  
Vista la cartografia, la distància al nucli urbà de Tírig és superior als 1.000 m. Segons l'informe de la Conselleria d'Agricultura la distància respecte a altres explotacions avícoles inscrites en el Registre d'explotacions ramaderes és també superior als 1.000 m.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient es va iniciar el 10 d'octubre de 2006 amb la remissió per part de l'Ajuntament de l'estudi d'impacte ambiental.  
La informació pública es va realitzar mitjançant la publicació en el BOP núm. 97 amb data 15 d'agost de 2006, es va notificar als veïns de les parcel·les limítrofes i es va publicar mitjançant un edicte. No s'hi van presentar al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària   
En data 7 de novembre de 2006, se sol·licita l'ampliació de la documentació remesa. Se sol·licita:  
- La documentació que compon l'expedient municipal.  
- Còpia de l'informe de caràcter urbanístic de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
- Còpia del contracte actualitzat amb el gestor per a la retirada de cadàvers.  
- Còpia del contracte actualitzat amb el gestor per a la retirada de la gallinassa.  
- Informe de disponibilitat de recursos hídrics.  
- Informe sobre la no-afecció a efectes patrimonials.  
En data 6 de febrer de 2007, el promotor remet, mitjançant l'Ajuntament, la documentació requerida.  
L'expedient municipal conté:  
Informe del tècnic redactor de l'estudi en què informa sobre el canvi de gestor de la gallinassa.  
Certificat de l'Associació d'Usuaris de Casetes de Recollida de Cadàvers de la Província de Castelló.  
Certificat de l'empresa concessionària del Servei Municipal d'Aigües Potables de l'Ajuntament de Tírig.  
Informe previ favorable de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura Pesca i Alimentació. Se li indica que l'explotació ha d'estar dotada de:  
Àrea encerclada.  
Femer estanc amb capacitat per a emmagatzemar les dejeccions.  
Les construccions i equips no han se ser perjudicials per als animals i sobre els quals s'han de poder realitzar una neteja i desinfecció eficaç.  
Gual sanitari.  
Tela o malla antiocells en finestres i buits.  
El disseny ha de respectar la legislació en relació a la protecció dels animals en les explotacions ramaderes, condicions generals, emplaçament i condicions tècniques.  
Finalment s'indica que la disposició de la nova construcció dins de la parcel·la ha de ser de tal manera que no es reduïsca la distància de 1.000 m respecte a altres explotacions avícoles.  
Informe favorable tecnicosanitari del veterinari de l'Àrea.   
Informe favorable de l'arquitecte municipal en què s'informa que l'emplaçament proposat està d'acord amb el vigent projecte de delimitació de sòl urbà.  
Informe favorable del cap local de Sanitat.  
Afeccions legals  
Segons el visor cartogràfic de la CTH, l'explotació se situa sobre sòl no urbanitzable no protegit. L'informe de l'arquitecte municipal indica que l'emplaçament proposat està d'acord amb el projecte de delimitació del sòl urbà vigent.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Tírig no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
L'explotació es troba situada en una zona agrícola, de fisiografia plana i en la qual predominen els cultius d'ametler i olivera. Segons l'estudi no hi ha urbanitzacions ni cases d'esbarjo a la zona d'actuació. La fauna es limita a la presència d'aus i xicotets rosegadors propis de zones de cultiu. Els sòls de la zona són de textura que varien de mitjanes a argiloses.  
Els impactes identificats es refereixen a:  
Impacte sobre la població per males olors, malalties infectocontagioses, fuites o intromissió de fauna.   
Impacte sobre les aigües subterrànies i el sòl per la incorrecta gestió dels residus ramaders.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
S'han proposat les següents mesures protectores:  
- Mesures per a garantir el bon estat sanitari de l'explotació: cal disposar d'un dipòsit homologat per a la retirada de cadàvers, cal realitzar una neteja i desinfecció de la nau després de cada cicle d'engreix, profilaxis antiparasitàries i vacunals, vestidor adequat i exclusiu en l'explotació.  
- Gestió de la gallinassa. Entre altres mesures es vigilarà el bon estat de les soleres, serà retirada i transportada en remolc cobert   
El programa de vigilància es refereix únicament als controls que realitzen les autoritats competents en matèria de sanitat, aigües, residus i medi ambient.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta annex I apartat 1.h.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de l'explotació avícola, situada al polígon 11, parcel·la 83 al terme municipal Tírig (Castelló) promoguda per Roda Folch, SL sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
1. Ha de disposar-se de l'informe definitiu favorable de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. S'ha de presentar davant de l'òrgan substantiu.  
2. El gestor, per a la retirada del fem, ha d'estar autoritzat per a l'esmentada activitat. S'ha de disposar d'un contracte actualitzat.  
3. Tal com s'indica en l'informe de la Conselleria d'Agricultura, ha d'habilitar-se un femer estanc dins de l'explotació. Es considera que s'ha infravalorat la producció de fem anual. Per la qual cosa, el femer ha d'estar adequadament dimensionat per a l'emmagatzemament del volum real de dejeccions que es generen en l'explotació.  
4. S'ha de dotar l'explotació dels mitjans per a garantir-hi el bon estat higiènic i sanitari.  
5. S'ha de comunicar qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 11 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 408/06-AIA  
Promotor: Ajuntament de Llíber  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Llíber  
Objecte del projecte: construcció d'una via de comunicació entre la carretera CV-750 i el sud del municipi de Llíber, pel paratge denominat el Cau.  
Localització: municipi de Llíber (Alacant)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte   
L'Ajuntament de Llíber projecta la construcció d'un camí que comunica el nord del municipi amb el sud, a través del paratge denominat el Cau.   
La nova via uneix un camí existent que ix des de la carretera CV-750 i es dirigeix cap al paratge Morro del Barco, discorre a continuació pel terreny forestal de la serra de Bèrnia i Ferrer, i enllaça finalment amb el camí que ix des del nord del municipi de Xaló fins a la serra esmentada.  
El traçat del nou camí coincideix amb la senda que hi ha i que serveix de pas per a vianants exclusivament, la qual s'amplia fins a cinc metres d'amplària i segueix majoritàriament les corbes de nivell.   
Les aportacions externes de roques per a la construcció del camí procedeixen de la pedrera Lorenzo Andrés Vallés SL, situada al PK 183+415 de la carretera nacional 332.  
La secció estructural del ferm està formada per una base granular de més de 30 cm de grossària i compactada al 100%, més una capa de rodament format per l'estabilització de llastos artificials amb un 3% de ciment, que s'inclina un 2% per a drenar les precipitacions. L'esplanada es condiciona fins a assolir el tipus E-2.  
El projecte de camí inclou la senyalització horitzontal i vertical, els passos inferiors per al drenatge i els enllaços amb els camins que hi ha a ambdós extrems de l'actuació.  
El termini d'execució de l'obra és de 90 dies i el termini de garantia, d'un any.  
2. Alternatives  
No es presenta un estudi d'altres camins i els impactes causats per cada un d'aquests, seleccionant l'opció més adequada tècnicament i ambientalment, sinó que el promotor justifica un únic traçat.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
El 5 de desembre de 2006 l'Ajuntament de Llíber remet la documentació a la Secretaria Autonòmica, a través de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant. La documentació, que consisteix en 3 còpies de l'estudi d'impacte ambiental i 3 còpies del projecte d'execució, hi adjunta, a més, certificats de l'acord plenari de 24 de novembre de 2005 de donar compte de l'estudi d'impacte ambiental del camí del Cau Marnes de Llíber, del decret de l'Alcaldia, del tràmit d'informació pública i de l'aprovació del projecte d'execució.  
   
El 28 de desembre de 2006 se sol·licita informació a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant.  
El 9 de gener de 2007 es requereix al promotor una ampliació de documentació.  
El 16 de març de 2007 s'adverteix de caducitat al promotor.   
El 3 d'abril de 2007 es rep un escrit de l'Ajuntament de Llíber on s'indica que ha remés la documentació requerida a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant en data 28 de febrer de 2007.   
El 7 de març de 2007 la Secretaria Autonòmica remet una nota interna enviada des de la Direcció Territorial a Alacant, juntament amb un escrit del redactor del projecte i l'ampliació de documentació.  
El 6 de març de 2007 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València remet un escrit on s'indica que la informació sol·licitada no és de la seua competència.  
El 16 de març de 2007 s'adverteix de caducitat a l'Ajuntament de Llíber.  
El 30 de març de 2007 es rep la informació de la consulta realitzada a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant.  
El 3 d'abril de 2007 l'Ajuntament de Llíber comunica que ha aportat l'ampliació de documentació el dia 28 de febrer de 2007 i la remet a través de la Direcció Territorial.  
El 8 de maig de 2007 se sol·licita a l'Ajuntament de Llíber informació sobre la compatibilitat de l'ús com a via d'accés, d'acord amb la planificació territorial i urbanística dels terrenys per on discorre el traçat del camí.  
L'1 de juny de 2007 es rep l'informe sol·licitat a l'Ajuntament de Llíber.  
2. Informació pública  
L'Ajuntament de Llíber va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el DOCV núm. 5186, de 27 de gener de 2006 i un altre en el tauler d'edictes municipal; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
S'han realitzat consultes al Servei de Gestió Forestal, a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant i a l'Ajuntament de Llíber.  
Informes sectorials  
- Informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals  
L'informe es refereix exclusivament a la possible afecció del camí a espais que formen part de la xarxa Natura 2000 (llocs d'interés comunitari i zones d'especial protecció de les aus) i als espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.   
El traçat del camí discorre, en la totalitat d'aquest, per fora de l'àmbit de qualsevol espai natural protegit competència d'aquest informe.  
Sense perjudici de l'anterior, i a l'efecte de la tramitació que, si és procedent, corresponga al projecte en funció de les seues característiques i de les competències que corresponga a altres organismes, de l'estudi del projecte es desprén la falta d'alternatives a l'actuació prevista, com també la falta de valoració i estudi de la possible presència d'hàbitats prioritaris a l'àmbit d'afecció de l'actuació, atesa la relativa proximitat d'aquest al paisatge protegit de la serra de Bèrnia i Ferrer i al LIC de la serra de Bèrnia i Ferrer, i al fet que molts d'aquests hàbitats són idèntics als que es presenten a les esmentades zones.  
- Informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant.  
El traçat proposat no presenta afecció a camins ramaders classificats, ni forest gestionada per la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Les espècies de flora que vegeten a l'esmentat vessant són, entre altres: Pinus halepensis, Quercus ilex, Quercus coccifera, Ulex europaeus, Erica sp., Cistus albidus, Calycotome spinosa, Pistacia lentiscus, Daphne gnidium, Juniperus oxycedrus, Rosmarinus officinalis, Bupleurum rigidum, Chamaerops humilis, Brachypodium retusum i Thymus sp.  
Cal realitzar grans moviments de terra ateses les dimensions del vial, el seu traçat a la meitat del vessant i el pendent d'aquest.  
Al marge dels impactes característics d'una infraestructura lineal, que estan previstos en l'estudi d'impacte ambiental, la construcció de l'esmentat camí comportaria l'augment de la pressió humana sobre el medi, i s'incrementarien les possibilitats d'usar i aprofitar el territori amb fins diferents del forestal i agrícola, el furtivisme o la pressió cinegètica, l'efecte barrera per a la fauna i l'escorriment, etc.  
Els efectes adversos ambientals superen els avantatges per a la prevenció d'incendis forestals, avantatges minvats per un traçat del camí a la meitat del vessant de poca efectivitat i amb unes dimensions que possibiliten la freqüentació de la zona i l'augment de les construccions en aquesta, amb el consegüent augment del risc i la pèrdua en qualitat paisatgística de l'entorn.  
Segons l'article 3 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, no tenen la condició de terrenys forestals «els sòls classificats legalment com a urbans o aptes per a urbanitzar, des de l'aprovació definitiva del programa d'actuació urbanística».  
Segons es desprén de la sol·licitud d'informe i de la cartografia temàtica de la CTH, al municipi de Llíber regeixen les normes subsidiàries de 1984, i està classificat el sòl per on discorre el traçat com a urbanitzable no programat, apte per a la urbanització residencial. Per tant, s'entén que no hi ha un programa d'actuació urbanística amb aprovació definitiva i els terrenys que tinguen la consideració de forestals segons l'article 2 de la Llei 3/1993 esmentada, mantindran l'esmentada condició, com és el cas dels terrenys per on discorre el vial.  
El paratge per on discorre el camí ha patit l'efecte de diversos incendis ocorreguts durant els anys 1993, 2001 i 2003.  
D'acord amb l'article 50 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests, i posteriors modificacions, queda prohibit als terrenys forestals que hagen patit l'efecte d'un incendi, el canvi d'ús forestal almenys durant 30 anys, com també tota activitat incompatible amb la regeneració de la coberta vegetal, durant el període que determine la legislació autonòmica.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior, i des d'un punt de vista ambiental, s'informa desfavorablement la construcció del camí plantejat en l'estudi d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 408/06-AIA.  
No obstant això, totes les valoracions emeses en aquest informe no tindrien sentit en el cas que els terrenys per on discorre el traçat no tinguen actualment la condició de terrenys forestals i estiguen classificats legalment com a urbans o urbanitzables amb programa d'actuació urbanística aprovat.  
- Protecció d'espècies del Servei Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge a Alacant.  
Subscriu íntegrament els termes de l'informe anterior i a més fa les consideracions següents:  
La nova carretera dóna accés directe des de la CV-750 a alguns habitatges que situats a l'altre costat de la serra, a un terreny amb un elevat pendent i cobert de vegetació natural. Per a això, es pretén transformar la senda actual en una carretera de 5 metres d'amplària amb baranes i senyalització. Les fotografies incloses en el projecte aclareixen bastant l'estat de la senda que hi ha i la naturalesa dels terrenys pels quals discorre.  
La descripció de la naturalesa dels sòls i de la flora està completament equivocada, atés que es descriu la zona com a terrenys agrícoles i es refereix a l'existència d'espècies pròpies de terrenys de cultiu, a pesar que el traçat realment discorre per terrenys de naturalesa forestal. Fins i tot es troben presents espècies protegides per l'Ordre 20/12/85 de la Conselleria d'Agricultura, de protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, i comunitats vegetals riques en orquídies que són qualificats com a hàbitats prioritaris per la Directiva d'hàbitats 92/43/CEE. Pel que fa a la fauna, la descripció incorre en el mateix error, i de les espècies que se citen no s'indica ni tan sols el grau de protecció d'aquestes.  
Pel que fa a les possibles alternatives del traçat, haurien de formar part de l'estudi d'impacte ambiental, però no es presenten. En tot cas, un plantejament correcte de l'anàlisi d'alternatives hauria de preveure també quina és la necessitat real d'obrir una carretera més directa per a donar servei a un nombre tan reduït d'habitatges, als quals actualment es pot accedir per un recorregut més llarg. Aquesta carretera generaria un impacte ambiental i paisatgístic molt elevat, amb importants desmunts i terraplens, i necessitaria una elevada inversió de diners públics (637.831 euros).  
Pel que fa a la qualificació urbanística dels terrenys, s'indica que l'article 20.1 del Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana (Decret 120/2006) diu el següent: «En cap cas poden urbanitzar-se sòls amb pendents mitjans superiors al 50%», com ho són en el cas que ens ocupa.  
- Informe del Servei de Gestió Forestal  
Respon remetent una còpia dels informes elaborats per la Secció Forestal de la Direcció Territorial (demarcació est) i de protecció d'espècies, que ja han sigut exposats anteriorment.  
- Informe de l'Ajuntament de Llíber  
L'Ajuntament informa literalment el següent:  
La planificació urbanística o territorial en vigor per la qual es regeix el municipi de Llíber són les normes subsidiàries de Llíber vigents, aprovades definitivament per la Comissió Provincial d'Urbanisme en data de 29 de març de 1984, i la posterior modificació puntual al febrer de 1992.  
Els terrenys pels quals discorre el traçat del camí se situen en dos tipus de sòl, a l'inici en sòl no urbanitzable comú (no protegit), i la resta del traçat en sòl urbanitzable, residència extensiva, sector 2, segons les normes subsidiàries de Llíber.  
Segons la Norma VI (Catàleg d'usos incompatibles per a cada tipus de sòl) de les normes subsidiàries de Llíber, la construcció de la via d'accés és compatible amb els usos permesos en cada tipus de sòl.  
Afeccions legals   
Al municipi de Llíber s'han produït incendis en els anys 1993 i 2003 en terrenys pels quals passa la via d'accés. D'acord amb l'article 50, restauració dels terrenys forestals incendiats, de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests, queda prohibit el canvi de l'ús forestal per raó de l'incendi.  
En els terrenys que travessa el camí hi ha espècies protegides per l'Ordre 20/12/85 de la Conselleria d'Agricultura, són espècies endèmiques o amenaçades, i comunitats vegetals riques en orquídies, qualificades com a hàbitats prioritaris per la Directiva d'hàbitats 92/43/CEE  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
La construcció del camí del Cau Marnes sotmet el paratge a un impacte paisatgístic crític, a causa del volum dels desmunts i terraplens que comporta, ja que se situa en un vessant de fort pendent. La carretera ocasionaria també un impacte visual, que pot ser no sols diürn, sinó també nocturn, si es dota d'enllumenat.  
El camí facilitaria la introducció d'altres usos del territori diferents dels actuals, que són el forestal i l'agrícola, els quals augmentarien la probabilitat d'incendi en una zona prou propensa i castigada per successos d'aquest tipus; a més pujaria la pressió antropitzant sobre el medi.  
Aquests són els impactes més sobreïxents, a banda hi ha els característics de tot camí, els quals han sigut analitzats en l'estudi d'impacte ambiental.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
Les dades del padró municipal denoten un increment notable de residents al municipi des de fa uns anys, que és creixent amb el pas del temps. Les persones procedeixen principalment de la Unió Europea i superen actualment en nombre al d'espanyols; a més la població activa és molt baixa, ja que es tracta de població de la tercera edat. De l'anterior es dedueix que el paisatge del municipi de Llíber posseeix una valoració social alta. En l'estudi d'impacte ambiental el paisatge està valorat com de baix valor amb trets molt comuns a la regió.  
El promotor afirma sobre el risc d'incendi (pàgina 32 de l'estudi d'impacte ambiental) que és inexistent pràcticament, perquè a la zona d'estudi es tracta de cultius en explotació. La zona és forestal i el risc d'incendi augmentaria en existir el camí, a més hi ha un historial d'incendis al municipi.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental   
Les mesures que proposa el programa de vigilància ambiental són de caràcter general, són susceptibles d'aplicar-se també a altres obres.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 8.a de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el projecte de construcció del camí del Cau-Marnes, ja que el traçat discorreria sobre terrenys en què s'han produït incendis: un l'any 1993 i un altre, de gran extensió, l'any 2003, i segons el que disposa l'article 50 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests, queda prohibit el canvi de l'ús forestal per raó de l'incendi.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitatt Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6249, del 20-04-2010 (2010/4255)

RESOLUCIÓN de 7 de abril de 2010, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Xilxes, Castellón de la Plana, Tírig y Lliber.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6249

Fecha DOGV
:   20-04-2010

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2010/4255

CVE


Fecha del documento
:   07-04-2010

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Castellón de la Plana](javascript:void(0))
    * [Tírig](javascript:void(0))
    * [Llíber](javascript:void(0))
    * [Chilches](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 7 de abril de 2010, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Xilxes, Castellón de la Plana, Tírig y Lliber. [2010/4255]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 013/07-AIA Xilxes, 229/06-AIA Castellón de la Plana, 347/06-AIA Tírig y 408/06-AIA Lliber.  
Valencia, 7 de abril de 2010.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 013/2007-AIA  
Titulo: autorización ambiental integrada de una industria de fabricación de arcillas atomizadas y azulejos esmaltados y ampliación de la cogeneración con una nueva turbina a gas de 7.817 KW  
Promotor: Real Cerámica, SL  
Autoridad Sustantiva: Servicio de Control Integrado de la Contaminación de la Dirección General de Calidad Ambiental  
Localización: c/1 núm. 1, sector 2, del polígono industrial Els Plans en el término municipal de Xilxes (Castellón).  
Descripción del proyecto   
Objeto del proyecto  
El proyecto describe un complejo industrial de fabricación de arcilla atomizada y de producción de azulejos esmaltados, incluyendo la ampliación de la instalación existente de cogeneración a gas con una nueva turbina de 7.817 KW.  
El objeto del proyecto es la tramitación de la autorización ambiental integrada conforme a la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control Integrados de la contaminación.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto   
De acuerdo al proyecto presentado, la actividad se desarrolla en el polígono industrial Els Plans, sector 2, c/1 -núm.1, del término municipal de Xilxes (Castellón). El solar ocupado se encuentra en suelo industrial que con la ampliación propuesta ocupará una superficie construida de 44.271 m² y un solar de 120.117 m². El proyecto describe las instalaciones industriales, formadas por las edificaciones que albergan las instalaciones industriales de recepción y preparación de materias primas (tierras para las arcillas), el atomizador para la obtención de la arcilla, de fabricación de azulejos esmaltados (prensado, esmaltado, cocción, envasado y expedición), la instalación de cogeneración a gas y el resto de instalaciones auxiliares necesarias para el funcionamiento de la actividad.  
El proyecto describe los focos de emisión de contaminantes a la atmósfera correspondientes a los procesos atomizado, cocción y secado de la actividad de fabricación de arcillas atomizadas y azulejos esmaltados, así como, los procedentes de la combustión del gas natural de la instalación de cogeneración.  
Para cubrir la demanda de agua de la actividad, que se estima en 359.000 m³, se proyecta la explotación de un pozo propio de captación de agua del que se extraerán 140.000 m³ anuales. El resto de necesidades hídricas calculadas vendrán del exterior procedentes de las aguas residuales de otras industrias a las que Real Cerámica abastece de arcilla atomizada, las cuales, ceden sus aguas residuales para su gestión, incorporándose al proceso de atomizado de arcillas.  
El almacenamiento temporal de los residuos generados, destaca de los residuos peligrosos hasta retirada por gestor autorizado, que se realizará en cubículos y contenedores en un área cubierta exterior a la nave, con cubeto para recogida de derrames accidentales.  
Las aguas residuales industriales generadas por la actividad de fabricación de Real Cerámica, SL, principalmente, en los procesos de atomizado, molienda, preparación de esmaltes y esmaltado, se recogen mediante una red de canalizaciones y son bombeadas hasta una balsa de almacenamiento estanca. Esta agua industriales se incorporarán de nuevo al proceso en la etapa de atomizado de arcillas, motivo por el cual no existe vertido de aguas residuales industriales. En cuanto a las aguas residuales domésticas son conducidas mediante una estación de bombeo con destino a la EDAR de Nules. Las aguas pluviales se calcula no superarán un caudal máximo de 1 m³/s, no considerándose como un vertido y evacuándose por diversos puntos de salida a través del perímetro de la parcela.  
El consumo de energía eléctrica para la industria se estima en 34.520.320 KWh/año y será proporcionado por la instalación ampliada de cogeneración a gas, localizada en las instalaciones industriales de la empresa. Actualmente, se cuenta con una turbina de 5.147 KW que se proyectan ampliar con una segunda turbina de 7.817 KW. Asimismo, la energía calorífica de los gases de escape de las turbinas se aprovecha para el proceso de secado de arcilla en el atomizador.  
Tramitación administrativa  
Trámite administrativo  
El 25 de enero de 2007, el Área de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda remite nota interna solicitando declaración de impacto ambiental para el proyecto que nos ocupa. En el expediente consta la siguiente documentación remitida:  
- Proyecto básico de autorización ambiental integrada, con un anexo A. Nuevo anexo al proyecto básico.  
- Estudio de impacto ambiental, con un anexo complementario  
- Estudio acústico, con un anexo complementario  
- Certificado de estanqueidad de balsas y materiales, certificado de no vertido de aguas residuales, autorización municipal de vertido al alcantarillado de aguas residuales, certificado municipal de compatibilidad urbanística, concesión de aguas subterráneas de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de 18 de septiembre de 2006, al respecto de los vertidos y captación de aguas.   
El 27 de junio de 2007, el titular del proyecto presenta un nuevo anexo al estudio de impacto ambiental, al respecto de introducir una medida correctora para evitar encharcamientos puntuales en la parcela en caso de lluvias intensas.  
Afecciones legales  
La actividad proyectada constituye uno de los supuestos recogidos en el anexo I de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, resultando preceptiva la obtención de la correspondiente autorización ambiental integrada.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Identificación, descripción y valoración de los impactos.  
La relación de impactos ambientales más significativos descritos en el estudio de impacto ambiental, derivados de la actuación proyectada, son los siguientes:  
Durante la fase de construcción:  
- Afección a la estructura del suelo y ocupación del mismo.  
- Generación de polvo y humos procedentes de la actividad y de los vehículos.  
- Generación de ruidos  
- Producción de residuos  
- Producción de vertidos  
Durante la fase de funcionamiento:  
- Consumo de recursos  
- Emisiones de humos de la combustión y de partículas en suspensión  
- Generación de ruidos  
- Producción de residuos  
- Producción de vertidos.  
Consideraciones sobre las medidas protectoras y correctoras.   
Respecto a las principales medidas protectoras o correctoras que se han tenido en cuenta en el estudio de impacto ambiental, son de destacar las siguientes:  
- Dotación de filtros de captación de polvo en las zonas de molturado, recepción de arcillas, líneas de esmaltado y prensas.  
- Las arcillas de cantera se almacenarán en graneros techados y cerrados que evitarán la dispersión de polvo. En ningún caso, se almacenarán tierras al aire libre.  
- Disposición de la maquinaria susceptible de transmitir ruidos y vibraciones sobre bancadas sólidas y, en caso que se precisen, se instalaran tacos o elementos antivibratorios.  
- Los posibles vertidos accidentales que se produzcan en la planta se conducirán a través de una red de recogida de derrames existente en la zona de atomizado, molienda y preparación de esmaltes, y líneas de esmaltado hasta varias balsas de almacenamiento estancas. Una vez recogidos se emplearán, íntegramente, en la producción de arcilla atomizada.  
- Las aguas domésticas y sanitarias se canalizarán mediante una estación de bombeo hasta la EDAR de Nules.  
- A fin de facilitar la percolación de las aguas pluviales dentro de los límites de la propiedad y evitar encharcamientos, se dispondrán una serie de zanjas perimetrales rellenas de lecho poroso que permitan la recogida de las aguas de escorrentía, particularmente, en las zonas de almacenamiento de arcillas.  
- Se dotará de una zona de almacenamiento de residuos, cubierta y con cubeto de retención de derrames.  
Consideraciones sobre el programa de vigilancia ambiental.  
Respecto al programa de vigilancia ambiental recogido en el estudio de impacto ambiental, cabe destacar:  
- Verificación anual de la coincidencia de los focos previstos con los reales y toma de las emisiones de estos focos sonoros.  
- Medida anual de emisiones a la atmósfera de las turbinas de cogeneración, atomizador, secadero, hornos y filtros.  
- Analíticas anuales de las aguas industriales recogidas en la balsa de almacenamiento.  
- Comprobación anual del buen estado del cubeto de derrames accidentales del almacén de residuos.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado L, del grupo 5 instalaciones para la fabricación de productos cerámicos... del anexo I, del Real decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 4º del citado Real decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 8, apartado 3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de autorización ambiental Integrada de una industria de fabricación de arcillas atomizadas y azulejos esmaltados y ampliación de la cogeneración con una nueva turbina a gas de 7.817 KW, promovido por Real Cerámica, SL en la c/1 núm 1, sector 2, del polígono industrial Els Plans en el término municipal de Xilxes (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación que constituye el expediente evaluado.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se fijan los siguientes límites de emisión de contaminantes a la atmósfera para la nueva turbina de cogeneración a gas natural, referidos a condiciones normales de presión y temperatura (1 atm y 0ºC) al 15% de O2 y en base seca: partículas sólidas 30 mg/Nm³, SO2 en 200 mg/Nm³, CO en 625 mg/Nm³, NOx (expresado como NO2) en 1.000 mg/Nm³, opacidad 2 escala Bacharach. Estos límites se entenderán como máximos y respetarán los que pudiera fijar la autorización ambiental integrada, cuando fueran más restrictivos estos últimos.  
2. Ejecución de la medida correctora contemplada en el estudio de impacto ambiental consistente en la realización de unas zanjas perimetrales con relleno poroso para recogida y drenaje de las aguas de escorrentía.  
3. Se llevará un registro documental del programa de vigilancia ambiental propuesto en el estudio de impacto ambiental que permita comprobar cumplimiento.  
4. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 29 de junio de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 229/2006-AIA  
Título: actuación integral para actividad de transporte de mercancías por carretera (DIC) de Castellón  
Promotor: Rallo Inmuebles SA   
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Castellón y CTV  
Localización: término municipal de Castellón   
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
La mercantil Rallo Inmuebles, SA, promueve la instalación de una actividad terciaria, destinada al transporte de mercancías por carreteras, en unos terrenos calificados actualmente por el Plan general de ordenación urbana de Castellón como suelo no urbanizable común, solicitando la declaración de interés comunitario (DIC) por el procedimiento extraordinario del artículo 20 de la Ley 4/1992, de 5 de junio, del suelo no urbanizable  
Se pretende crear un área con una superficie total de 61.366 m² de servicios para vehículos pesados, con unas instalaciones dedicadas al almacenaje de mercancías, mantenimiento, reparación, aparcamiento, lavado y reposición de combustible de vehículos pesados y otras instalaciones dedicadas al personal propio del área (zona de vestuarios, cafetería y oficinas), aprovechando las condiciones de situación de la zona.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
- Localización  
Los terrenos objeto de la actuación se sitúan al oeste del término municipal de Castellón de la Plana, cercanos al linde con el término de Borriol. Concretamente en el polígono 109, parcelas 19, 20, 21, 22, 23, 25 y 27, en la partida Pla del Moro o Benadresa. Se encuentra delimitado por:  
- Por el norte con la futura autovía Castellón-L'Hospitalet de L'Infant Tramo OB (Castellón-Oropesa)  
- Por el sur con el centro penitenciario de Castellón.  
- Por el este con el río Seco  
- Por el oeste con la vía pecuaria vereda de la Pedrera, suelo urbanizable industrial y gasoducto.  
- Planeamiento propuesto. Ordenación prevista y usos  
El nuevo ámbito de la actuación desarrollar, afecta a 61.366 m², siendo la edificación destinada al uso terciario 15.341,50 m² y la edificabilidad de 0,25 m²t/m²s.  
El reparto de usos y aprovechamientos se ha distribuido de la siguiente manera:  
  
El aprovechamiento edificatorio es el siguiente:  
  
Superficie ocupada: 9.204 m²  
Edificabilidad: 0,25 m²/m²  
Ocupación: 14,9%  
Distancia mínima a lindes de la parcela: 6 m  
3. Alternativas  
No se presenta ninguna alternativa a la propuesta ya que la alternativa de ordenación elegida es la única que cumple con estas exigencias.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 16 de junio de 2006 se recibe del Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, la siguiente documentación relativa a la actuación integral para actividad de transporte de mercancías por carretera (DIC) de Castellón, compuesta por expediente administrativo, estudio de impacto ambiental, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.   
2. Información pública  
Se expuso al público la documentación técnica, según anuncios publicados en el DOGV núm. 5261, de fecha 18 de mayo de 2006, y en el periódico Mediterráneo de fecha 16 de mayo de 2006 de fecha.   
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, ni tampoco alternativa a la propuesta desencadenante del procedimiento, según consta en el certificado emitido por Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón de fecha 14 de junio de 2006.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 24 de octubre de 2006 se realiza por parte del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental Requerimiento de Documentación a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón solicitando la remisión de la siguiente documentación:  
- En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, y especialmente por la cercanía con el área de protección arqueológica del Mas del Cigalero, deberá obtenerse informe favorable de la dirección general del Patrimonio Cultural Valenciano.   
- De acuerdo con el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de ordenación del territorio y protección del paisaje, informe favorable del organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro, sobre su disponibilidad y compatibilidad del incremento de consumo de recursos hídricos, motivado por la actuación, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afectación o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
- Informe de la entidad gestora de la EDAR acerca de la capacidad de la misma para absorber las demandas generadas por la actuación. Deberá presentar Informe realizado por la empresa EPSAR sobre la viabilidad del sistema de saneamiento y depuración de la EDAR de Castellón para asumir los caudales generados por la actuación.  
- Deberá presentar certificado favorable de la empresa encargada de la recogida de residuos sólidos urbanos para asumir el incremento generado por la actuación.  
- Deberá presentar certificado que demuestre que las actividades que se van a desarrollar están comprendidas en las categorías y/o grados de intensidad relacionados en el Decreto 54/1990, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Nomenclátor de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas, en cumplimiento de lo establecido en el artículo 1º de la Ley 3/1989, de 2 de mayo, sobre actividades calificadas.  
- De acuerdo con el artículo 245 del Real decreto 849/86, de 11 de abril, por el que se aprueba el reglamento del dominio publico hidráulico, que desarrolla los títulos preliminar, I, IV, V, VI y VIII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de aguas, deberá obtener la autorización del organismo de cuenca competente para el vertido de las aguas pluviales al cauce del río Seco.  
- Deberá presentar a este Servicio el proyecto de la instalación de venta de carburantes, así como un informe que justifique que la instalación se ajusta al Real decreto 1523/1999, de 1 de octubre, por el que se modifica el Reglamento de instalaciones petrolíferas, aprobado por Real decreto 2085/1994, de 20 de octubre, y las instrucciones técnicas complementarias MI-IP03 (instalaciones petrolíferas para uso propio), aprobada por el Real decreto 1427/1997, de 15 de septiembre, y MI-IP04 (instalaciones fijas para distribución al por menor de carburantes y combustibles petrolíferos en instalaciones de venta al público), aprobada por el Real decreto 2201/1995, de 28 de diciembre.  
- Deberá justificar la elección de la zona de almacenaje de material peligroso. Detallar con estudios geológicos e hidrogeológicos sobre el riesgo con relación al entorno (suelo, acuífero, río seco,...), así como el grado de peligrosidad, las medidas protectoras y correctoras al respecto.  
En contestación a este requerimiento, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón remitió a este Servicio la siguiente documentación:  
- En fecha 10 de enero de 2007, se presenta certificado del resultado de información pública, fotocopia de la admisión a trámite, fotocopia de la publicación en el DOGV, Informe de la mercantil FACSA acerca e la disponibilidad de recursos hídricos, certificado de la mercantil FCC acerca de la capacidad de recogida de los RSUs, certificado del promotor de las actividades a desarrollar están comprendidas en el Decreto 54/1990.  
- En fecha 16 de febrero de 2007, se presenta Informe de la EPSAR sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Castellón.  
- En fecha 8 de mayo de 2007, se vuelve a presentar Informe de la EPSAR sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Castellón.  
Solicitud de informes sectoriales  
En el expediente incoado se incluyen los siguientes informes solicitados durante la tramitación del expediente:  
1. Informe del Servicio de Coordinación Territorial de la Dirección General de Planificación y Ordenación del Territorial, de fecha 10 de abril de 2006, sobre la actuación integral para actividad de transporte de mercancías por carretera (DIC) de Castellón, el cual resuelve lo siguiente:   
«1.Admitir a trámite la solicitud formulada por Rallo Inmueble SA, instando, para la declaración de interés comunitario para la instalación de uso terciario necesario para el transporte de mercancías por carreteras, en suelo no urbanizable, en...» «...conforme al procedimiento del art. 20 de la Ley del suelo no urbanizable siempre que se tengan en consideración las condiciones impuestas por el Ayuntamiento de Castellón, la Oficina del Plan de Carreteras y el Ministerio de Fomento y sin que la presente prejuzgue la resolución que ponga fin a dicho procedimiento.  
2. Ordenar que se someta a trámite de información pública el expediente junto al estudio de impacto ambiental....»  
2. Informe de la mercantil FACSA (Sociedad de Fomento Agrícola Castellonense) como concesionaria del servicio público de abastecimiento de agua potable del municipio de Castellón, de fecha 13 de diciembre de 2006, acerca de la capacidad para captar y suministrar agua potable a la actividad propuesta, el cual informa de lo siguiente:  
«Se dispone de capacidad y medios para implantar y gestionar la infraestructura necesaria para efectuar la captación y el suministro de agua potable a la actividad que se indica cuyo consumo anual es de 11.500 m³.  
Todo ello, siempre y cuando se obtengan todos los permisos y licencias necesarios y, especialmente, la concesión de la Confederación Hidrográfica del Júcar para la captación de los caudales adicionales que resultaran necesarios, adicionales a los actualmente solicitados en el expediente tramitado al efecto, en el marco de lo previsto en los art. 59 y ss. del Texto refundido de la ley de aguas, aprobado por RD Leg. 1/2001, de 20 de julio, en relación con lo dispuesto por los artículos 122 y ss. del Reglamento de dominio público hidráulico (RD 849/1986, de 11 de abril).  
Es todo cuanto debe indicarse al respecto, significándole expresamente que se informa todo cuanto antecede en la estricta condición de FACSA como Concesionaria del Servicio Público de Agua Potable para Castellón y, sin perjuicio del informe a emitir, en su caso, por la confederación hidrográfica competente, de conformidad con lo previsto en el artículo 25.4 del RD legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el Texto refundido de la ley de aguas, en su redacción dada por la Ley 11/2005, de 12 de junio, en relación con lo dispuesto por el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de ordenación de territorio y protección del paisaje, así como cuantos informes y dictámenes deban emitirse, en su caso, por otros organismos competentes en la materia, de conformidad con lo previsto por la legislación vigente.»  
3. Certificado de la mercantil F.C.C. (Fomento de Construcciones y Contratas, SA), como Gestor Autorizado para la gestión de residuos (núm. 227/RTA/RNP/CV) y como concesionario del Servicio de limpieza viaria y recogida de R.S.Us de Castellón de la Plana, de fecha 27 de noviembre de 2006, que tiene la capacidad suficiente para recoger y gestionar los residuos generados por la empresa Rallo Inmuebles, SA  
Informe de la EPSAR (Entitat de Sanejament D'Aigües), de fecha 19 de enero de 2007, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Castellón de la Plana para admitir los caudales de aguas residuales generados por la actuación integral para la actividad de transporte de mercancías por carretera del municipio de Castellón de la Plana (Castellón), el cual concluye lo siguiente:  
«Por lo señalado anteriormente, y para el caso en que el urbanizador responsable del desarrollo urbanístico decida no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales generados por sus actuaciones mediante la construcción de una EDAR propia y vaya a solicitar en un futuro la conexión a un sistema público de saneamiento y depuración, esta Entidad de Saneamiento de Aguas informa la viabilidad del tratamiento de la EDAR de Castellón de la Plana de las aguas residuales generadas por la Actuación Integral para la Actividad de Transporte de Mercancías por Carretera del Municipio de Castellón de la Plana (Castellón) siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes:...»  
Afecciones legales  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PGOF, CTV, PATRICOVA y red Natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.  
2. Vías Pecuarias.   
El ámbito de la actuación por el oeste con la vía pecuaria núm 4 vereda de la Pedrera, de anchura legal de 8 m.  
Deberán ser respetadas en todo su trazado y anchura acorde a lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias.  
3. Ramblas y cauces.   
El sector limita por el este con el cauce del río Seco.  
Deberán entenderse sujetos a lo dispuesto en el Real decreto legislativo 1/01, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la ley de aguas y el Real decreto 849/86, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del dominio publico hidráulico que desarrolla los títulos preliminar, I, IV, V, VI y VII de la Ley 29/85, de 2 de agosto, de aguas.  
4. Infraestructuras de Transporte.  
El sector limita por el norte con la futura autovía Castellón-L'Hospitalet de L'Infant tramo OB (Castellón-Oropesa).  
Deberán respetarse las zonas de protección y de dominio público por afección de viales expuestas en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de carreteras de la Comunitat Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión financiera y administrativa, y de organización de la Generalitat Valenciana.  
5. Infraestructuras de Transporte Energético  
El sector limita por el oeste con un gasoducto. Deberá atenderse a lo dispuesto en la Ley 34/1998, de 7 de octubre, del sector de hidrocarburos, en el Real decreto 1434/2002, de 27 de diciembre, por el que se regulan las actividades de transporte, distribución, comercialización, suministro y procedimientos de autorización de instalaciones de gas natural  
Lindante al sector propuesto, atraviesa una línea de alta tensión de sur a norte. Deberá atenderse a lo dispuesto en la Ley 54/1997, de 27 noviembre, del sector eléctrico.  
6. Yacimientos arqueológicos.   
La zona de estudio está cercana al área de protección arqueológica del Mas del Cigalero.  
Deberá atenderse a lo dispuesto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, en especial al artículo 11 de dicha ley.  
Consideraciones ambientales  
1. La zona objeto de estudio se sitúa en la Plana de Castellón, en el área orográfica llanura litoral, siendo su relieve llano y haciéndose algo abrupto hacia el interior. La llanura litoral es una amplia plataforma en la que predominan los materiales detríticos cuaternarios. Ha sido generada por los materiales aportados por los ríos y barrancos desde las áreas montañosas del interior. El área de estudio morfológicamente se caracteriza por ser un estrecho sistema de abanicos aluviales, adosado a los relieves prelitorales.  
Los suelos afectados por al actuación se desarrollan sobre cantos, gravas y arcillas, presentando una capacidad de uso muy elevada (clase A). Presentan una erosión actual baja y potencial moderada, mientras que se caracterizan por tener una vulnerabilidad de acuíferos media.  
2. El clima que presenta la zona de estudio es de tipo mediterráneo, el cual se caracteriza por una época de sequía en los meses de verano, dándose los máximos pluviométricos en otoño y primavera; sin embargo por las particulares características de ubicación del lugar, aparecen una serie de factores que condicionan en cierta medida el clima del lugar, tales como la fuerte influencia marina, la orografía plana o la orientación.  
La temperatura media anual es de 16,9 ºC, siendo los mes más cálido agosto con 25,3 ºC de temperatura media mensual, y el mes más frío, enero con 10,7 ºC de media. Las precipitaciones que se dan en esta zona son fundamentalmente en forma de lluvia, siendo la precipitación media anual de 447 mm y la humedad media es del 65%.  
3. El sistema hidráulico de la zona de estudio viene dominado por el río Seco (o rambla de Borriol), el cual es colindante por el este con la actuación y supone el punto natural de escorrentía de la zona de estudio, la cual desemboca al norte del Grao de Castellón. Esta zona pertenece a la cuenca hidrográfica del Júcar, al sistema de explotación número 2 Mijares-Plana de Castellón. La escorrentía superficial se estima en 189 hm³/año.   
Por otro lado, para la eliminación de las aguas pluviales del sector se proyecta la evacuación al río Seco, para lo cual se deberá obtener la autorización administrativa de la Confederación Hidrográfica del Júcar, previamente a la aprobación de la actuación, para el vertido de las aguas pluviales (artículo 9 del Reglamento de dominio público hidráulico, RD 849/1986).  
4. La actividad humana ha sustituido las antiguas vegetaciones naturales surgidas como consecuencia del clima y del substrato natural por comunidades nitrófilas y campos ocupados por cítricos y naves industriales ya existentes, y por antiguos cultivos de algarrobos y olivos. Estos dos tipos de ambientes, terrenos agrícolas y eriales, permiten el desarrollo de dos tipos de vegetación nitrófila, vegetación arvense y vegetación ruderal respectivamente, ligadas a la actividad humana. Según el EsIA, la zona objeto de modificación que se estudia no tiene representación significativa de vegetación natural aunque se localizan algunas especies, sobre todo gramíneas, compuestas, algún pino (Pinus halepensis) o formaciones de Ulex parviflora acompañada de Rosmarinus officinalis y Thymus vulgaris, en los escasos bancales abandonados, bordes de los caminos y paredes.  
Destacar también la presencia de la vegetación edafológica característica del río Seco, cuyos elementos predominantes son Nerium aleander, Rubus ulmidolius, Arundo donax, Scirpus holoschoenus o Coriaria myrtiflora.  
Entre estas distintas comunidades no encontramos ninguna especie que esté considerada como endémica, aunque podemos encontrar entre ellas el Thymus vulgaris (tomillo) y Teucrium capitatum (teucrio), las cuales se encuentran incluidas en el anexo III de la Orden de 20 de diciembre de 1985 de la Conselleria de Agricultura y Pesca de la Generalitat Valenciana sobre protección de especies endémicas y amenazadas. Para la tala desenraizamiento o eliminación de estas especies se deberá contar con la autorización administrativa correspondiente.  
5. El estudio de impacto ambiental define una única unidad faunística caracterizada por la presencia de cultivos de cítricos y por el incremento del desarrollo industrial, por lo cual la califica de escasa, tratándose de especies con clara tendencia antropófila y de distribución muy amplia.  
Por tanto, el catálogo presentado recoge aquellas especies que de algún modo u otro se relacionan con el área de estudio. Esta lista es una simple recopilación de nombres en la que se señala la probabilidad de su presencia en la zona o no. Por lo que resulta muy básica y da poca información sobre la fauna existente en el sector, pues no señala en que puntos se puede encontrar predominancia de cada especie ni como hacen uso del área de estudio, señalando si es el área de campeo, de nidificación o cuales son los puntos más frecuentes de paso. Por tanto, la información a este respecto resulta insuficiente, lo que lleva a una difícil valoración de la zona.  
Por otra parte, en el listado presentado en el estudio de impacto ambiental se han encontrado algunas de las especies con algún tipo de protección de acuerdo con el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se crea y regula el Catálogo valenciano de especies de fauna amenazadas, y se establecen categorías y normas para su protección, como son el caso de la alondra, sapo común, culebra bastarda. El estudio de impacto ambiental no especifica la afección del proyecto a estas especies que aparecen en el listado.  
Según el estudio de impacto ambiental, no cabe indicar la presencia de individuos catalogados como de especial interés o en peligro de extinción, ni se encuentran en el área de estudio, ninguna de las especies del Catálogo nacional de especies amenazadas Real decreto 439/1990 de 30 de marzo.  
6. En el proyecto se expone que el agua para el abastecimiento del sector procede de la red de aguas potables de Castellón de la Plana, suministrada por la mercantil gestora FACSA., desde su red de distribución.  
La actividad prevé instalar, servicios para vehículos pesados tales como almacenaje de mercancías, mantenimiento, aparcamiento, lavado o reposición de combustible, que según el estudio de impacto ambiental, no se caracteriza por el consumo elevado de agua en comparación al de la industria. Se estima que el consumo anual será de 1.500 m³.  
Según el informe de FACSA, se dispone de capacidad y medios para implantar y gestionar la infraestructura necesaria para efectuar la captación y el suministro de agua potable a la actividad que se indica cuyo consumo anual es de 11.500 m³. No obstante, se deberán obtener todos los permisos y licencias necesarios y, especialmente, la concesión de la Confederación Hidrográfica del Júcar para la captación de los caudales adicionales que resultaran necesarios, adicionales a los actualmente solicitados en el expediente tramitado al efecto, en el marco de lo previsto en los art. 59 y ss. del Texto Refundido de la Ley de Aguas, aprobado por RD Leg. 1/2001, de 20 de julio, en relación con lo dispuesto por los artículos 122 y ss. del Reglamento de dominio público hidráulico (RD 849/1986, de 11 de abril).  
Todo ello, sin perjuicio del informe a emitir, en su caso, por la confederación hidrográfica competente (que no se presenta en la documentación que forma el expediente), de conformidad con lo previsto en el artículo 25.4 del RD legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el Texto refundido de la ley de aguas, en su redacción dada por la Ley 11/2005, de 12 de junio, en relación con lo dispuesto por el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de ordenación de territorio y protección del paisaje.  
7. En cuanto a la red de saneamiento, se proyecta la realización de una red separativa de aguas residuales y de aguas pluviales. La red de aguas fecales se conectará a la red municipal de alcantarillado que enlaza con la EDAR municipal de Castellón de la Plana.  
Según el Informe técnico de la EPSAR de la Comunitat Valenciana, relativo a la actividad proyectada, se considera viable el tratamiento de la EDAR de Castellón de la Plana de las aguas residuales que se generarán.  
No obstante, este informe esta condicionado por algunos aspectos técnicos que deberán cumplirse de forma obligatoria por parte del promotor. Estos aspectos técnicos son:  
- Se deberá realizar la solicitud de conexión  
- El vertido generado deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la ordenanza municipal de vertidos o, en su defecto, en el modelo de ordenanza de vertidos de la EPSAR. El promotor deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la de la ordenanza de vertidos.  
- Deberá solicitarse dictamen o informe favorable de la Comisión Territorial de Actividades Calificadas, u órgano que le sustituya, referido al cumplimiento por el correspondiente instrumento de planeamiento de la distancia establecida en la normativa sectorial aplicable (Decreto 2414/1961, de 30 de noviembre, por el que se aprueba el Reglamento de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas (R.A.M.I.N.P.) respecto a la infraestructura de saneamiento y depuración existente.  
Dado que los terrenos objeto del proyecto se califican como de vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos media, en los que destaca la porosidad que le confiere una escasa protección frente a la contaminación físico-química, además de la posible evacuación por escorrentía al río Seco, se deberá tener muy en cuenta la solución del tratamiento de las aguas residuales generadas.  
8. Para la recogida y gestión de los residuos sólidos urbanos, se presenta certificado de la mercantil F.C.C., como gestor autorizado para la recogida de RSUs de Castellón de la Plana, de fecha 27 de noviembre de 2006, que tiene la capacidad suficiente para recoger y gestionar los residuos generados por la empresa Rallo Inmueble, SA   
Se desconoce cual es la cantidad estimada de RSUs que generará el proyecto, por lo tanto, no se puede evaluar la suficiencia o insuficiencia para recibir y gestionar los residuos que se generarán.  
Por otra parte, del estudio de impacto ambiental se desprende que existen elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación como son: la calidad del aire, el suelo y el agua.   
- Las aguas superficiales y subterráneas, por vertidos accidentales de líquidos propios de las distintas operaciones de mantenimiento y reparación de los vehículos, tales como aceites, grasas, líquidos refrigerantes o hidráulicos.  
- La atmósfera, como consecuencia del funcionamiento de los motores de los vehículos, además de las emisiones procedentes de los disolventes, pinturas, masillas, adhesivos y otros materiales auxiliares que en su composición figuran compuestos orgánicos volátiles, así como los ruidos que se originan, en los talleres de chapa.  
- Los suelos, sobre los que se puede producir un vertido incontrolado accidental y continuo de los diferentes fluidos (aceites, ácidos de baterías, refrigerantes, fluidos hidráulicos, etc.) sobre un suelo sin pavimentar o con la pavimentación inadecuada o deteriorada (rotura, fisuras, hundimientos, etc.).  
Otros factores como la vegetación, la fauna y el paisaje no sufrirán impactos importantes debido a lo antropizado de la zona.  
Los residuos peligrosos generados durante el normal funcionamiento de la actividad deberán ser gestionados de acuerdo con la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de residuos, y el Decreto 2/2003, de 7 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento de la producción, posesión y gestión de los neumáticos fuera de uso. Además, la empresa Rallo Inmuebles, SA, deberá estar inscrita en el registro de productores de residuos peligrosos de la Comunitat Valenciana, gestionando los residuos un gestor autorizado.  
Del estudio de impacto ambiental se desprende que se proyecta una zona de almacenaje de material peligroso, sobre la cual no se hace una ponderación del riesgo con relación al entorno, así como la ubicación concreta en la zona, el grado de peligrosidad, las medidas correctoras al respecto, etc. Esta zona de almacenaje deberá estar impermeabilizada y adecuadamente cubierta y ventilada. Asimismo, a fin de minimizar riesgos accidentales, tanto durante el almacenamiento como en las operaciones de carga/descarga, el lugar deberá disponer de un sistema de cubetos y de los medios de recogida adecuados para el confinamiento y posterior recogida de posibles derrames o vertidos accidentales.  
9. En cuanto a la instalación de una estación de suministro de carburantes de uso propio, esta deberá realizarse de forma que contenga las medidas necesarias que exigen las autoridades para evitar las filtraciones al suelo. Por ello, esta instalación deberá cumplir con lo establecido en las Instrucciones técnicas complementarias MI-IP03 para instalaciones petrolíferas para uso propio y los reglamentos que la regulan.   
10. En la documentación aportada se indica que tras consultar el Inventario de yacimientos arqueológicos se desprende que los terrenos afectados por la actuación son próximos al área de protección arqueológica del Mas del Cigalero.   
No se presenta el informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de acuerdo con el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, el cual justificaría la no afección de la actuación al citado yacimiento.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, la actuación integral para actividad de transporte de mercancías por carretera (DIC) de Castellón, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y supeditado al cumplimiento de los condicionantes establecidos a continuación:  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, y especialmente ante la ausencia de información que justifique o no la posible presencia de restos arqueológicos en el entorno de la actuación, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
2. El vertido generado por el desarrollo urbanístico deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la ordenanza municipal de Vertidos o, en su defecto, en el modelo de ordenanza de vertidos de la entidad de saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. Se asumirán además los condicionantes más restrictivos que se hayan establecido para el buen funcionamiento de la EDAR.  
El promotor deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el modelo de ordenanza de vertidos a la red de alcantarillado editado por esta entidad, y dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido. Asimismo, deberá prever la construcción sobre dicha arqueta de una caseta que permita la instalación de equipos de medida en continuo, cerrada con llave.  
3. De acuerdo con el tercer condicionante del Informe de la EPSAR, de fecha 19 de enero de 2007, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Castellón de la Plana para admitir los caudales de aguas residuales generados por la actuación integral para la actividad de transporte de mercancías por carretera del municipio de Castellón de la Plana (Castellón), antes de la aprobación definitiva por esta Conselleria, deberá solicitarse dictamen o informe favorable de la Comisión Territorial de Actividades Calificadas, u órgano que le sustituya, referido al cumplimiento por el correspondiente instrumento de planeamiento de la distancia establecida en la normativa sectorial aplicable (Decreto 2414/1961, de 30 de noviembre, por el que se aprueba el Reglamento de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas (RAMINP) respecto a la infraestructura de saneamiento y depuración existente.  
4. Deberá solicitar y tener resuelto el correspondiente expediente de autorización de vertido del efluente de las aguas pluviales al cauce del río Seco (artículo 100 del Texto refundido de la ley de aguas), antes de la aprobación definitiva de esta Conselleria.  
La red de aguas pluviales deberá atravesar un separador de grasas, aceites y sólidos en suspensión antes del vertido.  
Quedan prohibidos los vertidos al río Seco sin autorización previa.  
5. Deberán obtener todos los permisos y licencias necesarios y, especialmente, la concesión de la Confederación Hidrográfica del Júcar para la captación de los caudales adicionales que resultaran necesarios, adicionales a los actualmente solicitados en el expediente tramitado al efecto, en el marco de lo previsto en los art. 59 y ss. del Texto Refundido de la Ley de Aguas, aprobado por RD Leg. 1/2001, de 20 de julio, en relación con lo dispuesto por los artículos 122 y ss. del Reglamento de dominio público hidráulico (RD 849/1986, de 11 de abril).  
6. Deberán respetarse las servidumbres de paso del gasoducto que linda por el oeste con la zona de actuación, así como cumplir con las medidas de ordenación expuestas en la Ley 34/1998, de 7 de octubre, del sector de hidrocarburos, y del resto de legislación que la desarrolla.  
7. Todos los residuos generados (lodos del lavado de piezas, envases vacíos contaminados, aceite usado, filtros usados, baterías agotadas, líquido anticongelante y de frenos?) deberán ser adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados al correspondiente gestor autorizado, de conformidad con las disposiciones de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunitat Valenciana.  
8. Cualquier actuación que se lleve a cabo y que pueda afectar a la vía pecuaria núm 4 vereda de la Pedrera deberá cumplir con lo establecido en la Ley 3/1995, de 23 de marzo de vías pecuarias.  
9. Se deberá cumplir los valores límite de emisiones máximas al medio ambiente estipuladas en el apartado 27, del anexo IV del Decreto 833/75 de 6 de febrero, que desarrolla la Ley 38/1972 de protección del ambiente atmosférico.   
10. El almacenamiento y la manipulación de productos químicos se llevará a cabo de acuerdo con lo estipulado en el Real decreto 379/2001, de 6 de abril, por el que se aprueba el Reglamento de almacenamiento de productos químicos, y las pertinentes instrucciones técnicas complementarias MIE-APQ de aplicación.  
11. El nivel de ruidos transmitidos al exterior deberá adecuarse a los límites que para las actividades comerciales, industriales y de servicios, establece la tabla 2 del anexo II, de la Ley 7/ 2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.   
12. La estación de suministro de carburantes de uso propio, deberá realizarse de forma que contenga las medidas necesarias que exigen las autoridades para evitar las filtraciones al suelo, cumpliendo con lo establecido en las Instrucciones técnicas complementarias MI-IP03 para instalaciones petrolíferas para uso propio, de los reglamentos que las regulan y el resto de legislación que le es de aplicación.   
13. La zona de almacenamiento de los residuos peligrosos generados por la actividad deberá estar impermeabilizada y adecuadamente cubierta y ventilada. Asimismo, a fin de minimizar riesgos accidentales, tanto durante el almacenamiento como en las operaciones de carga/descarga, el lugar deberá disponer de un sistema de cubetos y de los medios de recogida adecuados para el confinamiento y posterior recogida de posibles derrames o vertidos accidentales.  
14. El Ayuntamiento exigirá al agente urbanizador, tras la realización de las obras, los certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
15. Se deberá atender a las limitaciones de los usos del suelo y actividades en las zonas contiguas a la futura autovía Castellón-L'Hospitalet de L'Infant Tramo OB (Castellón-Oropesa), así como a la servidumbre, afección y línea de limitación a la edificación, que se establecen en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de carreteras de la Comunidad Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión financiera y administrativa, y de organización de la Generalitat Valenciana.  
16. Se deberá atender a la legislación de líneas eléctricas aéreas respecto de las zonas de protección y servidumbre para la edificación. También, se deberá considerar la valoración de alternativas técnicas que desarrollen una ordenación pormenorizada que amplíe las distancias mínimas contenida y solucione mejor la integración o traslado de las mismas.  
17. En caso de que los cultivos colindantes se hayan visto afectados durante las obras de edificación, se deberán realizar los trabajos de restitución de la situación original de los mismos.  
Cuarto  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Quinto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 22 de junio de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 347/06-AIA  
Título: explotación zootécnica avícola  
Promotor: José Alfonso Roda Folch   
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Tirig  
Objeto del proyecto: ampliación de granja de pavos.   
Localización: partida Pla de l'Avenar, polígono 11, parcela 83,termino municipal de Tirig (Castellón).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
La explotación está ubicada dentro de una parcela de 10.106 m², actualmente la explotación cuenta con una nave de 2.450 m² con una capacidad para 16.000 animales. Se ha proyectado la construcción de una nueva nave de 2.800 m² y altura en cumbrera de 3,6 m y cuya capacidad será de 18.200 plaza. La capacidad total de la explotación será por tanto de 34.200 pavos. La solera de la nueva nave será de hormigón en masa de 10 cm de espesor sobre una capa de zahorras apisonada. La ventilación interior será natural.  
Se tiene previsto realizar 2,7 polladas por año. Los ciclos de engorde durarán de 90 a 105 días. Los animales serán retirados con una masa de 6-7 kg las hembras y 10-12 kg los machos. El sistema de manejo será todo dentro todo fuera. Los animales se criarán sobre cama de viruta de madera de 5 cm de espesor que se retirará tras cada ciclo de engorde. La yacija se tratará con superfosfato de cal.   
Se ha estimado una producción de estiércol total de 738,72t al año. Tras cada ciclo de engorde el conjunto de las deyecciones junto con la yacija es retirado por una empresa transformadora que posteriormente lo comercializa como abono.   
Como medidas higiénico sanitarias, la instalación contará con un pediluvio a la entrada de la nave, tela mosquitera en todas las ventanas, dispondrá de un depósito estanco donde se almacenarán los animales muertos y durante el vacío sanitario se desinfectará toda la instalación.  
El abastecimiento de agua procede de la red municipal. No se ha especificado el consumo que para el abrevado de animales y limpieza de hará de este recurso.  
Vista la cartografía, la distancia al núcleo urbano de Tírig es superior a los 1000 m. Según el informe de la Conselleria de Agricultura la distancia con respecto a otras explotaciones avícolas inscritas en el Registro de explotaciones ganaderas es también superior a los 1000 m.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente se inició el 10 de octubre de 2006, con la remisión por parte del Ayuntamiento del estudio de impacto ambiental.  
La información pública se realizó mediante la publicación en el BOP núm. 97 con fecha 15 de agosto de 2006, se notificó a los vecinos de las parcelas colindantes y se publico mediante edicto. No se presentaron alegaciones.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.   
En fecha 7 de noviembre de 2006, se solicita la ampliación de la documentación remitida. Se solicita:  
La documentación que compone el expediente municipal.  
Copia del informe de carácter urbanístico de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
Copia del contrato actualizado con el gestor para la retirada de cadáveres.  
Copia del contrato actualizado con el gestor para la retirada de la gallinaza.  
Informe de disponibilidad de recursos hídricos.  
Informe sobre la no afección a efectos patrimoniales.  
En fecha 6 de febrero de 2007, el promotor remite, por medio del Ayuntamiento la documentación requerida.  
El expediente municipal contiene:  
Informe del técnico redactor del estudio en el que informa sobre el cambio de gestor de la gallinaza.  
Certificado de la Asociación de Usuarios de Casetas de Recogida de Cadáveres de la Provincia de Castellón.  
Certificado de la empresa concesionaria del Servicio Municipal de Aguas Potables del Ayuntamiento de Tirig.  
Informe previo favorable de la Dirección Territorial de la Conselleria de Agricultura Peca y Alimentación. Se le indica que la explotación deberá estar dotada de:  
Área cercada.  
Estercolero estanco con capacidad para almacena las deyecciones.  
Las construcciones y equipos no serán perjudiciales para los animales y sobre los que se pueda realizar una eficaz limpieza y desinfección.  
Vado sanitario.  
Tela o malla pajarera en ventanas y huecos.  
El diseño deberá respetar la legislación en relación a la protección de los animales en las explotaciones ganaderas, condiciones generales, emplazamiento y condiciones técnicas.  
Por último se indica que la disposición de la nueva construcción dentro de la parcela debe ser de tal modo que no se reduzca la distancia de 1.000 m respecto a otras explotaciones avícolas.  
Informe favorable técnico sanitario del veterinario del Área.   
Informe favorable del arquitecto municipal en el que se informa que el emplazamiento propuesto está de acuerdo con el vigente proyecto de delimitación de suelo urbano.  
Informe favorable del jefe local de Sanidad.  
Afecciones legales  
Según el visor cartográfico de la CTH la explotación se sitúa sobre suelo no urbanizable no protegido. El informe del arquitecto municipal indica que el emplazamiento propuesto está de acuerdo con el proyecto de delimitación del suelo urbano vigente.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
El municipio de Tirig no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
La explotación se encuentra ubicada en una zona agrícola, de fisiografía plana y en la que predominando los cultivos de almendro y olivo. Según el estudio no existen urbanizaciones ni casas de recreo en la zona de actuación. La fauna se limita a la presencia de aves y pequeños roedores propios de zonas de cultivo. Los suelos de la zona son de textura que varían de medias a arcillosas.  
Los impactos identificados se refieren a:  
Impacto sobre la población por malos olores, enfermedades infecto contagiosas fugas o intromisión de fauna.   
Impacto sobre las aguas subterráneas y el suelo por la incorrecta gestión de los residuos ganaderos.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Se han propuesto las siguientes medidas protectoras:  
- Medidas para garantizar el buen estado sanitario de la explotación: se dispondrá de un depósito homologado para la retirada de cadáveres, se realizará una limpieza y desinfección de la nave tras cada ciclo de engorde, Profiláxis antiparasitarias y vacunales, vestuario adecuado y exclusivo en la explotación.  
- Gestión de la gallinaza. Entre otras medidas se vigilará el buen estado de las soleras, será retirada y transportada en remolque cubierto   
El programa de vigilancia se refiere únicamente a los controles que realizan las autoridades competentes en materia de sanidad, aguas, residuos y medio ambiente.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I apartado 1.h.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la ampliación de la explotación avícola, situada en el polígono 11, parcela 83 en el término municipal Tirig (Castellón) promovida por Roda Folch SL siempre que se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
1. Deberá disponerse del informe definitivo favorable de Patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte. Se deberá presentar ante el órgano sustantivo.  
2. El gestor para la retirada del estiércol deberá estar autorizado para dicha actividad. Se deberá disponer de un contrato actualizado.  
3. Tal y como se indica en el informe de la Conselleria de Agricultura, deberá habilitarse un estercolero estanco dentro de la explotación. Se considera que se ha infravalorado la producción de estiércol anual. Por lo que el estercolero deberá estar adecuadamente dimensionado para el almacenamiento del volumen real de deyecciones que se generen en la explotación.  
4. Se dotará a la explotación de los medios para garantizar el buen estado higiénico sanitario.   
5. Se comunicará cualquier variación que se produzca en el destino y tratamiento de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 11 de junio de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 408/06-AIA  
Promotor: Ayuntamiento de Llíber  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Llíber  
Objeto del proyecto: Construcción de una vía de comunicación entre la carretera CV-750 y el sur del municipio de Llíber, por el paraje denominado El Cau.  
Localización: municipio de Llíber (Alicante)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto   
El Ayuntamiento de Llíber proyecta la construcción de un camino que comunica el norte del municipio con el sur, a través del paraje denominado El Cau.  
La nueva vía une un camino existente que parte desde la carretera CV-750 y se dirige hacia el paraje Marco del Barco, discurre seguidamente por el terreno forestal de la Sierra de Bernia y Ferrer y enlaza finalmente con el camino que parte desde el norte del municipio de Xaló hasta la sierra citada.   
La traza del nuevo camino coincide con la senda existente que sirve de paso para peatones exclusivamente, la cual se amplía hasta 5 metros de anchura y sigue mayoritariamente las curvas de nivel.   
Los aportes externos de rocas para la construcción del camino proceden de la cantera Lorenzo Andrés Vallés SL, situada en el p.k. 183+415 de la carretera nacional 332.  
La sección estructural del firme está formada por una base granular de más de 30 cm de espesor y compactada al 100%, más una capa de rodadura formada por la estabilización de zahorras artificiales con un 3% de cemento, que se inclina un 2% para drenar las precipitaciones. La explanada se acondiciona hasta lograr el tipo E-2.  
El proyecto de camino incluye la señalización horizontal y vertical, los pasos inferiores para el drenaje y los enlaces con los caminos existentes a ambos extremos de la actuación.  
El plazo de ejecución de la obra es de 90 días y el plazo de garantía de un año.  
2. Alternativas  
No se presenta un estudio de otros caminos y los impactos causados por cada uno de ellos, seleccionando la opción más adecuada técnica y medioambientalmente, sino que el promotor justifica un único trazado.  
Tramitación administrativa  
1. Tramitación  
El 5 de diciembre de 2006 el Ayuntamiento de Llíber remite la documentación a la Secretaría Autonómica, a través de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Alicante. La documentación consistente en: 3 copias del estudio de impacto ambiental y 3 copias del proyecto de ejecución; además adjunta certificados del acuerdo plenario del 24 de noviembre de 2005 de dar cuenta del estudio de impacto ambiental del camino del Cau Marnes de Llíber, del decreto de la Alcaldía, del trámite de información pública y de la aprobación del proyecto de ejecución.  
El 28 de diciembre de 2006 se solicita información a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Alicante.  
El 9 de enero de 2007 se requiere al promotor una ampliación de documentación.  
El 16 de marzo de 2007 se advierte de caducidad al promotor.  
El 3 de abril de 2007 se recibe escrito del Ayuntamiento de Llíber indicando que ha remitido la documentación requerida a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Alicante en fecha 28 de febrero de 2007.   
El 7 de marzo de 2007 la Secretaría Autonómica remite una nota interna enviada desde la Dirección Territorial en Alicante, junto con un escrito del redactor del proyecto y la ampliación de documentación.  
El 6 de marzo de 2007 la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia remite un escrito indicando que la información solicitada no es de su competencia.  
El 16 de marzo de 2007 se advierte de caducidad al Ayuntamiento de Llíber.  
El 30 de marzo de 2007 se recibe la información de la consulta realizada a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Alicante.  
El 3 de abril de 2007 el Ayuntamiento de Llíber comunica que ha aportado la ampliación de documentación el día 28 de febrero de 2007 y la remite a través de la Dirección Territorial.  
El 8 de mayo de 2007 se solicita al Ayuntamiento de Llíber información acerca de la compatibilidad del uso como vía de acceso, de acuerdo con la planificación territorial y urbanística de los terrenos por donde discurre el trazado del camino.  
El 1 de junio de 2007 se recibe el informe solicitado al Ayuntamiento de Llíber.  
2. Información pública  
El Ayuntamiento de Llíber sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el DOCV núm 5186, del 27 de enero de 2006 y otro en el tablón de edictos municipal; una vez transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se presentaron alegaciones.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
Se han realizado consultas al Servicio de Gestión Forestal, al Área de Conservación de Espacios Naturales, a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Alicante y al Ayuntamiento de Llíber.  
Informes sectoriales.  
- Informe del Área de Conservación de Espacios Naturales  
El informe se refiere exclusivamente a la posible afección del camino a espacios que forman parte de la red Natura 2000 (lugares de interés comunitario y zonas de especial protección de las aves) y a los espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.   
La traza del camino discurre en su totalidad por fuera del ámbito de cualquier espacio natural protegido competencia de este informe.  
Sin perjuicio de lo anterior, y a los efectos de la tramitación que en su caso corresponda al proyecto en función de sus características y de las competencias que corresponda a otros organismos, del estudio del proyecto se desprende la falta de alternativas a la actuación prevista, así como la falta de valoración y estudio de la posible presencia de hábitats prioritarios en el ámbito de afección de la actuación, dada su relativa cercanía al paisaje protegido de la sierra de Bernia y Ferrer y al LIC de la sierra de Bernia y Ferrer, y al hecho de que muchos de estos hábitats son idénticos a los que se presentan en dichas zonas.  
- Informe de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Alicante.  
El trazado propuesto no presenta afección a vías pecuarias clasificadas, ni monte gestionado por la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Las especies de flora que vegetan en dicha ladera son, entre otras: Pinus halepensis, Quercus ilex, Quercus coccifera, Ulex europaeus, Erica sp., Cistus albidus, Calycotome spinosa, Pistacia lentiscus, Daphne gnidium, Juniperus oxycedrus, Rosmarinus officinalis, Bupleurum rigidum, Chamaerops humilis, Brachypodium retusum y Thymus sp.  
Es necesario realizar grandes movimientos de tierra dadas las dimensiones del vial, su trazado a media ladera y la pendiente de esta.  
Al margen de los impactos característicos de una infraestructura lineal, que vienen contemplados en el estudio de impacto ambiental, la construcción de dicha vía supondría el aumento de la presión humana sobre el medio, incrementando las posibilidades de usar y aprovechar el territorio con fines distintos al forestal y agrícola, el furtivismo o la presión cinegética, el efecto barrera para la fauna y la escorrentía, etc.  
Los efectos adversos medioambientales superan las ventajas para la prevención de incendios forestales, ventajas mermadas por un trazado del camino a media ladera de poca efectividad y con unas dimensiones que posibilitan la frecuentación de la zona y el aumento de las construcciones en la misma, con el consiguiente aumento del riesgo y la pérdida en calidad paisajística de dicho entorno.  
Según el artículo 3 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana, no tienen la condición de terrenos forestales «los suelos clasificados legalmente como urbanos o aptos para urbanizar, desde la aprobación definitiva del programa de actuación urbanística».  
Según se desprende de la solicitud de informe y de la cartografía temática de la C.T.V, en el municipio de Llíber rigen las normas subsidiarias de 1984, estando clasificado el suelo por donde discurre el trazado como urbanizable no programado, apto para la urbanización residencial. Por tanto, se entiende que no existe un programa de actuación urbanística con aprobación definitiva y los terrenos que tengan la consideración de forestales según el artículo 2 de la Ley 3/1993 citada, mantendrán dicha condición, como es el caso de los terrenos por donde discurre el vial.  
El paraje por donde discurre el camino ha sufrido los efectos de varios incendios ocurridos durante los años 1993, 2001 y 2003.  
De acuerdo con el artículo 50 de la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de montes, y posteriores modificaciones, queda prohibido en los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio, el cambio de uso forestal al menos durante 30 años, así como toda actividad incompatible con la regeneración de la cubierta vegetal, durante el período que determine la legislación autonómica.  
Por tanto, a la vista de todo lo anterior, y desde un punto de vista ambiental, se informa desfavorablemente la construcción del camino planteado en el estudio de impacto ambiental correspondiente al expediente 408/06-AIA.  
No obstante todas las valoraciones emitidas en este informe carecerían de sentido en el caso de que los terrenos por donde discurre el trazado no tengan actualmente la condición de terrenos forestales y estén clasificados legalmente como urbanos o urbanizables con programa de actuación urbanística aprobado.  
- Protección de especies del Servicio Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda en Alicante.  
Suscribe íntegramente los términos del informe anterior y además hace las consideraciones siguientes:  
La nueva carretera da acceso directo desde la CV-750 a unas cuantas viviendas ubicadas al otro lado de la sierra, en un terreno con una elevada pendiente y cubierto de vegetación natural. Para ello, se pretende transformar la senda actual en una carretera de 5 metros de ancho con quitamiedos y señalización. Las fotografías incluidas en el proyecto aclaran suficientemente el estado de la senda existente y la naturaleza de los terrenos por los que discurre.  
La descripción de la naturaleza de los suelos y de la flora está completamente equivocada, dado que se describe la zona como terrenos agrícolas y se refiere a la existencia de especies propias de terrenos de cultivo, a pesar de que el trazado realmente discurre por terrenos de naturaleza forestal. Incluso se encuentran presentes especies protegidas por la Orden 20/12/85 de la Conselleria de Agricultura, de protección de especies endémicas o amenazadas, y comunidades vegetales ricas en orquídeas que son calificados como hábitats prioritarios por la Directiva de hábitats 92/43/CEE. En cuanto a la fauna, la descripción incurre en el mismo error, y de las especies que se citan no se indica siquiera su grado de protección.  
En cuanto a las posibles alternativas del trazado, deberían formar parte del estudio de impacto ambiental, pero no se presentan. En cualquier caso, un planteamiento correcto del análisis de alternativas debería contemplar también cuál es la necesidad real de abrir una carretera más directa para dar servicio a un número tan reducido de viviendas, a las que actualmente se puede acceder por un recorrido más largo. Esta carretera generaría un impacto ambiental y paisajístico muy elevado, con importantes desmontes y terraplenes, y precisaría una elevada inversión de dinero público (637.831 euros).  
En cuanto a la calificación urbanística de los terrenos, se indica que el artículo 20.1 del Reglamento de paisaje de la Comunitat Valenciana (Decreto 120/2006) dice lo siguiente: «En ningún caso podrán urbanizarse suelos con pendientes medias superiores al 50%», como lo son en el caso que nos ocupa.  
- Informe del Servicio de Gestión Forestal  
Responde remitiendo una copia de los informes elaborados por la Sección Forestal de la Dirección Territorial (demarcación este) y de protección de especies, que ya han sido expuestos anteriormente.  
- Informe del Ayuntamiento de Llíber  
El Ayuntamiento informa literalmente lo siguiente:  
La planificación urbanística o territorial en vigor por la que se rige el municipio de Llíber son las normas subsidiarias de Llíber vigentes, aprobadas definitivamente por la Comisión Provincial de Urbanismo en fecha de 29 de marzo de 1984, y la posterior modificación puntual en febrero de 1992.  
Los terrenos por los que discurre el trazado del camino se sitúan en dos tipos de suelo, en su inicio en suelo no urbanizable común (no protegido), y el resto del trazado en suelo urbanizable, residencia extensiva, sector 2, según las normas subsidiarias de Llíber.  
Según la Norma VI (Catálogo de usos incompatibles para cada tipo de suelo) de las normas subsidiarias de Llíber, la construcción de la vía de acceso es compatible con los usos permitidos en cada tipo de suelo.  
Afecciones legales   
En el municipio de Llíber se han producido incendios en los años 1993 y 2003 en terrenos por los cuales pasa la vía de acceso. De acuerdo con el artículo 50, restauración de los terrenos forestales incendiados, de la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de montes, queda prohibido el cambio del uso forestal por razón del incendio.  
En los terrenos que atraviesa el camino existen especies protegidas por la Orden 20/12/85 de la Conselleria de Agricultura, son especies endémicas o amenazadas, y comunidades vegetales ricas en orquídeas, calificadas como hábitats prioritarios por la Directiva de hábitats 92/43/CEE  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad  
La construcción del camino del Cau Marnes somete el paraje a un impacto paisajístico crítico, debido al volumen de los desmontes y terraplenes que conlleva, pues se sitúa en una ladera de fuerte pendiente. La carretera ocasionaría también un impacto visual, que podría ser no solo diurno sino también nocturno, si se dotara de alumbrado.  
El camino facilitaría la introducción de otros usos del territorio distintos de los actuales, que son el forestal y el agrícola, los cuales aumentarían la probabilidad de incendio en una zona bastante proclive y castigada por sucesos de este tipo; además subiría la presión antropizante sobre el medio.  
Estos son los impactos más sobresalientes, aparte existen los característicos de todo camino, los cuales han sido analizados en el estudio de impacto ambiental.  
2. Identificación y valoración de los impactos   
Los datos del padrón municipal denotan un incremento notable de residentes en el municipio desde hace unos años, que es creciente con el paso del tiempo. Las personas proceden principalmente de la Unión Europea y superan actualmente en número al de españoles; además la población activa es muy baja, pues se trata de población de la tercera edad. De lo anterior se deduce que el paisaje del municipio de Llíber posee una valoración social alta. En el estudio de impacto ambiental el paisaje está valorado como de bajo valor con rasgos muy comunes en la región.  
El promotor afirma sobre el riesgo de incendio (página 32 del estudio de impacto ambiental) que es inexistente prácticamente, porque en la zona de estudio se trata de cultivos en explotación. La zona es forestal y el riesgo de incendio aumentaría al existir el camino, además existe un historial de incendios en el municipio.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
Las medidas que propone el programa de vigilancia ambiental son de carácter general, son susceptibles de aplicarse también a otras obras.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 8.a del anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley 2/1989, de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
1. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental.  
2. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de impacto ambiental.  
3. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales el proyecto de construcción del camino del Cau-Marnes, ya que el trazado discurriría sobre terrenos en los que se han producido incendios, uno en el año 1993 y otro de gran extensión en el año 2003, y según dispone el artículo 50 de la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de montes, queda prohibido el cambio del uso forestal por razón del incendio.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 27 de junio de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML