Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9329, del 02-05-2022 (2022/3370)

RESOLUCIÓ de 28 de febrer de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de modificació substancial de l'autorització ambiental integrada d'una instal·lació de tractament de residus urbans i un abocador de residus no perillosos, partida del Feliu, paratge Pedra Negra, del terme municipal de Xixona. Expedient (1863950) 116/2017/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9329

Data del DOGV
:   02-05-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/3370

CVE


Data del document
:   28-02-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Xixona](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 28 de febrer de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de modificació substancial de l'autorització ambiental integrada d'una instal·lació de tractament de residus urbans i un abocador de residus no perillosos, partida del Feliu, paratge Pedra Negra, del terme municipal de Xixona. Expedient (1863950) 116/2017/AIA. [2022/3370]  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1863950) 116/2017-AIA.  
Títol: Modificació substancial de l'autorització ambiental integrada d'una instal·lació de tractament de residus urbans i un abocador de residus no perillosos.  
Promotor: Reciclados y Compostaje Piedra Negra, SA.  
Òrgan substantiu: Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental.  
Ref. òrgan substantiu: 079/17 IPPC.  
Localització: partida del Feliu, paratge Pedra Negra, del terme municipal de Xixona (Alacant).  
NIMA: 0300003474.  
  
Antecedents  
Reciclados y Compostaje Pedra Negra, SA, explota una instal·lació de gestió de residus urbans al terme municipal de Xixona. Consta d'una planta de tractament de residus urbans i un abocador de residus no perillosos, i forma part de les instal·lacions previstes en el Pla zonal 7, àrea de gestió A2, de residus de la Comunitat Valenciana, que inclou una planta de valorització de residus urbans (tractament mecànic i biològic) i un abocador de residus no perillosos. Tant la instal·lació actual com l'ampliació projectada estan situades en les parcel·les 25, 26 i 107 del polígon 20 del terme municipal de Xixona.  
  
La mercantil disposa de les resolucions que s'indiquen a continuació.  
Mitjançant la Resolució de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi de 19 de juny de 2001, es va emetre la declaració d'impacte ambiental (DIA) favorable condicionada del projecte de construcció d'una planta de tractament i un abocador controlat de residus sòlids urbans (expedient 126/1999-AIA), situat al paratge Pedra Negra del terme municipal de Xixona (Alacant), i el promotor del projecte és l'empresa Ingeniería Urbana, SA.  
Per mitjà de la Resolució de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi de 30 de gener de 2002, es va emetre la DIA favorable condicionada relativa al projecte bàsic per a l'accés a la planta de tractament i depòsit controlat de residus sòlids urbans (expedient 388/2001-AIA), que tenia per objecte l'adequació dels camins d'accés a les necessitats específiques del trànsit de camions previst.  
  
Mitjançant l'Acord del Consell de 26 de juliol de 2001, es va atorgar la DIC al projecte. L'àmbit de la DIC inclou les parcel·les número 25, 26 i 107 del polígon 20 del terme municipal de Xixona. El 25 de març de 2003, l'Ajuntament de Xixona va concedir una llicència municipal d'activitat a la planta.  
La instal·lació disposa d'una autorització ambiental integrada (AAI), mitjançant la Resolució de 31 de gener de 2011, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per a la planta de tractament de residus urbans, i mitjançant la Resolució d'1 de desembre de 2011, de la Direcció General de Qualitat Ambiental, per a l'abocador de residus no perillosos. Aquesta instal·lació està inscrita en el Registre d'instal·lacions de la Comunitat Valenciana amb el número 545/AA/CV i NIMA 0300003474.  
Mitjançant la Resolució de 31 de maig de 2013 s'autoritza un canvi en la capacitat anual d'eliminació de residus, que augmenta de 100.000 t/any a 125.000 t/any. Mitjançant la Resolució de 3 de gener de 2014 s'actualitza l'AAI a les previsions de la Directiva 2010/75/CE.  
Situació actual de la instal·lació  
La planta de valorització i eliminació de residus no perillosos (principalment d'origen urbà, però amb determinats residus d'origen industrial) compta amb les instal·lacions següents:  
1. Instal·lació de valorització (planta de tractament mecanicobiològic de residus urbans).  
2. Instal·lació d'eliminació mitjançant el depòsit en un abocador (amb una capacitat de 2.577.105 m³ en total): cel·la 1 de 670.050 m³, cel·la 2 de 541.192 m³, cel·la 3 de 721.589 m³ i cel·la 4 de 644.274 m³.  
3. Planta de tractament de residus voluminosos, que permetrà també la trituració de les fraccions vegetals i l'optimització del procés de preselecció.  
4. En l'AAI hi ha una planta mòbil de tractament d'RCD, una instal·lació de tractament de lixiviats i un forn crematori d'animals morts.  
En la instal·lació es diferencien tres àrees:  
1. Àrea de recepció i control, d'aproximadament 2.460 m², en què la major part de la superfície està asfaltada.  
2. Àrea de valorització, que consta de:  
a) Edifici principal de 4.433,50 m² de superfície coberta (tractament mecànic). Edifici annex per a la càrrega dels contenidors amb rebutjos, dirigits a l'abocador. Construcció parcialment situada davall de la volada de l'edifici principal, en el qual es fa la càrrega directa de residus per a la fabricació de CSR (combustible sòlid recuperat) i una altra annexa en la qual s'alberguen instal·lacions auxiliars relacionades amb el triturador de CSR.  
  
b) El tractament biològic i l'afinament es du a terme en dos edificis, amb una superfície coberta de 4.450,5 m² i un biofiltre parcialment situat davall de la volada.  
c) Vestuaris i menjador, de 324,70 m² de superfície.  
d) Oficines i aula ambiental, amb una marquesina per a aparcaments i visites.  
e) Bassa de lixiviats, amb una capacitat de 16.694 m³. Els lixiviats de l'abocador es recullen des de quatre pous d'extracció en cadascuna de les cel·les construïdes. Els llots que es generen en les basses de lixiviats s'extrauen mitjançant bombament, s'entreguen a un gestor autoritzat o s'eliminen en el mateix abocador quan la humitat que contenen ho permet (quan el contingut d'humitat siga inferior al 75 % i es complisquen els criteris d'admissió de la Decisió del Consell 2003/33/CE).  
Bassa de pluvials, amb una capacitat de 15.378 m³.  
Les aigües emmagatzemades s'utilitzen per a regar superfícies i previndre el material pulverulent. La resta s'evapora directament a l'atmosfera.  
Al costat de la bassa de pluvials hi ha un taller, un magatzem de CSR produït, una marquesina de subministrament de combustible, un edifici per al tractament de residus voluminosos d'una superfície de 563,80 m², un llavacotxes, una depuradora d'aigües negres (es tracta d'una instal·lació enterrada que disposa d'una depuradora d'oxidació total).  
3. Àrea d'eliminació que consta de 4 cel·les existents. Segons la documentació aportada (estudi d'impacte ambiental) cap d'aquestes està en l'estat de segellament definitiu. Les terres de cobriment diari s'obtenen, en gran part, dels RCD valoritzats. La resta, s'obtenen de la mateixa excavació de les cel·les i d'aportacions exteriors.  
  
Quant al sistema de recollida de biogàs, s'han executat 71 pous (el número total en l'AAI és de 61 pous). La torxa de cremat del biogàs se situa en una plataforma aïllada, en un contenidor que confronta amb la cel·la 1.  
  
Descripció del projecte  
Descripció de l'ampliació proposada (modificació substancial)  
Les cel·les d'abocament actuals (1, 2, 3 i 4) estan a punt de ser reblides i es pretén una ampliació de l'abocador amb la construcció i l'explotació de dues cel·les d'abocament noves (5 i 6). Cap a l'oest de la instal·lació actual se situarà la cel·la 5 i cap al nord, la cel·la 6. L'ampliació proposada es preveu a l'interior dels límits de les parcel·les esmentades anteriorment.  
L'objecte de la modificació substancial consisteix en l'ampliació de les instal·lacions següents:  
1. Construcció de dos vasos d'abocament nous (cel·les 5 i 6), adjacents als existents, per a residus no perillosos; amb la qual cosa s'obtindria una capacitat d'eliminació de 2.310.390 m³. Per tant, s'amplia la capacitat de la instal·lació d'eliminació (2.577.105 m³ autoritzats i 2.310.390 m³ addicionals). Aquesta capacitat s'assoleix si s'amplia l'ocupació i s'eleva la cota màxima de coronació, respecte de la prevista en el projecte autoritzat (300 msnm) fins a la cota de 318 msnm. Es preveu que aquesta instal·lació puga admetre el rebuig que es genere en la planta de tractament mecanicobiològic en un període de 20 anys. Es manté la capacitat actual d'eliminació autoritzada de 125.000 t/any. Els nous vasos d'abocament ocuparan una superfície de 150.130 m². Les cel·les 5 i 6 s'explotaran mitjançant bales retractilades i rebuig a granel entre els buits i es projectaran capes d'abocament de 4 metres d'altura amb un recobriment de terra de 30 cm. Alternativament, es proposa substituir la terra de recobriment per un material bioestabilitzat fora d'especificació.   
Segons la documentació aportada, amb les noves cel·les previstes en l'ampliació, es donarà continuïtat a la prestació del servei públic de tractament de residus, no només per al Pla zonal 7 A2, sinó també per al depòsit del rebuig de residus urbans, procedents del tractament mecànic en les instal·lacions de Pedra Negra, d'altres municipis i plans zonals que encara no han pogut desenvolupar les instal·lacions associades als seus plans corresponents, com és el cas del Pla zonal 11 A6 del Baix Segura. Tot això d'acord amb les previsions de la planificació estatal i autonòmica en matèria de gestió de residus urbans.  
  
2. Construcció d'una plataforma en la qual se situarà un equip per a instal·lar un sistema d'aprofitament energètic del biogàs produït en l'abocador. El motogenerador proporcionarà una potència elèctrica d'1 MW (instal·lació necessària per a donar suport a les noves cel·les) i una potència tèrmica d'1,1 MW, que s'aprofitarà en l'equip de deshidratació de lixiviats. L'energia calorífica generada en el motorgenerador s'incorpora a un circuit tèrmic amb aigua perquè s'utilitze en l'evaporador. Se sol·licita també la posada en marxa del procés d'evaporació de lixiviats generats en l'abocador, amb una capacitat per a tractar 13.000 m³ anuals de lixiviats. Cal assenyalar que, d'acord amb la normativa en vigor, el contingut en humitat del lixiviat ha de ser inferior al 65 % perquè resulte admissible eliminar-lo a l'abocador. L'evaporació dels lixiviats i la torxa són instal·lacions ja autoritzades en l'AAI, i se sol·licita un canvi d'ubicació i de característiques.  
  
3. Addició del codi LER 180104, residus la recollida i l'eliminació dels quals no són objecte de requisits especials per a previndre infeccions (per exemple, embenatges, buidatges d'algeps, roba blanca, roba d'un sol ús, bolquers), dels residus admesos en la instal·lació.  
A més, l'ampliació comptarà amb les instal·lacions següents:  
Zona d'apilaments per a les terres excedents (se situarà al sud-oest de la bassa de lixiviats, amb una superfície de 9.640 m² per a apilar 50.000 m³ de terres).  
Centre de transformació prefabricat d'1,26 MVA de potència, línia subterrània de mitjana tensió i centre de lliurament normalitzat.  
Nous trams de cuneta perimetral. Nous trams de cunetes interiors de manteniment (són cunetes el traçat de les quals, la destinació i l'orientació depenen de la fase en què s'estiga executant l'abocament). Es preveuen cunetes perimetrals exteriors per a impedir l'entrada d'escolaments des de l'exterior dels vasos, i cunetes internes per a conduir les aigües de pluja a la bassa d'aigües pluvials ja existent.  
Es planteja la instal·lació de piezòmetres nous per a controlar la qualitat de les aigües subterrànies a conseqüència de la instal·lació de les cel·les noves. Se'n preveuen tres nous, a més dels sis existents.  
Instal·lació de pous de biogàs nous (instal·lacions per a la recol·lecció del biogàs produït per la fermentació dels residus de naturalesa orgànica que encara estan entre els rebutjos) i ampliació de la xarxa de conducció de biogàs.  
Per a la captació dels lixiviats es farà un sistema d'extracció i bombament format pels pous d'extracció (un per cel·la) i la canonada de conducció de polietilé d'alta densitat. Els lixiviats acumulats en la bassa es portaran fins a l'equip evaporador, que té una capacitat per a evaporar uns 13.000 m³ anuals de líquid.   
Característiques constructives de les noves cel·les  
Per a dur a terme la cel·la 5 d'ampliació, es projecta una excavació de 205.675 m³, s'utilitzaran en terraplenament i formació del vial perimetral 158.947 m³ i l'excedent de 46.727 m³ s'utilitzarà en el segellament de les cel·les 1, 2, 3 i 4.  
Per a la construcció del vas 6 es projecta l'excavació de 198.675 m³; s'utilitzaran en terraplenament i formació del vial perimetral 176.904 m³ i l'excedent de 21.770 m³ de terres s'utilitzarà en el segellament de la cel·la 5.  
Segons el balanç de terres, en l'excavació només es genera un excedent de 68.497 m³. El volum que es requereix per al segellament és de 262.441 m³ i es projecta aportar des de l'exterior els volums següents: 193.494 m³ per al segellament i 181.454 m³ per a la capa de recobriment diari (es podran obtindre a partir de la valorització d'RCD).  
Es preveu el següent programa d'ompliment de les cel·les: quan comence l'excavació del vas 5, s'enduran les terres excedents per al segellament de les cel·les 1, 2, 3 i 4, i se segellaran les cel·les 1, 2 i 3. Començarà el rebliment de la cel·la 5 utilitzant per a cobrir-la els àrids recuperats d'RCD admesos en la instal·lació o amb terres procedents de l'excavació del vas 6. Pròximament al rebliment de la cel·la 5, s'acabarà l'excavació del vas 6, les terres s'apilaran i s'impermeabilitzarà el vas 6. La cel·la 6 es començarà a explotar pel costat de la cel·la 4 a fi de reduir el temps en què la cel·la 4 roman sense segellar. Al final, se segellarà la part de les cel·les 3, 4 i part de la 6. Se seguirà amb l'explotació de la cel·la 6, s'aprofitaran les terres de l'apilament, s'utilitzaran els àrids recuperats dels RCD o s'adquiriran terres des de l'exterior de la instal·lació.  
Una vegada reblida la cel·la 6 i estabilitzada la massa de residus, es procedirà a segellar-la, amb una aportació de terres adquirides de l'exterior.  
La documentació aportada indica que la construcció i l'explotació de l'ampliació de l'abocador es desenvoluparà en les fases d'ompliment següents:  
Fase inicial (0): Terminació de la cel·la 4 i construcció de la cel·la 5.  
Fase I: Explotació de la cel·la 5 i construcció de la cel·la 6.  
Fase II: Explotació de la cel·la 6.  
Fase final: Segellament final i inici del període de postclausura.  
Les condicions de visibilitat requereixen limitar a la cota 318 msnm l'altura màxima de la capa de segellament, la qual cosa limita, al seu torn, la cota màxima de la massa de residus (que es depositarà en bales retractilades)  
Els vasos d'abocament nous es configuraran amb talussos interiors 2H:1V, els terraplens exteriors es configuraran amb pendent 2H:1V i els d'excavació amb pendent 1H:1V.  
Els vasos d'abocament, una vegada acabats, limitaran amb una berma de segellament de 6 m i una cuneta perimetral interior, i un vial perimetral exterior de 7 m d'amplària i una cuneta perimetral exterior.  
El projecte bàsic justifica les necessitats de volumetria en el disseny de la instal·lació i s'elabora una taula que determina les entrades anuals a l'abocador del mateix pla, i d'altres plans, per al període comprés entre els anys 2021 i 2040.  
Per a la recollida dels gasos produïts a l'interior de l'abocador (biogàs), es preveu una xarxa de pous d'extracció, canonades en depressió per a transportar-los, estacions de concentració de tubs i una central d'aspiració. Els pous poden ser de recreixement (construïts durant el rebliment de la cel·la) o perforats, si s'instal·len en fase de segellament de la cel·la. Els gasos es poden cremar directament en una torxa existent o es poden aprofitar per a utilitzar-los en un motogenerador que funciona com a cogeneració i proporciona energia elèctrica i calor aprofitable per a l'evaporació dels lixiviats. L'energia elèctrica generada (excedent) es transportarà fins al centre de lliurament de la companyia elèctrica i s'injectarà en la xarxa.  
Impermeabilització del fons i de les parets dels vasos d'abocament. Es projecten mitjançant: capa d'argiles compactada d'almenys 0,5 m de grossària, tant en base com en talussos, obtingudes de la mateixa excavació; geotèxtil de protecció inferior (instal·lació d'un geotèxtil de 300 gr/m², amb un CBR superior a 2.500 N, per a protegir la geomembrana de PEAD); barrera artificial impermeable mitjançant una geomembrana de PEAD d'1,5 mm (UNE 104300), i geotèxtil de protecció inferior (instal·lació d'un geotèxtil de 500 gr/m², amb un CBR superior a 4.000 N, per a protegir la geomembrana de PEAD del punxonament de la capa de drenatge).  
Drenatge de lixiviats. Sobre la impermeabilització s'estendrà la capa de drenatge de fons formada per: una capa de grava silícia d'una grandària de 20-40 mm de diàmetre, estesa, no compactada, i un conjunt de conduccions drenants, format per una combinació de tubs de polietilé d'alta densitat, disposat sobre la barrera artificial i recobert amb la mateixa grava que forma la capa de drenatge. El drenatge en els talussos es conforma únicament amb una capa de grava silícia amb les mateixes característiques, que s'anirà recreixent fins a la vora del vas a mesura que es vagen depositant residus.  
Segellament de les cel·les. Es duran a terme les actuacions següents: una capa de terres de regularització de 30 cm; un geodren de gasos, la capacitat de drenatge del qual serà equivalent a una unitat mineral de 30 cm de grossària; i sobre la capa drenant de gasos, s'hi instal·larà una geomembrana de PEAD d'1,5 mm, llisa o texturitzada segons la zonificació de la clausura, i per damunt s'instal·larà un geodren per al drenatge de les aigües pluvials d'infiltració amb una permeabilitat equivalent a la d'una unitat de grava de 30 cm amb una K10-3 m/s. Per damunt es col·locaran 80 cm de terres amb una permeabilitat inferior a 10-5 m/s per a protegir les unitats de geosintètics inferiors i, posteriorment, s'hi instal·larà una capa de 20 cm de terres llimoses o francollimoses. Aquesta capa s'enriquirà amb esmenes orgàniques procedents de la planta de valorització.  
El disseny dels talussos s'ajusta a pràctiques raonables en el modelatge d'aquesta mena d'instal·lacions: Talussos de vas amb pendents mitjans de 2H:1V, talussos de rebliment (segellament) amb un pendent d'envolupant de 3H:1V i talussos de segellament de 10 m d'altura separats per bermes. Les bermes previstes tenen una amplària total de 7 m i engloben una superfície plana amb un pendent transversal de l'1 % i la cuneta de recollida d'aigües situada a l'interior de la berma, a peu de talús. La cuneta serà triangular, amb una amplària d'1,7 m i una profunditat de 0,5 m, executada amb detritus i pedres d'entre 100 i 200 mm de grandària. Aquesta cuneta es construirà sobre un llit de terra argilenca per a evitar infiltracions.  
Les aigües pluvials caigudes sobre segellament es consideraran netes, i es projecta una xarxa de cunetes, rain flaps i baixants destinats a facilitar la descàrrega dels geodrens i controlar l'erosió de les capes de cobertura. Després del segellament, les instal·lacions de la plataforma de processos continuaran operatives mentre es genere biogàs i lixiviats.  
Revegetació. Per a dur a terme la restauració de la coberta vegetal, es planteja l'execució de plantacions d'espècies arbustives, amb diverses espècies que s'hauran d'implantar segons la zona d'actuació. Es preveu una densitat de 400 individus d'espècies arbustives per hectàrea. S'inclou la zona d'apilaments en la restauració. Es revegetarà d'acord amb el pla establit en el projecte de segellament coordinat i segons les recomanacions de l'estudi d'afecció a la XN2000.  
  
Tramitació administrativa  
En data 26 de setembre de 2017, el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació (òrgan substantiu) va donar trasllat de la sol·licitud de determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental, formulada pel promotor del projecte d'acord amb el que es preveu en l'article 34 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental (òrgan ambiental). Per a fer-ho, el promotor aporta el document inicial del projecte que, a més de la memòria corresponent, inclou els documents següents: projecte de desviament de via pecuària, estudi previ d'afeccions sobre el paisatge, memòria d'impacte patrimonial, estudi hidrogeològic, procediment d'admissió de residus, pla de contingències i inclou les conclusions dels informes de la Universitat d'Alacant de seguiment de la població del pinsà trompeter.  
  
El 29 de gener de 2018, l'òrgan ambiental va procedir a efectuar les consultes següents a les administracions públiques afectades.  
Consultes  
Servei de Vida Silvestre, en relació amb la seua ubicació en l'àmbit de la ZEPA i la presència d'hàbitats prioritaris i del pinsà trompeter.  
Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, en relació amb el desviament d'una via pecuària i la ubicació en un entorn forestal.  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, en relació amb l'afecció sobre el paisatge de l'actuació.  
Direcció General de Patrimoni, atesa l'ampliació prevista.  
Ajuntament de Xixona, terme municipal en el qual es localitza la instal·lació.  
Red Eléctrica de España, ja que l'àmbit del projecte el travessa una línia elèctrica de la seua titularitat.  
Contestació a les consultes  
El 20 de febrer de 2018 es va rebre un informe del Servei Territorial de Cultura i Esports d'Alacant en què es comunicava que la documentació, en relació amb el patrimoni cultural valencià, en l'avaluació d'impacte ambiental està definida en l'article 11 de la Llei 4/1998 de patrimoni cultural valencià, i d'acord amb la llei esmentada s'haurà d'aportar una còpia de l'estudi patrimonial incorporada a l'estudi d'impacte ambiental perquè la Direcció General de Patrimoni Cultural puga proposar i emetre les resolucions que s'estimen oportunes.  
  
El 23 de març de 2018 es va rebre un informe de l'Ajuntament de Xixona.  
El 27 d'abril de 2018 es va rebre un informe del Servei de Vida Silvestre, en el qual s'adjuntava la resolució de la valoració preliminar de repercussions. La resolució conclou que pot tindre efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, per la qual cosa s'haurà de presentar un estudi d'afeccions.  
El 30 d'abril de 2018 es va rebre un informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, en el qual es concloïa que l'actuació se situa en terreny forestal i que no hi ha afecció a muntanyes públiques. Pel que fa a les vies pecuàries, s'hi informa que es veurien afectats l'assagador de Corbins i l'assagador del Racó del Rei a Segorb, ja que l'assagador de Corbins es troba envaït i tallat per l'actuació i des que es va construir no s'ha resolt l'expedient de modificació de traçat, en què s'indica que abans que es tramite qualsevol ampliació s'hauria de resoldre.  
  
El 13 de juny de 2018 es va rebre un informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge en el qual s'indicava que es considerava necessària l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística.  
El 28 de juny de 2018, l'òrgan ambiental va remetre l'informe de determinació d'abast de l'estudi d'impacte ambiental a l'òrgan substantiu i al promotor, juntament amb els informes recaptats.  
El 3 de març de 2020, l'òrgan substantiu sol·licita la declaració d'impacte ambiental i adjunta a la sol·licitud: estudi d'impacte ambiental, projecte bàsic de la modificació substancial, informació pública, al·legacions i contestació del promotor a es al·legacions.  
  
Tràmit d'informació pública  
L'òrgan substantiu informa que s'ha efectuat el tràmit d'informació pública de l'expedient de tramitació de modificació substancial de l'autorització ambiental integrada (de conformitat amb el procediment de tramitació d'autorització ambiental integrada i d'avaluació d'impacte ambiental). Es va dur a terme mitjançant un anunci en el DOGV número 8661 de 22 d'octubre de 2019, i després de rebre al·legacions per part d'Ecologistes en Acció, en què s'indica que els primers dies de termini no s'ha pogut consultar l'expedient a l'Ajuntament de Xixona, es procedeix a efectuar de nou la informació pública en el DOGV número 8689 de 2 de desembre de 2019 i s'atorga un termini addicional de 30 dies hàbils per a la presentació d'al·legacions.  
  
Segons un ofici de l'òrgan substantiu, durant la informació pública del projecte es van presentar al·legacions per part d'Ecologistes en Acció del País Valencià, l'Ajuntament de Xixona i l'Associació de Veïns l'Assut de Mutxamel, i una contestació del promotor.  
1. Resum de les al·legacions de caràcter ambiental presentades per Ecologistes en Acció del País Valencià i de la contestació pel promotor Reciclados y Compostaje Piedra Negra, SA.  
Al·legació 1. L'estudi d'impacte ambiental no descriu, analitza, ni quantifica correctament un dels efectes directes més significatius sobre el clima, com és l'emissió de gasos d'efecte d'hivernacle procedent del depòsit de residus en abocador i, per tant, incompleix l'article 35 de la Llei 21/2013, de 5 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, de 9 desembre.  
Resposta del promotor. L'estudi d'impacte ambiental exposa de manera clara la identificació de les accions del projecte amb els impactes que provoquen en cadascuna de les fases de l'abocador (construcció/segellament, funcionament, desmantellament i postclausura).  
Pel que fa a l'emissió de gasos d'efecte d'hivernacle, s'ha procedit a l'avaluació de l'efecte del biogàs generat en l'abocador sobre la qualitat de l'aire, que determina que es produirà una contaminació de l'aire i, per tant, qualifica l'impacte de negatiu. I, per a evitar que aquest biogàs acabe en l'atmosfera, es proposa que es reculla, tracte i aprofite mitjançant motogeneradors capaços d'obtindre energia per mitjà de la seua combustió. Per tant, amb aquesta mesura, d'una banda s'evita l'emissió directa de biogàs a l'atmosfera i, d'altra banda, s'eviten les emissions de CO2 que, d'una altra manera, s'haurien generat en produir una quantitat d'energia equivalent amb altres mitjans. L'estudi d'impacte ambiental analitza i quantifica correctament els impactes derivats de l'emissió de biogàs en l'abocador, així com de la recollida, el tractament i l'aprofitament d'aquest gas.  
Tot aquest biogàs, igualment, es captarà i utilitzarà per a aprofitar-lo energèticament o per a cremar-lo en la torxa, i s'utilitzarà l'equipament més adequat atés el desenvolupament tecnològic de cada moment i d'acord amb el que exigeix la legislació.  
Al·legació 2. L'ampliació de l'abocador de Xixona no està prevista en el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana i, per tant, és il·legal, ja que no compleix els requisits de l'article 9.1.e del Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant el depòsit en un abocador.  
Resposta del promotor. No és objecte del PIRCV desenvolupar detalladament les instal·lacions de valorització o eliminació de residus, sinó marcar una altra sèrie de consideracions generals, i tant la instal·lació com la mateixa ampliació estan recollides en el pla zonal de residus vigent, amb la qual cosa s'executaria l'article 9.1.e de l'RD 1481/2001, ja que els plans zonals constitueixen una tipologia de pla de gestió prevista segons la normativa esmentada.  
Al·legació 3. L'estudi geològic i hidrogeològic que es presenta en l'annex III.1 de la memòria no compleix els requisits que estableix el Pla zonal de la zona XIV. A més, aquest estudi elaborat en 2009 no es refereix a aquest projecte d'ampliació de l'abocador amb les cel·les 5 i 6, sinó a un altre projecte diferent.  
Resposta del promotor. En tot cas, correspondrà a l'IGME, com a organisme competent, determinar la necessitat de completar, modificar o el que considere, l'estudi hidrogeològic presentat.  
Al·legació 4. La memòria que presenta la mercantil no conté la preceptiva anàlisi econòmica exigida per l'article 8, en què es demostra el compliment de l'article 11 de l'RD 1481/2001, de 27 de desembre, que regula el depòsit de residus en abocador.  
Resposta del promotor. En l'oferta que es va presentar amb motiu de la licitació del contracte de gestió de serveis públics, es va incloure (per exigències de la normativa sobre contractació pública) una memòria econòmica en la qual figuraven amb tot detall tots i cadascun dels aspectes esmentats en l'art. 8.1.b 10é de l'RD 1481/2001, a més de molts altres (benefici industrial, amortitzacions, TIR).  
Al·legació 5. En aquest projecte d'ampliació de l'abocador de Xixona no es manté una distància mínima entre la cota del fons d'excavació dels vasos i el nivell freàtic mitjà. En la cel·la 5, el nivell piezomètric assoleix la cota del fons d'excavació del vas.  
Resposta del promotor. El fons de la nova cel·la 5 se situarà entre les cotes 280 m i 290 m, mentre que la superfície piezomètrica en aquest àmbit es desenvolupa entre els 272 m i els 288 m, d'acord amb la piezometria definida a partir de les dades disponibles.  
Per tant, en condicions normals, el nivell piezomètric no estarà en contacte, en cap cas, amb el fons de l'abocador. En qualsevol cas, i tenint en compte que els nivells màxims històrics podrien assolir el nivell de fons de la cel·la, hi ha diverses opcions tècniques viables per a aplicar-les en les situacions més desfavorables; com, per exemple, instal·lar en l'extrem nord del fons del vas un sistema de drenatge que consisteix en 0,50 m de graves per al drenatge dels possibles nivells que puguen aparéixer puntualment en aquest àmbit. En qualsevol cas, serà l'IGME el que determine, quan siga el moment, les mesures que estime necessàries.  
Per a finalitzar, cal indicar que, en qualsevol cas, s'instal·larà el sistema d'impermeabilització que s'ha desenvolupat detalladament en la documentació presentada, amb la qual cosa les aigües subterrànies no entrarien en contacte amb el residu en cap cas.  
Al·legació 6. El projecte i l'estudi d'impacte ambiental haurien d'analitzar les raons de l'escurçament de la vida útil de l'abocador de Xixona de 30 anys, duració programada inicialment, a menys de 20 anys. El rebliment de l'abocador de Xixona, inaugurat el 2003 i amb una vida útil de 30 anys, s'ha degut a l'entrada de residus d'altres plans zonals, a la baixa eficiència en la gestió de la planta TMB i a l'entrada irregular de residus que ha propiciat la patrimonialització d'aquest abocador per part de Cespa-Ferrovial. Aquesta mercantil està incomplint les condicions de l'AAI.  
Resposta del promotor. S'ha de considerar que, en tots els casos, l'admissió de residus sòlids urbans d'altres orígens s'ha vist sempre precedida d'un requeriment formal per part de l'organisme competent, en aquest cas la Direcció General de Qualitat Ambiental, amb la qual cosa tipificar aquesta entrada d'irregular suposa qüestionar el procediment que ha seguit l'administració competent.  
Reciclados y Compostaje Piedra Negra manté un conveni en vigor amb el sistema d'integrat de gestió d'Ecoembes per als residus recuperats, ja que no hi ha eixides amb una destinació diversa dels recicladors autoritzats de les seues instal·lacions.  
Al·legació 7. L'ampliació projectada de l'abocador no és necessària ni està justificada en els termes que es plantegen en la memòria. Aquest projecte incompleix la Directiva (UE) 2018/850, de 30 maig, que estableix l'objectiu que únicament es poden depositar en abocador un màxim del 10 % del total dels residus municipals generats a partir de 2035, ja que la memòria projecta un abocament del 15 % dels residus que entren en la planta TMB des de 2034 fins a 2041, tant els que provenen del Pla zonal 7 A2 com els externs a aquest pla zonal.  
Resposta del promotor. L'abocador es va projectar, en el seu moment, únicament per als rebutjos de la planta de compostatge annexa amb una vida útil prevista de 20 anys. No obstant això, amb l'entrada en abocador d'altres residus no perillosos que s'està produint en l'actualitat, s'estima que la vida útil podria quedar reduïda a 15 anys. En aquest supòsit, s'haurà d'ampliar l'abocador quan arribe el moment en què hi haja capacitat suficient per a atendre la necessitat d'abocar els rebutjos de planta, així com altres residus urbans no valoritzables, com els procedents del centre de classificació de voluminosos. Serà l'autoritat competent la que determine els objectius que s'han de complir, els terminis i els mitjans que es poden utilitzar per a aquest fi.  
Al·legació 8. El projecte és incoherent perquè conté dades discordants en aspectes bàsics entre la memòria i els annexos. Hi ha una confusió en el pressupost de les mesures correctores i el de la construcció i el segellament de l'abocador.  
Resposta del promotor. La superfície total de les cel·les 5 i 6 és la que es defineix en el projecte tècnic de construcció dels vasos, establida en 150.130 m². La informació diferent indicada, 150.206 m², en el projecte tècnic de segellament, exclusivament per a les cel·les 5 i 6, es refereix a una superfície diversa, assignada segons les fases de segellament i tenint en compte que les cel·les 5, 6 i existents són contigües. Aquests valors no han de coincidir necessàriament. Els 293.151 m² a què es fa referència en l'al·legació es corresponen amb la superfície total que s'ha de segellar. El projecte tècnic de segellament té per objecte totes les cel·les (cel·les 1 a 6, que són totes contigües), mentre que el projecte tècnic de construcció dels vasos es refereix solament a l'ampliació, és a dir, les cel·les 5 i 6.  
Al·legació 9. En la memòria se sosté que no hi haurà abocaments al domini públic hidràulic; no obstant això, en el projecte d'explotació es plantegen abocaments a un llit públic d'aigües pluvials que caiguen en el vas d'abocament. L'organisme de conca hauria d'autoritzar aquest abocament.  
Resposta del promotor. Al llarg de tota la documentació presentada, s'ha justificat que únicament es faran abocaments d'aigües pluvials, no susceptibles de contaminar, i que, per tant, queden exemptes d'autorització. Les aigües pluvials que entren en contacte amb les zones de l'abocador amb presegellament i segellament, s'evacuaran com a netes. També s'indica que, per al presegellament, s'utilitzaran terres netes que cobriran íntegrament el residu. Una qüestió diferent és el cobriment diari del residu, per al qual es pot utilitzar perfectament el bioestabilitzat, ja que aquestes aigües pluvials, que hi entren en contacte, passaran a ser lixiviats.  
Ens reiterem a indicar que el presegellament amb terra neta evita l'entrada en contacte de l'aigua pluvial amb els residus. En relació amb l'ús del material bioestabilitzat com a material de segellament final de l'abocador, tal com estableix la disposició transitòria cinquena de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana: «Que aquest material complisca els requisits aplicables als productes fertilitzants elaborats amb residus establits en la normativa bàsica en matèria de productes fertilitzants. Quant al paràmetre de materials pesats, el material bioestabilitzat haurà de complir els valors màxims corresponents a les classes A o B». Per tant, l'ús de bioestabilitzat per a la cobertura de l'abocador suposa l'aplicació d'un material que ha de complir els requisits aplicables als productes fertilitzants i que serveix com a esmena orgànica que afavorirà la revegetació del terreny.  
Al·legació 10. Els valors límit d'emissió proposats per al motor de biogàs, focus 6, són incompatibles amb els que exigeix la normativa vigent d'instal·lacions de combustió mitjanes.  
Resposta del promotor. Posar de manifest que el límit imposat per al SO2 és de 40 mg/Nm³ en el cas del biogàs, i no 15 mg/Nm³, com s'indica en l'escrit d'al·legacions. Serà, en qualsevol cas, l'autoritat competent la que establisca reglamentàriament els paràmetres que cal mesurar en la resolució de modificació substancial corresponent.  
  
Al·legació 11. Per a evitar les olors que es generen per l'evaporació natural en la bassa de lixiviats, principal focus d'olors en l'abocador, proposem com a mesura correctora el cobriment d'aquesta bassa amb una làmina de plàstic flotant i la recollida i el tractament dels gasos generats.  
Resposta del promotor. L'argument sobre l'existència d'aquesta cobertura en un altre emplaçament (Algímia d'Alfara) manca de rellevància, atés que, en contra d'aquest argument, és fàcil comprovar que la gran majoria de les basses de lixiviats que hi ha en els abocadors de la Comunitat Valenciana, i de la resta de l'Estat espanyol, manquen d'aquesta i, com que la legislació vigent no ho exigeix, tampoc s'ha considerat necessària com a mesura correctora en la majoria de les instal·lacions com aquesta.  
Al·legació 12. No s'han avaluat correctament les emissions importants de l'evaporador com a font de contaminants i olors. S'haurien d'aplicar mesures correctores addicionals. S'hauria de monitorar la concentració d'olor una vegada cada sis mesos, com a mínim, segons estableix la Decisió d'execució (UE) 2018/1147 de la Comissió Europea.  
  
Resposta del promotor. L'activitat corresponent a l'evaporació de lixiviats s'ha codificat com a activitat CAPCA, tipus C, i no A com s'afirma en les al·legacions, i no s'hi pot aplicar cap sistema de mesurament en continu d'acord amb del Decret 228/2018, de 14 de desembre, del Consell, pel qual es regula el control de les emissions de les activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera.  
  
Emissions de tractaments de lixiviats en abocadors (ja autoritzada), inclosa en el grup C. Aquesta instal·lació ja es troba autoritzada en l'autorització ambiental integrada vigent i els límits d'emissió ja hi estan establits, motiu pel qual no és necessària cap mesura addicional.  
  
Al·legació 13. Els terrenys de Pedra Negra en què es vol ampliar l'abocador actual no són impermeables, sinó semipermeables, i corresponen a aqüitards, i la barrera geològica natural no compleix la condició de permeabilitat de l'annex I 3.2 de l'RD 1481/2001.  
  
Resposta del promotor. El projecte de construcció dels vasos, en què s'especifica que s'excavaran 50 cm, el terreny se substituirà per argiles d'una qualitat adequada, procedents d'altres llocs de l'excavació, i es procedirà al rebliment i la compactació d'aquests tal com s'ha descrit per al terraplenament. Per tant, el sistema d'impermeabilització previst compleix els requisits del Reial decret 1481/2001.  
Al·legació 14. Ni en la memòria ni en l'estudi d'impacte ambiental es descriu l'origen extern dels quasi 200.000 m³ de terres necessàries per al cobriment diari, la construcció dels vasos i talussos i el segellament de les cel·les de l'abocador. No s'avalua aquest impacte en l'estudi d'impacte ambiental.  
Resposta del promotor. Tal com s'indica en la memòria, les terres necessàries per al cobriment diari es podran obtindre a partir de la valorització dels RCD que entren en la instal·lació, mentre que la construcció dels vasos no serà deficitària en terres, sinó que generarà un sobrant que s'emprarà per a segellar les sis cel·les de l'abocador.  
Els gestors de la instal·lació tindran com a prioritat obtindre aquestes terres a partir d'obres o execucions d'altres projectes en què s'obtinguen excedents de terres en les respectives actuacions, d'aquesta manera hi haurà un impacte positiu sobre el medi receptor, ja que dona ús a materials que, d'una altra manera, podrien acabar en un abocador.  
  
Al·legació 15. La valoració dels impactes del projecte d'ampliació de l'abocador de Xixona en l'estudi d'impacte ambiental és totalment errònia.  
Resposta del promotor. En qualsevol cas, cal recordar que la matriu d'impactes inclosa en l'estudi d'impacte ambiental comprén tots els efectes que es preveuen en les accions de les diverses fases del projecte, tant els que suposen possibles conseqüències negatives, com els que suposen conseqüències positives.  
Al·legació 16. La memòria no preveu la prohibició que estableix la Directiva 1999/31/CE del Consell, de 26 d'abril, relativa a l'abocament de residus, d'abocar residus que s'hagen recollit de manera separada. Així mateix, aquesta directiva estableix la prohibició de depositar en abocador els residus aptes per al reciclatge, o un altre tipus de valorització, a partir de 2030.  
Resposta del promotor. Tots els codis LER dels residus, als quals es fa referència per a depositar-los en abocador, són LER ja autoritzats en l'autorització ambiental integrada vigent, que compleixen els requisits establits en el Reial decret 1481/2001 en relació amb el tractament de residus prèviament al depòsit en abocador, i no només respecte dels que s'han recollit de manera separada. Per tant, «la memòria sí que preveu la prohibició que estableix la Directiva 1999/31/CE del Consell, de 26 d'abril, relativa a l'abocament de residus»  
Al·legació 17. Una de les mesures preventives contra possibles incendis en l'abocador és crear un apilament de terres equivalent a cinc dies de cobriment del front d'abocament. La utilització de material bioestabilitzat com a substitució de terres vertaderes hauria d'estar prohibit en aquest cas.  
Resposta del promotor. L'al·legació no procedeix perquè el projecte no diu expressament en cap cas que el material bioestabilitzat s'empre com a mesura preventiva contra incendis. Dins dels protocols de prevenció de la mercantil, hi ha l'apilament de terres, i únicament terres per a fer front a qualsevol incident que puga sorgir en matèria d'incendis en abocador.  
Al·legació 18. L'estudi d'alternatives presentat és un exercici infantil de justificació de la decisió d'ampliar l'abocador de Pedra Negra plagat de premisses falses i valoracions ad hoc. Segurament aquesta ampliació ja estava prevista en 2009 quan es van encarregar els estudis hidrogeològics per a un projecte d'ampliació a ITC, SA, i a José Ramón Jiménez Salas.  
Resposta del promotor. En qualsevol cas, la ubicació seleccionada es troba dins de les zones aptes identificades en el pla zonal  
Al·legació 19. Atorgar l'AAI a aquest projecte d'ampliació de l'abocador de Xixona suposa caminar en la senda de l'incompliment de l'Acord de París de 2015 de reducció de l'emissió de GEI i dels objectius del desenvolupament sostenible per a 2030 aprovats per les Nacions Unides. A més, aquest fet incompliria els objectius proposats pel Consell de la Generalitat Valenciana en la seua declaració d'emergència climàtica de 6 de setembre de 2019.  
Resposta del promotor. Ni l'Acord de París de l'any 2015, ni els objectius de desenvolupament sostenible de l'any 2030, ni la declaració d'emergència climàtica del 6 de setembre de 2019 del Consell de la Generalitat València prohibeixen expressament els abocadors a la Comunitat Valenciana.  
Tots aquests documents inclouen estratègies a llarg termini que s'han de concretar en accions que cal desenvolupar i que, tal com s'ha indicat, no inclouen l'eliminació dels abocadors. En aquest cas s'hauria de declarar, sens dubte, l'emergència sanitària, ja que els ciutadans no disposen d'instal·lacions per a depositar els rebutjos dels residus en condicions de protecció del medi ambient i de seguretat de les persones.  
  
Al·legació 20. L'estudi d'alternatives presentat no és vàlid perquè es redueix a l'estudi de diversos emplaçaments i tecnologies d'empacat dels residus que s'han de depositar en l'abocador, però sense posar en qüestió la necessitat d'ampliar-lo. No s'ha explorat l'alternativa zero.  
  
Resposta del promotor. L'estudi d'alternatives comprén, tal com exigeix la normativa, una anàlisi d'ubicacions per al projecte, així com diverses opcions d'explotació, previstes també, en contra del que indica aquesta al·legació.  
Al·legació 21. Les operacions d'abocament que es plantegen en la memòria superarien el límit màxim d'abocament que està establit en l'AAI vigent de 125.000 t/any.  
Resposta del promotor. Hem de fer notar que el que s'està sol·licitant és una modificació substancial de l'autorització ambiental integrada vigent, per la qual cosa, els nous límits d'abocament seran els que establisca l'autoritat competent una vegada revise la documentació presentada.  
Al·legació 22. El promotor no ha presentat en la documentació de la sol·licitud l'informe de compatibilitat urbanística exigit per l'article 12 del Reial decret legislatiu 1/2016, de 16 de desembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de prevenció i control integrats de la contaminació, així com per l'article 27.1 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana. Aquesta sol·licitud d'una modificació substancial de l'AAI atorgada a la mercantil no l'hauria d'haver admés a tràmit l'autoritat ambiental sobre la base de l'article 28.4 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, ja que no s'ha presentat aquest informe de compatibilitat urbanística municipal, ni tan sols la sol·licitud de l'informe. Els paràmetres urbanístics de l'actuació projectada difereixen substancialment dels de la DIC atorgada a la mercantil en 2001. Aquesta DIC no empara urbanísticament aquesta actuació i s'hauria de tramitar una nova DIC o sol·licitar la modificació de la DIC vigent.  
  
Resposta del promotor. En qualsevol cas, i encara que ens reiterem a indicar que l'Ajuntament ja s'ha pronunciat sobre la compatibilitat de l'ampliació, s'ha considerat presentar una sol·licitud nova a l'Ajuntament en què es concrete aquesta ampliació, i es procedeix a presentar-la a la Conselleria com a documentació complementària a aquest expedient de modificació substancial.  
En relació amb la necessitat de tramitar una nova DIC o sol·licitar la modificació de la vigent, no caldria fer-ho en aplicació del que es preveu en el text legal següent: Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
Al·legació 23. L'ampliació de l'abocador actual ocuparia terrenys de la ZEPA Montnegre declarada pel Consell en 2009, i aquesta ubicació seria incompatible amb la legislació estatal sobre el sòl i la naturalesa, a més de contradictòria amb sentències del Tribunal Suprem i del Tribunal Constitucional sobre projectes d'urbanització en zones ZEPA.  
  
Resposta del promotor. Atés el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, i tenint en compte que l'ampliació de l'abocador estaria dins d'un espai Xarxa Natura 2000, el projecte s'ha de sotmetre només a una avaluació detallada i adequada de les repercussions que té en aquests espais, i considerar els hàbitats i les espècies que en van motivar la selecció i/o declaració, i els objectius de conservació d'aquests.  
Per consegüent, s'ha procedit a elaborar un estudi específic d'afeccions sobre la Xarxa Natura 2000 que forma part de l'expedient sotmés al tràmit d'informació pública i que està recollit en l'annex 4 de l'estudi d'impacte ambiental. Aquest estudi, en el capítol 7, conclou que el projecte:  
«no causarà, llevat que hi haja un criteri millor, repercussions negatives significatives de caràcter directe o indirecte sobre Xarxa Natura 2000, tal com s'ha justificat en l'informe, tant per a les espècies d'aus de la Directiva 2009/147/CE, les espècies i els hàbitats de la Directiva 92/43/CE, i altres espècies incloses en l'FND que van motivar la declaració de la ZEPA del riu Montnegre. L'afecció directa a les espècies que són objectiu de conservació és nul·la en el cas de l'àguila cuabarrada i el mussol real, molt reduïda en el cas del còlbit negre i la cogullada fosca, i poc significativa per al pinsà trompeter, que no utilitza la zona per a nidificar, tot i que es pot alimentar, no de manera exclusiva, d'alguna de les espècies que apareixen en les zones d'ampliació.»  
Per tant, i atés que no es preveu que l'actuació proposada tinga repercussions sobre aquest espai, i tenint en compte els objectius de conservació del lloc, ja que no hi ha cap prohibició expressa, el projecte es pot desenvolupar en la ubicació proposada.  
Al·legació 24. S'han de revisar els valors límit d'emissió de l'evaporador forçat de lixiviats (Focus F-4), d'acord amb els nivells d'emissió associats a les MTD (NEA-MTD) del tractament de residus, de la Decisió d'execució de la Comissió Europea (UE) 2018/1147, de 10 d'agost de 2018, per la qual s'estableixen les conclusions sobre les MTD del tractament de residus, ja que li són aplicables perquè els lixiviats tractats provenen tant de l'abocador com de la planta TMB.  
  
Resposta del promotor. El tractament que es fa en l'evaporador forçat de lixiviats no és un tractament biològic. És una operació d'eliminació de residus, corresponent al codi D9. Per tant, no se li pot aplicar l'MTD 34, corresponent al tractament biològic de residus.  
  
Al·legació 25. Els paràmetres de control dels lixiviats són insuficients.  
Resposta del promotor. S'ha presentat una proposta en aquest projecte bàsic, inclosos els paràmetres que es considera que reflecteixen les característiques del lixiviat. Serà l'autoritat competent la que determine finalment els paràmetres que cal analitzar.  
En relació amb les referències fetes a les MTD 7 i 20, la Decisió de l'execució de la Comissió Europea (UE) 2018/1147, de 10 d'agost de 2018, per la qual s'estableixen les conclusions sobre les MTD del tractament de residus, cal indicar sobre aquest tema que tant l'MTD 7 com l'MTD 20 fan referència a monitorar les emissions a l'aigua. Però com que els lixiviats no s'aboquen, no hi ha emissions a l'aigua. Per tant, les dues MTD no són aplicables.  
Al·legació 26. La mercantil no demostra en la documentació sotmesa a informació pública el depòsit de fiança o garantia exigit per l'RD 1481/2001, de 27 de desembre, i la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats (abans Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus), amb anterioritat al començament de les operacions d'eliminació de residus.  
Tampoc es demostra que hagen iniciat les gestions per a constituir la garantia financera que exigeix la Llei 26/2007, de 23 d'octubre, de responsabilitat mediambiental, ni que s'haja efectuat la preceptiva anàlisi de riscos mediambientals exigida per aquesta llei.  
Resposta del promotor. Quant als esments a la Llei de responsabilitat ambiental, s'ha fet l'anàlisi de riscos ambientals corresponent a fi d'obtindre l'import de la garantia financera obligatòria, i s'ha presentat la declaració responsable corresponent d'acord amb el que s'estableix en la legislació vigent abans del 31 d'octubre de 2018.  
  
Al·legació 27. La tramitació de la informació pública ha incomplit la Llei 19/2013, de 9 de desembre, de transparència, accés a la informació i bon govern, i la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, de 5 de desembre. No s'ha produït cap modalitat de consulta pública establida en la normativa comunitària.  
  
Resposta del promotor. La documentació que formava part de l'expedient ha eixit a informació pública d'acord amb el que s'estableix en la Llei 19/2013, la Llei 21/2013, la Llei 6/2014 i la resta dels requisits legals que s'ho poden aplicar.  
2. Resum de les al·legacions de caràcter ambiental presentades per l'Ajuntament de Xixona i contestació del promotor Reciclados y Compostaje Piedra Negra, SA.  
Al·legació 1. Consideracions relatives a la tendència en la política de residus.  
En relació amb la capacitat del depòsit controlat.  
Resposta del promotor. L'ampliació proposada respon a les necessitats reals de capacitat actuals, tant del Pla zonal 7 A2 com dels requeriments de la Conselleria per a donar servei a altres plans zonals. L'ampliació de la instal·lació d'eliminació a Pedra Negra que s'inclou en aquest projecte forma part del conjunt d'instal·lacions del projecte de gestió de la zona 7, àrea de gestió A2, de la Comunitat Valenciana.  
  
La instal·lació començar l'activitat l'any 2003, i un any després, l'Ordre d'aprovació del Pla zonal XIV, ja reconeix no només que es produeix l'entrada efectiva d'altres residus no perillosos, sinó que la instal·lació ha de tindre en compte (és a dir, estar capacitada) davant de la possibilitat d'entrada de 50.000 t/any d'altres plans zonals, una circumstància que s'ha donat mitjançant resolucions de la mateixa Conselleria.  
En qualsevol cas, la construcció de les cel·les 5 i 6 es durà a terme de manera progressiva ateses les necessitats reals en cada moment i per a adaptar-se als desenvolupaments futurs d'instal·lacions per part d'altres plans zonals. Tanmateix, serà l'òrgan competent en matèria de residus de la Conselleria l'encarregat de determinar l'adequació de les infraestructures plantejades per a poder atendre les necessitats en matèria d'eliminació de residus de la Comunitat Valenciana.  
Al·legació 2. Consideracions relatives al planejament municipal.  
Resposta del promotor. Tal com es pot comprovar en el visor cartogràfic de la Generalitat Valenciana, tant les instal·lacions actuals com l'ampliació proposada estan classificades com a zones aptes per a la implantació d'instal·lacions d'eliminació de residus. Per tant, tota la zona inclosa en el projecte presentat es troba inclosa en l'actualitat com a zona apta per a la instal·lació d'abocadors.  
Al·legació 3. Consideracions relatives a l'estudi d'alternatives.  
Resposta del promotor. La metodologia seguida per a l'estudi d'alternatives està plenament justificada en l'estudi d'impacte ambiental i, atenent el que es disposa en el document d'abast, es dona resposta al que sol·licita l'Ajuntament en relació amb l'anàlisi d'alternatives d'ubicació.  
Al·legació 4. Consideracions relatives a l'impacte paisatgístic.  
Resposta del promotor. L'EIP analitza l'impacte paisatgístic des de diverses cotes i estableix com a recursos paisatgístics tant el Museu del Torró com la CV-800, i posa de manifest la rellevància d'aquests llocs. Per tant, es tracta d'un estudi completament vàlid, els resultats del qual els ha de valorar l'òrgan competent.  
  
Al·legació 5. Consideracions relatives a l'estudi d'impacte ambiental.  
Resposta del promotor. Atesa l'afecció de l'ampliació proposada a una zona d'especial protecció de les aus (ZEPA), s'aporta, tal com exigeix la normativa, un estudi d'afecció a la Xarxa Natura 2000, elaborat per un tècnic especialista en la matèria, en el qual s'avaluen els efectes del projecte sobre els elements que van motivar la declaració de l'espai Xarxa Natura 2000 i els seus objectius de conservació. Sobre la base d'aquesta avaluació s'han definit una sèrie de mesures preventives i correctores previstes per a atallar els possibles efectes negatius del projecte.  
  
D'altra banda, en l'estudi d'impacte ambiental sí que s'ha considerat tant l'erosió com les condicions climàtiques, i s'han avaluat convenientment.  
Al·legació 6. Consideracions relatives a l'explotació de la instal·lació.  
Resposta del promotor. No cal fer un estudi de trànsit.  
  
Al·legació 7. Consideracions relatives al projecte de construcció i segellament dels vasos.  
Resposta del promotor. La solució adoptada és el resultat d'una avaluació de les diverses alternatives que inclou factors com la hidrogeologia del terreny. No obstant això, les mesures d'integració complementàries ja estan recollides, tant en l'estudi d'impacte ambiental com en l'estudi d'integració paisatgística.  
Al·legació 8. Consideracions relatives a altres afeccions sectorials.  
  
En relació amb la línia d'alta tensió.  
Resposta del promotor. Analitzada la valoració econòmica de la modificació de la línia, i atés que el cost d'aquesta s'hauria de repercutir en el cànon de depòsit de residus, no se'n considera viable la modificació des del punt de vista tècnic i econòmic.  
En relació amb la via pecuària.  
Resposta del promotor. Atesa l'existència d'un informe tècnic favorable, de data 13 de setembre de 2019, per part de l'Ajuntament sobre el projecte de modificació de la via pecuària, no té sentit tornar a determinar l'impacte del traçat nou i la incardinació d'aquest amb la infraestructura verda municipal perquè s'entén que ja s'ha valorat.  
  
Al·legació 9. Consideracions relatives a les conclusions de l'informe.  
Resposta del promotor. El projecte forma part del projecte de gestió d'iniciativa privada admés a tràmit pel Consorci per a una duració de 20 anys, i no és objecte incentivar o desincentivar la construcció d'altres instal·lacions, atesa la competència d'aquestes per part de l'Administració pública, que és sobirana en la redistribució de fluxos pels criteris que es preveuen en el PIR.  
Entenem que la documentació presentada en l'estudi d'integració paisatgística reflecteix objectivament el poc significat d'aquest i proposem, al seu torn, les mesures preventives i correctores, tant en l'estudi d'impacte ambiental com en l'estudi d'integració paisatgística.  
  
3. Resum de les al·legacions de caràcter ambiental presentades per l'Associació de Veïns l'Assut de Mutxamel i contestació del promotor Reciclados y Compostaje Piedra Negra, SA.  
Al·legació 1. L'ampliació de l'abocador va en contra de la solució de la crisi climàtica.  
Resposta del promotor. Continua sent necessari disposar de llocs per a poder tractar o depositar els rebutjos dels residus que han arribat a la fi de la seua vida útil, llocs que han de complir una legislació molt estricta que inclou el tractament dels gasos d'efecte d'hivernacle per a evitar-ne, en la mesura que siga possible, l'emissió. Així, el projecte d'ampliació del depòsit controlat inclou les mesures preventives i correctives per a les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle establides per la mateixa legislació vigent i, entre aquestes, s'hi inclouen mesures per a l'aprofitament energètic.  
Al·legació 2. L'ampliació suposaria quasi duplicar la capacitat de l'abocador, que esdevindria el més gran de la província d'Alacant.  
  
Resposta del promotor. El projecte és un document presentat davant l'autoritat competent que s'ha redactat complint la legislació de residus, d'emissions atmosfèriques, d'abocament, d'avaluació d'impacte ambiental i d'integració paisatgística. D'aquesta manera, i sobre la base del procediment legalment establit, la resolució que l'autoritat competent sobre aquest tema emeta ha de complir estrictament totes les «polítiques d'augment de reciclatge i de minimització de residus» a les quals poden fer referència les persones que al·leguen i que s'apliquen a aquesta ampliació.  
Al·legació 3. S'incomplirien els principis de proximitat i autosuficiència.  
Resposta del promotor. Tal com marca la Llei 22/2011 en l'article 9, és obligació del ministeri competent, en col·laboració amb les comunitats autònomes, prendre les mesures adequades per a establir una xarxa integrada d'instal·lacions d'eliminació i valorització de residus domèstics mesclats, que permeta eliminar i valoritzar els residus en una de les «instal·lacions adequades més pròximes», tal com està determinat en el PIR del 26 d'abril de 2019.  
Al·legació 4. El projecte incompleix la normativa europea.  
Resposta del promotor. El projecte presentat compleix estrictament tota la legislació vigent, europea, estatal i de la comunitat autònoma.  
  
Al·legació 5. L'ampliació és incompatible amb la protecció d'espais naturals protegits.  
Resposta del promotor. No hi ha cap normativa vigent que prohibisca l'ampliació de l'abocador sobre terrenys classificats com a ZEPA. Atenent el Decret 60/2012, de 5 d'abril, i tenint en compte que l'ampliació de l'abocador estaria dins d'un espai Xarxa Natura 2000, el projecte s'ha de sotmetre a una detallada i adequada avaluació de les repercussions que tindria en aquests espais, considerant els hàbitats i les espècies que en van motivar la selecció i/o declaració i els objectius de conservació d'aquests. S'ha procedit a elaborar un estudi específic d'afeccions sobre la Xarxa Natura 2000 que forma part de l'expedient sotmés al tràmit d'informació pública i que està recollit en l'estudi d'impacte ambiental.  
Així doncs, i ja que no es preveu que l'actuació proposada tinga repercussions sobre aquest espai, tenint en compte els objectius de conservació del lloc, i atés que no hi ha cap prohibició expressa, el projecte es pot desenvolupar en la ubicació proposada i, per tant, no és incompatible de cap manera.  
L'11 de maig de 2020, l'òrgan substantiu comunica la Resolució de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, emesa el 6 de maig de 2021, per la qual es modifica no substancialment l'autorització ambiental integrada, que consisteix en l'acumulació dels expedients 045/14 (Incorporació del codi LER 150107 envasos de vidre), 029/17 (Construcció d'una planta de tractament de residus voluminosos i vegetals), 078/18 (Modificació que consisteix en millores per al tractament biològic diferenciant la fracció orgànica selectiva), 013/19 (Modificació que consisteix en nous codis LER per a valoritzar), 031/19 (Modificació que consisteix a usar el material bioestabilitzat com a cobertura de cel·les) i 091/19 (Modificació que consisteix en un augment de cota de l'abocador per a magatzem temporal).  
Consultes efectuades per l'òrgan substantiu i informes  
En la documentació aportada per l'òrgan substantiu, hi consten els informes següents:  
1. Certificat de compatibilitat urbanística per a l'ampliació de la planta de tractament de residus sòlids urbans.  
S'hi indica que no s'observa cap incompliment de les determinacions establides en les normes urbanístiques del pla general pel que fa a les característiques fonamentals de l'activitat, Es considera que l'activitat resulta compatible amb el planejament urbanístic municipal i la normativa relativa a aquest. En tot cas, i com que l'actuació afecta sòl forestal, d'acord amb la classificació del PATFOR, així com una ZEPA, i té un impacte paisatgístic important, la viabilitat final de l'actuació projectada dependrà de l'adequació d'aquesta als criteris ambientals i paisatgístics, que s'hauran d'avaluar durant la tramitació de l'expedient d'autorització.  
2. Informe d'adequació del Servei de Residus, emés el 7 de maig de 2020.  
3. Informe d'adequació del Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, emés el 7 d'agost de 2020.  
4. Informe de l'Ajuntament de Xixona, emés el 10 de juliol de 2020, que considera que la modificació substancial de l'AAI ha de quedar condicionada al compliment de requisits en matèria d'incendis, olors, control de plagues, autoritzacions municipals d'obres i instal·lacions.  
  
5. Informe de l'Institut Geològic i Miner d'Espanya, de data 30 d'abril de 2021, que es motiva en l'RD legislatiu 1/2001, de 20 de juliol (text refós de la Llei d'aigües) així com l'RD 646/2020, de 7 de juliol (que regula l'eliminació de residus mitjançant el depòsit en un abocador i deroga l'RD 1481/2001). Indica que l'ampliació de l'abocador implica l'obligatorietat de potenciar les mesures d'impermeabilització amb la finalitat d'evitar possibles fugides i fenòmens de subsidència en el vas d'abocament, així com de portar un control minuciós en els piezòmetres d'observació de les aigües relacionades amb aquests. Cal incorporar a aquesta xarxa el control de la qualitat de l'aigua del punt IPA 4, segons el que s'indica en l'últim informe elaborat. Es considera que l'ampliació de l'abocador sobre l'àrea proposada no causarà cap afecció significativa a les aigües subterrànies.  
Consta en l'estudi d'impacte ambiental l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, emés el 12 de febrer de 2019, que comunica que, des de la consideració del patrimoni arquitectònic, arqueològic i paleontològic, la proposta no planteja cap afecció a béns d'aquesta índole. Des de la consideració del patrimoni etnològic, s'informa que durant la prospecció efectuada no s'han localitzat restes ni evidències de l'existència de jaciments arqueològics en l'àmbit recorregut; no obstant això, sí que s'ha documentat un xicotet conjunt de béns. S'informa favorablement als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, sempre que es duguen a terme i es complisquen les mesures correctores proposades en la memòria patrimonial.   
En data 30 de setembre de 2021, l'òrgan substantiu remet l'informe del Servei de Vida Silvestre sobre l'estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000, en què s'indica que l'actuació suposa una afecció a la integritat de l'espai, d'acord amb el que es disposa en el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell. Per això, el promotor haurà de presentar un programa de mesures compensatòries (dirigides a les aus que són objecte de protecció de la ZEPA) de conformitat amb el que s'estableix en el decret esmentat, i descartar l'afecció a l'hàbitat prioritari 1520\*. S'adjunta a l'ofici la contestació del promotor a aquest informe.  
En data 2 de novembre de 2021, l'òrgan substantiu remet:  
1. Informe de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, en matèria de risc d'inundació, que conclou que l'àmbit de l'actuació no es troba afectat per perillositat d'inundació segons les determinacions normatives del PATRICOVA.  
2. Informe del Servei de Vida Silvestre sobre l'ampliació dels estudis d'aus presents en la ZEPA i la correcció de suports perillosos per a les aus.  
En data 2 de novembre de 2021, l'òrgan ambiental sol·licita a l'òrgan substantiu la remissió de la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, elaborada per l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000.  
En data 19 de novembre 2021, l'òrgan substantiu remet la resolució de la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, emesa pel director general de Medi natural i Avaluació Ambiental, en què es resol que el projecte no tindrà repercussions sobre la integritat de l'espai de la Xarxa Natura 2000, sempre que en el desenvolupament i l'execució se seguisquen les determinacions establides en l'estudi d'afeccions analitzat, i es garantisca el compliment de les mesures preventives i correctores que s'hi proposen.  
En data 20 de desembre 2021, l'òrgan substantiu remet un informe de contestació a les al·legacions presentades per Ecologistes en Acció del País Valencià, l'Ajuntament de Xixona i l'Associació de Veïns l'Assut de Mutxamel, elaborat per la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental. Revisada la documentació, s'han desestimat algunes al·legacions i la resta del pronunciament té un sentit similar al de la contestació del promotor.  
En data 26 de gener 2022, l'òrgan substantiu remet l'informe d'adequació favorable condicionat emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en què conclou que, segons la documentació aportada, la instal·lació no requereix una autorització d'abocament d'aquest organisme perquè justifica una gestió de les aigües residuals que no genera un abocament a domini públic hidràulic, i emet un informe condicionat principalment al compliment de la vigilància i el control de les prescripcions següents, entre altres: el titular de l'activitat ha de portar el manteniment adequat de les canalitzacions, basses o depòsits d'acumulació de les aigües residuals, fins i tot de lixiviats, de manera que quede assegurada la seua impermeabilitat i estanquitat. Manteniment adequat i control de la xarxa de desviament d'aigües superficials i pluvials, per a evitar l'acumulació de qualsevol mena de material que dificulte l'evacuació correcta d'aquestes aigües. En el cas que les aigües pluvials hagen estat en contacte amb els residus, s'hauran de gestionar com a lixiviats. Per al control correcte de les aigües pluvials abocades des de la bassa de pluvials o des del punt de vessament d'entrada, s'haurà de col·locar un mesurador en continu en el punt de desbordament, així com un mesurador de cabal, de manera que es garantisca que l'aigua que s'aboque complisca els paràmetres següents: Conductivitat 1500 S/cm i DQO 60 mg O2/l. Queda prohibit l'emmagatzematge sobre les cel·les reblides o presegellades de subproductes generats en la instal·lació, ja que les aigües pluvials caigudes sobre aquestes cel·les s'han considerat netes. La bassa de lixiviats es mantindrà en tot moment per davall del 50 % de la capacitat que té. Haurà de proposar un sistema que permeta comprovar-ne el volum d'ompliment. S'haurà de recollir una mostra de lixiviats i dades de volum amb una freqüència trimestral en punts representatius. Els paràmetres analitzats en els lixiviats hauran de comprendre, com a mínim, els que s'han analitzat en els piezòmetres de control. Els piezòmetres han d'interceptar el nivell freàtic, en cas contrari, el titular haurà de proposar una ubicació nova, que haurà de comptar amb l'informe favorable d'aquest organisme per a implementar-lo. Els controls s'hauran d'efectuar amb una periodicitat semestral, una a la primavera i una altra a la tardor, i s'hauran d'analitzar els paràmetres descrits en l'informe. Realització d'analítiques en les cel·les noves projectades en els piezòmetres de control. El control de les aigües superficials s'haurà de dur a terme en dos punts, un aigua amunt de l'abocador i un altre, aigua avall. Per al control d'aquestes aigües, haurà d'analitzar amb una freqüència trimestral els paràmetres analitzats en el lixiviat i en els piezòmetres de control.  
En data 3 de febrer de 2022, l'òrgan substantiu remet un informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 13 de gener de 2022. Fa referència a qüestions relatives a la inclusió de documentació específica en l'estudi d'integració paisatgística que justifiquen l'adopció de les mesures d'integració proposades en l'informe anterior, de data 12 de juny de 2018 (encaminades a garantir que la nova topografia no distorsione de manera rellevant el paisatge afectat) i ajorna l'emissió d'informe favorable a la seua presentació. En data 16 de febrer de 2022, l'òrgan substantiu ha traslladat a aquest òrgan ambiental l'addenda aportada pel promotor.  
  
Consideracions ambientals  
La planta de tractament i eliminació de residus és una instal·lació existent que es va sotmetre a avaluació d'impacte ambiental. Es troba en el paratge Pedra Negra, a uns 5 km al sud de Xixona (Alacant). A l'emplaçament s'accedeix des de la carretera CV-800 per un desviament senyalitzat, que ocupa diverses parcel·les del polígon 20 del cadastre de rústica, per la qual cosa en el seu moment va obtindre una DIC. L'àmbit es troba inclòs en una «zona apta» per a la localització d'abocadors, d'acord amb la cartografia del PIRCV.  
L'estudi d'impacte ambiental analitza diverses alternatives d'ampliació en l'entorn de les instal·lacions. Es preveuen totes les possibilitats, incloent-hi l'alternativa zero, el desviament de la línia elèctrica, dues alternatives a l'est, una altra al nord, una a l'oest, dos al sud i una altra al sud-oest. Exceptuant-ne l'alternativa zero i la de trasllat de la línia, que no són viables des del punt de vista de les necessitats, ni tampoc ambientalment, les diverses alternatives es classifiquen per ordre a fi d'establir les prioritats oportunes. S'obté que la més adequada és l'ampliació de l'abocador, que situa a l'oest la cel·la 5 i al nord, la cel·la 6. Aquesta solució permet continuar explotant les instal·lacions de tractament i valorització existents, així com els equips i els sistemes d'explotació de l'abocador, allargar-los la vida útil i establir sinergies en l'ús dels recursos.  
La zona presenta, des del punt de vista de la tipologia i les característiques dels terrenys, condicions adequades per a implantar aquesta mena d'instal·lacions. No s'observa cap afecció en matèria d'inundabilitat. Es troba aproximadament a 5 km de la zona de protecció de la zona humida de l'embassament de Tibi. No hi ha en l'entorn nuclis de població susceptibles de veure's afectats. Té una classificació de sòl no urbanitzable comú i una zonificació rural comuna forestal. La planta està afectada per la via pecuària de l'assagador de Corbins i confronta amb muntanyes gestionades per la Conselleria, fora de l'àmbit de l'ampliació de la instal·lació. A l'est de la instal·lació hi ha el riu de la Torre, a uns 300 metres, i la carretera N-340, i a l'oest, el riu Montnegre. En la part nord de les basses de lixiviats es troba el barranc de les Salines. Part del projecte està afectat per la servitud de vol de la línia de Red Eléctrica Española, a 220 kV Xixona-Beneixama.  
En la zona hi ha cartografiades àmplies zones que alberguen hàbitats prioritaris d'interés comunitari, en particular de tipus gipsícola, a causa de la naturalesa guixenca del terreny, òptima al seu torn per a albergar aquesta mena d'instal·lacions (terrenys de margues i argiles, pràcticament impermeables). En les zones lliures de la parcel·la subsisteix la vegetació pròpia de la zona, de tipus herbaci i arbustiu, amb escassa cobertura i port. Les parcel·les, d'acord amb la cartografia 1:50.000 d'hàbitats, alberguen diversos hàbitats d'interés i prioritaris. Aquests últims (6220\* pasturatges anuals, 6110\* gespes crassifòlies i 1520\* vegetació gipsícola ibèrica) presenten una cobertura escassa i són d'àmplia distribució a la CV.  
Aquest territori va ser identificat com a zona d'alt interés per a la conservació del pinsà trompeter (Bucanetes githagineus) i es va incloure dins de la delimitació de la ZEPA riu Monegre, com a compensació al projecte de la planta considerada. Així mateix, com a mesura compensatòria al projecte, i associada a aquest, es fa, en col·laboració amb la Universitat d'Alacant, el seguiment de la població que niua en aquest àmbit. Tota la instal·lació (tant l'abocador com l'ampliació), per tant, es troba inclosa en l'àmbit de l'espai de la Xarxa Natura 2000 ZEPA riu Monegre. Segons els informes del Servei de Vida Silvestre apareixen en la zona les espècies protegides següents: àguila cuabarrada (Aquila fasciata), pinsà trompeter (Bucanetes githagineus), mussol real (Bubo bubo), cogullada fosca (Galerida theklae) i còlbit negre (Oenanthe leucura).  
La mesura compensatòria prevista (pel promotor) per a la millora de les condicions d'aus d'interés és la instal·lació d'abeuradors artificials mantinguts durant tot l'any: 10 al voltant de les instal·lacions, durant l'explotació, i 10 més després, en el segellament final. S'hi instal·laran dispositius salvaocells per a previndre la col·lisió d'aus en la línia elèctrica de mitjana tensió que alimenta la planta, d'acord amb el Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost.  
La declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 considera que els efectes de l'actuació sobre els hàbitats i les espècies potencialment afectats i, sobretot, sobre la integritat dels llocs de la Xarxa Natura 2000, seran poc significatius.  
Es descarta l'afecció a l'hàbitat prioritari 1520\* (en data 11 de juny de 2020, un tècnic del Servei de Vida Silvestre va fer diversos transsectes dins de la zona delimitada per a l'ampliació de la planta, i es va constatar la presència de sòls guixencs, principalment pertanyents a la fàcies del Keuper. No obstant això, en cap dels transsectes s'observa una vegetació que es puga considerar pertanyent a l'hàbitat reconegut amb el codi 1520\*).  
Exposa que les mesures proposades en l'estudi d'afeccions es consideren insuficients (com a mesures correctores només preveu algunes plantacions, i per a les aus, la instal·lació de 10 abeuradors, l'aïllament d'un suport elèctric i la senyalització d'un tram de la línia elèctrica, sense presentar mesures compensatòries), i indica que s'han d'adoptar mesures preventives i correctores complementàries a les previstes, dirigides a les aus que són objecte de protecció en la ZEPA, i entre les quals s'estableixen les següents:  
Quant al pinsà trompeter (Bucanetes githagineus), el promotor, a més del seguiment de la població de l'espècie, haurà de presentar i dur a terme un pla de maneig per a la ZEPA a fi de recuperar-ne la població. Aquest pla haurà de contindre les mesures proposades en els treballs de seguiment de la població, entre les quals hi ha l'alimentació suplementària.  
Pel que fa als rapinyaires, el promotor haurà de presentar un pla de correcció de suports elèctrics i adaptar-lo al que disposa el Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost, pel qual s'estableixen mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió. Els suports per corregir seran tots els caracteritzats de perillosos en un radi de 3 km de la ubicació del niu d'àguila cuabarrada localitzada en la ZEPA. Per al desenvolupament d'aquest pla de correcció, el Servei de Vida Silvestre facilitarà la informació necessària per a identificar els suports que cal corregir. Una vegada identificats, és responsabilitat de l'empresa acordar amb els titulars dels suports els arranjaments que s'han d'introduir i assumir-ne el cost.  
Quant a altres espècies d'aus presents en la ZEPA, per a avaluar l'afecció a altres espècies, s'hauran d'obtindre estimes anuals de la població reproductora de les espècies següents: rossarda (Cercotrichas galactotes), còlbit negre (Oenanthe leucura), còlbit ros (Oenanthe hispanica), merla blava (Monticola solitarius) i busquereta cuallarga (Sylvia undata).  
Per a l'estima anual s'ha d'establir una xarxa representativa d'estacions de mostreig, distribuïda de manera estratificada en tots els tipus d'hàbitats presents en la ZEPA. Aquesta mesura es podrà dur a terme mitjançant l'ampliació de l'estudi que du a terme la Universitat d'Alacant per al promotor sobre el pinsà trompeter, tant pel que fa als objectius com a l'import.  
Conclou que, amb les determinacions establides en l'estudi d'afeccions analitzat, i sempre que es garantisca el compliment de les mesures preventives indicades, el projecte no tindrà repercussions sobre la integritat de l'espai de la Xarxa Natura 2000.  
Es preveu, entre altres mesures preventives, la plastificació de les bales (sistema de retractilat) per a confinar els possibles lixiviats. Es faran regs periòdics per a previndre la formació de pols.  
Es revegetaran talussos d'obra i la coberta amb espècies autòctones. La restauració vegetal serà amb espècies pròpies dels pasturatges subestèpics i matolls mediterranis i preestèpics, que constitueixen les comunitats vegetals majoritàriament presents en l'actualitat, d'acord amb el que s'exposa en l'estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000. El disseny del segellament de l'abocador s'integrarà en l'entorn amb formes anàlogues a les existents, i limitarà l'altura màxima a la cota +318 m, per la qual cosa es mitigarà així la visibilitat de les instal·lacions perquè els pujols existents en l'entorn tenen una altura compresa entre +315 m i +330 m. Considerant la localització de l'abocador, la topografia del terreny circumdant, el sistema de depòsit dels residus en bales retractilades i les mesures de segellament i restauració previstes, no s'estima que l'actuació genere un impacte advers significatiu sobre el paisatge.  
  
Quant a les mesures correctores previstes, es proposa el desviament de la via pecuària assagador dels Corbins, per un traçat no afectat per les instal·lacions. La documentació aportada indica que s'han iniciat els tràmits per al desviament i s'ha de completar el tràmit administratiu corresponent.  
Per a controlar i detectar, si és el cas, afeccions sobre les aigües subterrànies, s'estableix un pla de remei amb les actuacions següents. Si es detecten diferencials de contaminació entre els piezòmetres de control situats aigua avall i aigua amunt, el primer pas consistiria en el cessament immediat dels abocaments en el vas afectat. Es procedirà a buidar els lixiviats acumulats en el fons del vas mitjançant la bomba d'extracció ordinària situada en el pou de captació de lixiviats. Es perforaran pous de captació d'aigües subterrànies, amb un diàmetre suficient per als cabals esperats, i la profunditat serà suficient per a situar el dispositiu de succió de les bombes a 6 m per davall del nivell piezomètric. Es construirà una barrera de pous de captació aigua avall de l'abocador per a l'extracció de les possibles aigües contaminades mitjançant bombament i, si no és possible localitzar i aïllar la fuita, es procedirà a segellar el vas a fi d'evitar l'entrada d'aigües exteriors i anul·lar les causes que puguen produir els lixiviats.  
  
Quant a la generació d'olors, l'evaporador implementa un sistema de control automàtic del pH que impedeix les emissions d'amoníac quan el pH de lixiviats s'eleva, mitjançant l'addició d'àcid sulfúric. S'aporta un estudi olfactomètric efectuat per Labaqua l'11 de març de 2019, que conclou que es compleixen els requisits d'immissió fixats en l'AAI (5 uoE/m³).  
En la documentació s'aporta una auditoria acústica, duta a terme per la consultora ECA, SL, en data 26 d'octubre de 2016. Es van controlar, mitjançant mesuraments acústics en el perímetre de la instal·lació, els nivells sonors exteriors en horari nocturn i diürn a l'efecte de comprovar el compliment dels valors límit d'emissió establits, i es va concloure que compleix els límits aplicables.  
L'informe emés el 7 d'agost de 2020 pel Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera considera que la documentació aportada en matèria d'emissions a l'atmosfera és suficient i adequada.  
El programa de vigilància ambiental (PVA) proposa, entre altres, les mesures següents durant les diverses fases.  
- Període de construcció.  
S'ha d'assegurar la qualitat dels terraplenaments i adequar les característiques d'estabilitat a les que preveu el projecte. S'han de fer controls analítics de granulometria, humitat, grau de compactació i permeabilitat del mineral utilitzat.  
- Període d'explotació o funcionament.  
S'ha de revisar el calat de les basses, els volums ingressats i les lectures dels comptadors en els bombaments de lixiviats. S'ha de comprovar la composició de les aigües i els lixiviats. S'han d'efectuar les comprovacions de les emissions de gas i els registres del comptador de biogàs amb dates de preses de mostres.  
- Després de la vida útil de les instal·lacions.  
S'ha d'assegurar que els geosintètics reuneixen les condicions adequades i previstes en el projecte, amb controls analítics segons el pla de control de qualitat per als geosintètics i la xarxa de cunetes, i que la xarxa de recollida de biogàs reuneix les condicions adequades i previstes en el projecte.  
- Període de postclausura.  
S'han de dur a terme les mesures de control de la qualitat de les aigües subterrànies, els piezòmetres previstos i els mitjans per a prendre mostres i anàlisis que hauran de proporcionar els laboratoris externs encarregats de les analítiques. El nivell piezomètric i les dates de les preses de mostres es faran amb una freqüència semestral.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte de modificació substancial de l'autorització ambiental integrada examinat constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, segons es desprén de l'article 7.1.c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, ja que queda inclòs en l'annex I, grup 8 (apartat c de la llei.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 1a del capítol II del títol II de la Llei 21/ 2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que s'hi poden aplicar.  
  
3. L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, únicament a efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de modificació substancial de l'autorització ambiental integrada d'una instal·lació de tractament de residus urbans i un abocador de residus no perillosos, promogut per Reciclados y Compostaje Piedra Negra, SA, situat a la partida del Feliu, paratge Pedra Negra, del terme municipal de Xixona (Alacant), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada i amb els condicionants que s'estableixen a continuació:  
1. Pel que fa a la llista definitiva de residus admissibles, quedarà limitada per l'abast de l'autorització sectorial, entre els que propose el promotor, segons la documentació aportada a aquest òrgan. S'hi podran incloure altres codis LER que l'òrgan competent considere susceptibles d'autorització, sempre que la seua inclusió no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no responga a supòsits en què s'exigisca la tramitació d'un procediment d'avaluació ambiental, d'acord amb la legislació sectorial vigent. En relació amb els criteris d'admissió dels residus en abocador, s'hauran d'adaptar a les prescripcions vigents en relació amb el percentatge en pes d'humitat del residu.  
  
2. De manera complementària a les mesures proposades pel promotor, s'hauran d'implementar les mesures preventives i correctores establides en la resolució de declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, emesa pel director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental, que es recullen en la part expositiva d'aquesta resolució i fan referència a la preservació i el seguiment de l'avifauna present en la ZEPA i, en particular, del pinsà trompeter (Bucanetes githagineus), així com l'adaptació de la línia elèctrica d'alimentació de la planta a les mesures de prevenció de col·lisió i electrocució d'avifauna.   
  
3. Atesa la localització de la planta en terreny forestal, s'haurà de tindre en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals que s'han d'observar en l'execució de les obres i els treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
4. El seguiment i la vigilància prevists en aquesta resolució per a l'ampliació de la instal·lació, s'estableixen de manera complementària i sense perjudici de les condicions aplicables a l'explotació de les instal·lacions existents. Les mesures de seguiment i els resultats dels controls efectuats per a garantir el compliment de les mesures establides en l'informe d'adequació de la CHX i de l'IGME, s'incorporaran al programa de vigilància ambiental.  
Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental s'hauran de documentar per a acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes. La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
5. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
De conformitat amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 28 de febrer de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9329, del 02-05-2022 (2022/3370)

RESOLUCIÓN de 28 de febrero de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto modificación sustancial de la autorización ambiental integrada de una instalación de tratamiento de residuos urbanos y vertedero de residuos no peligrosos, partida El Feliu, paraje Piedra Negra, del término municipal de Jijona. Expediente (1863950) 116/2017/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9329

Fecha DOGV
:   02-05-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/3370

CVE


Fecha del documento
:   28-02-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Jijona](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 28 de febrero de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto modificación sustancial de la autorización ambiental integrada de una instalación de tratamiento de residuos urbanos y vertedero de residuos no peligrosos, partida El Feliu, paraje Piedra Negra, del término municipal de Jijona. Expediente (1863950) 116/2017/AIA. [2022/3370]  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (1863950) 116/2017-AIA.  
Título: Modificación sustancial de la autorización ambiental integrada de una instalación de tratamiento de residuos urbanos y vertedero de residuos no peligrosos.  
Promotor: Reciclados y Compostaje Piedra Negra, SA.  
Órgano sustantivo: Dirección General de Calidad y Educación Ambiental.  
Ref. órgano sustantivo: 079/17 IPPC.  
Localización: Partida El Feliu, paraje Piedra Negra, del término municipal de Jijona (Alicante).  
NIMA: 0300003474.  
  
Antecedentes  
Reciclados y Compostaje Piedra Negra, SA, explota una instalación de gestión de residuos urbanos en el término municipal de Jijona. Consta de una planta de tratamiento de residuos urbanos y vertedero de residuos no peligrosos y forma parte de las instalaciones previstas en el Plan Zonal 7, área de gestión A2 de residuos de la Comunitat Valenciana, que incluye una planta de valorización de residuos urbanos (tratamiento mecánico y biológico) y un vertedero de residuos no peligrosos. Tanto la instalación actual como la ampliación proyectada están ubicadas en las parcelas 25, 26 y 107 del polígono 20 del término municipal de Jijona.  
La mercantil dispone de las siguientes resoluciones:  
Mediante Resolución de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio de 19 de junio de 2001, se emitió la declaración de impacto ambiental (DIA) favorable condicionada del proyecto de construcción de una planta de tratamiento y vertedero controlado de residuos sólidos urbanos (expediente 126/1999-AIA), situado en el paraje partida «Piedra Negra» del término municipal de Jijona (Alicante), siendo promotor del proyecto la empresa Ingeniería Urbana, SA.  
Mediante la Resolución de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio de 30 de enero de 2002, se emitió la DIA favorable condicionada relativa al proyecto básico para el acceso a la planta de tratamiento y depósito controlado de residuos sólidos urbanos (expediente 388/2001-AIA), que tenía por objeto la adecuación de los caminos de acceso, a las necesidades específicas del tráfico de camiones previsto.  
Por Acuerdo del Consell de 26 de julio de 2001, se otorgó DIC al proyecto. El ámbito de la DIC incluye las parcelas número 25, 26 y 107 del polígono 20 del término municipal de Jijona. El 25 de marzo de 2003, el Ayuntamiento de Jijona concedió licencia municipal de actividad a la planta.  
La instalación dispone de autorización ambiental integrada (AAI), mediante resolución de 31 de enero de 2011, de la Dirección General para el Cambio Climático para la planta de tratamiento de residuos urbanos y mediante Resolución de 1 de diciembre de 2011, de la Dirección General de Calidad Ambiental para el vertedero de residuos no peligrosos. Estando inscrita en el Registro de Instalaciones de la Comunidad Valenciana con el número 545/AA/CV y NIMA 0300003474.  
  
Mediante Resolución de 31 de mayo de 2013, se autoriza un cambio en la capacidad anual de eliminación de residuos, aumentando de 100.000 t/año a 125.000 t/año. Mediante Resolución de 3 de enero de 2014, se actualiza la AAI a las previsiones de la Directiva 2010/75/CE.  
Situación actual de la instalación  
La planta de valorización y eliminación de residuos no peligrosos (básicamente de origen urbano, pero con inclusión de determinados residuos de origen industrial) cuenta con las siguientes instalaciones existentes:  
1. Instalación de valorización (planta de tratamiento mecánico-biológico de residuos urbanos).  
2. Instalación de eliminación mediante depósito en vertedero (con una capacidad de 2.577.105 m³ en total): celda 1 de 670.050 m³, celda 2 de 541.192 m³, celda 3 de 721.589 m³ y celda 4 de 644.274 m³.  
3. Planta de tratamiento de residuos voluminosos, que permitirá también la trituración de las fracciones vegetales y la optimización del proceso de preselección.  
4. Incluidas en la AAI se encuentran una planta móvil de tratamiento de RCD, una instalación de tratamiento de lixiviados y un horno crematorio de animales muertos.  
En la instalación se diferencian tres áreas:  
1. Área de recepción y control de aproximadamente 2.460 m², estando la mayor parte asfaltada.  
2. Área de valorización que consta de:  
a) Edificio principal de superficie 4.433,50 m² cubierto (tratamiento mecánico). Edificio anexo para la carga de los contenedores con rechazos, dirigidos al vertedero. Construcción parcialmente situada bajo el voladizo del edificio principal, en el que se realiza la carga directa de residuos para la fabricación de CSR (combustible sólido recuperado) y otra anexa en el que se albergan instalaciones auxiliares relacionadas con el triturador de CSR.  
b) El tratamiento biológico y afino se realiza en dos edificios, con una superficie cubierta de 4.450,5 m² y un biofiltro parcialmente situado bajo el voladizo.  
c) Vestuarios y comedor, de superficie 324,70 m².  
d) Oficinas y aula ambiental, con marquesina para aparcamientos y visitas.  
e) Balsa de lixiviados, con capacidad de 16.694 m³. Los lixiviados del vertedero son recogidos desde 4 pozos de extracción, en cada una de las celdas construidas. Los lodos generados en las balsas de lixiviados son extraídos mediante bombeo, se entregan a gestor autorizado o se eliminan en el propio vertedero, cuando su humedad lo permite (una vez que su contenido de humedad sea inferior al 75 % y se cumplan los criterios de admisión de la Decisión del Consejo 2003/33/CE).  
Balsa de pluviales, con capacidad de 15.378 m³.  
Las aguas almacenadas se utilizan para regado de superficies para prevenir el material pulverulento. El resto se evapora directamente a la atmósfera.  
Junto a la balsa de pluviales, se ubica un taller, almacén de CSR producido, marquesina de suministro de combustible, edificio para el tratamiento de voluminosos de superficie 563,80 m², lavadero de vehículos, depuradora de aguas negras (se trata de una instalación enterrada, que dispone de depuradora de oxidación total).  
  
3. Área de eliminación que consta de 4 celdas existentes. Según la documentación aportada (estudio de impacto ambiental) ninguna de ellas está en su estado de sellado definitivo. Las tierras de cubrición diaria son obtenidas, en gran parte, de los RCD valorizados. El resto se obtienen de la propia excavación de las celdas y de aportaciones exteriores.  
En cuanto al sistema de recogida de biogás, se han ejecutado 71 pozos (el número total en la AAI es de 61 pozos). La antorcha de quemado del biogás se ubica en una plataforma aislada en un contenedor lindando con la celda 1.  
  
Descripción del proyecto  
Descripción de la ampliación propuesta (modificación sustancial)  
Las actuales celdas de vertido (1, 2, 3 y 4), se encuentran próximas a su colmatación y se pretende una ampliación del vertedero con la construcción y explotación de dos nuevas celdas de vertido (5 y 6). Hacia el oeste de la instalación actual se ubicará la celda 5 y hacia el norte la celda 6. La ampliación propuesta, se prevé en el interior de los límites de las parcelas citadas anteriormente.  
El objeto de la modificación sustancial consiste en la ampliación de las siguientes instalaciones:  
1. Construcción de dos nuevos vasos de vertido (celdas 5 y 6) adyacentes a los existentes para residuos no peligrosos con lo que se obtendría una capacidad de eliminación de 2.310.390 m³. Por tanto, se amplía la capacidad de la instalación de eliminación (2.577.105 m³ autorizados más 2.310.390 m³ adicionales). Dicha capacidad se consigue ampliando la ocupación y elevando la cota máxima de coronación, respecto de la prevista en el proyecto autorizado (300 msnm) hasta la cota de 318 mnsm. Se prevé que esta instalación pueda admitir el rechazo generado en la planta de tratamiento mecánico-biológico en un periodo de 20 años. Se mantiene la actual capacidad de eliminación autorizada de 125.000 t/año. Los nuevos vasos de vertido ocuparán una superficie de 150.130 m². Las celdas 5 y 6 se explotarán mediante balas retractiladas y rechazo a granel entre los huecos, proyectándose capas de vertido de 4 metros de altura con recubrimiento de tierra de 30 cm. Alternativamente, se propone sustituir la tierra de recubrimiento por material bioestabilizado fuera de especificación.   
Según la documentación aportada, con las nuevas celdas previstas en la ampliación, se dará continuidad a la prestación del servicio público de tratamiento de residuos, no solo para el Plan Zonal 7 A2, sino también para el depósito del rechazo de residuo urbano procedente del tratamiento mecánico en las instalaciones de Piedra Negra, que son procedentes de otros municipios de otros planes zonales que aún no han podido desarrollar las instalaciones asociadas a sus planes correspondientes, como es el caso del Plan Zonal 11 A6 de la Vega Baja. Todo ello de acuerdo con las previsiones de la planificación estatal y autonómica en materia de gestión de residuos urbanos.  
2. Construcción de una plataforma en la que se ubicará un equipo para la instalación de un sistema de aprovechamiento energético del biogás producido en el vertedero. El motogenerador proporcionará una potencia eléctrica de 1 MW (instalación necesaria para dar soporte a las nuevas celdas) y una potencia térmica de 1,1 MW, que se aprovechará en el equipo de deshidratación de lixiviados. La energía calorífica generada en el motorgenerador se incorpora a un circuito térmico con agua para su utilización en el evaporador. Se solicita también la puesta en marcha del proceso de evaporación de lixiviados generados en el vertedero, con capacidad para tratar 13.000 m³ anuales de lixiviados. Cabe señalar, de conformidad con la normativa en vigor, el contenido en humedad del lixiviado debe ser menor al 65 % para que resulte admisible su eliminación en vertedero. La evaporación de los lixiviados y la antorcha, son instalaciones ya autorizadas en AAI, y se solicita cambio de ubicación y características.  
3. La adición del código LER 180104 residuos cuya recogida y eliminación no son objeto de requisitos especiales para prevenir infecciones (por ejemplo, vendajes, vaciados de yeso, ropa blanca, ropa desechable, pañales), entre los residuos admitidos en la instalación.  
Además, la ampliación contará con las siguientes instalaciones:  
Zona de acopios para las tierras excedentes (se ubicará al suroeste de la balsa de lixiviados, de superficie 9.640 m² para el acopio de 50.000 m³ de tierras).  
Centro de transformación prefabricado de 1,26 MVA de potencia, línea subterránea de media tensión y centro de entrega normalizado.  
Nuevos tramos de cuneta perimetral. Nuevos tramos de cunetas interiores de mantenimiento (son cunetas cuyo trazado, destino y orientación dependen de la fase en que se esté ejecutando el vertido). Se prevén cunetas perimetrales exteriores, para impedir la entrada de escorrentías desde los exteriores de los vasos, y cunetas internas para conducir las aguas de lluvia a la balsa de aguas pluviales ya existente.  
Se plantea la instalación de nuevos piezómetros para controlar la calidad de las aguas subterráneas como consecuencia de la instalación de las nuevas celdas. Se prevén 3 nuevos, además de los 6 existentes.  
Instalación de nuevos pozos de biogás (instalaciones para la recolección del biogás producido por la fermentación de los residuos de naturaleza orgánica que todavía queden presentes entre los rechazos) y ampliación de la red de conducción de biogás.  
Para la captación de los lixiviados se realizará un sistema de extracción y bombeo compuesto por los pozos de extracción (uno por celda) y la tubería de conducción de polietileno de alta densidad. Los lixiviados acumulados en la balsa serán llevados hasta el equipo evaporador, con capacidad para evaporar unos 13.000 m³ anuales de líquido.   
Características constructivas de las nuevas celdas  
Para ejecutar la celda 5 de ampliación se proyecta una excavación de 205.675 m³; se utilizarán en terraplenado y formación del vial perimetral 158.947 m³; el excedente de 46.727 m³ se utilizará en el sellado de las celdas 1, 2, 3 y 4.  
Para la construcción del vaso 6 se proyecta la excavación de 198.675 m³; se utilizarán en terraplenado y formación del vial perimetral 176.904 m³; el excedente de 21.770 m³ de tierras se utilizará en el sellado de la celda 5.  
Según el balance de tierras, en la excavación solo se genera un excedente de 68.497 m³. El volumen requerido para el sellado es de 262.441 m³, se proyecta aportar desde el exterior los siguientes volúmenes: 193.494 m³ para el sellado y 181.454 m³ para capa de recubrimiento diario (podrán obtenerse a partir de la valorización de RCD).  
Se prevé el siguiente programa de llenado de las celdas: cuando comience la excavación del vaso 5, se llevarán las tierras excedentes para el sellado de las celdas 1, 2, 3 y 4, se sellarán las celdas 1, 2 y 3. Comenzará el relleno de la celda 5 utilizando para la cubrición los áridos recuperados de RCD admitidos en la instalación o con tierras procedentes de la excavación del vaso 6. Próxima a la colmatación de la celda 5, se terminará la excavación del vaso 6, y las tierras se acopiarán y se impermeabilizará el vaso 6. La celda 6 comenzará a explotarse por el lado de la celda 4, con el objeto de reducir el tiempo en el que la celda 4 permanece sin sellar. Al final, se sellará la parte de las celdas 3, 4 y parte de la 6. Se seguirá con la explotación de la celda 6, aprovechando las tierras del acopio, utilizando los áridos recuperados de los RCD o adquiriendo tierras desde el exterior de la instalación.  
Una vez colmatada la celda 6, y estabilizada la masa de residuos, se procederá al sellado, con aporte de tierras adquiridas del exterior.  
  
La documentación aportada indica que la construcción y explotación de la ampliación del vertedero se desarrollará en las siguientes fases de llenado:  
Fase Inicial (0): Terminación celda 4, construcción celda 5.  
Fase I: Explotación celda 5, y construcción celda 6.  
Fase II: Explotación celda 6.  
Fase final: Sellado final e inicio del periodo de postclausura.  
Las condiciones de visibilidad requieren limitar a la cota 318 msnm la altura máxima de la capa de sellado, lo cual limita a su vez la cota máxima de la masa de residuos (que se depositará en balas retractiladas)  
  
Los nuevos vasos de vertido se configurarán con taludes interiores 2H:1V, los terraplenes exteriores se configurarán con pendiente 2H:1V y los de excavación con pendiente 1H:1V.  
Los vasos de vertido, una vez finalizados, limitarán con una berma de sellado de 6 m y cuneta perimetral interior y un vial perimetral exterior de 7 m de anchura y cuneta perimetral exterior.  
El proyecto básico justifica las necesidades de volumetría en el diseño de la instalación y se elabora una tabla determinando las entradas anuales al vertedero del propio plan y de otros planes para el periodo comprendido entre los años 2021 y 2040.  
Para la recogida de los gases producidos en el interior del vertedero (biogás), se prevé una red de pozos de extracción, tuberías en depresión para su transporte, estaciones de concentración de tubos, y una central de aspiración. Los pozos pueden ser de recrecimiento (construidos durante el relleno de la celda) o perforados, si se instalan en fase de sellado de la celda. Los gases pueden ser quemados directamente en una antorcha existente, o pueden ser aprovechados para su uso en un motogenerador funcionando como cogeneración, proporcionando energía eléctrica y calor aprovechable para la evaporación de los lixiviados. La energía eléctrica generada (excedente) será transportada hasta el centro de entrega de la compañía eléctrica e inyectada en la red.  
Impermeabilización del fondo y las paredes de los vasos de vertido. Se proyectan mediante: capa de arcillas compactada de al menos 0,5 m de espesor, tanto en base como en taludes obtenidas de la propia excavación, geotextil de protección inferior (instalación de un geotextil de 300 gr/m², con un CBR superior a 2.500 N, para protección de la geomembrana de PEAD), barrera artificial impermeable mediante una geomembrana de PEAD de 1,5 mm (UNE 104300) y geotextil de protección inferior (instalación de un geotextil de 500 gr/m², con un CBR superior a 4.000 N, para protección de la geomembrana de PEAD frente al punzonamiento de la capa de drenaje).  
Drenaje de lixiviados. Sobre la impermeabilización se extenderá la capa de drenaje de fondo compuesto por: capa de grava silícea de tamaño 20-40 mm de diámetro, extendida no compactada; un conjunto de conducciones drenantes, formado por una combinación de tubos de polietileno de alta densidad, dispuesto sobre la barrera artificial y recubierto de la misma grava que compone la capa de drenaje. El drenaje en los taludes se conforma únicamente con una capa de grava silícea con las mismas características, que se irá recreciendo hasta el borde del vaso a medida que se vayan depositando residuos.  
Sellado de las celdas. Se realizarán las siguientes actuaciones: capa de tierras de regularización de 30 cm; geodren de gases cuya capacidad de drenaje será equivalente a unidad mineral de 30 cm de espesor; sobre la capa drenante de gases se instalará una geomembrana de PEAD de 1,5 mm lisa o texturizada según la zonificación de la clausura; por encima se instalará un geodren para drenaje de las aguas pluviales de infiltración con una permeabilidad equivalente a la de una unidad de grava de 30 cm con una K10-3 m/s. Por encima se colocará 80 cm de tierras con una permeabilidad inferior a 10-5 m/s para protección de las unidades de geosintéticos inferiores y posteriormente se instalará una capa de 20 cm de tierras limosas o franco-limosas. Esta capa se enriquecerá con enmiendas orgánicas procedentes de la planta de valorización.  
  
El diseño de los taludes es acorde con prácticas razonables en el modelado de este tipo de instalaciones: Taludes de vaso con pendientes medias de 2H:1V y taludes de relleno (sellado) con una pendiente de envolvente de 3H:1V, taludes de sellado de 10 m de altura separados por bermas. Las bermas previstas tienen un ancho total de 7 m, englobando una superficie plana con pendiente transversal del 1 % y la cuneta de recogida de aguas situada en el interior de la berma, a pie de talud. La cuneta será triangular de ancho 1,7 m, y profundidad 0,5 m ejecutada con ripio y piedras de entre 100 y 200 mm de tamaño. Esta cuneta se construirá sobre un lecho de tierra arcillosa para evitar infiltraciones.  
  
Las aguas pluviales caídas sobre sellado se considerarán limpias, y se proyecta una red de cunetas, rain flaps y bajantes destinadas a facilitar la descarga de los geodrenes y controlar la erosión de las capas de cobertura. Tras el sellado, las instalaciones de la plataforma de procesos seguirán operativas en tanto se generen biogás y lixiviados.  
Revegetación. Para llevar a cabo la restauración de la cubierta vegetal se plantea la ejecución de plantaciones de especies arbustivas, con diferentes especies a implantar según la zona de actuación. Se prevé una densidad de 400 individuos por hectárea de especies arbustivas. Se incluye la zona de acopios en la restauración. Se revegetará de acuerdo con el plan establecido en el proyecto de sellado coordinado, a su vez, con las recomendaciones del estudio de afección a la RN2000.  
  
Tramitación administrativa  
Con fecha 26 de septiembre de 2017, el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación (órgano sustantivo) dio traslado de la solicitud de determinación del alcance del estudio de impacto ambiental, formulada por el promotor del proyecto de acuerdo con lo previsto en el artículo 34 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental (órgano ambiental). Para ello, el promotor aporta el documento inicial del proyecto, que además de la correspondiente memoria, incluye los siguientes documentos: proyecto de desvío de vía pecuaria, estudio previo de afecciones sobre el paisaje, memoria de impacto patrimonial, estudio hidrogeológico, procedimiento de admisión de residuos, plan de contingencias e incluye las conclusiones de los informes de la Universidad de Alicante de seguimiento de la población del camachuelo trompetero.  
El 29 de enero de 2018, el órgano ambiental procedió a realizar las siguientes consultas a las administraciones públicas afectadas:  
Consultas  
Servicio de Vida Silvestre, en relación con su ubicación en el ámbito de ZEPA y la presencia de hábitats prioritarios y camachuelo trompetero.  
Servicio de Ordenación y Gestión Forestal, en relación con el desvío de vía pecuaria y la ubicación en un entorno forestal.  
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, en relación con la afección sobre el paisaje de la actuación.  
Dirección General de Patrimonio, dada la ampliación prevista.  
Ayuntamiento de Jijona, término municipal en el cual se localiza la instalación.  
Red Eléctrica de España, ya que el ámbito del proyecto está atravesado por una línea eléctrica de su titularidad.  
Contestación a las consultas  
El 20 de febrero de 2018, se recibió informe del Servicio Territorial de Cultura y Deportes de Alicante, comunicando que la documentación en relación al patrimonio cultural valenciano en la evaluación de impacto ambiental viene definida en el artículo 11 de la Ley 4/1998 de patrimonio cultural valenciano, y en cumplimiento de la citada ley se deberá aportar una copia del estudio patrimonial incorporada al estudio de impacto ambiental para que se pueda proponer y emitir las resoluciones que se estimen oportunas por la Dirección General de Patrimonio Cultural.  
El 23 de marzo de 2018, se recibió informe del Ayuntamiento de Jijona.  
El 27 de abril de 2018, se recibió informe del Servicio de Vida Silvestre, adjuntando la resolución de la valoración preliminar de repercusiones. La resolución concluye que puede tener efectos apreciables sobre la Red Natura 2000, por lo que deberá presentarse un estudio de afecciones.  
El 30 de abril de 2018, se recibió informe del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal, en el que se concluye que la actuación se ubica en terreno forestal, que no hay afección a montes públicos y en cuanto a las vías pecuarias se indica que se verían afectadas la Colada de Corbins y la Colada del Rincón del Rey a Segorb, exponiendo que la Colada de Corbins se encuentra invadida y cortada por la actuación y que desde su construcción no se ha resuelto el expediente de modificación de trazado, indicando que antes de tramitarse cualquier ampliación se debería resolver.  
El 13 de junio de 2018, se recibió informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, indicando que se considera necesario la elaboración de un estudio de integración paisajística.  
El 28 de junio de 2018, el órgano ambiental remitió el informe de determinación de alcance del estudio de impacto ambiental al órgano sustantivo y al promotor junto con los informes recabados.  
El 3 de marzo de 2020, el órgano sustantivo solicita la declaración de impacto ambiental, adjuntando a la solicitud: estudio de impacto ambiental, proyecto básico de la modificación sustancial, información pública, alegaciones y contestación a estas por el promotor.  
  
Trámite de información pública  
El órgano sustantivo informa que se ha realizado el trámite de información pública del expediente de tramitación de modificación sustancial de la autorización ambiental integrada (de conformidad con el procedimiento de tramitación de autorización ambiental integrada y de evaluación de impacto ambiental). Se llevó a cabo mediante anuncio en el DOGV número 8661 de 22 de octubre de 2019, y tras recibir alegaciones por parte de Ecologistes en Acció en el que indican que los primeros días de plazo no ha podido consultarse el expediente en el Ayuntamiento de Jijona, se procede a efectuar de nuevo la información pública en el DOGV número 8689 de 2 de diciembre de 2019, otorgándose un plazo adicional de 30 días hábiles para la presentación de alegaciones.  
Según oficio del órgano sustantivo, durante la información pública del proyecto se presentaron alegaciones por parte de Ecologistes en Acció del País Valencià, Ayuntamiento de Jijona y Associació de veins l'Assut de Mutxamel, y contestación por parte del promotor.  
1. Resumen de las alegaciones de carácter ambiental presentadas por Ecologistes en Accio del País Valencià y contestación por el promotor Reciclados y Compostaje Piedra Negra, SA.  
Alegación 1. El estudio de impacto ambiental no describe, analiza, ni cuantifica correctamente uno de los efectos directos más significativos sobre el clima, como es la emisión de gases de efecto invernadero procedente del depósito de residuos en vertedero, y por tanto incumple el artículo 35 de la Ley 21/2013, de 5 de diciembre, de evaluación ambiental, modificada por la Ley 9/2018, de 9 diciembre.  
Respuesta del promotor. El estudio de impacto ambiental expone de manera clara la identificación de las acciones del proyecto con los impactos que provocan en cada una de las fases del vertedero (construcción/sellado, funcionamiento, desmantelamiento y postclausura).  
En lo que a la emisión de gases de efecto invernadero se refiere, se ha procedido a la evaluación del efecto del biogás generado en el vertedero sobre la calidad del aire, determinando que se producirá una contaminación del aire y, por tanto, calificando el impacto como negativo. Y para evitar que este biogás finalice en la atmósfera, se propone su recogida, tratamiento y aprovechamiento mediante motogeneradores capaces de obtener energía a través de su combustión. Por lo tanto, con esta medida, por un lado, se evita la emisión directa de biogás a la atmósfera y, por otro lado, se evitan las emisiones de CO2 que, de otra manera, se habrían generado al producir una cantidad de energía equivalente, por otros medios. El estudio de impacto ambiental analiza y cuantifica correctamente los impactos derivados de la emisión de biogás en el vertedero, así como de su recogida tratamiento y aprovechamiento.  
Todo este biogás, igualmente, será captado y utilizado para su aprovechamiento energético o quemado en la antorcha, utilizando el equipamiento más adecuado atendiendo al desarrollo tecnológico de cada momento y de acuerdo con lo exigido en la legislación.  
Alegación 2. La ampliación del vertedero de Jijona no está contemplada en el Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana y por tanto es ilegal, ya que no cumple con los requisitos del artículo 9.1.e del Real decreto 1481/2001, de 27 de diciembre, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero.  
Respuesta del promotor. No es objeto del PIRCV desarrollar detalladamente las instalaciones de valorización o eliminación de residuos, si no marcar otra serie de consideraciones de tipo general, y tanto la instalación como la propia ampliación, se encuentran recogidas en el Plan Zonal de residuos vigente, con lo que se daría cumplimiento al artículo 9.1.e del RD 1481/2001, ya que los planes zonales constituyen una tipología de plan de gestión previstos según la normativa citada.  
Alegación 3. El estudio geológico e hidrogeológico presentado en el anejo III.1 de la memoria no cumple con los requisitos establecidos por el Plan Zonal de la zona XIV. Además, ese estudio elaborado en 2009 no se refiere al presente proyecto de ampliación del vertedero con las celdas 5 y 6 sino a otro proyecto diferente.  
Respuesta del promotor. En todo caso, corresponderá al IGME como organismo competente, determinar la necesidad de completar/modificar o lo que considere, el estudio hidrogeológico presentado.  
Alegación 4. La memoria presentada por la mercantil no contiene el preceptivo análisis económico exigido por el artículo 8, en el que se demuestre el cumplimiento del artículo 11 del RD 1481/2001, de 27 de diciembre, que regula el depósito de residuos en vertedero.  
Respuesta del promotor. En la oferta que se presentó con motivo de la licitación del contrato de gestión de servicios públicos, se incluyó (por exigencias de la normativa sobre contratación pública) una memoria económica en la que figuraron con todo detalle todos y cada uno de los aspectos mencionados en el art. 8.1. b.10º del RD 1481/2001, además de otros muchos (beneficio industrial, amortizaciones, TIR).  
Alegación 5. En este proyecto de ampliación del vertedero de Jijona no se mantiene una distancia mínima entre la cota del fondo de excavación de los vasos y el nivel freático medio. En la celda 5 el nivel piezométrico alcanza la cota del fondo de excavación del vaso.  
Respuesta del promotor. El fondo de la nueva celda 5 se situará entre las cotas 280 m y 290 m mientras que la superficie piezométrica en ese ámbito se desarrolla entre los 272 m y los 288 m, de acuerdo con la piezometría definida a partir de los datos disponibles.  
En condiciones normales el nivel piezométrico, por lo tanto, no estará en contacto en ningún caso con el fondo del vertedero. En cualquier caso, y teniendo en cuenta que los niveles máximos históricos podrían alcanzar el nivel de fondo de la celda, existen diferentes opciones técnicas viables para aplicar en las situaciones más desfavorables como por ejemplo instalar en el extremo norte del fondo del vaso, un sistema de drenaje consistente en 0,50 m de gravas, para el drenaje de los posibles niveles que puedan aparecer puntualmente en ese ámbito. En cualquier caso, será el IGME el que determine, llegado el momento, las medidas que estime necesarias.  
Para finalizar indicar que, en cualquier caso, se instalará el sistema de impermeabilización que se ha desarrollado en detalle en la documentación presentada, con lo que las aguas subterráneas, en ningún caso, entrarían en contacto con el residuo.  
Alegación 6. El proyecto y el estudio de impacto ambiental deberían analizar las razones del acortamiento de la vida útil del vertedero de Jijona de 30 años, duración programada inicialmente, a menos de 20 años. La colmatación del vertedero de Jijona inaugurado en 2003, y con una vida útil de 30 años se ha debido a la entrada de residuos de otros planes zonales, a la baja eficiencia en la gestión de la planta TMB y a la entrada irregular de residuos que ha propiciado la patrimonializarían del mismo por parte de Cespa-Ferrovial. Se están incumpliendo por parte de esa mercantil las condiciones de la AAI.  
Respuesta del promotor. Se debe considerar, que, en todos los casos, la admisión de residuos sólidos urbanos de otros orígenes se ha visto siempre precedida de un requerimiento formal por parte del organismo competente, en este caso la Dirección General de Calidad Ambiental, con lo que tipificar esta entrada como irregular supone el cuestionamiento del procedimiento seguido por la administración competente.  
Reciclados y Compostaje Piedra Negra, mantiene convenio en vigor con el sistema de integrado de gestión Ecoembes para sus residuos recuperados, no existiendo salidas con distinto destino que los recicladores autorizados, de sus instalaciones.  
Alegación 7. La ampliación proyectada del vertedero no es necesaria ni está justificada en los términos planteados en la memoria. Este proyecto incumple la Directiva (UE) 2018/850, de 30 mayo, que establece el objetivo de que solamente se puedan depositar en vertedero un máximo del 10 % del total de los residuos municipales generados a partir de 2035, cuando la memoria proyecta un vertido del 15 % de los residuos entrantes en la planta TMB a partir de 2034 hasta 2041, tanto los provenientes del Plan Zonal 7 A2 como los externos a ese Plan Zonal.  
Respuesta del promotor. El vertedero se proyectó en su momento únicamente para rechazos de la planta de compostaje anexa con una vida útil prevista de 20 años. No obstante, con la entrada en vertedero de otros residuos no peligrosos que se está produciendo en la actualidad, se estima que su vida útil podría quedar reducida a 15 años. En este supuesto, deberá ampliarse el mismo llegado el momento con suficiente capacidad para atender la necesidad de vertido de los rechazos de planta, así como otros residuos urbanos no valorizables, como los procedentes del centro de clasificación de voluminosos. Será la Autoridad Competente la que determine los objetivos a cumplir, los plazos y los medios que pueden ser utilizados para tal fin.  
Alegación 8. El proyecto es incoherente pues contiene datos discordantes en aspectos básicos entre la memoria y sus anejos. Hay una confusión en el presupuesto de las medidas correctoras y el de la construcción y sellado del vertedero.  
Respuesta del promotor. La superficie total de las celdas 5 y 6 es la definida en el proyecto técnico de construcción de los vasos, establecida en 150.130 m². La información diferente indicada, 150.206 m², en el proyecto técnico de sellado, exclusivamente para las celdas 5 y 6 se refiere a una superficie diferente, asignada atendiendo a las fases de sellado, y teniendo en cuenta que las celdas 5, 6 y existentes son contiguas. Dichos valores no tienen por qué coincidir. Los 293.151 m² a que se refiere en la alegación, se corresponden con la superficie total a sellar. El proyecto técnico de sellado tiene por objeto la totalidad de las celdas (celdas 1 a 6, que son todas ellas contiguas), en tanto que el proyecto técnico de construcción de los vasos se refiere solamente a la ampliación, es decir, las celdas 5 y 6.  
Alegación 9. En la memoria se sostiene que no existirán vertidos al dominio público hidráulico, sin embargo, en el proyecto de explotación se plantean vertidos a cauce público de aguas pluviales que caigan en el vaso de vertido. El organismo de cuenca debería autorizar ese vertido.  
  
Respuesta del promotor. A lo largo de toda la documentación presentada, se ha justificado que únicamente se realizarán vertidos de aguas pluviales, no susceptibles de contaminar, y que por lo tanto quedan exentas de autorización. Las aguas pluviales que entren en contacto con las zonas del vertedero con presellado y sellado, serán evacuadas como limpias. También se indica que, para el presellado, se utilizarán tierras limpias que cubrirán en su totalidad el residuo. Cuestión distinta es la cubrición diaria del residuo, para el que perfectamente puede ser utilizado el bioestabilizado dado que estas aguas pluviales que entren en contacto con el mismo pasarán a ser lixiviados.  
Nos reiteramos al indicar que el presellado con tierra limpia, evita la entrada en contacto del agua pluvial con los residuos. En relación con utilizar el material bioestabilizado como material de sellado final del vertedero, tal y como establece la disposición transitoria quinta de Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunidad Valenciana: «Que dicho material cumpla los requisitos aplicables a los productos fertilizantes elaborados con residuos establecidos en la normativa básica en materia de productos fertilizantes. Respecto del parámetro materiales pesados, el material bioestabilizado deberá cumplir los valores máximos correspondientes a las clases A o B». Por lo tanto, el uso de bioestabilizado para la cobertura del vertedero, supone la aplicación de un material que debe cumplir con los requisitos aplicables a los productos fertilizantes y que sirve como enmienda orgánica que favorecerá la revegetación del terreno.  
Alegación 10. Los valores límite de emisión propuestos para el motor de biogás, foco 6, son incompatibles con los exigidos por la normativa vigente de instalaciones de combustión medianas.  
Respuesta del promotor. Poner de manifiesto que el límite impuesto para el SO2 es de 40 mg/Nm³ en caso del biogás, no los 15 mg/Nm³, tal y como se indica en el escrito de alegaciones. Será en cualquier caso la autoridad competente la que establezca reglamentariamente los parámetros a medir en la correspondiente resolución de modificación sustancial.  
Alegación 11. Para evitar los olores generados por la evaporación natural en la balsa de lixiviados, principal foco de olores en el vertedero, proponemos como medida correctora la cubrición de esa balsa con una lámina de plástico flotante y la recogida y tratamiento de los gases generados.  
Respuesta del promotor. El argumento sobre la existencia de esta cobertura en otro emplazamiento (Algimia de Alfara), carece de relevancia, dado que, en contra de este argumento, es fácil comprobar, que la gran mayoría de las balsas de lixiviados existentes en los vertederos de la Comunitat Valenciana y del resto del Estado español, carecen de la misma y dado que la legislación vigente no lo exige y tampoco se ha considerado necesario como medida correctora en la mayoría de las instalaciones como la presente.  
Alegación 12. No se han evaluado correctamente las importantes emisiones del evaporador, como fuente de contaminantes y olores. Se deberían aplicar medidas correctoras adicionales. Se debería monitorizar la concentración de olor una vez cada seis meses como mínimo según establece la Decisión de Ejecución (UE) 2018/1147 de la Comisión Europea.  
Respuesta del promotor. La actividad correspondiente a la evaporación de lixiviados, se ha codificado como actividad CAPCA, tipo C, no A como se afirma en las alegaciones y no le es de aplicación ningún sistema de medición en continuo de acuerdo con del Decreto 228/2018, de 14 de diciembre, del Consell, por el que se regula el control de las emisiones de las actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera:  
Emisiones de tratamientos de lixiviados en vertederos (ya autorizada), incluida en el grupo C. Esta instalación ya se encuentra autorizada en la vigente autorización ambiental integrada y los límites de emisión ya están establecidos en la misma, no siendo necesaria ninguna medida adicional.  
Alegación 13. Los terrenos de Piedra Negra donde se quiere ampliar el actual vertedero no son impermeables, son dicho en propiedad semipermeables, correspondiendo a acuitardos y la barrera geológica natural no cumple con la condición de permeabilidad del anexo I 3.2 del RD 1481/2001.  
Respuesta del promotor. El proyecto de construcción de los vasos, donde se especifica que se excavarán 50 cm y el terreno se sustituirá por arcillas de adecuada calidad, procedente de otros lugares de la excavación, procediéndose a su relleno y compactación según se ha descrito para el terraplenado. Por tanto, el sistema de impermeabilización previsto cumple con los requisitos del Real decreto 1481/2001.  
Alegación 14. Ni en la memoria ni en el estudio de impacto ambiental se describe el origen externo de los casi 200.000 m³ de tierras necesarias para la cubrición diaria, la construcción de los vasos y taludes y el sellado de las celdas del vertedero. No se evalúa ese impacto en el estudio de impacto ambiental.  
Respuesta del promotor. Tal y como se indica en la memoria las tierras necesarias para la cubrición diaria podrán obtenerse a partir de la valorización de RCD que entran en la instalación, mientras que la construcción de los vasos no será deficitaria en tierras, sino que generará un sobrante que será empleado en el sellado de las 6 celdas del vertedero.  
Los gestores de la instalación tendrán como prioridad obtener dichas tierras a partir de obras o ejecuciones de otros proyectos en los que obtengan excedentes de tierras en sus respectivas actuaciones, resultando de esta manera en un impacto positivo sobre el medio receptor al darle un uso a materiales que, de otra manera, podrían acabar en un vertedero.  
Alegación 15. La valoración de los impactos del proyecto de ampliación del vertedero de Jijona en el estudio de impacto ambiental es totalmente errónea.  
Respuesta del promotor. En cualquier caso, cabe recordar que la matriz de impactos incluida en el estudio de impacto ambiental incluye todos los efectos previstos por las acciones previstas en las distintas fases del proyecto, tanto los que suponen posibles consecuencias negativas, como los que suponen consecuencias positivas.  
Alegación 16. La memoria no contempla la prohibición que establece la Directiva 1999/31/CE, del Consejo, de 26 de abril, relativa al vertido de residuos, del vertido de residuos que hayan sido recogidos de forma separada. Así mismo esa Directiva establece la prohibición de depositar en vertedero los residuos aptos para el reciclado u otro tipo de valorización, a partir de 2030.  
Respuesta del promotor. Todos los códigos LER de los residuos a los que se hace referencia para su depósito en vertedero, son LER ya autorizados en la vigente autorización ambiental integrada que cumplen los requisitos establecidos en el Real decreto 1481/2001 en relación con el tratamiento de residuos de forma previa a su depósito en vertedero, y no solo respecto a los que han sido recogidos de forma separada. Por lo tanto, «la memoria si contempla prohibición que establece la Directiva 1999/31/CE del Consejo, de 26 de abril, relativa al vertido de residuos»  
Alegación 17. Una de las medidas preventivas contra posibles incendios en el vertedero es crear un acopio de tierras equivalente a 5 días de cubrición del frente de vertido. La utilización de material bioestabilizado como sustitución de verdaderas tierras debería estar prohibido en este caso.  
Respuesta del promotor. La alegación no procede porque el proyecto no dice expresamente en ningún caso que el material bioestabilizado vaya a ser empleado como medida preventiva contra incendios. Dentro de los protocolos de prevención de la mercantil, está el acopio de tierras, y únicamente tierras para hacer frente a cualquier incidente que pudiera surgir, en materia de incendios en vertedero.  
Alegación 18. El estudio de alternativas presentado es un ejercicio infantil de justificación de la decisión de ampliar el vertedero de Piedra Negra plagado de premisas falsas y valoraciones «ad hoc». Seguramente esa ampliación ya estaba prevista en 2009 cuando se encargaron los estudios hidrogeológicos para un proyecto de ampliación a ITC, SA, y a José Ramón Jiménez Salas.  
Respuesta del promotor. En cualquier caso, la ubicación seleccionada se encuentra dentro de las zonas aptas identificadas en el plan zonal  
Alegación 19. Otorgar la AAI a este proyecto de ampliación del vertedero de Jijona supone caminar en la senda del incumplimiento del Acuerdo de París de 2015 de reducción de la emisión de GEI y de los objetivos del desarrollo sostenible para 2030 aprobados por Naciones Unidas. Además, ese hecho incumpliría los objetivos propuestos por el Consell de la Generalitat Valenciana en su declaración de emergencia climática de 6 de septiembre de 2019.  
Respuesta del promotor. Ni el Acuerdo de París del año 2015, ni los objetivos de desarrollo sostenible del año 2030, ni la declaración de emergencia climática del 6 de septiembre de 2019 del Consell de la Generalitat Valencia, prohíben expresamente los vertederos en la Comunitat Valenciana.  
Todos estos documentos incluyen estrategias a largo plazo que han de concretarse en acciones a desarrollar y que tal y como se ha indicado, no incluyen la eliminación de los vertederos, dado que, en este caso, sin duda se tendría que declarar la emergencia sanitaria al no disponer los ciudadanos de instalaciones para el depósito de los rechazos de los residuos, en condiciones de protección del medio ambiente y de seguridad de las personas.  
Alegación 20. El estudio de alternativas presentado no es válido pues se reduce al estudio de distintos emplazamientos y tecnologías del empacado de los residuos a depositar en el vertedero, pero sin poner en cuestión la necesidad de la ampliación de este. No se ha explorado la alternativa cero.  
Respuesta del promotor. El estudio de alternativas comprende, tal y como exige la normativa, un análisis de distintas ubicaciones para el proyecto, así como diferentes opciones de explotación, contemplando también, en contra de lo que indica esta alegación.  
Alegación 21. Las operaciones de vertido que se plantean en la memoria superarían el límite máximo de vertido que está establecido en la vigente AAI de 125.000 t/año.  
Respuesta del promotor. Pero hemos de hacer notar que lo que se está solicitando es una modificación sustancial de la vigente autorización ambiental integrada, con lo que los nuevos límites de vertido serán los establecidos por la autoridad competente una vez revise la documentación presentada.  
Alegación 22. El promotor en la documentación de la solicitud no ha presentado el preceptivo informe de compatibilidad urbanística municipal exigido por el artículo 12 del Real decreto legislativo 1/2016, de 16 de diciembre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de prevención y control integrados de la contaminación y por el artículo 27.1 de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana. Esta solicitud de una modificación sustancial de la AAI otorgada a la mercantil no debería haber sido admitida a trámite por la autoridad ambiental en base al artículo 28.4 de la Ley 6/2014, de 25 de julio, en base a que no se ha presentado ese informe de compatibilidad urbanística municipal, ni siquiera la solicitud de ese informe. Los parámetros urbanísticos de la actuación proyectada difieren sustancialmente de los de la DIC otorgada a la mercantil en 2001. Esa DIC no ampara urbanísticamente esta actuación y se debería tramitar una nueva DIC o solicitar la modificación de la DIC vigente.  
Respuesta del promotor. En cualquier caso, y aunque nos reiteramos al indicar que el Ayuntamiento ya se ha pronunciado sobre la compatibilidad de la ampliación, se ha considerado presentar nueva solicitud al ayuntamiento concretando la presente ampliación, y se procede a su presentación en la ConsellerÍa como documentación complementaria al presente expediente de modificación sustancial.  
En relación con la necesidad de tramitar una nueva DIC o solicitar la modificación de la vigente, no procedería en aplicación de lo previsto en los siguientes textos legales: Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana  
Alegación 23. La ampliación del actual vertedero ocuparía terrenos de la ZEPA Montnegre declara por el Consell en 2009 y esa ubicación sería incompatible con la legislación estatal sobre el suelo y sobre la naturaleza, además de contradictoria con sentencias del Tribunal Supremo y del Tribunal Constitucional sobre proyectos de urbanización en zonas ZEPA.  
Respuesta del promotor. Atendiendo a este Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, por el que se regula el régimen especial de evaluación y de aprobación, autorización o conformidad de planes, programas y proyectos que puedan afectar a la Red Natura 2000, y teniendo en cuenta que la ampliación del vertedero estaría dentro de un espacio Red Natura 2000, el proyecto ha de ser sometido a una detallada y adecuada evaluación de sus repercusiones en tales espacios, teniendo en cuenta los hábitats y especies que motivaron su selección y/o declaración y los objetivos de conservación de estos.  
Por consiguiente, se ha procedido a la elaboración de un estudio específico de afecciones sobre la Red Natura 2000, el cual forma parte del expediente sometido al trámite de información pública estando recogido en el Anejo 4 del estudio de impacto ambiental. Este estudio, en su capítulo 7 concluye que el proyecto:  
«no causará, salvo mejor criterio, repercusiones negativas significativas de carácter directo o indirecto sobre Red Natura 2000, tal y como se ha justificado en el informe, tanto para las especies de aves de la Directiva 2009/147/CE, las especies y hábitats de la «Directiva 92/43/CE y demás especies incluidas en el FND que motivaron la declaración de la ZEPA de Riu Montnegre. La afección directa a las especies objetivo de conservación es nula en el caso del águila perdicera, el búho real muy reducida en el caso de la collalba negra y la cogujada montesina y poco significativa para el camachuelo trompetero que no utiliza la zona para nidificar si bien puede alimentarse, no de forma exclusiva, de alguna de las especies que aparecen en las zonas de ampliación.»  
Por lo tanto y dado que no se prevé que la actuación propuesta tenga repercusiones sobre este espacio teniendo en cuenta los objetivos de conservación del lugar, y dado que no existe ninguna prohibición expresa, el proyecto puede desarrollarse en la ubicación propuesta.  
Alegación 24. Se deben revisar los valores límite de emisión del evaporador forzado de lixiviados (Foco F-4), de acuerdo con los niveles de emisión asociados a las MTD (NEA-MTD) del tratamiento de residuos, de la Decisión de ejecución de la Comisión Europea (UE) 2018/1147 de 10 de agosto de 2018, por la que se establecen las conclusiones sobre las MTD del tratamiento de residuos, dado que le son de aplicación, pues los lixiviados tratados provienen tanto del vertedero como de la planta TMB.  
Respuesta del promotor. El tratamiento que se realiza en el evaporador forzado de lixiviados no es un tratamiento biológico. Es una operación de eliminación de residuos, correspondiente al código D9. Por lo tanto, no le es de aplicación la MTD 34, correspondiente al tratamiento biológico de residuos.  
Alegación 25. Los parámetros de control de los lixiviados son insuficientes.  
Respuesta del promotor. Se ha presentado una propuesta en este proyecto básico, incluyendo los parámetros que se considera que reflejan las características del lixiviado. Será la autoridad competente la que determine finalmente los parámetros a analizar.  
En relación con las referencias hechas a las MTD, 7 y 20 la Decisión de la ejecución de la Comisión Europea (UE) 2018/1147 de 10 de agosto de 2018, por la que se establecen las conclusiones sobre las MTD del tratamiento de residuos, al respecto indicar, que tanto la MTD 7 como la MTD 20, ambas, están referidas a monitorizar las emisiones al agua. Pero dado que los lixiviados no se vierten, no existen emisiones al agua de estos. Por lo tanto, ambas MTD, no son de aplicación.  
Alegación 26. La mercantil no demuestra en la documentación sometida a información pública el depósito de fianza o garantía alguna exigido por el RD 1481/2001, de 27 de diciembre y la Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados (antes Ley 10/1998, de 21 de abril, de residuos), con anterioridad al comienzo de las operaciones de eliminación de residuos.  
Tampoco se demuestra que haya iniciado las gestiones para constituir la garantía financiera exigida por la Ley 26/2007, de 23 de octubre, de responsabilidad medioambiental, ni realizado el preceptivo análisis de riesgos medioambientales exigido por esa Ley.  
Respuesta del promotor. Respecto a las menciones a la Ley de responsabilidad ambiental, se ha realizado el correspondiente análisis de riesgos ambientales, con objeto de obtener el importe de la garantía financiera obligatoria y ha presentado la correspondiente declaración responsable acorde a lo establecido en la legislación vigente antes del 31 de octubre de 2018.  
Alegación 27. La tramitación de la información pública ha incumplido la Ley 19/2013, de 9 de diciembre, de transparencia, acceso a la información y buen gobierno y la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, modificada por la Ley 9/2018, de 5 de diciembre. No se ha producido ninguna modalidad de consulta pública establecida en la normativa comunitaria.  
Respuesta del promotor. La documentación que formaba parte del expediente ha salido a información pública de acuerdo con lo establecido en la Ley 19/2013, la ley 21/2013, Ley 6/2014, y el resto de los requisitos legales que le son de aplicación.  
2. Resumen de las alegaciones de carácter ambiental presentadas por el Ayuntamiento de Jijona y contestación por el promotor Reciclados y Compostaje Piedra Negra, SA.  
Alegación 1. Consideraciones relativas a la tendencia en la política de residuos.  
En relación con la capacidad del depósito controlado.  
Respuesta del promotor. La ampliación propuesta responde a las necesidades reales de capacidad actuales, tanto del Plan Zonal 7 A2 como de los requerimientos de la Conselleria para dar servicio a otros planes zonales. La ampliación de la Instalación de eliminación en Piedra Negra que se incluye en este proyecto forma parte del conjunto de instalaciones del proyecto de gestión de la zona 7, área de gestión A2, de la Comunidad Valenciana.  
La instalación comenzó su actividad en el año 2003, y un año después, la Orden de aprobación del Plan zonal XIV, ya reconoce no solo que se produce la entrada efectiva de otros residuos no peligrosos, sino que la instalación, debe tener en cuenta (es decir estar capacitada) ante la posibilidad de entrada de 50.000 t/año de otros planes zonales, circunstancia que se ha venido dando vía resoluciones de la propia Conselleria.  
En cualquier caso, la construcción de las celdas 5 y 6 se realizará de forma progresiva atendiendo a las necesidades reales en cada momento y para adaptarse a los futuros desarrollos de instalaciones por parte de otros planes zonales. No obstante, será el órgano competente en materia de residuos de la Conselleria el encargado de determinar la adecuación de las infraestructuras planteadas para poder atender a las necesidades en materia de eliminación de residuos de la Comunidad Valenciana.  
Alegación 2. Consideraciones relativas al planeamiento municipal.  
Respuesta del promotor. Tal como se puede comprobar en el visor cartográfico de la Generalitat Valenciana, tanto las instalaciones actuales como la ampliación propuesta están clasificadas como zonas aptas para la implantación de instalaciones de eliminación de residuos. Por lo tanto, toda la zona incluida en el proyecto presentado se encuentra incluida en la actualidad como zona apta para la instalación de vertederos.  
Alegación 3. Consideraciones relativas al estudio de alternativas.  
Respuesta del promotor. La metodología seguida para el estudio de alternativas está plenamente justificada en el estudio de impacto ambiental y atendiendo a lo dispuesto en el documento de alcance se da respuesta a lo solicitado por el ayuntamiento en relación con el análisis de alternativas de ubicación.  
Alegación 4. Consideraciones relativas al impacto paisajístico.  
Respuesta del promotor. El EIP analiza el impacto paisajístico desde distintas cotas y estableciendo como recursos paisajísticos tanto el Museo del Turrón como la CV-800 poniendo así de manifiesto la relevancia de estos lugares. Por tanto, se trata de un estudio completamente válido y cuyos resultados deberán ser valorados por el órgano competente.  
Alegación 5. Consideraciones relativas al estudio de impacto ambiental.  
Respuesta del promotor. Dada la afección de la ampliación propuesta a una zona de especial protección de las aves (ZEPA) se aporta, tal como exige la normativa, un estudio de afección a la Red Natura 2000, elaborado por un técnico especialista en la materia, en el que se evalúan los efectos del proyecto sobre los elementos que motivaron la declaración del espacio Red Natura 2000 y sus objetivos de conservación. En base a dicha evaluación se han definido una serie medidas preventivas y correctoras previstas para atajar los posibles efectos negativos del proyecto.  
Por otro lado, en el estudio de impacto ambiental sí se han considerado tanto la erosión como las condiciones climáticas y han sido, convenientemente evaluadas.  
Alegación 6. Consideraciones relativas a la explotación de la instalación.  
Respuesta del promotor. No es necesario realizar un estudio de tráfico.  
Alegación 7. Consideraciones relativas al proyecto de construcción y sellado de los vasos.  
Respuesta del promotor. La solución adoptada es el resultado de una evaluación de las distintas alternativas, que incluye factores como la hidrogeología del terreno. No obstante, las medidas de integración complementarias están ya recogidas tanto en el estudio de impacto ambiental como en el estudio de integración paisajística.  
Alegación 8. Consideraciones relativas a otras afecciones sectoriales.  
En relación con la línea de alta tensión.  
Respuesta del promotor. Analizada la valoración económica de la modificación de la línea y dado que el coste de esta debería ser repercutido en el canon de depósito de residuos, no se considera viable su modificación desde el punto de vista técnico y económico.  
En relación con la vía pecuaria.  
Respuesta del promotor. Dada la existencia de un informe técnico favorable de fecha 13 de septiembre de 2019 por parte del ayuntamiento sobre el proyecto de modificación de la vía pecuaria, no tiene sentido volver a determinar el impacto del nuevo trazado y su incardinación con la infraestructura verde municipal, pues se entiende que ya ha sido valorado.  
Alegación 9. Consideraciones relativas a las conclusiones del informe.  
Respuesta del promotor. El proyecto forma parte del proyecto de gestión de iniciativa privada admitido a trámite por el Consorcio para una duración de 20 años, no es objeto incentivar o desincentivar la construcción de otras instalaciones, dado la competencia de estas por parte de la Administración pública, siendo esta soberana en la redistribución de flujos atendiendo a los criterios contemplados en el PIR.  
Entendemos que la documentación presentada en el estudio de integración paisajística refleja objetivamente lo poco significativo del mismo proponiendo a su vez, las medidas preventivas y correctoras, tanto en el estudio de impacto ambiental como en el estudio de integración paisajística.  
3. Resumen de las alegaciones de carácter ambiental presentadas por la Associació de Veins l'Assut de Mutxamel y contestación por el promotor Reciclados y Compostaje Piedra Negra, SA.  
Alegación 1. La ampliación del vertedero va en contra de la de la solución de la crisis climática.  
Respuesta del promotor. Sigue siendo necesario disponer de lugares para poder tratar o depositar los rechazos de los residuos que han llegado al final de su vida útil, lugares que han de cumplir legislación muy estricta que incluye el tratamiento de los gases de efecto invernadero para evitar en la medida de lo posible su emisión. Así, el proyecto de ampliación del depósito controlado incluye las medidas preventivas y correctivas para las emisiones de gases de efecto invernadero establecidas por la propia legislación vigente y entre ellas se incluyen medidas para su aprovechamiento energético.  
Alegación 2. La ampliación supondría casi duplicar la capacidad del vertedero, que se convertiría en el más grande de la provincia de Alicante.  
Respuesta del promotor. El proyecto, es un documento presentado ante la autoridad competente, que se ha redactado cumpliendo legislación de residuos, de emisiones atmosféricas, de vertido, de evaluación de impacto ambiental, de integración paisajística. De esta manera y en base al procedimiento legalmente establecido la resolución que al respecto emita la autoridad competente, cumplirá estrictamente con todas las «políticas de aumento de reciclaje y de minimización de residuos» a las que se puedan estar refiriendo los alegantes, y que se apliquen a la presente ampliación.  
Alegación 3. Se incumplirían los principios de proximidad y autosuficiencia.  
Respuesta del promotor. Tal y como marca la Ley 22/2011, en su artículo 9, es obligación del ministerio competente en colaboración con las comunidades autónomas, tomar las medidas adecuadas para establecer una red integrada de instalaciones de eliminación y valorización de residuos domésticos mezclados, que permita la eliminación y valorización de los residuos en una de las «instalaciones adecuadas más próximas», y así está determinado en el PIR del 26 de abril de 2019.  
Alegación 4. El proyecto incumple la normativa europea.  
Respuesta del promotor. El proyecto presentado cumple estrictamente con toda la legislación vigente, europea, estatal y de la comunidad autónoma.  
Alegación 5. La ampliación es incompatible con la protección de espacios naturales protegidos.  
Respuesta del promotor. No existe normativa vigente que prohíba la ampliación del vertedero sobre terrenos clasificados como ZEPA. Atendiendo al Decreto 60/2012, de 5 de abril, y teniendo en cuenta que la ampliación del vertedero estaría dentro de un espacio Red Natura 2000, el proyecto ha de ser sometido a una detallada y adecuada evaluación de sus repercusiones en tales espacios, teniendo en cuenta los hábitats y especies que motivaron su selección y/o declaración y los objetivos de conservación de estos. Se ha procedido a la elaboración de un estudio específico de afecciones sobre la Red Natura 2000, el cual forma parte del expediente sometido al trámite de información pública estando recogido en el estudio de impacto ambiental.  
Por lo tanto y dado que no se prevé que la actuación propuesta tenga repercusiones sobre este espacio teniendo en cuenta los objetivos de conservación del lugar, y dado que no existe ninguna prohibición expresa, el proyecto puede desarrollarse en la ubicación propuesta y, por lo tanto, no es incompatible en modo alguno.  
El 11 de mayo de 2020, el órgano sustantivo comunica la Resolución de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, emitida el 6 de mayo de 2021, por la que se modifica no sustancialmente la autorización ambiental integrada, que consiste en la acumulación de los expedientes 045/14 (Incorporación del código LER 150107 envases de vidrio), 029/17 (Construcción de una planta de tratamiento de residuos voluminosos y vegetales), 078/18 (Modificación consistente en mejoras para el tratamiento biológico diferenciando la fracción orgánica selectiva), 013/19 (Modificación consistente en nuevos código LER para valorizar), 031/19 (Modificación consistente en usar el material bioestabilizado como cobertura de celdas) y 091/19 (Modificación consistente en aumento de cota del vertedero para almacén temporal).  
Consultas realizadas por el órgano sustantivo e informes  
En la documentación aportada por el órgano sustantivo constan los siguientes informes:  
1. Certificado de compatibilidad urbanística para la ampliación de la planta de tratamiento de residuos sólidos urbanos.  
Indicando que no se observa incumplimiento de las determinaciones establecidas en las normas urbanísticas del plan general, en cuanto a las características fundamentales de la actividad. Se considera que la actividad resulta compatible con el planeamiento urbanístico municipal y la normativa relativa al mismo. En todo caso y puesto que la actuación afecta a suelo forestal, de acuerdo con la clasificación del PATFOR, así como a una ZEPA y tiene un importante impacto paisajístico, la viabilidad final de la actuación proyectada dependerá de la adecuación de esta a los criterios ambientales y paisajísticos, que se deberán evaluar durante la tramitación del expediente de autorización.  
2. Informe de adecuación del Servicio de Residuos, emitido el 7 de mayo de 2020.  
3. Informe de adecuación de Servicio de Lucha Contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera, emitido el 7 de agosto de 2020.  
4. Informe del Ayuntamiento de Jijona, emitido el 10 de julio de 2020, considerando que la modificación sustancial de la AAI debe quedar condicionada al cumplimiento de requisitos en materia de incendios, olores, control de plagas, autorizaciones municipales de obras e instalaciones.   
5. Informe del Instituto Geológico y Minero de España, con fecha 30 de abril de 2021, el cual se motiva en el RD legislativo 1/2001, de 20 de julio (texto refundido de la Ley de aguas) así como el RD 646/2020, de 7 de julio (que regula la eliminación de residuos mediante depósito en veredero y deroga el RD 1481/2001). Indica que la ampliación del vertedero implicará la obligatoriedad de potenciar las medidas de impermeabilización con el fin de evitar posibles fugas y fenómenos de subsidencia en el vaso de vertido, así como de llevar un minucioso control en los piezómetros de observación de las aguas relacionadas con ellos. Es necesario incorporar a dicha red el control de la calidad del agua del punto IPA 4, según lo indicado en el último informe realizado. Se considera que la ampliación del vertedero sobre el área propuesta no causará afección significativa alguna a las aguas subterráneas.  
Consta en el estudio de impacto ambiental el informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, emitido el 12 de febrero de 2019, comunicando que, desde la consideración del patrimonio arquitectónico, arqueológico y paleontológico, la propuesta no plantea afección a bienes de esta índole. Desde la consideración del patrimonio etnológico, se informa que durante la prospección realizada no se han localizado restos ni evidencias de la existencia de yacimientos arqueológicos en el ámbito recorrido, sin embargo, si se ha documentado un pequeño conjunto de bienes. Se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano, siempre que se realicen y cumplan las medidas correctoras propuestas en la memoria patrimonial.  
Con fecha 30 de septiembre de 2021, el órgano sustantivo remite el informe del Servicio de Vida Silvestre sobre el estudio de afecciones a la Red Natura 2000, indicando que la actuación supone una afección a la integridad del espacio, conforme a lo dispuesto en el Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, por ello el promotor deberá presentar un programa de medidas compensatorias (dirigidas a las aves objeto de protección de la ZEPA) de conformidad con lo establecido en el citado decreto, descartando la afección al hábitat prioritario 1520\*. Se adjunta al oficio la contestación del promotor a dicho informe.  
Con fecha 2 de noviembre de 2021, el órgano sustantivo remite:  
1. Informe de la Dirección General de Política Territorial y Paisaje, en materia de riesgo de inundación, concluyendo que el ámbito de la actuación no se encuentra afectado por peligrosidad de inundación según las determinaciones normativas del PATRICOVA.  
2. Informe del Servicio de Vida Silvestre, sobre la ampliación de los estudios de aves presentes en la ZEPA y respecto a la corrección de apoyos peligrosos para las aves.  
Con fecha 2 de noviembre de 2021, el órgano ambiental solicita al órgano sustantivo la remisión de la declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000, realizada por el órgano gestor de la Red Natura 2000.  
Con fecha 19 de noviembre 2021, el órgano sustantivo remite la Resolución de la declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000, emitida por el director general de Medio Natural y Evaluación Ambiental, resolviendo que el proyecto no tendrá repercusiones sobre la integridad del espacio de la Red Natura 2000, siempre y cuando en su desarrollo y ejecución se sigan las determinaciones establecidas en el estudio de afecciones analizado, y que se garantice el cumplimiento de las medidas preventivas y correctoras propuestas en el mismo.  
Con fecha 20 de diciembre 2021, el órgano sustantivo remite un informe de contestación a las alegaciones presentadas por Ecologistes en Accio del País Valencià, Ayuntamiento de Jijona y Associació de Veins l'Assut de Mutxamel, elaborado por la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental. Revisada la documentación, se han desestimado algunas alegaciones y el resto del pronunciamiento tiene similar sentido que la contestación del promotor.  
Con fecha 26 de enero 2022, el órgano sustantivo remite el informe de adecuación favorable condicionado emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar, concluyendo que según la documentación aportada la instalación no requiere autorización de vertido de este organismo por justificar una gestión de las aguas residuales que no genera vertido a dominio público hidráulico, emitiendo informe condicionado principalmente al cumplimiento de la vigilancia y control de las siguientes prescripciones entre otras: El titular de la actividad llevará el adecuado mantenimiento de las canalizaciones, balsas o depósitos de acumulación de las aguas residuales, incluso lixiviados, de forma que quede asegurada su impermeabilidad y estanqueidad. Adecuado mantenimiento y control de la red de desvío de aguas superficiales y pluviales, evitando la acumulación de cualquier tipo de material en ellas que dificulten la correcta evacuación de dichas aguas. En el caso de que las aguas pluviales hayan estado en contacto con los residuos, deberán ser gestionadas como lixiviados. Para el correcto control de las aguas pluviales vertidas desde la balsa de pluviales o punto de rebose de entrada, deberá colocar un medidor en continuo en el punto de desbordamiento, así como un medidor de caudal, de forma que quede garantizado que el agua que se vierta cumpla con los siguientes parámetros: Conductividad 1500 S/cm y DQO 60 mg O2/l. Queda prohibido el almacenamiento sobre las celdas colmatadas o preselladas de subproductos generados en la instalación, ya que las aguas pluviales caídas sobre dichas celdas han sido consideradas como limpias. La balsa de lixiviados se mantendrá en todo momento por debajo del 50 % de su capacidad. Deberá proponer un sistema que permita comprobar el volumen de llenado de esta. Deberá recogerse muestra de lixiviados y datos de volumen con frecuencia trimestral, en puntos representativos. Los parámetros analizados en los lixiviados deberán comprender como mínimo, los analizados en los piezómetros de control. Los piezómetros deben interceptar el nivel freático, en caso contrario, el titular deberá proponer una nueva ubicación, debiendo contar con el informe favorable de este organismo para su implementación. Los controles deberán realizarse con una periodicidad semestral, una en primavera y otra en otoño, debiendo analizar los parámetros descritos en el informe. Realización de analíticas en las nuevas celdas proyectadas en los piezómetros de control. El control de las aguas superficiales deberá llevarse a cabo en dos puntos, uno aguas arriba del vertedero y otro aguas abajo. Para el control de dichas aguas, deberá realizar análisis con frecuencia trimestral de los parámetros analizados en el lixiviado y en los piezómetros de control.  
Con fecha 3 de febrero de 2022, el órgano sustantivo remite informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de 13 de enero de 2022. Refiere cuestiones relativas a la inclusión de documentación específica en el estudio de integración paisajística que justifiquen la adopción de las medidas de integración propuestas en el anterior informe de fecha 12 de junio de 2018 (encaminadas a garantizar que la nueva topografía no distorsiona de manera relevante el paisaje afectado) y aplaza la emisión de informe favorable a su presentación. Con fecha 16 de febrero de 2022, el órgano sustantivo ha dado traslado a este órgano ambiental de la adenda aportada por el promotor.  
  
Consideraciones ambientales  
La planta de tratamiento y eliminación de residuos es una instalación existente que fue sometida a evaluación de impacto ambiental. Se ubica en el paraje Piedra Negra a unos 5 km al sur de Jijona (Alicante). Al emplazamiento se accede desde la carretera CV-800 por un desvío señalizado, ocupando varias parcelas del polígono 20 del catastro de rústica, por lo que en su día obtuvo DIC. El ámbito se encuentra incluido en «zona apta» para la localización de vertederos, de acuerdo con la cartografía del PIRCV.  
El estudio de impacto ambiental analiza diferentes alternativas de ampliación en el entorno de las instalaciones. Se contemplan todas las posibilidades, incluyendo alternativa cero, el desvío de la línea eléctrica, dos alternativas por el este, otra por el norte, una por el oeste, dos por el sur y otra por el suroeste. Exceptuando la alternativa cero y la de traslado de la línea, que no son viables desde el punto de vista de las necesidades, ni ambientalmente, las diferentes alternativas se clasifican por orden con el objeto de establecer las oportunas prioridades. Se obtiene que la más adecuada es la ampliación del vertedero situando al oeste la celda 5 y al norte la celda 6. Esta solución permite continuar explotando las instalaciones de tratamiento y valorización existentes, así como los equipos y sistemas de explotación del vertedero, alargando su vida útil y estableciendo sinergias en el uso de los recursos.  
La zona presenta, desde el punto de vista de la tipología y características de los terrenos, condiciones adecuadas para la implantación de este tipo de instalaciones. No se observa afección en materia de inundabilidad. Se encuentra aproximadamente a 5 km de la zona de protección de la zona húmeda del embalse de Tibi. No se sitúan en el entorno núcleos de población susceptibles de verse afectados. Tiene clasificación suelo no urbanizable común y zonificación rural común forestal. La planta está afectada por la vía pecuaria Assagador de Corbins y lindando con montes gestionados por la Conselleria, fuera del ámbito de la ampliación de la instalación. Al este de la instalación está el rio de la Torre a unos 300 metros y la carretera N-340 y al oeste el rio Montnegre. En la parte norte de las balsas de lixiviados se localiza el Barranc de les Salines. Parte del proyecto está afectado por la servidumbre de vuelo de la línea de Red Eléctrica Española, a 220 kV Jijona-Benejama.  
En la zona, se encuentran cartografiadas amplias zonas que albergan hábitats prioritarios de interés comunitario, en particular de tipo gipsícola, debido a la naturaleza yesífera del terreno, óptima a su vez para albergar este tipo de instalaciones (terrenos de margas y arcillas, prácticamente impermeables). En las zonas libres de la parcela, subsiste la vegetación propia de la zona, de tipo herbáceo y arbustivo, con escasa cobertura y porte. Las parcelas, de acuerdo con la cartografía 1:50.000 de hábitats, albergan diversos hábitats de interés y prioritarios. Estos últimos (6220\* pastizales anuales y 6110\* céspedes crasifolios y 1520\* vegetación gipsícola ibérica) presentan escasa cobertura y son de amplia distribución en la CV.  
Este territorio fue identificado como zona de alto interés para la conservación del camachuelo trompetero (Bucanetes githagineus) y se incluyó dentro de la delimitación de la ZEPA riu Monegre, como compensación al proyecto de la planta considerada. Asimismo, como medida compensatoria al proyecto y asociado al mismo, se viene realizando en colaboración con la Universidad de Alicante, el seguimiento de la población nidificante en este ámbito. Toda la instalación (tanto el vertedero como su ampliación), por tanto, se encuentra incluida en el ámbito del espacio de la Red Natura 2000 ZEPA riu Monegre. Según los informes del Servicio de Vida Silvestre aparecen en la zona las siguientes especies protegidas: Águila azor perdicera (Aquila fasciata), Camachuelo trompetero (Bucanetes githagineus), Búho real (Bubo bubo), Cogujada montesina (Galerida theklae) y Collalba negra (Oenanthe leucura).  
La medida compensatoria prevista (por el promotor) para la mejora de las condiciones de aves de interés es la instalación de bebederos artificiales mantenidos durante todo el año: 10 alrededor de las instalaciones, durante la explotación, y 10 más después, al sellado final. Se instalarán dispositivos salvapájaros para prevenir la colisión de aves en la línea eléctrica de media tensión que alimenta a la planta, conforme al Real decreto 1432/2008, de 29 de agosto.  
La declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000, considera que los efectos de la actuación sobre los hábitats y especies potencialmente afectados y, sobre todo, sobre la integridad de los lugares de la Red Natura 2000, serán poco significativos.  
Se descarta la afección al hábitat prioritario 1520\* (con fecha 11 de junio de 2020 un técnico del Servicio de Vida Silvestre realizó varios transectos dentro de la zona delimitada para la ampliación de la planta, constatándose la presencia de suelos yesíferos, principalmente pertenecientes a la facies del Keuper. Sin embargo, en ninguno de los transectos se observa vegetación que pueda considerarse como perteneciente al hábitat reconocido bajo el código 1520\*).  
Expone que las medidas propuestas en el estudio de afecciones se consideran insuficientes (como medidas correctoras solo contempla algunas plantaciones, y para las aves la instalación de 10 bebederos, el aislamiento de un apoyo eléctrico y la señalización de un tramo de la línea eléctrica, sin presentar medidas compensatorias), indicando que se debe adoptar medidas preventivas y correctoras complementarias a las previstas dirigidas a las aves objeto de protección en la ZEPA, y entre ellas se establecen las siguientes:  
Respecto al Camachuelo trompetero (Bucanetes githagineus): el promotor, además del seguimiento de la población de la especie, deberá presentar y llevar a cabo un plan de manejo para la ZEPA con el objeto de recuperar la población. Dicho plan deberá contener las medidas propuestas en los trabajos de seguimiento de la población, entre ellas la alimentación suplementaria.  
Respecto a rapaces: el promotor deberá presentar un plan de corrección de apoyos eléctricos, adaptándolos a lo dispuesto en el Real decreto 1432/2008, de 29 de agosto, por el que se establecen medidas para la protección de la avifauna contra la colisión y la electrocución en líneas eléctricas de alta tensión. Los apoyos por corregir serán todos los caracterizados como peligrosos en un radio de 3 km de la ubicación del nido de águila perdicera localizada en la ZEPA. Para el desarrollo de este plan de corrección, el Servicio de Vida Silvestre facilitará la información necesaria para identificar los apoyos a corregir. Una vez identificados, es responsabilidad de la empresa acordar con los titulares de los apoyos los arreglos a introducir, asumiendo el coste de estos.  
Respecto a otras especies de aves presentes en la ZEPA: para evaluar la afección a otras especies, se deberán obtener estimas anuales de la población reproductora de las siguientes especies: Alzacola rojizo (Cercotrichas galactotes), Collalba negra (Oenanthe leucura), Collalba rubia (Oenanthe hispanica), Roquero solitario (Monticola solitarius) y Curruca rabilarga (Sylvia undata).  
Para la estima anual se establecerá una red representativa de estaciones de muestreo, distribuida de manera estratificada en lo todos los tipos de hábitats presentes en la ZEPA. Esta medida podrá llevarse a cabo mediante la ampliación del estudio que realiza la Universidad de Alicante para el promotor sobre el camachuelo trompetero, tanto en lo que respecta a sus objetivos como a su importe.  
Concluye, que con las determinaciones establecidas en el estudio de afecciones analizado y siempre que se garantice el cumplimiento de las medidas preventivas indicadas, el proyecto no tendrá repercusiones sobre la integridad del espacio de la Red Natura 2000.  
Se prevé entre otras medidas preventivas, la plastificación de las balas (sistema de retractilado) para confinar los posibles lixiviados. Se realizarán riegos periódicos para prevenir la formación de polvo.  
Se revegetarán taludes de obra y la cubierta con especies autóctonas. La restauración vegetal será con especies propias de los pastizales subestépicos y matorrales mediterráneos y preestépicos, que constituyen las comunidades vegetales mayoritariamente presentes en la actualidad, conforme a lo expuesto en el estudio de afecciones a la Red Natura 2000. El diseño del sellado del vertedero se integrará en su entorno, con formas análogas a las existentes, y limitando la altura máxima a la cota +318 m, mitigando así la visibilidad de las instalaciones puesto que las colinas existentes en el entorno tienen una altura comprendida entre +315 m y +330 m. Considerando la localización del vertedero, la topografía del terreno circundante, el sistema de depósito de los residuos en balas retractiladas y las medidas de sellado y restauración previstas, no se estima que la actuación genere un impacto adverso significativo sobre el paisaje.  
En cuanto a las medidas correctoras previstas se propone el desvío de la vía pecuaria colada dels Corbins, por un trazado no afectado por las instalaciones, la documentación aportada indica que se ha iniciado los trámites para su desvío, debiéndose completar el trámite administrativo correspondiente.  
Para controlar y detectar, en su caso, afecciones sobre las aguas subterráneas, se establece un plan de remediación con las siguientes actuaciones: Si se detectaran diferenciales de contaminación entre los piezómetros de control situados aguas abajo y aguas arriba, el primer paso consistiría en el cese inmediato de los vertidos en el vaso afectado. Se procederá al vaciado de los lixiviados acumulados en el fondo del vaso, mediante la bomba de extracción ordinaria situada en el pozo de captación de lixiviados. Se perforarán pozos de captación de aguas subterráneas, con diámetro suficiente para los caudales esperados y su profundidad será suficiente para situar el dispositivo de succión de las bombas a 6 m por debajo del nivel piezométrico. Se construirá una barrera de pozos de captación aguas abajo del vertedero para la extracción de las posibles aguas contaminadas mediante bombeo y si no es posible localizar y aislar la fuga, se procederá al sellado del vaso, con el objeto de evitar la entrada de aguas exteriores y anular las causas que puedan producir los lixiviados.  
En cuanto a la generación de olores, la evaporadora implementa un sistema de control automático del pH que impide las emisiones de amoniaco cuando el pH de lixiviados se eleva, mediante la adición de ácido sulfúrico. Se aporta un estudio olfatométrico realizado por Labaqua el 11 de marzo de 2019, concluyendo que se cumple los requisitos de inmisión fijados en la AAI (5 uoE/m³).  
En la documentación se aporta una auditoría acústica, realizada por la consultora ECA, SL, con fecha 26 de octubre de 2016. Se comprobó mediante mediciones acústicas en el perímetro de la instalación los niveles sonoros exteriores en horario nocturno y diurno a los efectos de comprobar el cumplimiento de los valores límite de emisión establecidos, concluyendo que cumple con los límites aplicables.  
El informe emitido el 7 de agosto de 2020, por el Servicio de Lucha Contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera, considera que la documentación aportada en materia de emisiones a la atmósfera es suficiente y adecuada.  
El programa de vigilancia ambiental (PVA) propone entre otras las siguientes medidas durante las distintas fases:  
- Período de construcción.  
Se asegurará la calidad de los terraplenados y se adecuarán las características de estabilidad a las previstas en proyecto. Se realizarán controles analíticos de granulometría, humedad, grado de compactación y permeabilidad del mineral utilizado.  
- Período de explotación o funcionamiento.  
Se revisará el calado de las balsas y volúmenes ingresados en las mismas y lecturas de los contadores en los bombeos de lixiviados. Se comprobará la composición de las aguas y lixiviados. Se realizarán las comprobaciones de las emisiones de gas y registros del contador de biogás, con fechas de tomas de muestras.  
- Tras la vida útil de las instalaciones.  
Se asegurará que los geosintéticos reúnen las condiciones adecuadas y previstas en proyecto, con controles analíticos según el plan de control de calidad para los geosintéticos y la red de cunetas y la red de recogida de biogás reúne las condiciones adecuadas y previstas en proyecto.  
  
- Período de postclausura.  
Se realizarán las medidas de control de la calidad de las aguas subterráneas, los piezómetros previstos y los medios para toma de muestras y de análisis que habrán de proporcionar los laboratorios externos encargados de las analíticas. El nivel piezométrico y fechas de las tomas de muestras se realizará con una frecuencia semestral.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto de modificación sustancial de la autorización ambiental integrada examinado, constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria, según se desprende del artículo 7.1.c de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, al quedar incluido en el anexo I, grupo 8 (apartado c de la ley).  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 1ª, del capítulo II del título II de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de modificación sustancial de la autorización ambiental integrada de una instalación de tratamiento de residuos urbanos y vertedero de residuos no peligrosos, promovido por Reciclados y Compostaje Piedra Negra, SA, ubicado en la partida El Feliu, paraje Piedra Negra, del término municipal de Jijona (Alicante), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con el estudio de impacto ambiental, el proyecto y el resto de la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Respecto al listado definitivo de residuos admisibles, quedará limitado por el alcance de la autorización sectorial, entre los propuestos por el promotor según la documentación aportada a este órgano. Se podrán incluir otros códigos LER que el órgano competente considere susceptibles de autorización, siempre y cuando su inclusión no conlleve la modificación sustancial del proyecto evaluado y no responda a supuestos en los que se exija la tramitación de un procedimiento de evaluación ambiental de acuerdo con la legislación sectorial vigente. En relación con los criterios de admisión de los residuos en vertedero, deberán adaptarse a las prescripciones vigentes, en particular, en relación con el porcentaje en peso de humedad del residuo.  
2. Complementariamente a las medidas propuestas por el promotor, deberán implementarse las medidas preventivas y correctoras establecidas en la resolución de declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000, emitida por el director general de Medio Natural y Evaluación Ambiental, y que se recogen en la parte expositiva de la presente resolución, que vienen referidas a la preservación y seguimiento de la avifauna presente en la ZEPA y en particular, del Camachuelo trompetero (Bucanetes githagineus), así como la adaptación de la línea eléctrica de alimentación de la planta a las medidas de prevención de colisión y electrocución de avifauna.   
3. Dada la localización de la planta en terreno forestal, deberá tenerse en cuenta la aplicación del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de riesgos forestales por observar en la ejecución de las obras y trabajos que se desarrollen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
4. El seguimiento y vigilancia previsto en la presente resolución para la ampliación de la instalación, se establece de forma complementaria y sin perjuicio de las condiciones aplicables a la explotación de las instalaciones existentes. Las medidas de seguimiento y los resultados de los controles realizados para garantizar el cumplimiento de las medidas establecidas en el informe de adecuación de la CHJ y del IGME, se incorporarán al programa de vigilancia ambiental.  
Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
5. En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 28 de febrero de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML