Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5261, del 18-05-2006 (2006/5697)

DECRET 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desenrotlla el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de coves de la Comunitat Valenciana.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2006/05/12/65/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   5261

Data del DOGV
:   18-05-2006

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2006/5697

CVE


Data del document
:   12-05-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * [aigua subterrània](javascript:void(0))
    * [geografia](javascript:void(0))
    * [ciència del sòl](javascript:void(0))
    * [protecció del medi ambient](javascript:void(0))
    * [hidrogeologia](javascript:void(0))
    * [patrimoni cultural](javascript:void(0))
    * [protecció del patrimoni](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

DECRET 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desenrotlla el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de coves de la Comunitat Valenciana. [2006/X5697]  
Prop de les tres quartes parts del territori de la Comunitat Valenciana està format per roques calcàries, en les quals és factible la formació de cavitats subterrànies com a conseqüència dels processos de dissolució lligats a la circulació de les aigües d'infiltració que percolen a través del subsòl. Estes cavitats (en general, coves i avencs) no constitueixen elements aïllats de la naturalesa, sinó que formen part integrada dels sistemes càrstics, entenent com a tals els conjunts de materials i formacions rocoses susceptibles de ser dissolts per l'acció de les aigües meteòriques i corrents.   
Els sistemes kàrstics .en general. i les coves .en particular. ofereixen valors ambientals d'especial interés. D'una banda, de tipus geològic, ja que hi ha una gran geodiversitat al voltant d'estos fenòmens subterranis i formen una part important d'un patrimoni geològic que l'home ha d'assumir, respectar i conservar. Cap igualment destacar els aspectes biològics i ecològics, ja que les coves constitueixen ecosistemes fràgils molt interessants, que es caracteritzen per una enorme especialització dels organismes vius que els integren i per una sorprenent biodiversitat adaptada a unes condicions de total foscor i d'elevat grau d'humitat que són pròpies d'este medi.  
Un altre dels aspectes rellevants de la presència del carst és l'existència del recurs hídric associat, donant lloc a un tipus peculiar d'aqüífers: els aqüífers càrstics, que en el cas de la Comunitat Valenciana adquireixen una importància fonamental en ser l'única font d'abastiment hídric en moltes de les nostres poblacions i en bona part de les àrees agrícoles de regadiu. En estreta relació amb totes estes observacions es posa en relleu que les coves i els avencs de les nostres muntanyes formen part directa i inseparable dels aqüífers que ens abasteixen i, per això, la seua protecció és també una part fonamental per a preservar la qualitat dels recursos hídrics subterranis. Màximament si tenim en compte que moltes cavitats constitueixen vies preferents de la recarrega hídrica dels aqüífers i, en cas de pol·lució, es poden convertir també en via de propagació de contaminants.  
Totes estes consideracions constitueixen arguments que reforcen l'encert que els legisladors de la Comunitat Valenciana van tenir en protegir les coves, adoptant així una mesura pionera dins del conjunt de l'estat espanyol i gran part dels països de la Unió Europea. Amb l'aprovació de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, es van declarar protegides, amb caràcter general, totes les coves, els avencs i la resta de cavitats subterrànies síties en l'àmbit territorial valencià. Al seu torn, l'article 16 de l'esmentada Llei 11/1994 emplaçava el Consell a aprovar un Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana.   
D'acord amb l'anterior, el present decret conté dos règims de protecció diferenciats: un règim general, aplicable a totes les cavitats subterrànies de la Comunitat Valenciana, descobertes o per descobrir, i un règim especial. Este últim afecta les cavitats considerades més valuoses o significatives, incloses per raó d'uns determinats criteris de selecció en el Catàleg de coves de la Comunitat Valenciana, el qual s'aprova mitjançant este mateix decret.  
Per tot això, i una vegada concedida audiència als sectors afectats per la matèria regulada en este decret, complits els tràmits procedimentals previstos en l'article 49 bis de la Llei de Govern Valencià, a proposta del conseller de Territori i Habitatge, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 12 de maig de 2006,  
DECRETE  
Capítol I  
Disposicions generals  
Article 1. Objecte i fins  
L'objecte d'esta norma és el desenrotllament del règim de protecció de les coves que es preveu en l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, amb la finalitat d'aconseguir una major efectivitat en la protecció i conservació dels hàbitats cavernosos i del medi ambient subterrani i l'aprovació del Catàleg de coves de la Comunitat Valenciana.  
Article 2. Règims de protecció de les coves   
1. Totes les coves de la Comunitat Valenciana gaudeixen del règim general de protecció previst en l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, desenrotllat en el capítol II d'este decret.  
2. Addicionalment, determinades coves gaudiran d'un règim especial de protecció en els termes regulats en el capítol III d'este decret.  
Capítol II  
Règim general de protecció  
Article 3. Protecció general de les coves   
1. Els diferents tipus de cavitats subterrànies de la Comunitat Valenciana, definits atenent al glossari de termes que figura com a annex V de este decret, queden sotmesos al règim general de protecció establit en la citada Llei 11/1994.   
2. Es prohibeix tota alteració o destrucció de les característiques físiques de les cavitats subterrànies, com també l'extracció o la introducció de qualsevol classe de materials naturals o artificials que afecten estes, llevat que es dispose de l'autorització prevista en l'article següent.   
Article 4. Règim d'autoritzacions  
1. Qualsevol actuació que puga afectar la integritat física o l'equilibri ambiental d'una cavitat subterrània requerirà l'autorització expressa i motivada de la conselleria competent en matèria de medi ambient, sense perjudici de les competències pròpies de la conselleria competent en matèria de cultura quan concórreguen, a més, elements o valors rellevants lligats al patrimoni cultural valencià. Particularment, requereixen esta autorització:  
a) El mostratge sistemàtic de farciments càrstics, com també les excavacions arqueològiques o paleontològiques realitzades en zones interiors de les cavitats i que requerisquen instal·lacions d'il·luminació no lleugera ni individual, línies o equipament especial.  
b) La recol·lecció, captura, maneig o extracció d'exemplars de flora o de fauna, amb fins científics.  
c) Les visites o activitats que tinguen lloc en cavitats subterrànies o juntament amb estes, i que comporten afluència de públic o de grups nombrosos. S'inclouen ací tant les activitats de caràcter lúdic, religiós o cultural organitzades per entitats sense ànim de lucre, com aquelles altres oferides per empreses o entitats amb ànim de lucre. Queda exclosa d'esta consideració la pràctica espeleològica habitual i respectuosa amb el medi ambient subterrani, com també l'activitat docent relacionada amb esta pràctica i les visites habituals de tipus turístic i religiós que tinguen lloc en cavitats preparades a este efecte incloses en el Catàleg de coves de la Comunitat Valenciana a què es refereix l'article 8 d'este decret, sense perjudici de les determinacions sobre estes visites habituals que puguen establir les normes de gestió previstes en el mateix article.  
2. Esta autorització s'entén sense perjudici de les autoritzacions sectorials i de les llicències municipals que siguen preceptives per a determinades activitats.  
3. Les sol·licituds d'autorització hauran de presentar-se acompanyades de la documentació següent:  
a) Identificació del sol·licitant.  
b) Plànol o croquis de localització de l'activitat; itinerari i mitjans d'accés; duració, dates o terminis previstos.  
c) Descripció de l'actuació, visita o activitat prevista, incloent, si és el cas, característiques tècniques, equip tècnic, pressupost, període d'execució d'esta i qualsevol altra informació que resulte necessària per a definir i conéixer-ne l'abast.  
d) Projecte o memòria tècnica.  
e) Justificació de l'actuació sol·licitada i anàlisi de possibles alternatives.  
f) Avaluació d'efectes ambientals i adopció de mesures protectores i correctores.  
g) Pla de vigilància ambiental.  
4. Per a les actuacions que hagen de sotmetre's al procediment d'Avaluació d'Impacte Ambiental, la preceptiva Declaració o Estimació d'Impacte Ambiental suplirà l'autorització a què refereix este article.  
5. El tancament de cavitats requerirà, preceptivament, l'informe previ favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Les sol·licituds d'informe hauran de detallar la localització i el tipus de tancament projectat.  
Article 5. Descobriments fortuïts  
1. En el cas particular de descobrir noves cavitats en fronts d'explotació de pedreres o de desmunts d'obra civil, els responsables de l'obra queden obligats a comunicar immediatament el fet a l'administració competent en matèria d'espais naturals, adoptant les mesures necessàries per a la seua conservació fins que puguen ser inspeccionades i determinar si contenen elements o característiques de rellevant interés i, conseqüentment, poder avaluar la conveniència d'adoptar les mesures de protecció pertinents. En el termini de 15 dies des de la notificació de la troballa, la conselleria competent en matèria de medi ambient haurà de pronunciar-se sobre el que escaiga, ja emetent autorització per a la prossecució de les obres, amb les condicions que hi haja lloc, o bé comunicant a l'interessat la necessitat establir un termini major, quan la transcendència o importància de la troballa així ho requerisca.  
2. La troballa o el descobriment fortuït de coves o avencs en el curs d'excavacions, cultiu o altres pràctiques rutinàries en terrenys privats o públics haurà de ser oportunament comunicat pels autors o propietaris dels terrenys a la conselleria competent en matèria de medi ambient, a fi que estes cavitats puguen ser degudament reconegudes i inventariades.  
Article 6. Règim d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Les actuacions que incidisquen en coves i requerisquen llicència d'activitat o d'obra s'hauran de sotmetre al procediment d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i en este cas, la preceptiva Declaració o Estimació d'Impacte Ambiental suplirà l'autorització a què es refereix l'article 4 d'este decret. A este efecte, els annexos I i II del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, queden ampliats de conformitat amb els supòsits següents:  
a) Requeriran Declaració d'Impacte Ambiental els projectes de nova habilitació o adequació de coves per a l'accés i ús públic, i qualsevol altre projecte que tinga com a objecte l'aprofitament d'aigua o altres recursos de les coves, o que requerisca instal·lacions permanents en l'interior d'estes.  
b) Requeriran Estimació d'Impacte Ambiental els projectes de substitució d'instal·lacions, modificació d'infraestructures, ampliacions o instal·lació de nous equipaments, quan afecten cavitats habilitades per a l'accés públic.  
c) Qualsevol projecte o actuació que comporte l'alteració física, total o parcial d'alguna cova o avenc, o que comporte un risc manifest sobre esta, haurà de ser sotmés al procediment d'Avaluació d'Impacte Ambiental, excepte en aquells casos de troballes fortuïtes en què, d'acord amb allò que s'ha regulat en esta disposició, s'adopte un pronunciament diferent per part de la conselleria competent per raó de la matèria.  
Article 7. Glossari de termes  
A fi de facilitar la comprensió de determinats conceptes tècnics, l'annex V del present decret conté un glossari de termes utilitzats correntment en la literatura especialitzada sobre cavitats subterrànies.   
Capítol III  
Règim especial de protecció  
Article 8. Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana   
1. De conformitat amb el que estableix l'article 16, apartat 4, de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, s'aprova el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana.   
2. Les cavitats incloses en este catàleg, actualment integrat per les previstes en els annexos I i II d'este decret per raó dels criteris de selecció que figuren en l'annex III, gaudiran del règim d'especial protecció establit en este capítol.  
3. Queda facultada la conselleria competent en matèria de medi ambient per a establir normes de gestió per a l'adequada protecció de les cavitats subterrànies incloses en l'esmentat catàleg.  
4. Per a cadascuna de les coves catalogades, la conselleria competent en matèria de medi ambient elaborarà una fitxa descriptiva bàsica, el model de la qual figura en l'annex IV d'este decret.  
5. La llista de coves catalogades podrà ser modificada en qualsevol moment, incorporant-ne de noves o suprimint-ne alguna, en el cas que nous estudis o informes tècnics així ho recomanen, a proposta de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Esta modificació requerirà el mateix procediment seguit per a l'aprovació d'este decret.  
6. No es considerarà revisió ni modificació del catàleg la incorporació de nova informació a les fitxes descriptives a què es refereix l'annex IV del present decret.  
Article 9. Zones perimetrals de protecció  
A fi de garantir l'adequada conservació de les cavitats incloses en el Catàleg de coves de la Comunitat Valenciana, es defineixen els àmbits de protecció perimetral següents:  
1. Perímetre de protecció general  
a) Per a cadascuna de les cavitats catalogades, s'estableix un perímetre de protecció general definit mitjançant un cercle d'una hectàrea de superfície (equivalent a un radi de 56,4 m) centrat en cadascuna de les boques de la cavitat. En este perímetre es consideren activitats no permeses, amb caràcter general, aquelles que puguen representar un menyscabament de les característiques geològiques o biològiques de la cavitat de què es tracte.  
b) Qualsevol actuació que represente un canvi dels usos actuals del sòl, modificacions de l'hàbitat, afecció previsible sobre el nivell freàtic o alteració topogràfica, haurà de disposar, prèviament a la seua realització, amb informe favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
c) Quan el perímetre de protecció general incloga sòl classificat com a urbà, el planejament urbanístic haurà d'adoptar les oportunes precaucions a fi de garantir la preservació de les característiques geològiques i biològiques de la cavitat. En les zones classificades com a sòl urbà, es consideren permeses les activitats previstes en el planejament urbanístic per a este tipus de sòl.  
2. Perímetres de protecció especials  
Sense perjudici del perímetre de protecció general a què es refereix el punt anterior, les normes de gestió a què es refereix l'article 8.3 de este decret podran establir, per a aquelles cavitats que justificadament ho requerisquen, perímetres de protecció especials referits als supòsits següents:  
a) Perímetres de protecció de l'hàbitat  
En el cas de cavitats catalogades que alberguen poblacions d'interés de quiròpters, les normes de gestió podran delimitar perímetres de protecció de l'hàbitat. Estos perímetres, les característiques, delimitació i superfície dels quals hauran de ser les adequades per al compliment dels objectius perseguits, s'establiran a partir de la boca principal de la cavitat, i hauran de disposar de les mesures de protecció i gestió que establisquen les normes esmentades.  
En tot cas, i sense perjudici de la presència d'espècies de quiròpters, l'establiment de perímetres de protecció de l'hàbitat podrà proposar-se per a qualsevol de les coves catalogades, amb justificació prèvia que els valors presents en estees requereixen l'adopció d'esta mesura.   
b) Perímetres de projecció de la cavitat  
Per a les cavitats que ho requerisquen, i en funció de la informació disponible, les normes de gestió podran establir igualment un perímetre protegit corresponent a la projecció, en la superfície del terreny, de la topografia coneguda per a la cavitat. En este cas, la planificació territorial i urbanística, com també els projectes d'infraestructures, tindran en compte l'existència d'este perímetre, i s'adoptaran, si és el cas, les mesures necessàries per a garantir la protecció de la cavitat de què es tracte.  
Article 10. Afecció a la Xarxa Natura 2000  
Les normes de gestió de les cavitats incloses en el Catàleg de coves de la Comunitat Valenciana que afecten territorialment llocs d'interés comunitari de la Comunitat Valenciana (LIC) la llista dels quals va ser aprovada per l'Acord de 10 de juliol del 2001, del Consell, o bé zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA), tindran la consideració del pla de gestió a què es refereix l'article 6.1 de la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig de 1992, per a l'àmbit al qual s'aplica.  
Capítol IV  
Règim sancionador  
Article 11. Referència al règim sancionador general  
El règim sancionador en la matèria regulada en este decret serà l'establit en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, sense perjudici del que és exigible en via penal, civil o de qualsevol altre ordre en què puga incórrer.  
DISPOSICIONS FINALS  
Primera  
Es faculta el conseller de Territori i Habitatge, en l'àmbit de les seues atribucions, per a dictar les disposicions i adoptar les mesures necessàries per al compliment del que disposa este decret.  
Segona  
Este decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat.  
València, 12 de maig de 2006  
El president de la Generalitat,  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ  
El conseller de Territori i Habitatge,  
RAFAEL BLASCO CASTANY  
ANNEX III  
Criteris de selecció de les coves incloses en el Catàleg de coves de la Comunitat Valenciana.  
En la selecció de les cavitats que han de formar part del Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana s'han considerat els aspectes següents: el grau de representativitat a la Comunitat Valenciana; la fragilitat; la facilitat o dificultat d'accés .ja que d'això en dependrà, en gran manera, la necessitat adoptar règims de gestió especials-; i la qualitat en relació amb els 10 criteris que a continuació s'indiquen.   
1. Criteris biològics I: fauna troglòbia  
Les cavitats subterrànies constitueixen ecosistemes molt peculiars, caracteritzats per l'absència o escassetat de llum, l'elevat grau d'humitat i l'escassa amplitud tèrmica anual. Estes característiques condicionen de manera molt determinant el tipus de vida que poden albergar. Per això cal destacar, en primer lloc, que hi ha espècies de fauna típicament cavernícola, que són exclusives del subsòl, no presenten equivalents epigeus i han adquirit un enorme grau d'especialització. Constitueixen un conjunt de grups faunístics coneguts com troglobis. Del seu estudi s'ocupa una branca de la zoologia que va adquirir personalitat pròpia fa més d'un segle: la bioespeleologia. Els troglobis es caracteritzen, a més, per la general escassetat i raresa de les seues poblacions. Per això, resulten especialment destacables aquells casos en què es coneixen referències fiables o captures documentades.   
2. Criteris biològics II: quiròpters  
A més dels troglobis, són també de gran interés ambiental algunes espècies troglòfiles, és a dir, que freqüenten i utilitzen les coves com a refugi, lloc de cria o medi de vida no exclusiu. El cas més significatiu correspon a aquelles espècies de quiròpters que freqüenten les coves. Tant les rates penades com el seu hàbitat es troben protegits per normes espanyoles i europees.   
3. Criteris biològics III: flora singular  
Així mateix, és destacable l'interés botànic que presenten moltes cavitats, particularment avencs, que en alguns casos han permés la preservació d'espècies relictes.   
4. Criteris geològics I: geomorfologia subterrània  
Determinades cavitats destaquen per la seua especial tipologia, la seua ubicació dins del carst, el seu origen (espeleogènesi) o el seu funcionament hidrològic.   
5. Criteris geològics II: farciments i depòsits  
Cavitats que destaquen pel fet de contenir elements o depòsits naturals que poden resultar de particular interés per a conéixer la història geològica i l'evolució dels processos geodinàmics i el clima del nostre planeta en èpoques pretèrites. Generalment es tracta de coves que contenen farciments detrítics singulars (terrasses fluvials, bretxes col·luvials, jaciments paleontològics...) o depòsits litoquímics potents (al marge dels aspectes estètics) amb interés paleocàrstic i paleoclimàtic.  
6. Criteris geològics III: presència d'aigua  
Cavitats que es relacionen directament amb pèrdues o surgències hídriques, o bé cavitats amb presència contínua o habitual d'aigua corrent o freàtica (piezòmetres naturals). S'inclouen les surgències, els albellons, els rius interiors, els llacs i els piezòmetres naturals més representatius.  
7. Criteris espeleomètrics I: recorregut  
Cavitats que sobreïxen per ser les més representatives per la seua magnitud i dimensions topogràfiques. Amb este fi, s'ha adoptat el criteri d'assenyalar com espeleomètricament més representatives pel seu recorregut les que sobrepassen un determinat llindar de referència, que s'ha fixat en 2 km.   
8. Criteris espeleomètrics II: desnivell  
Amb el mateix plantejament, s'ha fixat el llindar, pel que fa desnivell, en 200 m.   
9. Criteris espeleomètrics III: majors sales i conductes  
Sales de grans dimensions (més de 2.000 m2. en planta o 20.000 m3. en volum), com també grans conductes horitzontals (galeries) o verticals (pous) de seccions àmplies (pròximes al decàmetre).   
10. Criteris antròpics: cavitats habilitades  
En relació amb aprofitaments o usos antròpics cal destacar les coves que es condicionen i habiliten per a rebre visites, ja siga com a aprofitament turístic o per motius tradicionals, de caràcter religiós o cultural.   
ANNEX IV  
Model de fitxa per a les cavitats incloses en el Catàleg de coves de la Comunitat Valenciana.  
Terme municipal:   
Nom de la cavitat:   
Coordenades UTM:   
Accessibilitat:   
Terreny geològic:   
Descripció succinta i espeleometria:   
Propietat i qualificació del terreny:   
Característiques ambientals:   
Fragilitat:   
Valors culturals / afeccions legals / altres dades / bibliografia:   
Proposta d'actuació:   
Topografia de la cavitat:   
Observacions:   
Última data d'actualització del contingut de la fitxa:   
ANNEX V  
Glossari de termes relatius a cavitats subterrànies d'interés per a la correcta interpretació del Catàleg de coves de la Comunitat Valenciana.  
Abric, balma, coveta o covatxol: són termes no totalment equivalents que s'utilitzen per a referir-se a cavitats d'escassa profunditat o recorregut. Unes vegades amb boques àmplies (abrics), però altres amb boques xicotetes o angostes. Sovint tenen valors culturals destacables (fins i tot excepcionals) i, generalment, valors ambientals reduïts, encara que hi ha notables excepcions en l'aspecte ambiental (endemismes vegetals, rebliments càrstics singulars...).  
Avenc o sima: cavitat amb accés mitjançant pou o amb un desenrotllament predominantment vertical o escalonat. El terme sima és propi del castellà i el d'avenc ho és del valencià, encara que en les dues llengües s'utilitzen ambdós termes quan tenen caràcter de topònim.  
Caverna o cova turística: aquella que es troba habilitada per a permetre l'accés públic, ja siga amb fins pròpiament turístics o per raó de tradicions populars i religioses, i amb este fi, disposa, d'unes mínimes infraestructures i condicions de seguretat, a més de control del nombre de visitants (no sempre) i de les autoritzacions administratives pertinents.  
Cova: en sentit general s'aplica a qualsevol tipus de cavitat subterrània en el carst. Més específicament, s'aplica a cavitats naturals de desenrotllament predominantment horitzontal (coves o cavernes), en contraposició als avencs, que tenen un desenrotllament predominantment vertical.   
Dolina i bòfia: depressions topogràfiques tancades, en forma de concavitats subaèries de fons pla o en embut i de contorns suaus o escarpats. Són formes característiques del paisatge càrstic, formades per dissolució o esfondrament (esfondrament kàrstic). A la Comunitat Valenciana,el topònim torca, o bòfia, s'aplica més a dolines de vores escarpades (també clotes a l'Alt Palància), a diferència del que succeeix a la zona cantàbrica peninsular, on bòfia és sinònim d'avenc.  
Esfondrament càrstic: esfondrament sobtat o ràpid del terreny, produït per l'esfondrament remuntant d'una volta de galeria o sala subterrània. El resultat d'este procés és la formació d'un avenc d'esfondrament. Les causes dels esfondraments poden ser totalment naturals o, sovint, desencadenades o afavorides per efectes antròpics relacionats amb l'explotació d'aqüífers (fluctuacions piezomètriques intenses i persistents, fugues en canals de reg, bombaments prolongats d'aigües tèrboles, etc.).  
Conjunt de cavitats: alguns sectors muntanyosos són especialment prolífics en la presència de cavitats .quasi sempre avencs-,i poden assolir-se densitats de diverses desenes d'estes en poques hectàrees. El principal interés d'estes cavitats és, sovint, el seu conjunt en un sector molt carstificat, independentment que alguns d'estos avencs presente per ell mateix altres valors singulars. Amb esta denominació també se sol al·ludir a grups d'unes quantes boques, més o menys interconnectades interiorment, com també a diverses cavitats pròximes entre elles i que formen part d'un mateix complex espeleològic, aparell càrstic o esquema evolutiu, tant si es troben directament connectades (a nivell espeleològic) com si no.  
Mines i galeries artificials d'interés natural: es tracta d'aquelles cavitats d'origen artificial o mixt (moltes vegades connectades amb trams de cavitats d'origen natural), excavades en l'antiguitat i que reuneixen condicions adequades o interessants per a l'estudi del carst o com a hàbitat subterrani, equiparable a altres cavitats naturals. Generalment, els usos que van motivar la seua excavació van concloure fa moltes dècades o segles, excepte en el cas de determinades galeries de captació i drenatge d'aigües que es troben funcionals des d'èpoques remotes. Convé excloure directament d'esta consideració, amb caràcter general, els túnels vials, les xarxes de sanejament, els sondejos de captació d'aigües subterrànies, les conduccions de tranvasaments moderns i altres obres subterrànies funcionals.  
sima: vegeu avenc  
Albelló: pèrdua o lloc d'infiltració massiva d'aigua superficial, generalment a través de cavitats que poden ser ja coves o avencs penetrables o ja conductes infranquejables.  
Surgència: brollador càrstic; generalment s'aplica quan l'aigua emergeix a través d'una cova o un conducte càrstic recognoscible. Es parla de resurgència quan està directament relacionada amb pèrdues o albellons de cursos superficials coneguts, i d'exurgència quan no es dóna esta circumstància, i descarrega un aqüífer d'alimentació autòctona.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5261, del 18-05-2006 (2006/5697)

DECRETO 65/2006, de 12 de mayo, del Consell, por el que se desarrolla el régimen de protección de las cuevas y se aprueba el Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2006/05/12/65/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   5261

Fecha DOGV
:   18-05-2006

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2006/5697

CVE


Fecha del documento
:   12-05-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Decreto

Descriptores 

:   * [agua subterránea](javascript:void(0))
    * [geografía](javascript:void(0))
    * [ciencia del suelo](javascript:void(0))
    * [protección del medio ambiente](javascript:void(0))
    * [hidrogeología](javascript:void(0))
    * [patrimonio cultural](javascript:void(0))
    * [protección del patrimonio](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

DECRETO 65/2006, de 12 de mayo, del Consell, por el que se desarrolla el régimen de protección de las cuevas y se aprueba el Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana. [2006/X5697]  
Cerca de las tres cuartas partes del territorio de la Comunitat Valenciana está formado por rocas calcáreas, en las cuales es factible la formación de cavidades subterráneas como consecuencia de los procesos de disolución ligados a la circulación de las aguas de infiltración que percolan a través del subsuelo. Estas cavidades (en general, cuevas y simas) no constituyen elementos aislados de la naturaleza, sino que forman parte integrada de los sistemas kársticos, entendiendo como tales los conjuntos de materiales y formaciones rocosas susceptibles de ser disueltos por la acción de las aguas meteóricas y corrientes.   
Los sistemas kársticos .en general. y las cuevas .en particular. ofrecen valores ambientales de especial interés. Por una parte, de tipo geológico, puesto que existe una gran geodiversidad en torno a estos fenómenos subterráneos y forman una parte importante de un patrimonio geológico que el hombre debe asumir, respetar y conservar. Cabe igualmente destacar los aspectos biológicos y ecológicos, ya que las cuevas constituyen ecosistemas frágiles muy interesantes, que se caracterizan por una enorme especialización de los organismos vivos que lo integran y por una sorprendente biodiversidad adaptada a unas condiciones de total oscuridad y de elevado grado de humedad que son propias de este medio.  
Otro de los aspectos relevantes de la presencia del karst es la existencia del recurso hídrico asociado, dando lugar a un tipo peculiar de acuíferos: los acuíferos kársticos, que en el caso de la Comunitat Valenciana adquieren una importancia fundamental al ser la única fuente de abastecimiento hídrico en muchas de nuestras poblaciones y en buena parte de las áreas agrícolas de regadío. En estrecha relación con todas estas observaciones se pone de relieve que las cuevas y simas de nuestros montes forman parte directa e inseparable de los acuíferos que nos abastecen y, por ello, su protección es también una parte fundamental para preservar la calidad de los recursos hídricos subterráneos. Máxime si tenemos en cuenta que muchas cavidades constituyen vías preferentes de la recarga hídrica de los acuíferos y, en caso de polución, se pueden convertir también en vías de propagación de contaminantes.  
Todas estas consideraciones constituyen argumentos que refuerzan el acierto que los legisladores de la Comunitat Valenciana tuvieron al proteger las cuevas, adoptando con ello una medida pionera dentro del conjunto del Estado español y gran parte de los países de la Unión Europea. Con la aprobación de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, se declararon protegidas, con carácter general, todas las cuevas, simas y demás cavidades subterráneas sitas en el ámbito territorial valenciano. A su vez, el artículo 16 de la citada Ley 11/1994 emplazaba al Consell para aprobar un Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana.   
De acuerdo con lo anterior, el presente Decreto contiene dos regímenes de protección diferenciados: un régimen general, aplicable a todas las cavidades subterráneas de la Comunitat Valenciana, descubiertas o por descubrir, y un régimen especial. Este último afecta a las cavidades consideradas más valiosas o significativas, incluidas en razón de unos determinados criterios de selección en el Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana, el cual se aprueba mediante este mismo Decreto.  
Por todo ello, habiéndose concedido audiencia alos sectores afectados por la materia regulada en este decreto, cumplidos los trámites procedimentales previstos en el artículo 49 bis de la Ley de Gobierno Valenciano, a propuesta del conseller de Territorio y Vivienda, conforme con el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, y previa deliberación del Consell, en la reunión del día 12 de mayo de 2006,  
DECRETO  
Capítulo I  
Disposiciones generales  
Artículo 1. Objeto y fines  
El objeto de la presente norma es el desarrollo del régimen de protección de las cuevas que se contempla en el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, con la finalidad de lograr una mayor efectividad en la protección y conservación de los hábitats cavernarios y del medio ambiente subterráneo y la aprobación del Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana.  
Artículo 2. Regímenes de protección de las cuevas   
1. Todas las cuevas de la Comunitat Valenciana gozan del régimen general de protección contemplado en el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, desarrollado en el capítulo II del presente decreto.  
2. Adicionalmente, determinadas cuevas gozarán de un régimen especial de protección en los términos regulados en el capítulo III del presente Decreto.  
Capítulo II  
Régimen general de protección  
Artículo 3. Protección general de las cuevas   
1. Los diferentes tipos de cavidades subterráneas de la Comunitat Valenciana, definidos atendiendo al glosario de términos que figura como anexo V de este decreto, quedan sometidos al régimen general de protección establecido en la citada Ley 11/1994.   
2. Se prohibe toda alteración o destrucción de las características físicas de las cavidades subterráneas, así como la extracción o la introducción de cualquier clase de materiales naturales o artificiales afectando a las mismas, salvo que se cuente con la autorización prevista en el artículo siguiente.   
Artículo 4. Régimen de autorizaciones  
1. Cualquier actuación que pueda afectar la integridad física o el equilibrio ambiental de una cavidad subterránea requerirá la autorización expresa y motivada de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, sin perjuicio de las competencias propias de la Conselleria competente en materia de cultura cuando concurran, además, elementos o valores relevantes ligados al patrimonio cultural valenciano. Particularmente, requieren dicha autorización:  
a) El muestreo sistemático de rellenos kársticos, así como las excavaciones arqueológicas y /o paleontológicas realizadas en zonas interiores de las cavidades y que requieran para ello de instalaciones de iluminación no ligera ni individual, tendidos o equipamiento especial.  
b) La recolección, captura, manejo o extracción de ejemplares de flora o de fauna, con fines científicos.  
c) Las visitas o actividades que tengan lugar en cavidades subterráneas o junto a ellas, y que supongan afluencia de público o de grupos numerosos. Se incluyen aquí tanto las actividades de carácter lúdico, religioso o cultural organizadas por entidades sin ánimo de lucro, como aquellas otras ofertadas por empresas o entidades con ánimo de lucro. Queda excluida de esta consideración la práctica espeleológica habitual y respetuosa con el medio ambiente subterráneo, así como la actividad docente relacionada con dicha práctica y las visitas habituales de tipo turístico y religioso que tengan lugar en cavidades acondicionadas al efecto incluidas en el Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana a que se refiere el artículo 8 de este decreto, sin perjuicio de las determinaciones sobre dichas visitas habituales que puedan establecer las Normas de Gestión previstas en el mismo artículo.  
2. Dicha autorización se entiende sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales y de las licencias municipales que sean preceptivas para determinadas actividades.  
3. Las solicitudes de autorización deberán presentarse acompañadas de la siguiente documentación:  
a) Identificación del solicitante.  
b) Plano o croquis de localización de la actividad, itinerario y medios de acceso, duración, fechas o plazos previstos.  
c) Descripción de la actuación, visita o actividad prevista, incluyendo, en su caso, características técnicas, equipo técnico, presupuesto, periodo de ejecución de la misma y cualquier otra información que resulte necesaria para definir y conocer su alcance.  
d) Proyecto o memoria técnica.  
e) Justificación de la actuación solicitada y análisis de posibles alternativas.  
f) Evaluación de efectos ambientales y adopción de medidas protectoras y correctoras.  
g) Plan de vigilancia ambiental.  
4. Para las actuaciones que deban someterse al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental, la preceptiva Declaración o Estimación de Impacto Ambiental suplirá la autorización a que refiere este artículo.  
5. El cerramiento de cavidades requerirá, preceptivamente, el informe previo favorable de la Conselleria competente en materia de medio ambiente. Las solicitudes de informe deberán detallar la localización y el tipo de cerramiento proyectado.  
Artículo 5. Descubrimientos fortuitos  
1. En el caso particular de ser alcanzadas nuevas cavidades en frentes de explotación de canteras o de desmontes de obra civil, los responsables de la obra quedan obligados a comunicar de inmediato el hecho a la administración competente en materia de espacios naturales, adoptando las medidas necesarias para su conservación hasta que puedan ser inspeccionadas y determinar si contienen elementos o características de relevante interés y, consecuentemente, poder evaluar la conveniencia de adoptar las medidas de protección pertinentes. En el plazo de 15 días desde la notificación del hallazgo, la Conselleria competente en materia de medio ambiente deberá pronunciarse sobre lo que proceda, ya emitiendo autorización para la prosecución de las obras, con las condiciones que hubiere lugar, o bien comunicando al interesado la necesidad de establecer un plazo mayor, cuando la trascendencia o importancia del hallazgo así lo requiera.  
2. El hallazgo o descubrimiento fortuito de cuevas o simas en el curso de excavaciones, labranza u otras prácticas rutinarias en terrenos privados o públicos deberá ser oportunamente comunicado por los autores o propietarios de los terrenos a la Conselleria competente en materia de medio ambiente, a fin de que tales cavidades puedan ser debidamente reconocidas e inventariadas.  
Artículo 6. Régimen de Evaluación de Impacto Ambiental  
Las actuaciones que incidan en cuevas y requieran licencia de actividad o de obra se someterán al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental, en cuyo caso, la preceptiva Declaración o Estimación de Impacto Ambiental suplirá la autorización a que refiere el artículo 4 de este decreto. A tal efecto, los anexos I y II del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el que se aprobó el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, quedan ampliados de conformidad con los siguientes supuestos:  
a) Requerirán Declaración de Impacto Ambiental los proyectos de nueva habilitación o adecuación de cuevas para el acceso y uso público, y cualquier otro proyecto que tenga por objeto el aprovechamiento de agua u otros recursos de las cuevas, o que requiera instalaciones permanentes en el interior de las mismas.  
b) Requerirán Estimación de Impacto Ambiental los proyectos de sustitución de instalaciones, modificación de infraestructuras, ampliaciones o instalación de nuevos equipamientos, cuando afecten a cavidades habilitadas para el acceso público.  
c) Cualquier proyecto o actuación que comporte la alteración física, total o parcial de alguna cueva o sima, o que suponga un riesgo manifiesto sobre la misma, deberá ser sometido al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental, salvo en aquellos casos de hallazgos fortuitos en que, de acuerdo con lo regulado en esta disposición, se adopte un pronunciamiento diferente por parte de la Conselleria competente por razón de la materia.  
Artículo 7. Glosario de términos  
Con el fin de facilitar la comprensión de determinados conceptos técnicos, el anexo V del presente Decreto contiene un glosario de términos utilizados corrientemente en la literatura especializada sobre cavidades subterráneas.   
Capítulo III  
Régimen especial de protección  
Artículo 8. Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana   
1. De conformidad con lo establecido en el artículo 16, apartado 4, de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, se aprueba el Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana.   
2. Las cavidades incluidas en dicho Catálogo, actualmente integrado por las contempladas en los anexos I y II de este decreto en razón de los criterios de selección que figuran en el anexo III, gozarán del régimen de especial protección establecido en el presente capítulo.  
3. Queda facultada la Conselleria competente en materia de medio ambiente para establecer Normas de Gestión para la adecuada protección de las cavidades subterráneas incluidas en el mencionado Catálogo.  
4. Para cada una de las cuevas catalogadas, la Conselleria competente en materia de medio ambiente elaborará una ficha descriptiva básica, cuyo modelo figura en el anexo IV de este decreto.   
5. La lista de cuevas catalogadas podrá ser modificada en cualquier momento, incorporando nuevas o suprimiendo alguna de ellas, en el caso de que nuevos estudios o informes técnicos así lo recomienden, a propuesta de la Conselleria competente en materia de medio ambiente. Dicha modificación requerirá el mismo procedimiento seguido para la aprobación de este decreto.   
6. No se considerará revisión ni modificación del Catálogo la incorporación de nueva información a las fichas descriptivas a que se refiere el anexo IV del presente decreto.  
Artículo 9. Zonas perimetrales de protección  
Con el fin de garantizar la adecuada conservación de las cavidades incluidas en el Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana, se definen los siguientes ámbitos de protección perimetral:  
1. Perímetro de protección general  
a) Para cada una de las cavidades catalogadas, se establece un perímetro de protección general definido mediante un círculo de una hectárea de superficie (equivalente a un radio de 56,4 m) centrado en cada una de las bocas de la cavidad. En este perímetro se consideran actividades no permitidas, con carácter general, aquellas que puedan representar un menoscabo de las características geológicas o biológicas de la cavidad de que se trate.  
b) Cualquier actuación que represente un cambio de los usos actuales del suelo, modificaciones del hábitat, afección previsible sobre el nivel freático o alteración topográfica, deberá contar, previamente a su realización, con informe favorable de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.  
c) Cuando el perímetro de protección general incluya suelo clasificado como urbano, el planeamiento urbanístico deberá adoptar las oportunas precauciones con el fin de garantizar la preservación de las características geológicas y biológicas de la cavidad. En las zonas clasificadas como suelo urbano, se consideran permitidas las actividades previstas en el planeamiento urbanístico para este tipo de suelo.  
2. Perímetros de protección especiales  
Sin perjuicio del perímetro de protección general al que se refiere el punto anterior, las Normas de Gestión a las que se refiere el artículo 8.3 de este decreto podrán establecer, para aquellas cavidades que justificadamente lo requieran, perímetros de protección especiales, referidos a los siguientes supuestos:  
a) Perímetros de protección del hábitat  
En el caso de cavidades catalogadas que alberguen poblaciones de interés de quirópteros, las Normas de Gestión podrán delimitar perímetros de protección del hábitat. Estos perímetros, cuyas características, delimitación y superficie serán las adecuadas para el cumplimiento de los objetivos perseguidos, se establecerán a partir de la boca principal de la cavidad, y contarán con las medidas de protección y gestión que se establezca en las mencionadas normas.  
En todo caso, y sin perjuicio de la presencia de especies de quirópteros, el establecimiento de perímetros de protección del hábitat podrá proponerse para cualquiera de las cuevas catalogadas, previa justificación de que los valores presentes en las mismas requieren la adopción de esta medida.   
b) Perímetros de proyección de la cavidad  
Para las cavidades que lo requieran, y en función de la información disponible, las Normas de Gestión podrán establecer igualmente un perímetro protegido correspondiente a la proyección, en la superficie del terreno, de la topografía conocida para la cavidad. En este caso, la planificación territorial y urbanística, así como los proyectos de infraestructuras, tendrán en cuenta la existencia de este perímetro, adoptándose, en su caso, las medidas necesarias para garantizar la protección de la cavidad de que se trate.  
Artículo 10. Afección a la Red Natura 2000  
Las Normas de Gestión de las cavidades incluidas en el Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana que afecten territorialmente a Lugares de Interés Comunitario de la Comunitat Valenciana (LIC), cuya lista fue aprobada por el Acuerdo de 10 de julio de 2001, del Consell, o bien a Zonas de Especial Protección para las Aves (ZEPA), tendrán la consideración de Plan de Gestión al que se refiere el artículo 6.1 de la Directiva 92/43/CEE, del Consejo, de 21 de mayo de 1992, para el ámbito al cual se aplica.  
Capítulo IV  
Régimen sancionador  
Artículo 11. Referencia al régimen sancionador general  
El régimen sancionador en la materia regulada en el presente Decreto será el establecido en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, sin perjuicio de lo exigible en vía penal, civil o de cualquier otro orden en que pudiera incurrir.  
DISPOSICIONES FINALES  
Primera  
Se faculta al conseller de Territorio y Vivienda, en el ámbito de sus atribuciones, para dictar las disposiciones y adoptar las medidas precisas para el cumplimiento de lo dispuesto en el presente decreto.  
Segunda  
El presente decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat.  
Valencia, 12 de mayo de 2006  
El president de la Generalitat,  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ  
El conseller de Territorio y Vivienda,  
RAFAEL BLASCO CASTANY  
ANEXO III  
Criterios de selección de las cuevas incluidas en el Catálogo de cuevas de la Comunitat Valenciana.  
En la selección de las cavidades que han de formar parte del Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana se han considerado los siguientes aspectos: el grado de representatividad en la Comunitat Valenciana; la fragilidad; la facilidad o dificultad de acceso .ya que de ello es de lo que va a depender, en buena medida, la necesidad de adoptar regímenes de gestión especiales-; y la cualidad en relación con los 10 criterios que a continuación se relacionan.   
1. Criterios biológicos I: fauna troglobia  
Las cavidades subterráneas constituyen ecosistemas muy peculiares, caracterizados por la ausencia o escasez de luz, el elevado grado de humedad y la escasa amplitud térmica anual. Estas características condicionan de manera muy determinante el tipo de vida que pueden albergar. Por ello cabe destacar, en primer lugar, que existen especies de fauna típicamente cavernícola, que son exclusivas del subsuelo, no presentan equivalentes epígeos y han adquirido un enorme grado de especialización. Constituyen un conjunto de grupos faunísticos conocidos como troglobios. De su estudio se ocupa una rama de la Zoología que adquirió personalidad propia hace más de un siglo: la bioespeleología. Los troglobios se caracterizan, además, por la general escasez y rareza de sus poblaciones. Por ello, resultan especialmente destacables aquellos casos en que se conocen referencias fiables o capturas documentadas.   
2. Criterios biológicos II: quirópteros  
Además de los troglobios, son también de gran interés ambiental algunas especies troglófilas, esto es, que frecuentan y utilizan las cuevas como refugio, lugar de cría o medio de vida no exclusivo. El caso más significativo corresponde a aquellas especies de quirópteros que frecuentan las cuevas. Tanto los murciélagos como su hábitat se encuentran protegidos por normas españolas y europeas.   
3. Criterios biológicos III: flora singular  
Asimismo, es destacable el interés botánico que presentan muchas cavidades, particularmente simas, que en algunos casos han permitido la preservación de especies relictas.   
4. Criterios geológicos I: geomorfología subterránea  
Determinadas cavidades destacan por su especial tipología, su ubicación dentro del karst, su origen (espeleogénesis) o su funcionamiento hidrológico.   
5. Criterios geológicos II: rellenos y depósitos  
Cavidades que destacan por contener elementos o depósitos naturales que pueden resultar de particular interés para conocer la historia geológica y la evolución de los procesos geodinàmicos y el clima de nuestro planeta en épocas pretéritas. Generalmente se trata de cuevas que contienen rellenos detríticos singulares (terrazas fluviales, brechas coluviales, yacimientos paleontológicos...) o depósitos litoquímicos potentes (al margen de los aspectos estéticos) con interés paleokárstico y paleoclimático.  
6. Criterios geológicos III: presencia de agua  
Cavidades que se relacionan directamente con pérdidas o surgencias hídricas, o bien cavidades con presencia continua o habitual de agua corriente o freática (piezómetros naturales). Se incluyen las surgencias, sumideros, ríos interiores, lagos y piezómetros naturales más representativos.  
7. Criterios espeleométricos I: recorrido  
Cavidades que sobresalen por ser las más representativas por su magnitud y dimensiones topográficas. Para ello, se ha adoptado el criterio de señalar como espeleométricamente más representativas por su recorrido las que sobrepasan un determinado umbral de referencia, que ha sido fijado en 2 km.   
8. Criterios espeleométricos II: desnivel  
Con el mismo planteamiento, ha sido fijado el umbral, en cuanto a desnivel, en 200 m.   
9. Criterios espeleométricos III: mayores salas y conductos  
Salas de gran tamaño (más de 2.000 m2. en planta o 20.000 m3. en volumen), así como grandes conductos horizontales (galerías) o verticales (pozos) de secciones amplias (próximas al decámetro).   
10. Criterios antrópicos: cavidades habilitadas  
En relación con aprovechamientos o usos antrópicos, hay que destacar las cuevas que se acondicionan y habilitan para recibir visitas, ya sea como aprovechamiento turístico o por motivos tradicionales, de carácter religioso o cultural.   
ANEXO IV  
Modelo de ficha para las cavidades incluidas en el Catálogo de cuevas de la Comunitat Valenciana.  
Término municipal:   
Nombre de la cavidad:   
Coordenadas UTM:   
Accesibilidad:   
Terreno geológico:   
Descripción somera y espeleometría:   
Propiedad y calificación del terreno:   
Características ambientales:   
Fragilidad:   
Valores culturales / afecciones legales / otros datos / bibliografía:   
Propuesta de actuación:   
Topografía de la cavidad:   
Observaciones:   
Última fecha de actualización del contenido de la ficha:   
ANEXO V  
Glosario de términos relativos a cavidades subterráneas de interés para la correcta interpretación del Catálogo de cuevas de la Comunitat Valenciana.  
Abrigo, balma, covacha o coveta: son términos no totalmente equivalentes que se utilizan para referirse a cavidades de escasa profundidad o recorrido. Unas veces con bocas amplias (abrigos), pero otras con bocas pequeñas o angostas. A menudo poseen valores culturales destacables (incluso excepcionales) y, generalmente, valores ambientales reducidos, aunque hay notables excepciones en el aspecto ambiental (endemismos vegetales, rellenos kársticos singulares...).  
Avenc o sima: cavidad con acceso mediante pozo o con un desarrollo predominantemente vertical o escalonado. El término sima es propio del castellano y el de avenc lo es del valenciano, aunque en las dos lenguas se utilizan ambos términos cuando tienen carácter de topónimo.  
Caverna o cueva turística: aquélla que se encuentra habilitada para permitir el acceso público, ya sea con fines propiamente turísticos o por razón de tradiciones populares y religiosas, disponiendo, para ello, de unas mínimas infraestructuras y condiciones de seguridad, además de control del número de visitantes (no siempre) y autorizaciones administrativas pertinentes.  
Cueva: en sentido general se aplica a cualquier tipo de cavidad subterránea en el karst. Más específicamente, se aplica a cavidades naturales de desarrollo predominantemente horizontal (cuevas o cavernas), en contraposición a las simas, que tienen un desarrollo predominantemente vertical.   
Dolina y Torca: depresiones topográficas cerradas, en forma de concavidades subaéreas de fondo llano o en embudo y de contornos suaves o escarpados. Son formas características del paisaje kárstico, formadas por disolución o hundimiento (colapso kárstico). En la Comunitat Valenciana, el topónimo torca se aplica más a dolinas de bordes escarpados (también clotes en el Alto Palancia), a diferencia de lo que sucede en la zona cantábrica peninsular, donde torca es sinónimo de sima.  
Colapso kárstico: hundimiento repentino o rápido del terreno, producido por el desplome remontante de una bóveda de galería o sala subterránea. El resultado de este proceso es la formación de una sima de hundimiento. Las causas de los colapsos pueden ser totalmente naturales o, a menudo, desencadenadas o favorecidas por efectos antrópicos relacionados con la explotación de acuíferos (fluctuaciones piezométricas intensas y persistentes, fugas en canales de riego, bombeos prolongados de aguas turbias, etc.).  
Conjunto de cavidades: algunos sectores montañosos son especialmente prolíficos en la presencia de cavidades .casi siempre simas-, pudiendo alcanzarse densidades de varias decenas de ellas en pocas hectáreas. El principal interés de estas cavidades es, a menudo, su conjunto en un sector muy karstificado, independientemente de que alguna de esas simas presente por sí misma otros valores singulares. Con esta denominación también se suele aludir a grupos de varias bocas, más o menos interconectadas interiormente; así como a diversas cavidades próximas entre sí y que formen parte de un mismo complejo espeleológico, aparato kárstico o esquema evolutivo, tanto si se encuentran directamente conectadas (a nivel espeleológico) como si no.  
Minas y galerías artificiales de interés natural: se trata de aquéllas cavidades de origen artificial o mixto (muchas veces conectadas con tramos de cavidades de origen natural), excavadas en la antigüedad y que reúnen condiciones adecuadas o interesantes para el estudio del karst o como hábitat subterráneo, equiparable a otras cavidades naturales. Generalmente, los usos que motivaron su excavación concluyeron hace muchas décadas o siglos, salvo en el caso de determinadas galerías de captación y drenaje de aguas que se encuentran funcionales desde épocas remotas. Conviene excluir directamente de esta consideración, con carácter general, los túneles viales, las redes de saneamiento, los sondeos de captación de aguas subterráneas, las conducciones de transvases modernos y otras obras subterráneas funcionales.  
Sima: ver avenc  
Sumidero: pérdida o lugar de infiltración masiva de agua superficial, generalmente a través de cavidades que pueden ser ya cuevas o simas penetrables o ya conductos infranqueables.  
Surgencia: manantial kárstico; generalmente se aplica cuando el agua emerge a través de una cueva o un conducto kárstico reconocible. Se habla de resurgencia cuando está directamente relacionada con pérdidas o sumideros de cursos superficiales conocidos, y de exurgencia cuando no se da esta circunstancia, tratándose en este caso de descarga de un acuífero de alimentación autóctona.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI