Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9820, del 03-04-2024 (2024/2395)

RESOLUCIÓ de 18 de desembre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del Projecte de sondeig per a captació d'aigües subterrànies, parcel·la 324 del polígon 42, paratge l'Algepsar del terme municipal de Monòver. Expedient: (3271715) 125/2023/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9820

Data del DOGV
:   03-04-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/2395

CVE


Data del document
:   18-12-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 18 de desembre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del Projecte de sondeig per a captació d'aigües subterrànies, parcel·la 324 del polígon 42, paratge l'Algepsar del terme municipal de Monòver. Expedient: (3271715) 125/2023/AIA. [2024/2395]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (3271715) 125/2023/AIA.  
Títol: Sondeig captació d'aigües subterrànies.  
Titulars: Santiago Poveda Canto.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines.  
  
Expedient: ASOSUB/2023/156/03.  
Localització: parcel·la 324 del polígon 42, paratge l'Algepsar del terme municipal de Monòver.  
Tramitació administrativa  
Mitjançant escrit signat en data 21 d'agost de 2023 pel cap del Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (referència expedient ASOSUB/2023/156/03), va tindre entrada en este òrgan ambiental el document ambiental i el seu corresponent projecte, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada, de conformitat amb la Llei 21/2013, de 9 de desembre, i amb el Reial decret 445/2023, de 13 de juny.  
Tal com establix l'article 46 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant, LEA), este òrgan ambiental va realitzar consulta a les administracions públiques afectades. En concret, en data 15 de setembre de 2023, este servei tramet consulta a l'Ajuntament de Monòver perquè es pronuncie sobre si el projecte pot causar impactes ambientals significatius, tenint en compte les mesures preventives i correctores previstes en el document ambiental. Transcorregut el termini màxim de consulta establit en l'esmentat article, no s'ha rebut contestació de l'Ajuntament de Monòver.  
  
En data 21 de novembre de 2023, este servei tramet requeriment al promotor, amb còpia a l'òrgan substantiu. En este se sol·licita aclariment respecte a la localització del sondeig, aportació d'informació addicional quant a característiques del projecte com ara el volum estimat de detritus entre altres, i es requerix que s'esmene i amplie el document ambiental en els termes de l'article 45.1 de la LEA.  
En data 1 de desembre de 2023, este òrgan ambiental rep nou document ambiental presentat pel promotor a través de l'òrgan substantiu.  
  
Vista la informació continguda en l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
  
Criteris ambientals  
Per a l'emissió del present informe d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, s'han tingut en compte els criteris de l'apartat A de l'annex III d'esta.  
  
Característiques del projecte  
Santiago Poveda Canto pretén realitzar un sondeig de captació d'aigües subterrànies amb la finalitat d'atendre les necessitats de reg d'una part d'una parcel·la situada al terme municipal de Monòver, concretament de la parcel·la 324 del polígon 42, la superfície cadastral de la qual puja a 73.847 m2. El cultiu d'ametlers que pretén regar-se ocupa una superfície de 3,30 ha, i requerix una dotació de reg de 1.715 m3/ha, la qual cosa suposa un volum anual de 5.659,50 m3.  
A causa de les característiques de les formacions que es preveu travessar i als diàmetres a aconseguir, el sondeig es realitzarà pel sistema de rotopercussió, arribant a una profunditat de 100 m, sempre que la litologia dels terrenys travessats siga favorable. En cas contrari, s'utilitzarà el mètode de rotació directa amb tricon, i s'utilitzarà per al manteniment de les parets llot bentonític. Es procurarà realitzar en una sola columna amb un diàmetre de perforació de 220 mm perquè puga allotjar la intubació.  
El sondeig anirà revestit en tub de PVC, de diàmetre 180 mm, en el tram considerat com a cambra de bombament; en este cas és en la totalitat del sondeig. En els trams considerats aqüífers esta canonada anirà ranurada, sempre comptant amb el criteri del director tècnic d'obra. Una vegada conclosa l'obra, l'àrea de treball i les àrees de pas i adjacents quedaran expedites, netes i en un estat restaurat equivalent a l'existent abans de realitzar esta obra.  
Els residus generats durant les obres (principalment roca triturada) procedixen de la perforació del sondeig i s'emmagatzemaran en una bassa per a depòsit de detritus excavada al costat del pou. El promotor estima que poden generar-se 15 m3 de residu, classificat com LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i els de l'excavació de la bassa com 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica d'ambdós és molt similar i, en els dos casos es tracta de residus inerts que s'aniran depositant en la bassa. Una vegada finalitzada la perforació, esta es condicionarà emplenant-la completament, tant pel mateix detritus com pels terrenys inicialment extrets, estenent el material i anivellant-lo amb el terreny extret, deixant la superfície restaurada. La gestió serà duta a terme per una empresa autoritzada de residus no perillosos. Així mateix, els olis usats, draps de neteja i altres residus perillosos seran retirats obligatòriament per un gestor autoritzat impedint el seu contacte directe sobre el sòl.  
  
Prèviament a l'entrada de la maquinària de perforació i condicionament de l'accés, es procedirà a la retirada de la terra vegetal, que es mantindrà per a la seua posterior reposició en la zona afectada.  
Es realitzarà un control periòdic de la mesura del nivell piezomètric a fi de detectar baixades del nivell piezomètric anormals en l'aqüífer per motiu de l'extracció i aprofitament d'aigües subterrànies.  
  
El termini d'execució previst per a la realització de les obres serà de tres dies a partir de la data de recepció de les autoritzacions necessàries, atorgades pels organismes competents, incloent-hi el muntatge i desmuntatge dels equips.  
  
Ubicació del projecte  
La perforació objecte d'estudi està 694 m al sud-est de la localitat de Cases del Senyor, una pedania del municipi de Monòver, en la partida de l'Algepsar, concretament en la parcel·la 324 del polígon 42, en una zona de cultiu de titularitat privada, propietat de Santiago Poveda Canto. Segons la informació cadastral, es tracta d'una parcel·la d'ús principal agrari (rústic) té una superfície de 73.847 m2, i són les seues coordenades UTM (ETRS89; fus 30): X=679.158, I=4.252.249, amb altitud de 650 msnm.  
L'accés a la parcel·la es realitza des de camins veïnals que partixen de Cases del Senyor i arriben fins a la parcel·la on se situa el sondeig, per la qual cosa per a executar l'obra no es requerix l'obertura de nous accessos ni moviments de terra ni desbrossaments. Es tracta d'una afecció breu, de baixa entitat i que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, garantint amb això l'absència d'impactes residuals significatius.  
La perforació es realitzarà en una zona eminentment agrícola en la qual predominen fruiters de secà, vinya i oliveres, classificat com a sòl no urbanitzable protegit, segons el pla general de Monòver. Segons el visor cartogràfic valencià, el sondeig es localitza a 120 m de terreny forestal, per la qual cosa la parcel·la és considerada com a zona d'influència forestal segons l'article 57 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana.  
Atenent la classificació de les unitats hidrogeològiques, la captació està situada en la massa d'aigua subterrània denominada Quibas amb codi 080.209, del Pla hidrològic de la conca hidrogràfica del Xúquer, i amb una superfície de 134,34 km2, de tipus permeable. La massa d'aigua subterrània té un bon estat químic però un estat quantitatiu i global dolent.  
  
Característiques del potencial impacte  
Durant els treballs de perforació i intubació, la superfície afectada per les obres serà parcialment ocupada per l'equip de perforació, per les canonades, per la maquinària, pels accessoris i per la bassa per al depòsit de detritus. Es produiran una sèrie d'impactes al component atmosfera que suposen la generació d'olors, sorolls i vibracions, així com emissions a l'atmosfera en forma de partícules. Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària amb un efecte temporal d'un mes i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que són competència de l'òrgan substantiu, sent poc probable que puga arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
L'actuació no afecta cap espai Xarxa Natura 2000 ni cap espai natural protegit, i és Mont Coto el paratge natural municipal més pròxim, situat 200 m a l'est de la perforació. Quant a les vies pecuàries, la més pròxima és la carrerada de la Mina (de 30 metres d'ample) que va 175 metres al nord de la captació.  
Segons el projectista, en l'àmbit d'actuació la flora és eminentment estepària, a conseqüència de l'acció antròpica, excepte en les zones altes de la muntanya, on es combina amb el roure negral i la surera. Segons la informació que facilita el visor cartogràfic, en la zona no es localitza cap espècie prioritària. Encara que el promotor no identifica la fauna existent en l'àmbit d'actuació, el visor cita la presència de rabosa roja, conill, gamó, perdiu roja, esquirol roig, senglar i llebre ibèrica. No es preveu un impacte significatiu sobre la vegetació, ni sobre la fauna, excepte el que es puga produir amb caràcter puntual i temporal durant l'execució dels treballs a causa de l'ús de la maquinària.  
  
L'impacte sobre el paisatge serà temporal. No es preveu afecció a altres elements ambientals, béns culturals, restes arqueològiques ni altres elements del patrimoni cultural valencià. S'adoptaran, no obstant això, mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el normal desenvolupament de les obres i per si es produïra qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes.  
Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en este tipus d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació i els seus additius (escumejants), a la qual cosa s'afigen els materials procedents de l'excavació de la bassa de llots que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituiran, segons el projectista, un problema d'eliminació. La lixiviabilitat total, el seu contingut de contaminants i l'ecotoxicitat del lixiviat són poc significatius i, en particular, no hauran de suposar risc per a la qualitat de les aigües superficials ni subterrànies.  
  
No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua) entren en les competències directes de l'organisme de conca.  
  
Conclusió  
En relació amb els criteris de l'apartat A de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requerix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'epígraf a) 3r del grup 3 de l'annex II d'esta.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013.  
L'article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, la competència en avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.  
Per tot l'anterior, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar que el projecte presentat per a l'autorització d'un sondeig de captació d'aigües subterrànies per a atendre les necessitats de reg al terme municipal de Monòver (Alacant), promogut pel Sr. Santiago Poveda Canto, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requerix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació que hi ha en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental, i als termes d'este informe, en particular:  
  
1. La destinació prevista de l'aigua extreta és el reg per degoteig d'una parcel·la d'ametlers. Les actuacions de transformació a regadiu de terrenys, en funció de la superfície afectada, constituïxen un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental de conformitat amb la legislació vigent, i no queden incloses en l'abast d'esta resolució.  
2. El contractista haurà de construir una bassa de llots de dimensions tals que puga albergar la totalitat dels detritus, llots i additius generats durant la perforació.  
3. Haurà de realitzar-se un seguiment adequat de les obres a fi d'anar completant-ne la informació hidrogeològica i poder prendre sobre el terreny les decisions tècniques i de seguretat més adequades en cas d'incidències o imprevistos.  
4. Des de l'inici, es durà a terme el control i la vigilància efectiva de l'execució de les mesures específiques de prevenció i correcció definides en el document ambiental i la correcta adequació d'estes a situacions imprevistes que es puguen produir.  
5. La canonada d'embocament sobreeixirà una alçària suficient per a evitar abocaments i entrada d'objectes no desitjats. En finalitzar l'obra, es col·locarà una tapa o dispositiu de protecció.  
6. Es protegirà la vegetació adjacent, les estructures, camins i instal·lacions que puguen resultar afectades per a evitar la seua deterioració. Las zones en les quals s'hagen produït compactacions a causa de l'estada i el pas de maquinària es restauraran mitjançant subsolatge i/o arada.  
7. No es realitzaran actuacions de proveïment de carburant o manteniment de maquinària que puguen contaminar el sòl o les aigües subterrànies. Així mateix, els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat.  
8. El material extret del sondeig haurà de ser reutilitzat d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents a aquelles que es van generar. També pel Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb finalitats de construcció com es preveu en el seu article 3.1. a).  
9. El promotor no indica si realitzarà assajos de bombament. No obstant això, a fi de previndre processos erosius i evitar escorrenties incontrolades, si es realitzara assaig de bombament, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si estos es produïren, els promotors de l'obra hauran de reparar els desperfectes i, si és el cas, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
10. Les coordenades d'ubicació proporcionades pel projectista localitzen el sondeig a menys de 500 m de terreny forestal, per la qual cosa resulta aplicable el que es disposa en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres, treballs i aprofitaments forestals, que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, incorporat en l'annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
  
11. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de comunicar-ho a la conselleria competent en matèria de cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
12. En el cas que per qualsevol motiu (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, solsides en el pou o qualsevol altra causa) es renunciara a l'ús del sondeig, se n'haurà de procedir a la clausura i el segellament, així com a la restauració del terreny a la seua situació original, ja que els pous abandonats o en desús constituïxen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
13. S'haurà de preveure que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent ho determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en la via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
València, 18 de desembre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9820, del 03-04-2024 (2024/2395)

RESOLUCIÓN de 18 de diciembre de 2023, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del Proyecto de sondeo para captación de aguas subterráneas, parcela 324 del polígono 42, paraje Yesar del término municipal de Monóvar. Expediente: (3271715) 125/2023/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9820

Fecha DOGV
:   03-04-2024

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2024/2395

CVE


Fecha del documento
:   18-12-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 18 de diciembre de 2023, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del Proyecto de sondeo para captación de aguas subterráneas, parcela 324 del polígono 42, paraje Yesar del término municipal de Monóvar. Expediente: (3271715) 125/2023/AIA. [2024/2395]  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: (3271715) 125/2023/AIA.  
Título: Sondeo captación de aguas subterráneas.  
Titulares: Santiago Poveda Canto.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas.  
Expediente: ASOSUB/2023/156/03.  
Localización: Parcela 324 del polígono 42, paraje Yesar del término municipal de Monóvar.  
Tramitación administrativa  
Mediante escrito firmado en fecha 21 de agosto de 2023 por el jefe del Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante (referencia expediente ASOSUB/2023/156/03) tuvo entrada en este órgano ambiental el documento ambiental y su correspondiente proyecto, al objeto de ser sometido al procedimiento de evaluación ambiental simplificada, de conformidad con la Ley 21/2013, de 9 de diciembre y el Real decreto 445/2023, de 13 de junio.  
Tal y como establece el artículo 46 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental (en adelante LEA), este órgano ambiental realizó consulta a las administraciones públicas afectadas. En concreto, en fecha 15 de septiembre de 2023, este servicio remite consulta al Ayuntamiento de Monóvar para que se pronuncie sobre si el proyecto puede causar impactos ambientales significativos, teniendo en cuenta las medidas preventivas y correctoras contempladas en el documento ambiental. Transcurrido el plazo máximo de consulta establecido en el citado artículo, no se ha recibido contestación del Ayuntamiento de Monóvar.  
En fecha 21 de noviembre de 2023, este servicio remite requerimiento al promotor, con copia al órgano sustantivo. En el mismo se solicita aclaración respecto a la localización del sondeo, aporte de información adicional en cuanto a características del proyecto como el volumen estimado de detritus entre otros, y se requiere se subsane y amplíe el documento ambiental en los términos del artículo 45.1 de la LEA.  
En fecha 1 de diciembre de 2023, este órgano ambiental recibe nuevo documento ambiental presentado por el promotor a través del órgano sustantivo.  
Vista la información contenida en el expediente, se estima que aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación ambiental simplificada.  
  
Criterios ambientales  
Para la emisión del presente informe de impacto ambiental, de conformidad con el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, se han tenido en cuenta los criterios del apartado A del anexo III de la misma.  
  
Características del proyecto  
Santiago Poveda Canto pretende realizar un sondeo de captación de aguas subterráneas con la finalidad de atender las necesidades de riego de una parte de una parcela ubicada en el término municipal de Monóvar, concretamente de la parcela 324 del polígono 42 cuya superficie catastral asciende a 73.847 m². El cultivo de almendros que pretende regarse ocupa una superficie de 3,30 ha, y requiere una dotación de riego de 1.715 m³/ha, lo que supone un volumen anual de 5.659,50 m³.  
Debido a las características de las formaciones que se prevé atravesar y a los diámetros a conseguir, el sondeo se realizará por el sistema de rotopercusión, alcanzando una profundidad de 100 m, siempre que la litología de los terrenos atravesados sea favorable. En caso contrario se utilizará el método de rotación directa con tricono, utilizándose para el mantenimiento de las paredes lodo bentonítico. Se procurará realizar en una sola columna con un diámetro de perforación de 220 mm para que pueda alojar la entubación.  
El sondeo irá revestido en tubo de PVC, de diámetro 180 mm, en el tramo considerado como cámara de bombeo, en este caso es en la totalidad del sondeo. En los tramos considerados acuíferos esta tubería irá ranurada, siempre contando con el criterio del director técnico de obra. Una vez concluida la obra, el área de trabajo y las áreas de paso y adyacentes quedarán expeditas, limpias y en un estado restaurado equivalente al existente antes de realizar dicha obra.  
Los residuos generados durante las obras (principalmente roca triturada) proceden de la perforación del sondeo y se almacenarán en una balsa para depósito de detritus excavada junto al pozo. El promotor estima que pueden generarse 15 m³ de residuo, clasificado como LER 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y los de la excavación de la balsa como 17 05 04 (materiales naturales excavados). Sin embargo, la naturaleza litológica de ambos es muy similar y, en ambos casos se trata de residuos inertes que se irán depositando en la balsa. Una vez finalizada la perforación, se acondicionará la misma rellenándola completamente, tanto por el propio detritus como por los terrenos inicialmente extraídos, extendiendo el material y nivelándolo con el terreno extraído, dejando la superficie restaurada. La gestión se llevará a cabo por una empresa autorizada de residuos no peligrosos. Asimismo, los aceites usados, trapos de limpieza y demás residuos peligrosos se retirarán obligatoriamente por un gestor autorizado impidiendo su contacto directo sobre el suelo.  
Previa a la entrada de la maquinaria de perforación y acondicionamiento del acceso se procederá a la retirada de la tierra vegetal, que se mantendrá para su posterior reposición en la zona afectada.  
Se realizará un control periódico de la medida del nivel piezométrico al objeto de detectar descensos del nivel piezométrico anormales en el acuífero por motivo de la extracción y aprovechamiento de aguas subterráneas.  
El plazo de ejecución previsto para la realización de las obras será de 3 días a partir de la fecha de recepción de las autorizaciones necesarias, otorgadas por los organismos competentes, incluyendo el montaje y desmontaje de los equipos.  
  
Ubicación del proyecto  
La perforación objeto de estudio está 694 m al sureste de la localidad de Cases del Senyor, una pedanía del municipio de Monóvar, en la partida Yesar, concretamente en la parcela 324 del polígono 42, en una zona de cultivo de titularidad privada, propiedad de Santiago Poveda Canto. Según la información catastral, se trata de una parcela de uso principal agrario (rústico) tiene una superficie de 73.847 m², siendo sus coordenadas UTM (ETRS89; Huso 30): X=679.158, Y=4.252.249, con altitud de 650 msnm.  
El acceso a la parcela se realiza desde caminos vecinales que parten de Cases del Senyor y llegan hasta la parcela donde se ubica el sondeo, por lo que para ejecutar la obra no se requiere la apertura de nuevos accesos ni movimientos de tierra ni desbroces. Se trata de una afección breve, de baja entidad y que desaparecerá tras aplicar las medidas protectoras y correctoras previstas, garantizando con ello la ausencia de impactos residuales significativos.  
La perforación se realizará en una zona eminentemente agrícola en la que predominan frutales de secano, viña y olivos, clasificado como suelo no urbanizable protegido, según el plan general de Monóvar. Según el visor cartográfico valenciano, el sondeo se localiza a 120 m de terreno forestal, por lo que la parcela está considerada como zona de influencia forestal según el artículo 57 de la Ley 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana.  
Atendiendo a la clasificación de las unidades hidrogeológicas, la captación se encuentra ubicada en la masa de agua subterránea denominada Quibas con código 080.209, del Plan hidrológico de la cuenca hidrográfica del Júcar y con una superficie de 134,34 km², de tipo permeable. La masa de agua subterránea tiene un buen estado químico pero un estado cuantitativo y global malo.  
  
Características del potencial impacto  
Durante los trabajos de perforación y entubación, la superficie afectada por las obras será parcialmente ocupada por el equipo de perforación, por las tuberías, por la maquinaria, por los accesorios y por la balsa para el depósito de detritus. Se producirán una serie de impactos al componente atmósfera que suponen la generación de olores, ruidos y vibraciones, así como emisiones a la atmósfera en forma de partículas. Los efectos contaminantes de la actuación se limitan al uso de maquinaria con un efecto temporal de 1 mes y de escasa relevancia ambiental. El riesgo de accidentes queda regulado por las normas laborales y de seguridad minera, que competen al órgano sustantivo, siendo poco probable que pueda llegar a tener efectos ambientales de consideración.  
La actuación no afecta a ningún espacio Red Natura 2000 ni a ningún espacio natural protegido, siendo Monte Coto el paraje natural municipal más cercano, ubicado 200 m al este de la perforación. En cuanto a las vías pecuarias, la más cercana es la colada de la Mina (de 30 metros de ancho) que discurre 175 metros al norte de la captación.  
Según el proyectista, en el ámbito de actuación la flora es eminentemente esteparia, como consecuencia de la acción antrópica, excepto en las zonas altas de la montaña, donde se combina con el roble negral y el alcornoque. Según la información que facilita el visor cartográfico, en la zona no se localiza ninguna especie prioritaria. Aunque el promotor no identifica la fauna existente en el ámbito de actuación, el visor cita la presencia de zorro rojo, conejo, gamón común, perdiz roja, ardilla roja, jabalí y liebre ibérica. No se prevé un impacto significativo sobre la vegetación, ni sobre la fauna, salvo el que se pueda producir con carácter puntual y temporal durante la ejecución de los trabajos debido al uso de la maquinaria.  
El impacto sobre el paisaje será temporal. No se prevé afección a otros elementos ambientales, bienes culturales, restos arqueológicos ni otros elementos del patrimonio cultural valenciano. Se adoptarán, no obstante, medidas preventivas y de control y seguimiento para comprobar el normal desarrollo de las obras y por si se produjera cualquier hallazgo fortuito o situaciones imprevistas.  
Al margen del aprovechamiento hídrico, el uso de recursos naturales resulta irrelevante en este tipo de obras, así como la generación de residuos, más allá del detritus generado por la perforación y sus aditivos (espumantes) a lo que se añaden los materiales procedentes de la excavación de la balsa de lodos que, por su escasa magnitud, carácter terrígeno y naturaleza inerte, no van a constituir, según el proyectista, un problema de eliminación. La lixiviabilidad total, su contenido de contaminantes y la ecotoxicidad del lixiviado son poco significativos y, en particular, no deberán suponer riesgo para la calidad de las aguas superficiales ni subterráneas.  
No se ha planteado la acumulación de efectos negativos con respecto a otros proyectos. En todo caso, los posibles efectos hidrogeológicos relativos al uso y consumo de recursos naturales (agua) entran en las competencias directas del organismo de cuenca.  
  
Conclusión  
En relación con los criterios del apartado A del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el artículo 7.2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, en concordancia con el epígrafe a) 3º del grupo 3 del anexo II de la misma.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El artículo 9.1 del Decreto 147/2023, de 5 de septiembre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio, atribuye a la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, la competencia en evaluación ambiental estratégica e impacto ambiental, incluyendo los sistemas indicadores y las evaluaciones ambientales.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo:  
  
Primero  
Estimar que el proyecto presentado para la autorización de un sondeo de captación de aguas subterráneas para atender las necesidades de riego en el término municipal de Monóvar (Alicante), promovido por D. Santiago Poveda Canto, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria. Todo ello, siempre que se ajuste a la documentación obrante en el expediente, a las previsiones del proyecto y del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1. El destino previsto del agua extraída es el riego por goteo de una parcela de almendros. Las actuaciones de transformación a regadío de terrenos, en función de la superficie afectada, constituyen un supuesto de evaluación de impacto ambiental de conformidad con la legislación vigente, no quedando incluidas en el alcance de la presente resolución.  
2. El contratista deberá construir una balsa de lodos de dimensiones tales que pueda albergar la totalidad de los detritus, lodos y aditivos generados durante la perforación.  
3. Deberá realizarse un seguimiento adecuado de las obras a fin de ir completando la información hidrogeológica de la misma y poder tomar sobre el terreno las decisiones técnicas y de seguridad más adecuadas en caso de incidencias o imprevistos.  
4. Desde el inicio se llevará a cabo el control y vigilancia efectiva de la ejecución de las medidas específicas de prevención y corrección definidas en el documento ambiental y la correcta adecuación de estas a situaciones imprevistas que se puedan producir.  
5. La tubería de emboquillado sobresaldrá una altura suficiente para evitar vertidos y entrada de objetos no deseados. Al finalizar la obra, se colocará una tapa o dispositivo de protección.  
6. Se protegerá la vegetación adyacente, las estructuras, caminos e instalaciones que puedan resultar afectadas para evitar su deterioro. Las zonas en las que se hayan producido compactaciones debido a la estancia y paso de maquinaria se restaurarán mediante subsolado y/o arado.  
7. No se realizarán actuaciones de repostaje o mantenimiento de maquinaria que puedan contaminar el suelo o las aguas subterráneas. Asimismo, los residuos generados se gestionarán según la normativa vigente y mediante un gestor autorizado.  
8. El material extraído del sondeo deberá ser reutilizado de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas que se generaron. También por el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción como se prevé en su artículo 3.1. a).  
9. El promotor no indica si va a realizar ensayos de bombeo. No obstante, a fin de prevenir procesos erosivos y evitar escorrentías incontroladas, si se realizara ensayo de bombeo, el agua extraída deberá ser vertida a cauces naturales, directamente o a través de un sistema de evacuación que mediante laminación de caudales o disipadores de energía resulte efectivo para evitar erosión y posibles daños en infraestructuras y propiedades adyacentes. Si estos se produjeran, los promotores de la obra deberán reparar los desperfectos y, en su caso, indemnizar a los afectados por los perjuicios ocasionados.  
10. Las coordenadas de ubicación proporcionadas por el proyectista localizan el sondeo a menos de 500 m de terreno forestal, por lo que resulta de aplicación lo dispuesto en el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras, trabajos y aprovechamientos forestales, que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, incorporado en el anexo IX del Decreto 91/2023, de 22 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
11. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, los promotores tendrá que poner el hecho en conocimiento de la conselleria competente en materia de cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación en conformidad con aquello previsto en los artículos 63º y 65º de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
12. En el caso que, por cualquier motivo (falta de caudal, mala calidad del agua, derrumbes en el pozo, o cualquier otra causa) se renunciase al uso del sondeo, se deberá proceder a su clausura y sellado, así como a la restauración del terreno a su situación original, ya que los pozos abandonados o en desuso constituyen vías potenciales puntuales de contaminación de acuíferos y de riesgos físicos para las personas.  
13. Deberá preverse que el sondeo quede habilitado y disponible para futuros controles de piezometría y de muestreo del agua subterránea, salvo que el órgano competente lo determine innecesario por disponer de otras opciones o de una red suficiente.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
  
València, 18 de diciembre de 2023.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML