Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8607, del 06-08-2019 (2019/7480)

RESOLUCIÓ d'11 de juliol de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 116/16-AIA la Pobla de Vallbona, Llíria i Benissanó.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8607

Data del DOGV
:   06-08-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/7480

CVE


Data del document
:   11-07-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Llíria](javascript:void(0))
    * [Pobla de Vallbona, la](javascript:void(0))
    * [Benissanó](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'11 de juliol de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 116/16-AIA la Pobla de Vallbona, Llíria i Benissanó. [2019/7480]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, que estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent de l'informe d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 116/16-AIA la Pobla de Vallbona, Llíria i Benissanó.  
  
«Informe d'impacte ambiental.  
Expedient: 116/2016-AIA.  
Títol: Projecte de construcció del tercer carril de l'autovia CV-35 entre els PK 19+700-25+700. Tram: la Pobla de Vallbona-Llíria.  
  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Obres Públiques de València. Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat.  
Localització: la Pobla de Vallbona, Llíria i Benissanó (València).  
  
Objecte.  
Les actuacions previstes són:  
- Ampliació en un carril per sentit entre el PK 19+974 i el PK 25+765, que passa de dos a tres carrils.  
- Ampliació dels cinc passos inferiors per tots dos marges com a conseqüència de l'ampliació del tercer carril.  
- Adaptació dels talussos interiors dels estreps dels passos superiors a les característiques de la nova plataforma ampliada.  
- Adequar les alineacions en planta i alçat dels nous ramals d'entrada i eixida de la CV-35 als punts d'entroncament en els enllaços.  
- Dotar d'enllumenat la via objecte d'actuació.  
- Reposar el camí de servei en aquells trams on es veja afectat per l'ampliació.  
  
Antecedents i marc normatiu  
En data 4 d'octubre de 2016, el Servei Territorial d'Obres Públiques de València remet en format paper un document inicial del Projecte de construcció del tercer carril de l'autovia CV-35 entre els PK 19+700-25+700. Tram: la Pobla de Vallbona-Llíria al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i consulta sobre la tramitació ambiental corresponent a aquest. Atés que aquesta documentació mancava del grau de detall adequat per a realitzar un procediment ambiental, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental requereix, en data 20 d'octubre, a l'òrgan substantiu la informació necessària. El Servei Territorial d'Obres Públiques remet la documentació requerida en data 28 de març de 2017.  
  
Analitzada la documentació, en data 22 de maig de 2017, s'informa l'òrgan substantiu que, atés que l'actuació suposa un encreuament de llit per un nou punt, es considera que l'actuació pot tindre efectes adversos significatius sobre el medi ambient. El projecte, en virtut de l'article 7.2 c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant LEA), es troba sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
En data 19 de gener de 2018 l'òrgan substantiu remet la documentació tècnica i ambiental necessària per a procedir a l'avaluació d'impacte ambiental simplificada. Analitzat el contingut del document ambiental i els informes resultants de les consultes a les administracions públiques afectades, l'òrgan ambiental considera que, prèviament a l'emissió de l'informe d'impacte ambiental, hi ha certs aspectes tècnics que han de ser esmenats per a dirimir si el projecte té o no efectes significatius sobre el medi ambient. Així doncs, l'òrgan ambiental, en data 9 de novembre de 2018, requereix a l'òrgan substantiu informació respecte als següents aspectes: plànols del projecte; llits interceptats actualment per la infraestructura; permeabilització de la infraestructura; vies pecuàries; restauració; tractament d'aigües procedents de les instal·lacions i parcs de maquinària; concreció de les mesures correctores o protectores; patrimoni; acústica; préstecs i abocadors; pressupost de mesures.  
  
En data 11 de desembre de 2018, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental trasllada al Servei Territorial d'Obres Públiques de València l'informe de la Direcció Territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per a la seua consideració en la documentació requerida.  
  
En data 21 de desembre de 2018, la Subdirecció General de Mobilitat remet la documentació complementària, en contestació al requeriment de l'òrgan ambiental i, complementàriament, en data 15 d'abril de 2019, remet documentació relativa a la capacitat de les obres de drenatge transversal.  
  
Tramitació  
L'òrgan ambiental ha identificat les següents administracions públiques afectades i públic interessat, en virtut de l'article 46 de LEA:  
  
- Ajuntament de la Pobla de Vallbona.  
- Ajuntament de Llíria.  
- Ajuntament de Benissanó.  
- Servei Territorial de Medi Ambient.  
- Direcció General de Cultura.  
Es transcriu a continuació el contingut de caràcter ambiental dels informes rebuts i se'n trasllada una còpia.  
  
Informe de l'Ajuntament de Benissanó (rebut el 22.05.2018).  
«[?] Cal fer-los indicar que el sector I -Residencial oest- de Benissanó (situat darrere del Castell i en contigüitat amb el terme de Llíria), va passar a ser sòl urbà residencial l'any 2008.  
Així doncs, se'ls sol·licita que actualitzen el plànol 20063\_ET\_26 Planejament vigent. Classificació del sòl, a fi que es tinga en compte, especialment en l'apartat de Mesures preventives i correctores (protecció contra el soroll).  
D'altra banda, no s'ha pogut comprovar el grau d'afecció en els serveis existents en l'alternativa 1 plantejada (com per exemple, camins o séquies de reg) perquè no es disposa dels plànols als quals es fa referència en el Document ambiental del projecte:  
Pàg. 6. Actuacions previstes.  
Pàg. 10. Alternativa 1 (apartat 3.2).  
Pàg. 57. Protecció dels serveis existents (apartat 6.1)».  
  
Informe de l'Ajuntament de la Pobla de Vallbona (rebut el 13.06.2018).  
«[?] La documentació sotmesa a consultes no té en consideració el planejament de la Pobla de Vallbona. Concretament el plànol 20063\_ET\_26 «Planejament vigent. Classificació del sòl» no té en consideració les xarxes primàries previstes en el Pla general vigent projectades al nord de la CV-35, que es veuran directament afectades com a conseqüència de l'execució del tercer carril de la CV-35.  
Igualment, no s'ha tingut en consideració la revisió del Pla general del municipi que, actualment, es troba en fase d'emissió de consultes [?].  
Entre els PK 19+700 i 25+700, el municipi de la Pobla de Vallbona:  
  
- No disposa de xarxa de clavegueram. L'empresa concessionària del servei és Hidraqua Gestión Integral de Aguas de Levante, SA.  
- No consta cap conducció d'aigua potable. Les concessionàries del servei en la població són Hidraqua Gestión Integral de Aguas de Levante, SA, i Cooperativa Valenciana El Cultivable i la Canyada.  
- No disposem informació de l'existència d'altres serveis o instal·lacions de caràcter municipal.  
[?] Pantalles acústiques a l'est de la CV-50 i sud de la CV-35 i sistema de drenatge.  
Durant les obres d'execució de les carreteres CV-50 i la seua connexió amb la CV-35 es van col·locar pantalles acústiques per davall de la cota de calçada, de manera que els problemes de contaminació acústica generats en l'àrea urbana de la Rascanya per part dels vehicles que circulen per les referides infraestructures no es van resoldre. Es va introduir, per tant, una solució ineficaç que no ha resolt els impactes derivats de l'execució d'aquestes carreteres.  
Se sol·licita que es reinstal·len en condicions adequades totes les pantalles acústiques, a fi de resoldre els conflictes que van motivar-ne la implantació.  
D'altra banda, resulta necessari i urgent millorar el sistema de drenatge en la zona representada gràficament [...](vegeu imatge adjunta). L'execució de la CV-50 va suposar la canalització de les aigües cap a la zona residencial de la Rascanya, circumstància que genera greus danys als tancaments de parcel·les privades i que ha obligat l'Ajuntament de la Pobla de Vallbona a realitzar moviments amb l'objectiu de minorar l'impacte de les aigües en la referida àrea urbana.  
  
Informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient (rebut el 20.06.2018).  
Informe de la secció forestal:  
«Es comprova que el projecte de construcció del tercer carril de l'autovia CV-35, entre els PK 19+700-25+700. Tram: la Pobla de Vallbona-Llíria, en els termes municipals de la Pobla de Vallbona, Llíria i Benissanó, afecta tant terreny forestal com via pecuària.  
Concretament afecta cinc espais forestals definits com a terreny forestal estratègic en la cartografia del Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR), no és cap d'ells forest catalogada d'utilitat-domini públic.  
Afecta la via pecuària denominada «Carrerada de Llíria a Bétera», amb una amplària legal de 37,5 m.  
No afecta terrenys de la Xarxa Natura 2000 (ZECS, LICS i ZEPAS). [...]».  
  
Informe de la Unitat de Vies Pecuàries:  
«D'acord amb el Catàleg Valencià de Vies Pecuàries l'actuació projectada se superposa amb la carrerada de Llíria a Bétera en els termes de Benissanó i la Pobla de Vallbona. Aquesta via pecuària té un ample legal de 37,5 metres. Per a la realització d'aquest projecte i respecte a les vies pecuàries, s'ha de complir el que es disposa en l'article 22 de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana. [?] Es recomana tramitar una modificació de traçat que done continuïtat a la via pecuària pel costat nord-est de la CV-35».  
  
  
  
Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni (realitzat el 12.03.2019).  
«Se substancia l'informe vinculant legalment previst en els següents termes:  
La prospecció arqueològica no ha determinat una possible afecció al patrimoni arqueològic, no obstant això, es proposa en Clot de Rascanya: forns, la neteja de les estructures conservades, l'excavació de la resta dels forns, per tant, la seua documentació i creació de fitxa per a l'inventari d'aquesta direcció general.  
Atés el registre present en la zona, es proposa com a mesura correctora la realització del seguiment arqueològic dels moviments de terres de la CV-35 entre el PK 19+700-25+700, i en cas de localització de jaciments o d'afecció als existents, es notificarà als Serveis Territorials de Cultura de València i es procedirà a adoptar les mesures que la inspecció considere oportunes.  
A més segons els informes tècnics, com a mesura compensatòria expressament haurà de preveure's l'obligació inexcusable de publicar els resultats obtinguts, en cas de documentació dels forns romans del Clot de Rascanya, o altres elements d'interés patrimonial. L'abast d'aquest treball dependrà de l'extensió i importància de les restes documentades.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, els serveis tècnics d'aquesta direcció general informen el següent:  
Hi ha diversos elements etnològics situats en l'entorn pròxim de les obres, és a dir: sifó de la séquia de Rascanya 01 i 02, sifó del Braçal del Manreg de Rascanya i sifó de la séquia de la Lloma.  
Tots ells estan situats en el límit de l'actuació pel que possiblement es veuran afectats per les obres. No obstant això tal com es recull en el projecte constructiu, tots ells seran reposats».  
  
  
Informe del Servei d'Ordenació del Territori (realitzat el 29.05.2019).  
«Antecedents  
Vist que el Servei d'Ordenació del Territori va emetre informe sobre el projecte de «Construcció del tercer carril de l'autovia CV-35 entre PK 19+700 i 25+700. Tram: la Pobla de Vallbona-Llíria» en data 26 de març de 2019 en el qual es determinava l'afecció puntual de la carretera per incidència d'inundabilitat de caràcter geomorfològic i, conseqüentment, la necessitat de justificar la no afecció sobre la infraestructura viària ni sobre tercers. [?].  
Cartografies d'inundabilitat. Valoració del risc d'inundació.  
- Vist que l'ús de les cartografies d'inundabilitat fou justificat en l'informe de 29 març i la valoració del risc avaluada també en el mateix informe.  
- Vist que sobre les dues qüestions que requeria el pronunciament emès pel Servei d'Ordenació del Territori s'ha presentat nova documentació que explica i justifica que:  
- L'objecte pretén «... justificar que les obres de drenatge transversal presents en l'àmbit de les obres previstes en el projecte, són compatibles amb la normativa del PATRICOVA.»  
- La identificació de les dues zones on apareixen afeccions d'inundabilitat amb perillositat de caràcter geomorfològic (Figura 1).  
  
- Les afeccions geomorfològiques i es comprova que «... les ODT localitzades en zones amb risc geomorfològic, la seua capacitat hidràulica ha sigut verificada per a període de retorn 500 anys.»  
- Que per als dos passos corresponents als ODT situats en els punts quilomètrics 22+979 (Zona 1) i 24+278 (Zona 2) es fa una anàlisi hidràulica i resulta que són suficients per evacuar els cabals que li pogueren arribar per a 500 anys de període de retorn (T500).  
- Que el calat màxim al qual es pot arribar, per a T=500, no te afecció per a la plataforma de la infraestructura viària.  
- Vist que en la documentació aportada es troba justificat el compliment de l'article 21 de la normativa del PATRICOVA, específicament pel que es refereix al drenatge transversal de les infraestructures amb IMD majors de 2.000 vehicles/dia (subapartat a, de la part 3 de l'esmentat article).  
- Vist que no es produeixen canvis en els dimensionaments i estructura dels ODT de la carretera respecte als actuals a excepció de la prolongació per sota dels carrils a ampliar en la via i, per tant, no es provoquen alteracions respecte de les possibles afeccions sobre tercers (aigües amunt i avall de la ODT) segons es recull als articles 13 i 9 de la Normativa del PATRICOVA.  
Conclusió  
Per tot el que s'ha exposat, es considera favorable l'informe sobre l'afecció d'inundabilitat en l'àmbit del projecte de construcció del tercer carril de l'autovia CV-35 entre PPKK 19+700 i 25+700. Tram: la Pobla de Vallbona-Llíria i es justifica la no-incidència d'inundabilitat de la infraestructura viària, segons les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana».  
Anàlisi del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre o no a avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
L'anàlisi es realitza tenint en compte els criteris de l'annex III de la LEA.  
Característiques del projecte  
Les obres a projectar corresponents a aquest projecte tenen el seu inici a la Pobla de Vallbona i finalitzen a Llíria. Aquestes obres es corresponen amb el tram d'explotació núm. 3 (la Pobla de Vallbona- Llíria) del contracte de concessió, i es recolzen sobre el traçat d'autovia construït en els anys noranta.  
Es tracta d'un tram de 5,197 km. Compta amb dos enllaços: enllaç amb la CV-50 (PK 21+897) i enllaç amb la CV-3692 (PK 23+557). Hi ha 3 passos superiors: pas superior Camí del Safareig (travessa l'autovia CV-35 a l'alçada del PK 20+967), pas superior enllaç CV-50 (PK 21+897) i pas superior del Camí de Benissanó a Olocau (PK 22+702), i 5 passos inferiors: pas inferior del carrer Xàbia (Camí Canyada Maquiva Ind, PK 20+044), pas inferior enllaç Llíria est (CV3692, PK 23+557), pas inferior previ al PS del Camí del Safareig (PK 20+566) i dos passos inferiors per a donar continuïtat a dos camins, situats en el PK 24+084 i el PK 24+398.  
El document ambiental presenta únicament l'alternativa 0 i l'alternativa proposada, per la qual cosa l'epígraf 3, denominat «Alternatives considerades i justificació», no pot considerar-se un estudi d'alternatives. No obstant això, per ser una ampliació d'un tercer carril, en què s'aprofiten les estructures inicials, la possibilitat de plantejar diferents alternatives queda molt limitada.  
L'ampliació de la calçada es realitza pel marge exterior. L'execució de l'ampliació a un carril més, es materialitza procedint a un tall longitudinal per la línia blanca actual de separació de carril exterior -voral exterior. Es realitzarà una superposició amb el carril exterior existent en l'actualitat, que consistirà en la reposició de la capa intermèdia al llarg d'una franja de 0,50 m d'amplària cap a l'interior del carril existent, i en la reposició de la capa de rodament en tot l'ample de la calçada.  
Les secciones tipus, considerades en l'ampliació, són (d'interior a exterior):  
- Mitjana existent.  
- Voral variable mínim 1,00 m.  
- Calçada existent 2 x 3,5 m.  
- Tercer carril 3,5 m.  
- Voral 2,0 m.  
- Berma, 1,0 m amb barrera metàl·lica i 0,6 m amb barrera rígida.  
Abans de l'aprovació definitiva del projecte, l'òrgan promotor procedirà a la correcció dels plànols de planejament vigent en els termes municipals de Benissanó i la Pobla de Vallbona.  
Ubicació dels projectes  
Els termes municipals afectats són: la Pobla de Vallbona, Benissanó i Llíria.  
El traçat proposat afecta cinc espais forestals definits com a terreny forestal estratègic en la cartografia del Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR), cap d'ells és forest catalogada d'utilitat-domini públic. Aquestes cinc àrees de sòl forestal coincideixen amb els PK: 20+200, 21+300; 22+900; 23+750 i 25+100.  
  
Afecta la via pecuària denominada Carrerada de Llíria a Bétera, amb una amplària legal de 37,5 m. La plataforma de la CV-35 coincideix amb aquesta via entre els PK 21+300 i 22+850 aproximadament.  
Es troba afectat per risc d'inundació segons el PATRICOVA, en els PK 23 i 24+300.  
Es troben al costat del traçat els següents jaciments arqueològics:  
  
Clots de Rascanya. Tossal.  
Clots de Rascanya. Forns.  
Tots dos jaciments estan situats al costat del traçat actual de l'autovia, concretament en el PK 23+700.  
Hi ha diversos elements etnològics situats en l'entorn pròxim de les obres, com ara: sifó de la séquia de Rascanya 01 i 02, sifó del Braçal del Manreg de Rascanya i sifó de la séquia de la Lloma.  
  
Característiques del potencial impacte  
Abans de l'inici de les obres es procedirà a la delimitació del perímetre d'obra prèvia al desbrossament, tala i moviment de terres en els trams amb vegetació d'interés. El document ambiental indica que es realitzarà únicament en les zones forestals, en les riberes dels llits afectats i en l'entorn de les àrees d'interés. Consta en el plànol 15 de l'estudi d'impacte ambiental les zones de protecció, les de préstecs, apilaments temporals i instal·lacions d'obra.  
La recuperació de la terra vegetal es realitzarà mitjançant la recollida de la capa superior de sòl vegetal d'aquelles zones que hagen de veure's alterades directament o indirectament per qualsevol element de l'obra, per a la posterior utilització en els processos de restauració del sòl i de la vegetació. S'estableixen una sèrie de condicions per a l'adequat aprofitament i reutilització.  
S'emprarà una hidrosembra per a obtindre una coberta vegetal densa, de baix creixement, capaç de protegir el sòl de l'erosió i els lliscaments en els talussos. S'utilitzarà hidrosembra amb jaç protector de fibra curta, amb llavors de gramínies i lleguminoses, amb la següent composició de manera orientativa: 70 % de gramínies: Agropyrum sp, Lolium sp, Dactilo sp, Festuca sp, Orizopsis sp. i 30 % de lleguminoses: Coronilla sp, Medicago sp.  
Respecte a la mescla de llavors per a sembra, seria aconsellable afegir a les proposades llavors de matolls de la zona com ara: espart (Stipa tenacissima), romer (Rosmarinus officinalis), albada (Anthyllis cytisoides), etc.  
En els espais interiors dels enllaços, utilitzant espècies arbòries i arbustives mitjançant l'obertura de clots plantació dels exemplars i emplenament del buit. S'ofereix un llistat orientatiu de les espècies a utilitzar, que poden ser substituïdes per altres de similar port i característiques: Pinus halepensis (pi blanc), Celtis australis, Olea europaea, Rhamnus lycioides, Lavandula latifolia, Spartium junceum, Rosmarinus officinalis, Santolina chamaecyparissus, Nerium oleander, Helichrysum stoechas, Smilax aspera, Rubia peregrina.  
Respecte de les espècies triades, s'ha de descartar Spartium junceum atés que no és pròpia de l'ecosistema mediterrani. Pot substituir-se pel llentiscle i el ginebre. També es recomana no emprar Celtis australis, ja que requereix major aportació hídrica.  
En la fase de construcció el volum de material procedent de les excavacions per a les diferents activitats constructives del projecte serà reutilitzat per a farciments i terraplens dins de la mateixa obra, i es retirarà el sobrant, si escau, a abocador controlat o parcel·les així habilitades per a restauració paisatgística.  
No es detalla quin serà l'origen del material a emprar en l'ampliació del carril. En tot cas, el material haurà de provindre de pedrera legalment autoritzada.  
En les àrees que confronten amb sòl forestal, s'haurà d'afegir a les mesures protectores el compliment de les condicions establides en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
Per a evitar l'afecció a la via pecuària, s'adoptarà com a solució preferent la modificació de traçat que done continuïtat a la via pecuària Carrerada de Llíria a Bétera pel costat nord-est de la CV-35 i, en cas d'impossibilitat se sol·licitarà l'autorització d'ocupació temporal de la via pecuària.  
Les aigües residuals procedents de les zones d'instal·lacions i parcs de maquinària se sotmetran a un sistema de desbast i decantació de sòlids. Durant la fase d'obres, les instal·lacions auxiliars destinades a parc de maquinària, campament, oficines, i si escau, producció (picada, àrids, formigonada, etc.) comptaran amb el disseny de les seues plataformes i contorns que permeten la contenció i canalització de l'escolament de pluja, els arrossegaments d'aquesta i les possibles fuites o vessaments. Com a mesura preventiva davant qualsevol possible abocament, cap d'aquestes instal·lacions se situarà en les àrees d'exclusió definides.  
Les característiques de la zona d'instal·lacions auxiliars seran les següents:  
- El recinte estarà dotat d'un sistema doble de cunetes perimetrals, impermeabilització del terreny i una bassa decantadora i de separació de greixos i olis.  
- Es disposarà d'una cuneta perimetral exterior que se situarà a 4 metres del límit del parc de maquinària pròpiament dit, i que s'excavarà directament en el terreny.  
- Per a la impermeabilització del terreny, es retirarà la terra vegetal del terreny, s'hi instal·larà una capa geotèxtil impermeable i sobre aquesta es disposarà una capa de saorra de 15-20 cm de gruix i una altra capa d'argila de 15-20 cm.  
- La bassa de recollida dels efluents estarà situada en el punt més baix de la parcel·la, de manera que retindrà els arrossegaments de l'escolament de la superfície del parc de maquinària. Aquesta bassa de recollida serà del tipus decantador-separador de greixos, amb una entrada d'aigües superior, un sobreeixidor superior i un deflector submergit fins a un 85-90 % de la profunditat total de la bassa per a retindre els greixos i hidrocarburs.  
- En la part inferior del parc de maquinària s'emplaçarà una àrea per al canvi d'olis, manteniment i rentada de vehicles, maquinària, etc., que consistirà en una superfície prou extensa per a albergar-hi un vehicle o màquina tipus, amb una fossa que permetrà la manipulació de la part inferior del vehicle. Tota la superfície estarà revestida de formigó i comptarà amb una cuneta perimetral que recollirà els possibles vessaments.  
- El campament estarà dotat d'un equip de depuració portàtil per a les aigües fecals.  
- Els greixos i olis extrets de la bassa de separació es gestionaran com a residus perillosos d'acord amb la normativa vigent, com es defineix en l'apartat tractament i gestió de residus, així com els llots de la bassa de decantació.  
Una vegada finalitzades les obres es desmantellaran i retiraran totes les actuacions relatives a la protecció del sistema hidrològic durant la fase d'obres.  
Entre les mesures protectores per a la protecció de la fauna s'inclou el condicionament de les obres de drenatge com a passos de fauna. Aquesta mesura es considera adequada, ja que no s'espera que l'ampliació a tres carrils produïsca una major fragmentació de l'hàbitat. Des d'un punt de vista de protecció de la fauna aquestes boques de desguàs han de ser afermades amb una solera que evite l'erosió i facilite l'accés al túnel als animals més xicotets.  
El tancat metàl·lic té una alta efectivitat per a impedir el pas de la majoria dels vertebrats de grandària mitjana i gran. La malla metàl·lica amb un tancament progressiu descendent, amb una separació final de filferros de 2 cm que impedeix el pas a la pràctica totalitat de vertebrats majors que un ratolí.  
Les mesures tendents a minimitzar les molèsties generades per la pols durant la construcció són:  
- Reg periòdic de tots els camins d'accés a obra, a instal·lacions auxiliars, a parcs de maquinària, a préstecs i a possibles abocadors.  
  
- Els materials susceptibles d'emetre pols a l'atmosfera es transportaran i apilaran tapats.  
- Retirada de la superfície de tot el detritus de la perforació i utilització per a la compactació de material granular de préstec i tacs d'argila o tacs hidràulics. Els equips de perforació han d'incorporar captadors que disminueixen la producció de pols en el barrinat.  
- S'evitarà l'apilament de materials fins en zones desprotegides del vent.  
- La terra vegetal serà retirada de les zones d'obra i apilada en cavallons que es protegiran de l'acció del vent.  
Per a reduir les emissions gasoses contaminants produïdes per la combustió dels motors de la maquinària s'hauran de prendre les següents mesures:  
- Es triaran tan sols els equips i maquinària les especificacions de les quals asseguren el compliment dels límits d'emissió.  
- Posada a punt i control de la maquinària i vehicles motors per a minimitzar les emissions dels gasos de combustió (i amb això les molèsties a població i fauna) i haurà de posseir el certificat de la inspecció tècnica de vehicles.  
Respecte al soroll, el document indica que en l'any 2007 es va elaborar el mapa estratègic de soroll (MER) de la carretera CV-35 (tram València-Llíria) per a complir la Directiva Europea 2002/49/CE d'avaluació i gestió de soroll ambiental i pel Reial decret 1513/2005. Així mateix, la Generalitat Valenciana va elaborar el pla d'acció (PA) per a aquest tram de carretera l'any 2013 segons estipula la directiva esmentada.  
En el marc del seguiment del control de l'impacte acústic en l'entorn de la CV-35, l'empresa concessionària Autovía del Turia, SA (AUTURSA) realitza mesuraments acústics in situ des de l'any 2015. En concret, a data de juny de 2016, AUTURSA, va encarregar a Silens Servicios y Tecnología Acústica, SL, un estudi acústic basat en mesuraments in situ per a obtindre els nivells sonors existents en cada zona d'actuació identificada en el Pla d'acció. Aquest estudi va servir com a base per a revisar aquest pla i determinar quines zones d'actuació requereixen un estudi de protecció acústica de detall per presentar, en l'actualitat, una superació dels objectius de qualitat acústica (OCA).  
El document ambiental indica que «la concessionària té l'obligació de fer el seguiment de les emissions periòdiques, i aquesta obligació es recull en el Pla d'acció, durant tot el període de concessió i adoptar les mesures correctores si es verifica l'incompliment dels límits màxims d'emissió acústica» i que, en conseqüència, «l'impacte acústic estarà en tot moment controlat mitjançant mesuraments periòdics».  
  
Actualment, segons la informació disponible en la web de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, el mapa estratègic del soroll 3a fase, i comprovat que en l'actualitat entre el PK 21+000 i quasi 22+000 hi ha una pantalla acústica, hauran d'informar sobre com es veurà afectada durant les obres i a la posada en servei de la infraestructura. El seguiment dels nivells de contaminació acústica corresponen a l'òrgan substantiu i es realitzarà dins dels plans d'acció.  
  
El procediment de comprovació dels nivells acústics es regularà per la normativa sectorial, mitjançant la redacció dels mapes estratègics de soroll i els plans d'acció, amb la seua revisió cada 5 anys.  
Respecte a l'impacte patrimonial, durant l'execució de les obres, un equip competent d'arqueòlegs supervisarà les excavacions de les obres, entre el PK 19+700-25+700, i prestarà especial interés a les zones del traçat al costat dels jaciments arqueològics existents. A més, es documentarà i crearà una fitxa per al seu inventari. En cas de localització de jaciments o d'afecció als existents, es notificarà als Serveis Territorials de Cultura de València i es procedirà a adoptar les mesures que la inspecció considere oportunes. A més, com a mesura compensatòria expressament haurà de preveure's l'obligació inexcusable de publicar els resultats obtinguts, si és el cas.  
Hi ha diversos elements etnològics situats en l'entorn pròxim de les obres, és a dir: sifó de la séquia de Rascanya 01 i 02, sifó del Braçal del Manreg de Rascanya i sifó de la séquia de la Lloma, que seran reposats.  
El programa de vigilància ambiental diferencia dues fases: una primera fase, corresponent a les obres, que s'estén des de la data de l'acta de replanteig fins a la recepció d'aquestes i, una segona fase, per a garantir el seguiment dels aspectes ambientals una vegada posada en funcionament la carretera, des de l'acta de recepció fins al final del període de garantia fixat.  
En la primera fase del PVA es realitzarà un seguiment de:  
- Localització i control de zones d'instal·lacions auxiliars i parc de maquinària.  
- Ubicació i explotació de préstecs, abocadors i apilaments.  
- Control del moviment de maquinària.  
- Control de l'emissió de pols i partícules.  
- Control dels nivells d'emissió de la maquinària.  
- Control dels nivells acústics de la maquinària.  
- Control dels nivells acústics de les obres.  
- Seguiment de la qualitat de les aigües superficials.  
- Seguiment de les obres de drenatge i canalització.  
- Avaluació de les obres de drenatge i canalització.  
- Avaluació de l'increment en els riscos d'inundació.  
- Seguiment dels dispositius de decantació.  
- Seguiment de les afeccions a aqüífers i àrees de recàrrega.  
- Control de l'alteració i compactació de sòls.  
- Vigilància de l'erosió de sòls i talussos.  
- Vigilància de les mesures de protecció de zones de singularitat vegetal.  
- Revisió del projecte de revegetació.  
- Control de la retirada i apilament de terra vegetal.  
- Control de l'afecció a la fauna.  
- Control de l'eliminació directa d'individus.  
- Seguiment de les comunitats faunístiques.  
- Vigilància del manteniment de la permeabilitat territorial.  
- Seguiment de la reposició de serveis afectats.  
- Control de la protecció del patrimoni cultural.  
En la fase de seguiment, es realitzarà un seguiment de:  
- Nivells sonors.  
- Seguiment de la vegetació.  
- Control de l'extensió de terra vegetal.  
- Seguiment de l'efectivitat de les mesures de restauració de la vegetació.  
- Control d'hidrosembres.  
- Control de plantacions.  
- Seguiment de la permeabilitat de la carretera.  
L'organisme responsable de l'execució de PVA disposarà d'una direcció ambiental d'obra.  
Abans de l'inici de les obres, s'elaborarà un informe tècnic de vigilància ambiental d'obra per a avaluar la situació mediambiental de partida.  
Al llarg de les obres s'emetrà un informe bimensual de vigilància ambiental de les variables biòtiques, abiòtiques i arqueològiques, com a resultat dels controls realitzats.  
En acabar les obres s'emetrà un informe final relatiu a les mesures realment executades durant les obres.  
Sempre que es detecte qualsevol afecció al medi no prevista, de caràcter negatiu, i que necessite una actuació per a ser evitada o corregida, s'emetrà un informe especial amb caràcter urgent i s'aportarà tota la informació necessària per a actuar en conseqüència. Així mateix, podran emetre's informes especials quan qualsevol aspecte de l'obra estiga generant uns impactes superiors als previstos o inadmissibles.  
Tot aquest seguiment haurà de reflectir-se per escrit en informes tècnics, que es redactaran amb la periodicitat corresponent a la realització dels controls.  
Tanmateix, l'estudi indica que els informes hauran de remetre's a l'organisme ambiental competent en la matèria, que acreditarà el seu contingut i conclusions. No obstant això, segons la Llei 21/2013, competeix a l'òrgan substantiu el seguiment de la vigilància ambiental, mentre que l'òrgan ambiental podrà realitzar comprovacions i demanar informació, per a verificar el compliment del condicionat de la declaració d'impacte ambiental o de l'informe d'impacte ambiental, així com avaluar el grau d'implementació, els resultats, l'eficàcia i l'eficiència de les avaluacions d'impacte ambiental realitzades, permetre una millora contínua del mètode basada en la retroalimentació i elaborar estadístiques.  
S'aporta en l'epígraf 6.5 el pressupost de les mesures preventives, mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
  
Conclusió  
Considerant les característiques del projecte, la magnitud dels impactes previsibles i les mesures preventives i correctores plantejades, s'estima que el projecte no generarà efectes significatius sobre el medi ambient sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que a continuació s'especifiquen:  
1. Respecte a la mescla de llavors per a sembra, seria aconsellable afegir a les proposades llavors de matolls de la zona com ara: espart (Stipa tenacissima), romer (Rosmarinus officinalis), albada (Anthyllis cytisoides), etc.  
2. Respecte de les espècies triades, s'ha de descartar Spartium junceum atés que no és pròpia de l'ecosistema mediterrani. Pot substituir-se pel llentiscle i el ginebre. També es recomana no emprar Celtis australis lloc que requereix major aportació hídrica.  
3. No es detalla quin serà l'origen del material a emprar en l'ampliació del carril. En tot cas, el material haurà de provindre de pedrera legalment autoritzada.  
4. En les àrees que confronten amb sòl forestal, incorporaran com a mesures protectores el compliment de les condicions establides en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
5. Per a evitar l'afecció a la via pecuària, s'adoptarà com a solució preferent la modificació de traçat que done continuïtat a la via pecuària Carrerada de Llíria a Bétera pel costat nord-est de la CV-35 i, en cas d'impossibilitat se sol·licitarà l'autorització d'ocupació temporal de la via pecuària.  
6. Respecte a l'impacte patrimonial, durant l'execució de les obres, un equip competent d'arqueòlegs supervisarà les excavacions de les obres, entre el PK 19+700-25+700, i prestarà especial interés a les zones del traçat al costat dels jaciments arqueològics existents. A més, es documentarà i crearà una fitxa per al seu inventari. En cas de localització de jaciments o d'afecció als existents, es notificarà als Serveis Territorials de Cultura de València i es procedirà a adoptar les mesures que la inspecció considere oportunes. A més, com a mesura compensatòria expressament haurà de preveure's l'obligació inexcusable de publicar els resultats obtinguts, si és el cas.  
7. El procediment de comprovació dels nivells acústics es regularà per la normativa sectorial, mitjançant la redacció dels mapes estratègics de soroll i els plans d'acció, amb la seua revisió cada 5 anys.  
Per tant, no cal tramitar un procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, sense perjudici del compliment de la normativa i la legislació ambiental i sectorial aplicable.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva l'avaluació d'impacte ambiental simplificada, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 7.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 2a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental de plans i programes i de projectes.  
  
Informe d'impacte ambiental  
Primer  
El projecte de construcció del tercer carril de l'autovia CV-35 entre els PK 19+700-25+700. Tram: la Pobla de Vallbona-Llíria no té efectes significatius sobre el medi ambient, d'acord amb el que s'estableix en l'article 46 i 47 i els criteris establits en l'annex III de l a Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que a continuació s'especifiquen:  
1. Respecte a la mescla de llavors per a sembra, seria aconsellable afegir a les proposades llavors de matolls de la zona com ara: espart (Stipa tenacissima), romer (Rosmarinus officinalis), albada (Anthyllis cytisoides), etc.  
2. Respecte de les espècies triades, s'ha de descartar Spartium junceum atés que no és pròpia de l'ecosistema mediterrani. Pot substituir-se pel llentiscle i el ginebre. També es recomana no emprar Celtis australis, ja que requereix major aportació hídrica.  
3. No es detalla quin serà l'origen del material a emprar en l'ampliació del carril. En tot cas, el material haurà de provindre de pedrera legalment autoritzada.  
4. En les àrees que confronten amb sòl forestal, incorporaran com a mesures protectores el compliment de les condicions establides en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
5. Per a evitar l'afecció a la via pecuària, s'adoptarà com a solució preferent la modificació de traçat que done continuïtat a la via pecuària Carrerada de Llíria a Bétera pel costat nord-est de la CV-35 i, en cas d'impossibilitat se sol·licitarà l'autorització d'ocupació temporal de la via pecuària.  
6. Respecte a l'impacte patrimonial, durant l'execució de les obres, un equip competent d'arqueòlegs supervisarà les excavacions de les obres, entre el PK 19+700-25+700, i prestarà especial interés a les zones del traçat al costat dels jaciments arqueològics existents. A més, es documentarà i crearà una fitxa per al seu inventari. En cas de localització de jaciments o d'afecció als existents, es notificarà als Serveis Territorials de Cultura de València i es procedirà a adoptar les mesures que la inspecció considere oportunes. A més, com a mesura compensatòria expressament haurà de preveure's l'obligació inexcusable de publicar els resultats obtinguts, si és el cas.  
7. El procediment de comprovació dels nivells acústics es regularà per la normativa sectorial, mitjançant la redacció dels mapes estratègics de soroll i els plans d'acció, amb la seua revisió cada 5 anys.  
  
Segon  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i ha d'entendre's que això no eximeix el promotor de l'obtenció de les autoritzacions que resulten legalment exigibles així com del compliment de tots els preceptes legals que resulten d'aplicació.  
  
Tercer  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.4 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació.  
  
Quart  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.6 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
Cinqué  
D'acord amb l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, l'òrgan substantiu, en el termini de quinze dies des que adopte la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, remetrà al diari oficial corresponent, per a la seua publicació, un extracte del contingut d'aquesta decisió. Així mateix publicarà en la seua seu electrònica la decisió sobre l'autorització o denegació del projecte i una referència al diari oficial corresponent on es va publicar l'informe d'impacte ambiental.  
  
València, 20 de juny de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 11 de juliol de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8607, del 06-08-2019 (2019/7480)

RESOLUCIÓN de 11 de julio de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 116/16-AIA la Pobla de Vallbona, Llíria y Benissanó.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8607

Fecha DOGV
:   06-08-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/7480

CVE


Fecha del documento
:   11-07-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Llíria](javascript:void(0))
    * [Pobla de Vallbona, la](javascript:void(0))
    * [Benissanó](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 11 de julio de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 116/16-AIA la Pobla de Vallbona, Llíria y Benissanó. [2019/7480]  
De conformidad con el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Boletín Oficial del Estado o en el diario oficial correspondiente del informe de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 116/16-AIA la Pobla de Vallbona, Llíria y Benissanó.  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: 116/2016-AIA.  
Título: Proyecto de construcción del tercer carril de la autovía CV-35 entre los PPKK 19+700-25+700. Tramo: La Pobla de Vallbona-Llíria.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Obras Públicas de València. Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad.  
Localización: Pobla de Vallbona, Llíria y Benissanó (València).  
  
Objeto  
Las actuaciones previstas son:  
- Ampliación en un carril por sentido entre el PK 19+974 y el PK 25+765, pasando de dos a tres carriles.  
- Ampliación de los cinco pasos inferiores por ambas márgenes como consecuencia de la ampliación del tercer carril.  
- Adaptación de los taludes interiores de los estribos de los pasos superiores a las características de la nueva plataforma ampliada.  
- Adecuar las alineaciones en planta y alzado de los nuevos ramales de entrada y salida de la CV-35 a los puntos de entronque en los enlaces.  
- Dotar de alumbrado a la vía objeto de actuación.  
- Reponer el camino de servicio en aquellos tramos donde se vea afectado por la ampliación.  
  
Antecedentes y marco normativo  
En fecha 4 de octubre de 2016, el Servicio Territorial de Obras Públicas de Valencia remite en formato papel un documento inicial del proyecto de construcción del tercer carril de la autovía CV-35 entre los PPKK 19+700-25+700. Tramo: La Pobla de Vallbona-Llíria, al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y consulta sobre la tramitación ambiental correspondiente al mismo. Dado que dicha documentación carecía del grado de detalle adecuado para realizar un procedimiento ambiental, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental requiere, en fecha 20 de octubre, al órgano sustantivo la información necesaria. El Servicio Territorial de Obras Públicas remite la documentación requerida en fecha 28 de marzo de 2017.  
Analizada la documentación, en fecha 22 de mayo de 2017, se informa al órgano sustantivo que, dado que la actuación supone un cruce de cauce por un nuevo punto, se considera que la actuación puede tener efectos adversos significativos sobre el medio ambiente. El proyecto, en virtud del artículo 7.2.c de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental (en adelante LEA), se encuentra sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental simplificada.  
En fecha 19 de enero de 2018 el órgano sustantivo remite la documentación técnica y ambiental necesaria para proceder a la evaluación de impacto ambiental simplificada. Analizado el contenido del documento ambiental y los informes resultantes de las consultas a las administraciones públicas afectadas, el órgano ambiental considera que, previamente a la emisión del informe de impacto ambiental, existen ciertos aspectos técnicos que deben ser subsanados para dirimir si el proyecto tiene o no efectos significativos sobre el medio ambiente. Así pues, el órgano ambiental, en fecha 9 de noviembre de 2018, requiere al órgano sustantivo información respecto a los siguientes aspectos: planos del proyecto; cauces interceptados actualmente por la infraestructura; permeabilización de la infraestructura; vías pecuarias; restauración; tratamiento de aguas procedentes de las instalaciones y parques de maquinaria; concreción de las medidas correctoras y/o protectoras; patrimonio; acústica; préstamos y vertederos; presupuesto de medidas.  
En fecha 11 de diciembre de 2018, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental da traslado al Servicio Territorial de Obras Públicas de Valencia del informe de la Dirección Territorial de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, para su consideración en la documentación requerida.  
En fecha 21 de diciembre de 2018, la Subdirección General de Movilidad remite la documentación complementaria, en contestación al requerimiento del órgano ambiental y, complementariamente, en fecha 15 de abril de 2019, remite documentación relativa a la capacidad de las obras de drenaje transversal.  
  
Tramitación  
El órgano ambiental ha identificado a las siguientes administraciones públicas afectadas y público interesado, en virtud del artículo 46 de LEA:  
- Ayuntamiento de La Pobla de Vallbona.  
- Ayuntamiento de Llíria.  
- Ayuntamiento de Benissanó.  
- Servicio Territorial de Medio Ambiente.  
- Dirección General de Cultura.  
Se transcribe a continuación el contenido de carácter ambiental de los informes recibidos y se da traslado de una copia de los mismos.  
  
Informe del Ayuntamiento de Benissanó (recibido el 22.05.2018).  
«[?] Cabe hacerles indicar que el Sector I -Residencial Oeste- de Benissanó, (situado detrás del Castillo y en colindancia con el término de Llíria), pasó a ser suelo urbano residencial en el año 2008.  
Así pues, se les solicita actualicen el plano 20063\_TE\_26 Planeamiento vigente. Clasificación del Suelo, a fin de que se tenga en cuenta, especialmente en el Apartado de Medidas Preventivas y Correctoras (protección contra el ruido).  
Por otro lado, no se ha podido comprobar el grado de afección en los servicios existentes en la alternativa 1 planteada (como por ejemplo, caminos o acequias de riego) porque no se dispone de los planos a los que se hace referencia en el Documento Ambiental del proyecto:  
Pág 6. Actuaciones previstas.  
Pág 10. Alternativa 1 (apartado 3.2).  
Pág. 57. Protección de los servicios existentes (apartado 6.1)».  
  
Informe del Ayuntamiento de La Pobla de Vallbona (recibido el 13.06.2018).  
«[?] La documentación sometida a consultas no tiene en consideración el planeamiento de la Pobla de Vallbona. Concretamente el plano 20063\_TE\_26 «Planeamiento vigente. Clasificación del suelo» no tiene en consideración las redes primarias previstas en el Plan General Vigente proyectadas al norte de la CV-35, que se verán directamente afectadas como consecuencia de la ejecución del tercer carril de la CV-35.  
Igualmente, no se ha tenido en consideración la revisión del Plan General del municipio que, actualmente, se encuentra en fase de emisión de consultas [?].  
Entre los PPKK 19+700 y 25+700, el municipio de La Pobla de Vallbona:  
- No dispone de red de alcantarillado. La empresa concesionaria del servicio es Hidraqua Gestión Integral de Aguas de Levante, SA.  
- No consta ninguna conducción de agua potable. Las concesionarias del servicio en la población son Hidraqua Gestión Integral de Aguas de Levante, SA, y Cooperativa Valenciana El Plantío y la Cañada.  
- No disponemos información de la existencia de otros servicios o instalaciones de carácter municipal.  
[?] Pantallas acústicas al este de la CV-50 y sur de la CV-35 y sistema de drenaje.  
Durante las obras de ejecución de las carreteras CV-50 y su conexión con la CV-35 se colocaron pantallas acústicas por debajo de la cota de calzada, de manera que los problemas de contaminación acústica generados en el área urbana de la Rascanya por parte de los vehículos que circulan por la referidas infraestructuras no se resolvieron. Se introdujo, por tanto, una solución ineficaz que no ha resuelto los impactos derivados de la ejecución de estas carreteras.  
Se solicita que se reinstalen en condiciones adecuadas todas las pantallas acústicas, con el objeto de resolver los conflictos que motivaron su implantación.  
Por otra parte, resulta necesario y urgente mejorar el sistema de drenaje en la zona grafiada [...](ver imagen adjunta). La ejecución de la CV-50 supuso el encauzamiento de las aguas hacia la zona residencial de La Rascanya, circunstancia que genera graves daños a los cerramientos de parcelas privadas y que ha obligado al Ayuntamiento de la Pobla de Vallbona a realizar movimientos con el objetivo de minorar el impacto de las aguas en la referida área urbana.  
  
Informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente (recibido el 20.06.2018).  
Informe de la sección forestal:  
«Se comprueba que el proyecto de construcción del tercer carril de la autovía CV-35, entre los PPKK 19+700-25+700. Tramo: La Pobla de Vallbona-Llíria, en los términos municipales de La Pobla de Vallbona, Llíria y Benissanó, afecta tanto a terreno forestal como a vía pecuaria.  
Concretamente afecta a cinco espacios forestales definidos como terreno forestal estratégico en la cartografía del Plan de Acción Territorial Forestal de la Comunidad Valenciana (PATFOR), no siendo ninguno de ellos monte catalogado de utilidad-dominio público.  
Afecta a la vía pecuaria denominada «Cordel de Lliria a Bétera», con una anchura legal de 37,5 m.  
No afecta a terrenos de la Red Natura 2000 (ZECS, LICS y ZEPAS). [...]».  
  
Informe de la Unidad de vías Pecuarias:  
«De acuerdo con el Catálogo Valenciano de Vías Pecuarias la actuación proyectada se solapa con el Cordel de Llíria a Bétera en los términos de Benissano y La Pobla de Vallbona. Esta vía pecuaria tiene un ancho legal de 37,5 metros. Para la realización de este proyecto y respecto a las vías pecuarias, se debe cumplir lo dispuesto en el artículo 22 de la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de Vías Pecuarias de la Comunidad Valenciana. [?] Se recomienda tramitar una modificación de trazado que dé continuidad a la vía pecuaria por el lado noreste de la CV-35».  
  
  
  
Informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio (realizado el 12.03.2019).  
«Se sustancia el informe vinculante legalmente previsto en los siguientes términos:  
La prospección arqueológica no ha determinado una posible afección al patrimonio arqueológico, no obstante se propone en Clot de Rascanya: forns, la limpieza de las estructuras conservadas, la excavación del resto de los hornos, por consiguiente, su documentación y creación de ficha para el inventario de esta Dirección General.  
Dado el registro presente en la zona, se propone como medida correctora la realización del seguimiento arqueológico de los movimientos de tierras de la CV-35 entre el PK 19+700-25+700, y en caso de localización de yacimientos o de afección a los existentes, se notificará a los SSTT de Cultura de Valencia y se procederá a adoptar las medidas que la inspección considere oportunas.  
Además según los informes técnicos, como medida compensatoria expresamente deberá preverse la obligación inexcusable de publicar los resultados obtenidos, en caso de documentación de los Hornos Romanos del Clot de Rascanya, u otros elementos de interés patrimonial. El alcance de dicho trabajo dependerá de la extensión e importancia de los restos documentados.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico, los Servicios Técnicos de esta Dirección General informan lo siguiente:  
Existen varios elementos etnológicos situados en el entorno próximo de las obras, a saber: sifó de la sèquia de Rascanya 01 y 02, sifó del Braçal del Manreg de Rascanya y sifó de la sèquia de la Loma.  
Todos ellos se encuentran situados en el límite de la actuación por lo que posiblemente se verán afectados por las obras. No obstante tal y como se recoge en el proyecto constructivo, todos ellos serán repuestos».  
  
Informe del Servicio de Ordenación del Territorio (realizado el 29.05.2019)  
«Antecedentes  
Visto que el Servicio de Ordenación del Territorio emitió informe sobre el proyecto de construcción del tercer carril de la autovía CV-35 entre PPKK 19+700 y 25+700. Tramo: la Pobla de Vallbona-Llíria en fecha 26 de marzo de 2019 en el que se determinaba la afección puntual de la carretera por incidencia de inundabilidad de carácter geomorfológico y, consecuentemente, la necesidad de justificar la no afección sobre la infraestructura viaria ni sobre terceros. [?].  
Cartografías de inundabilidad. Valoración del riesgo de inundación.  
- Visto que el uso de las cartografías de inundabilidad fue justificado en el informe de 29 marzo y la valoración del riesgo evaluada también en el mismo informe.  
- Visto que sobre las dos cuestiones que requería el pronunciamiento emitido por el Servicio de Ordenación del Territorio se ha presentado nueva documentación que explica y justifica que:  
- El objeto pretende «...justificar que las obras de drenaje transversal presentes en el ámbito de las obras contempladas en el proyecto, son compatibles con la normativa del PATRICOVA.»  
- La identificación de las dos zonas donde aparecen afecciones de inundabilidad con peligrosidad de carácter geomorfológico (Figura 1).  
  
- Las afecciones geomorfológicas y se comprueba que «... las ODT localizadas en zonas con riesgo geomorfológico, su capacidad hidráulica ha sido verificada para periodo de retorno 500 años.»  
- Que para los dos pasos correspondientes a las ODT situadas en los puntos kilométricos 22+979 (Zona 1) y 24+278 (Zona 2) se hace un análisis hidráulico resultando que son suficientes para evacuar los caudales que le pudieran llegar para 500 años de periodo de retorno (T500).  
- Que el calado máximo al que se puede llegar, para T=500, no tiene afección para la plataforma de la infraestructura viaria.  
- Visto que en la documentación aportada se encuentra justificado el cumplimiento del artículo 21 de la Normativa del PATRICOVA, específicamente por lo que se refiere al drenaje transversal de las infraestructuras con IMD mayores de 2.000 vehículos/día (subapartado a de la parte 3 del mencionado artículo).  
- Visto que no se producen cambios en los dimensionados y estructura de las ODT de la carretera respecto a los actuales a excepción de la prolongación por debajo de los carriles a ampliar en la vía y, por lo tanto, no se provocan alteraciones al respecto de las posibles afecciones sobre terceros (aguas arriba y abajo de la ODT) según se recoge en los artículos 13 y 9 de la Normativa del PATRICOVA.  
Conclusión  
Por lo expuesto, se considera favorable el informe sobre la afección de inundabilidad en el ámbito del proyecto de construcción del tercer carril de la autovía CV-35 entre PPKK 19+700 y 25+700. Tramo: la Pobla de Vallbona-Llíria justificándose la no incidencia de inundabilidad de la infraestructura viaria, según las determinaciones normativas del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana.  
Análisis del proyecto para determinar la necesidad de someter o no a evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
El análisis se realiza teniendo en cuenta los criterios del anexo III de la LEA.  
Características del proyecto.  
Las obras a proyectar correspondientes a este proyecto tienen su inicio en la Pobla de Vallbona y finalizan en Llíria. Dichas obras se corresponden con el tramo de explotación núm. 3 (la Pobla de Vallbona- Llíria) del contrato de concesión, y se apoyan sobre el trazado de autovía construido en los años noventa.  
Se trata de un tramo de 5,197 km. Cuenta con dos enlaces: enlace con la CV-50 (PK 21+897) y enlace con la CV-3692 (PK 23+557). Existen 3 pasos superiores: Paso superior Camí del Safareig (cruza la autovía CV-35 a la altura del PK 20+967), paso superior enlace CV-50 (PK 21+897) y paso superior del Camí de Benissanó a Olocau (PK 22+702), y 5 pasos inferiores: paso inferior del carrer Xabia (Camino Cañada Maquiva Ind, PK 20+044), paso inferior enlace Llíria este (CV3692, PK 23+557), paso inferior previo al PS del Camí del Safareig (PK 20+566) y dos pasos inferiores para dar continuidad a dos caminos, situados en el PK 24+084 y el PK 24+398.  
El documento ambiental presenta únicamente la alternativa 0 y la alternativa propuesta, por lo que el epígrafe 3, denominado «alternativas consideradas y justificación», no puede considerarse un estudio de alternativas. No obstante, al ser una ampliación de un tercer carril, en el que se aprovechan las estructuras iniciales, la posibilidad de plantear diferentes alternativas queda muy limitada.  
La ampliación de la calzada se realiza por el margen exterior. La ejecución de la ampliación a un carril más, se materializa procediendo a un corte longitudinal por la línea blanca actual de separación de carril exterior -arcén exterior. Se realizará un solape con el carril exterior existente en la actualidad, que consistirá en la reposición de la capa intermedia a lo largo de una franja de 0.50 m de anchura hacia el interior del carril existente, y en la reposición de la capa de rodadura en todo el ancho de la calzada.  
Las secciones tipo consideradas en la ampliación son (de interior a exterior):  
- Mediana existente.  
- Arcén variable mínimo 1,00 m.  
- Calzada existente 2x3,5 m.  
- Tercer carril 3,5 m.  
- Arcén 2,0 m.  
- Berma, 1,0 m con barrera metálica y 0,6 m con barrera rígida.  
Antes de proceder a la aprobación definitiva del proyecto, el órgano promotor procederá a la corrección de los planos de planeamiento vigente en los términos municipales de Benissanó y la Pobla de Vallbona.  
Ubicación de los proyectos  
Los términos municipales afectados son: La Pobla de Vallbona, Benissanó y Llíria.  
El trazado propuesto afecta a cinco espacios forestales definidos como terreno forestal estratégico en la cartografía del plan de acción territorial forestal de la Comunidad Valenciana (PATFOR), no siendo ninguno de ellos monte catalogado de utilidad-dominio público. Estas cinco áreas de suelo forestal coinciden con los Pks: 20+200, 21+300; 22+900; 23+750 y 25+100.  
Afecta a la vía pecuaria denominada Cordel de Llíria a Bétera, con una anchura legal de 37,5 m. La plataforma de la CV-35 coincide con esta vía entre los Pks 21+300 y 22+850 aproximadamente.  
Se encuentra afectado por riesgo de inundación según el PATRICOVA, en los Pks 23 y 24+300.  
Se encuentran junto a la traza los siguientes yacimientos arqueológicos:  
Clots de rascanya. Tossal.  
Clots de rascanya. Forns.  
Ambos yacimientos se encuentran ubicados junto a la traza actual de la autovía, concretamente en el PK 23+700.  
Existen varios elementos etnológicos situados en el entorno próximo de las obras, como: Sifó de la sèquia de Rascanya 01 y 02, sifó del Braçal del Manreg de Rascanya y sifó de la sèquia de la Loma.  
  
Características del potencial impacto  
Antes del inicio de las obras se procederá a la delimitación del perímetro de obra previa al desbroce, tala y movimiento de tierras en los tramos con vegetación de interés. El documento ambiental indica que se realizará únicamente en las zonas forestales, en las riberas de los cauces afectados y en el entorno de las áreas de interés. Consta en el plano 15 del estudio de impacto ambiental las zonas de protección, las de préstamos, acopios temporales e instalaciones de obra.  
La recuperación de la tierra vegetal se realizará mediante la recogida de la capa superior de suelo vegetal de aquellas zonas que vayan a verse alteradas directa o indirectamente por cualquier elemento de la obra, para su posterior utilización en los procesos de restauración del suelo y de la vegetación. Se establecen una serie de condiciones para el adecuado aprovechamiento y reutilización.  
Se empleará una hidrosiembra para obtener una cubierta vegetal densa, de bajo crecimiento, capaz de proteger el suelo de la erosión y los deslizamientos en los taludes. Se va a utilizar hidrosiembra con mulch de fibra corta, con semillas de gramíneas y leguminosas, con la siguiente composición de manera orientativa: 70 % de gramíneas: Agropyrum sp, Lolium sp, Dactilo sp, Festuca sp, Orizopsis sp. y 30 % de leguminosas: Coronilla sp, Medicago sp.  
Respecto a la mezcla de semillas para siembra, sería aconsejable añadir a las propuestas semillas de matorrales de la zona como: esparto (Stipa tenacissima), romero (Rosmarinus officinalis), albaida (Anthyllis cytisoides), etc.  
En los espacios interiores de los enlaces, utilizando especies arbóreas y arbustivas mediante la apertura de hoyos plantación de los ejemplares y relleno del hueco. Se ofrece un listado orientativo de las especies a utilizar, pudiendo estas ser sustituidas por otras de similar porte y características: Pinus halepensis (pino carrasco), Celtis australis, Olea europaea, Rhamnus lycioides, Lavandula latifolia, Spartium junceum, Rosmarinus officinalis, Santolina chamaecyparissus, Nerium oleander, Helichrysum stoechas, Smilax aspera, Rubia peregrina.  
Respecto de las especies elegidas, se debe descartar Spartium junceum dado que no es propia del ecosistema mediterráneo. Puede sustituirse por el lentisco y el enebro de miera. También se recomienda no emplear Celtis australis puesto que requiere mayor aporte hídrico.  
En la fase de construcción el volumen de material procedente de las excavaciones para las distintas actividades constructivas del proyecto será reutilizado para rellenos y terraplenes dentro de la propia obra, retirándose el sobrante, en su caso, a vertedero controlado o parcelas así habilitadas para restauración paisajística.  
No se detalla cuál será el origen del material a emplear en la ampliación del carril. En cualquier caso, el material deberá provenir de cantera legalmente autorizada.  
En las áreas que lindan con suelo forestal, se deberán añadir a las medidas protectoras el cumplimiento de las condiciones establecidas en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
Para evitar la afección a la vía pecuaria, se adoptará como solución preferente la modificación de trazado que dé continuidad a la vía pecuaria Cordel de Llíria a Bétera por el lado noreste de la CV-35 y, en caso de imposibilidad se solicitará la autorización de ocupación temporal de la vía pecuaria.  
Las aguas residuales procedentes de las zonas de instalaciones y parques de maquinaria se someterán a un sistema de desbaste y decantación de sólidos. Durante la fase de obras, las instalaciones auxiliares destinadas a parque de maquinaria, campamento, oficinas, y en su caso, producción (machaqueo, áridos, hormigonado, etc.) contarán con el diseño de sus plataformas y contornos que permitan la contención y canalización de la escorrentía de lluvia, los arrastres de esta y los posibles escapes o derrames. Como medida preventiva ante cualquier posible vertido, ninguna de estas instalaciones se ubicará en las áreas de exclusión definidas.  
Las características de la zona de instalaciones auxiliares serán las siguientes:  
- El recinto estará dotado de un sistema doble de cunetas perimetrales, impermeabilización del terreno y una balsa decantadora y de separación de grasas y aceites.  
- Se dispondrá de una cuneta perimetral exterior que se situará a 4 metros del límite del parque de maquinaria propiamente dicho, y que se excavará directamente en el terreno.  
- Para la impermeabilización del terreno, se retirará la tierra vegetal del terreno, se instalará una capa de geotextil impermeable y sobre esta se dispondrá una capa de zahorra de 15-20 cm de grosor y otra capa de arcilla de 15-20 cm.  
- La balsa de recogida de los efluentes estará situada en el punto más bajo de la parcela, de manera que retendrá los arrastres de la escorrentía de la superficie del parque de maquinaria. Esta balsa de recogida será del tipo decantador-separador de grasas, con una entrada de aguas superior, un aliviadero/rebosadero superior y un deflector sumergido hasta un 85-90 % de la profundidad total de la balsa para retener las grasas e hidrocarburos.  
- En la parte inferior del parque de maquinaria se emplazará un área para el cambio de aceites, mantenimiento y lavado de vehículos, maquinaria, etc., que consistirá en una superficie lo suficientemente extensa para albergar un vehículo o máquina tipo, con un foso que permitirá la manipulación de la parte inferior del vehículo. Toda la superficie estará revestida de hormigón y contará con una cuneta perimetral que recogerá los posibles derrames.  
- El campamento estará dotado de un equipo de depuración portátil para las aguas fecales.  
- Las grasas y aceites extraídos de la balsa de separación se gestionarán como residuos peligrosos de acuerdo con la normativa vigente, como se define en el apartado tratamiento y gestión de residuos, así como los lodos de la balsa de decantación.  
Una vez finalizadas las obras se desmantelarán y retirarán todas las actuaciones relativas a la protección del sistema hidrológico durante la fase de obras.  
Entre las medidas protectoras para la protección de la fauna se incluye el acondicionamiento de las obras de drenaje como pasos de fauna. Dicha medida se considera adecuada puesto que no se espera que la ampliación a tres carriles produzca una mayor fragmentación del hábitat. Desde un punto de vista de protección de la fauna estas bocas de desagüe deben ser afianzadas con una solera que evite la erosión y facilite el acceso al túnel por los animales más pequeños.  
El vallado metálico tiene una alta efectividad para impedir el paso de la mayoría de los vertebrados de tamaño medio y grande. La malla metálica con un cerramiento progresivo descendente, con una separación final de alambres de 2 cm que impide el paso a la práctica totalidad de vertebrados mayores que un ratón.  
Las medidas tendentes a minimizar las molestias generadas por el polvo durante la construcción son:  
- Riego periódico de todos los caminos de acceso a obra, a instalaciones auxiliares, a parques de maquinaria, a préstamos y a posibles vertederos.  
- Los materiales susceptibles de emitir polvo a la atmósfera se transportarán y acopiarán tapados.  
- Retirada de la superficie de todo el detritus de la perforación y utilización para el retacado de material granular de préstamo y tacos de arcilla o tacos hidráulicos. Los equipos de perforación deben incorporar captadores que disminuyen la producción de polvo en el barrenado.  
- Se evitará el apilado de materiales finos en zonas desprotegidas del viento.  
- La tierra vegetal será retirada de las zonas de obra y acopiada en caballones que se protegerán de la acción del viento.  
Para reducir las emisiones gaseosas contaminantes producidas por la combustión de los motores de la maquinaria se deberán tomar las siguientes medidas:  
- Se elegirán tan solo los equipos y maquinaria cuyas especificaciones aseguren el cumplimiento de los límites de emisión.  
- Puesta a punto y control de la maquinaria y vehículos motores para minimizar las emisiones de los gases de combustión (y con ello las molestias a población y fauna) y deberá poseer el certificado de la inspección técnica de vehículos.  
Respecto al ruido, el documento indica que en el año 2007 se elaboró el mapa estratégico de ruido (MER) de la carretera CV-35 (tramo Valencia-Llíria) para dar cumplimiento a la Directiva Europea 2002/49/CE de evaluación y gestión de ruido ambiental y por el Real decreto 1513/2005. Asimismo, la Generalitat Valenciana elaboró el plan de acción (PA) para este tramo de carretera en el año 2013 según estipula la citada directiva.  
En el marco del seguimiento del control del impacto acústico en el entorno de la CV-35, la empresa concesionaria Autovía del Turia SA. (AUTURSA) viene realizando mediciones acústicas in situ desde el año 2015. En concreto, a fecha de junio de 2016, AUTURSA, encargó a Silens Servicios y Tecnología Acústica, SL, un estudio acústico basado en mediciones in situ para obtener los niveles sonoros existentes en cada zona de actuación identificada en el plan de acción. Este estudio sirvió como base para revisar dicho plan y determinar qué zonas de actuación requieren de un estudio de protección acústica de detalle por presentar, en la actualidad, una superación de los objetivos de calidad acústica (OCA).  
El documento ambiental indica que «la concesionaria tiene la obligación de hacer el seguimiento de las emisiones periódicas, y dicha obligación se recoge en el Plan de Acción, durante todo el período de concesión y adoptar las medidas correctoras si se verificase el incumplimiento de los límites máximos de emisión acústica» y que, en consecuencia, «el impacto acústico estará en todo momento controlado mediante mediciones periódicas».  
Actualmente, según la información disponible en la web de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio, el mapa estratégico del ruido 3a fase, y comprobado en la actualidad entre el PK 21+000 y casi 22+000 existe una pantalla acústica que deberán informar sobre cómo se verá afectada durante las obras y a la puesta en servicio de la infraestructura. El seguimiento de los niveles de contaminación acústica corresponden al órgano sustantivo y se realizará dentro de los planes de acción.  
El procedimiento de comprobación de los niveles acústicos se regulará por la normativa sectorial, mediante la redacción de los mapas estratégicos de ruido y los planes de acción, con su revisión cada 5 años.  
Respecto al impacto patrimonial, durante la ejecución de las obras, un equipo competente de arqueólogos supervisará las excavaciones de las obras, entre el PK 19+700-25+700, prestando especial interés a las zonas de la traza junto a los yacimientos arqueológicos existentes. Además, se documentará y creará una ficha para su inventario. En caso de localización de yacimientos o de afección a los existentes, se notificará a los servicios territoriales de Cultura de Valencia y se procederá a adoptar las medidas que la inspección considere oportunas. Además, como medida compensatoria expresamente deberá preverse la obligación inexcusable de publicar los resultados obtenidos, en su caso.  
Existen varios elementos etnológicos situados en el entorno próximo de las obras, a saber: sifó de la sèquia de Rascanya 01 y 02, sifó del Braçal del Manreg de Rascanya y sifó de la sèquia de la Loma, que serán repuestos.  
El programa de vigilancia ambiental diferencia dos fases: una primera fase, correspondiente a las obras, que se extiende desde la fecha del acta de replanteo hasta la recepción de las mismas y, una segunda fase, para garantizar el seguimiento de los aspectos ambientales una vez puesta en funcionamiento la carretera, desde el acta de recepción hasta el final del período de garantía fijado.  
En la primera fase del PVA se realizará un seguimiento de:  
- Localización y control de zonas de instalaciones auxiliares y parque de maquinaria.  
- Ubicación y explotación de préstamos, vertederos y acopios.  
- Control del movimiento de maquinaria.  
- Control de la emisión de polvo y partículas.  
- Control de los niveles de emisión de la maquinaria.  
- Control de los niveles acústicos de la maquinaria.  
- Control de los niveles acústicos de las obras.  
- Seguimiento de la calidad de las aguas superficiales.  
- Seguimiento de las obras de drenaje y canalización.  
- Evaluación de las obras de drenaje y canalización.  
- Evaluación del incremento en los riesgos de inundación.  
- Seguimiento de los dispositivos de decantación.  
- Seguimiento de las afecciones a acuíferos y áreas de recarga.  
- Control de la alteración y compactación de suelos.  
- Vigilancia de la erosión de suelos y taludes.  
- Vigilancia de las medidas de protección de zonas de singularidad vegetal.  
- Revisión del proyecto de revegetación.  
- Control de la retirada y acopio de tierra vegetal.  
- Control de la afección a la fauna.  
- Control de la eliminación directa de individuos.  
- Seguimiento de las comunidades faunísticas.  
- Vigilancia del mantenimiento de la permeabilidad territorial.  
- Seguimiento de la reposición de servicios afectados.  
- Control de la protección del patrimonio cultural.  
En la fase de seguimiento, se realizará un seguimiento de:  
- Niveles sonoros.  
- Seguimiento de la vegetación.  
- Control de la extensión de tierra vegetal.  
- Seguimiento de la efectividad de las medidas de restauración de la vegetación.  
- Control de hidrosiembras.  
- Control de plantaciones.  
- Seguimiento de la permeabilidad de la carretera.  
El organismo responsable de la ejecución de PVA dispondrá de una dirección ambiental de obra.  
Antes del inicio de las obras, se elaborará un informe técnico de vigilancia ambiental de obra para evaluar la situación medioambiental de partida.  
A lo largo de las obras se emitirá un informe bimensual de vigilancia ambiental de las variables bióticas, abióticas y arqueológicas, como resultado de los controles realizados.  
Al terminar las obras se emitirá un informe final relativo a las medidas realmente ejecutadas durante las obras.  
Siempre que se detecte cualquier afección al medio no prevista, de carácter negativo, y que precise una actuación para ser evitada o corregida, se emitirá un informe especial con carácter urgente aportando toda la información necesaria para actuar en consecuencia. Asimismo, podrán emitirse informes especiales cuando cualquier aspecto de la obra esté generando unos impactos superiores a los previstos o inadmisibles.  
Todo este seguimiento deberá reflejarse por escrito en informes técnicos, que se redactarán con la periodicidad correspondiente a la realización de los controles.  
Sin embargo, el estudio indica que los informes deberán remitirse al organismo ambiental competente en la materia, que acreditará su contenido y conclusiones. Sin embargo, según la Ley 21/2013, compete al órgano sustantivo el seguimiento de la vigilancia ambiental, mientras que el órgano ambiental podrá realizar comprobaciones y recabar información, para verificar el cumplimiento del condicionado de la declaración de impacto ambiental o del informe de impacto ambiental, así como evaluar el grado de implementación, los resultados, la eficacia y la eficiencia de las evaluaciones de impacto ambiental realizadas, permitir una mejora continua del método basada en la retroalimentación y elaborar estadísticas.  
Se aporta en el epígrafe 6.5 el presupuesto de las medidas preventivas, medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
  
Conclusión  
Considerando las características del proyecto, la magnitud de los impactos previsibles y las medidas preventivas y correctoras planteadas, se estima que el proyecto no generará efectos significativos sobre el medio ambiente siempre que se realice según lo establecido en el documento ambiental remitido y las condiciones que a continuación se especifican:  
1. Respecto a la mezcla de semillas para siembra, sería aconsejable añadir a las propuestas semillas de matorrales de la zona como: esparto (Stipa tenacissima), romero (Rosmarinus officinalis), albaida (Anthyllis cytisoides), etc.  
2. Respecto de las especies elegidas, se debe descartar Spartium junceum dado que no es propia del ecosistema mediterráneo. Puede sustituirse por el lentisco y el enebro de miera. También se recomienda no emplear Celtis australis puesto que requiere mayor aporte hídrico.  
3. No se detalla cuál será el origen del material a emplear en la ampliación del carril. En cualquier caso, el material deberá provenir de cantera legalmente autorizada.  
4. En las áreas que lindan con suelo forestal, incorporarán como medidas protectoras el cumplimiento de las condiciones establecidas en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
5. Para evitar la afección a la vía pecuaria, se adoptará como solución preferente la modificación de trazado que dé continuidad a la vía pecuaria Cordel de Llíria a Bétera por el lado noreste de la CV-35 y, en caso de imposibilidad se solicitará la autorización de ocupación temporal de la vía pecuaria.  
6. Respecto al impacto patrimonial, durante la ejecución de las obras, un equipo competente de arqueólogos supervisará las excavaciones de las obras, entre el PK 19+700-25+700, prestando especial interés a las zonas de la traza junto a los yacimientos arqueológicos existentes. Además, se documentará y creará una ficha para su inventario. En caso de localización de yacimientos o de afección a los existentes, se notificará a los servicios territoriales de Cultura de Valencia y se procederá a adoptar las medidas que la inspección considere oportunas. Además, como medida compensatoria expresamente deberá preverse la obligación inexcusable de publicar los resultados obtenidos, en su caso.  
7. El procedimiento de comprobación de los niveles acústicos se regulará por la normativa sectorial, mediante la redacción de los mapas estratégicos de ruido y los planes de acción, con su revisión cada 5 años.  
Por tanto, no es necesario tramitar un procedimiento de evaluación de impacto ambiental ordinaria, sin perjuicio del cumplimiento de la normativa y la legislación ambiental y sectorial aplicable.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la evaluación de impacto ambiental simplificada, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 7.2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 2ª de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental la competencia sobre evaluación ambiental de planes y programas y de proyectos.  
  
Informe de impacto ambiental  
Primero  
El «proyecto de construcción del tercer carril de la autovía CV-35 entre los PPKK 19+700-25+700. Tramo: la Pobla de Vallbona-Llíria» no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente, de acuerdo con lo establecido en el artículo 46 y 47 y los criterios establecidos en el anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, siempre que se realice según lo establecido en el documento ambiental remitido y las condiciones que a continuación se especifican:  
1. Respecto a la mezcla de semillas para siembra, sería aconsejable añadir a las propuestas semillas de matorrales de la zona como: esparto (Stipa tenacissima), romero (Rosmarinus officinalis), albaida (Anthyllis cytisoides), etc.  
2. Respecto de las especies elegidas, se debe descartar Spartium junceum dado que no es propia del ecosistema mediterráneo. Puede sustituirse por el lentisco y el enebro de miera. También se recomienda no emplear Celtis australis puesto que requiere mayor aporte hídrico.  
3. No se detalla cuál será el origen del material a emplear en la ampliación del carril. En cualquier caso, el material deberá provenir de cantera legalmente autorizada.  
4. En las áreas que lindan con suelo forestal, incorporarán como medidas protectoras el cumplimiento de las condiciones establecidas en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
5. Para evitar la afección a la vía pecuaria, se adoptará como solución preferente la modificación de trazado que dé continuidad a la vía pecuaria Cordel de Llíria a Bétera por el lado noreste de la CV-35 y, en caso de imposibilidad se solicitará la autorización de ocupación temporal de la vía pecuaria.  
6. Respecto al impacto patrimonial, durante la ejecución de las obras, un equipo competente de arqueólogos supervisará las excavaciones de las obras, entre el PK 19+700-25+700, prestando especial interés a las zonas de la traza junto a los yacimientos arqueológicos existentes. Además, se documentará y creará una ficha para su inventario. En caso de localización de yacimientos o de afección a los existentes, se notificará a los servicios territoriales de Cultura de Valencia y se procederá a adoptar las medidas que la inspección considere oportunas. Además, como medida compensatoria expresamente deberá preverse la obligación inexcusable de publicar los resultados obtenidos, en su caso.  
7. El procedimiento de comprobación de los niveles acústicos se regulará por la normativa sectorial, mediante la redacción de los mapas estratégicos de ruido y los planes de acción, con su revisión cada 5 años.  
  
Segundo  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana debiendo entenderse que ello no exime al promotor de la obtención de las autorizaciones que resulten legalmente exigibles así como del cumplimiento de todos los preceptos legales que resulten de aplicación.  
  
Tercero  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.4 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación.  
  
Cuarto  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.6 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Quinto  
De acuerdo con el artículo 48 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el órgano sustantivo, en el plazo de quince días desde que adopte la decisión de autorizar o denegar el proyecto, remitirá al diario oficial correspondiente, para su publicación, un extracto del contenido de dicha decisión. Asimismo publicará en su sede electrónica la decisión sobre la autorización o denegación del proyecto y una referencia al diario oficial correspondiente en el que se publicó el informe de impacto ambiental.  
  
València, 20 de junio de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 11 de julio de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML