Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5678, del 11-01-2008 (2008/207)

RESOLUCIÓ de 17 de desembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponent a les Zones eòliques 10, 11, i 12.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5678

Data del DOGV
:   11-01-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/207

CVE


Data del document
:   17-12-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Jarafuel](javascript:void(0))
    * [Teresa de Cofrentes](javascript:void(0))
    * [Zarra](javascript:void(0))
    * [Ayora](javascript:void(0))
    * [Jalance](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 17 de desembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponent a les Zones eòliques 10, 11, i 12. [2008/207]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 032/02-AIA Zona 10, 033/02-AIA Zona 11 i 034/02-AIA Zona 12, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 17 de desembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 32 02-AIA  
Promotor: Guadalaviar Consorcio Alabe-Enerfin  
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructura i Transports  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques de la zona 10  
Localització: Termes municipals de Jarafuel, Jalance, Zarra, Teresa de Cofrentes i Ayora (València)  
Descripció del projecte  
El Pla eòlic de la Comunitat Valenciana va establir per a la zona 10 una potència de referència de 125 Mw i un màxim de 200 aerogeneradors.  
El projecte per al desenvolupament del potencial eòlic de la zona 10 ha patit variacions substancials des de la seua selecció i adjudicació per la qual cosa es realitza una descripció d'aquestes variacions al llarg del temps per considerar-la important en l'anàlisi i elecció de la solució definitiva.  
Proposta inicial presentada a l'octubre de 2001   
Es plantejaven 5 possibles àrees alternatives per a la ubicació dels aerogeneradors repartits de la manera següent:  
- Tres àrees en la zona nord:  
N1 Muela del Juey  
N2 Zacae-Collado Blanco  
N3 Relleus nord del Xúquer i   
- Dues àrees en la zona sud:  
S1 Muela de la Tortosilla  
S2 Montemayor-Montechico-Losilla-Arciseco   
La solució adoptada proposava un total de 104 aerogeneradors de 2Mw el que implica una potència total de 208 Mw distribuïts en 5 parcs, situats en 2 de les 5 àrees alternatives de la manera següent:  
- Dos parcs en l'àrea alternativa denominada N1 (Muela del Juey):  
- Parc eòlic Boira amb 25 aerogeneradors (50 Mw de potència)  
Parc eòlic Villanueva amb 23 aerogeneradors (46 Mw de potència)  
L'evacuació d'ambdós parcs és subterrània, en 30 KV, fins a la subestació (30/132 KV) situada en el parc de Villanueva de la qual parteix una línia elèctrica de 132 KV fins a la subestació de 400 KV de Cofrentes.  
- Tres parcs situats en l'àrea alternativa denominada S2 (Montemayor-Montechico-Losilla-Arciseco) denominats:  
- Losilla amb un total de 23 aerogeneradors (46 Mw)   
- Montechico amb 16 aerogeneradors (32 Mw)  
- Arciseco amb 17 aerogeneradors (34 Mw)   
L'evacuació dels tres parcs es proposen en subterrani, mitjançant una línia de 30 KV, fins a la subestació situada al sud de parc de Losilla (30/132 KV) de la qual, al seu torn, parteix una línia de 132 KV fins a la subestació de 400 KV de Cofrentes.   
Documentació presentada el 5 de novembre de 2002. No es descriu per ser pràcticament coincident amb la presentada el novembre de 2003 (documentació sotmesa a informació pública que es descriu a continuació) exceptuant la redistribució dels aerogeneradors del parc de Villanueva II per estar en zona no apta i la ubicació de la subestació d'Ayora (132/400 KV).  
Documentació remesa el 30 de desembre de 2003 i el 12 de febrer de 2004 corresponent a la documentació sotmesa a informació pública   
Es plategen les mateixes 5 àrees alternatives per a la ubicació dels aerogeneradors encara que canvia la nomenclatura de denominació:  
- Alternativa A-1: Relleus nord del Xúquer (abans N3)  
- Alternativa Al-2: Zacae-Collado Blanco (abans N2)  
- Alternativa A-3: Muela del Juey (abans N1)  
- Alternativa A-4: Muela de la Tortosilla (abans S1)   
- Alternativa A-5 : Montemayor- Montechico- Losilla-Arciseco (abans S2)   
Per qüestions de capacitat de la xarxa general es redueix a un màxim de 150 Mw la potència que s'ha de desenvolupar en la zona 10, la qual cosa equival a 75 aerogeneradors de 2 Mw de potència unitària. La proposta de l'empresa promotora consisteix en la instal·lació de 4 parcs, en 3 de les 5 àrees alternatives, distribuïda de la manera següent :  
- 1 parc en l'alternativa Zacae-Collado Blanco): parc eòlic Villanueva II amb 11 aerogeneradors (22 Mw) que evacua en subterrani fins a un centre col·lector situat en zona no apta de la qual parteix una línia de 30 KV aèria fins a la subestació de Villanueva I (30/132 KV).   
- 2 parcs situats en l'àrea alternativa A-3 (Muela del Juey): parcs eòlics Boira i Villanueva I amb les mateixes característiques que les proposades inicialment pel que fa a potència i nombre d'aerogeneradors, variant el punt de connexió a la xarxa general de Cofrentes a la nova subestació d'Ayora 132/400KV.  
- 1 parc eòlic situat en l'alternativa A-5 (Montemayor-Montechico-Losilla- Arciseco): Losilla amb 16 aerogeneradors i 32 Mw de potència que evacua en subterrani fins a la subestació de Losilla (30/132KV) de la qual parteix una línia de 132 KV, que connecta, igual que l'anterior, amb la nova subestació d'Ayora 132/400 KV).   
L'aerogenerador inicialment projectat (octubre de 2001) era del fabricant Enercon, model E-66/20 amb una potència unitària de 2 Mw. Aquest model ha anat evolucionant des del punt de vista tecnològic i ha passat a denominar-se E-70E4 amb les mateixes característiques que l'anterior model que té una alçària total de 135 metres) i que respon a les dimensions següents:  
- Diàmetre del rotor: 71 m  
- Alçària del la torre: 64 m  
- Àrea d'escombratge: 3.848 m²  
Les dimensions de l'obra civil per a la instal·lació dels aerogeneradors són:  
- Fonamentacions dels aerogeneradors mitjançant zapates de formigó armat de 15x15x1,5 amb nivell de coronació a 1,8 m de profunditat.  
- Les plataformes de muntatge hauran de tenir les dimensions següents:  
Plataforma a peu de camí 50x 26 metres  
Plataformes a final de camí 30x35  
- Les rases per a l'estesa de cables entre els aerogeneradors i la subestació hauran de tenir dimensions de 0,5 d'ample inferior, 0,60 metres d'ample superior i 1,20 metres de profunditat.  
- Els camins d'accés tant exteriors com interiors als parcs hauran de tenir una amplària màxima de 4,5 metres de calçada sense comptar les cunetes i els sobreamples.  
Les característiques del sistema d'evacuació proposat són les següents:   
- Tram centre col·lector Villanueva II. ST. Villanueva I línia de 30 KV de simple circuit amb conductors tipus LA-380, cable de terra POGW. LA longitud total de la línia és de 4.502 metres des de amb un total de 26 suports de tipus MADE; sèries Arce i Olmo d'alçària variable i armat a portell.  
- Tram SET Villanueva I- SET Ayora. Línia de 132 KV de simple circuit amb conductors tipus LA-280, cable de terra OPGW. La longitud total de la línia és de 18.499 metres amb un total de 81 suports tipus MADE sèries Arce i Olmo d'alçària variable entre 20 i 30 metres i armat a portell.   
- Tram SET Losilla-SET Ayora. Línia de 132 KV de simple circuit amb conductors LA-180, cable de terra OPGW. La longitud total de la línia és de 10.914 metres. Amb un total de 49 suports tipus MADE sèries Arce i Olmo d'alçària variable entre 20 i 30 metres i armat a portell.   
Es projecta la construcció d'un centre col·lector i dues subestacions amb les següents característiques:  
- La subestació de la zona nord recull l'energia generadora pels parcs eòlics de Boira, Villanueva I i Vilanueva II. Està formada per un parc d'intempèrie amb una posició de línia i tres transformadors de 132/30 KV i un edifici annex destinat als equips de control, proteccions, cel·les de mitjana tensió, etc.  
L'aèria que ocupa és de 3.427 m², amb una superfície construïda de 661 m² en una sola planta, sent l'altura màxima de carener de 5,60 metres. L'alçària màxima de les instal·lacions elèctriques del recinte d'intempèrie és d'11 metres del pòrtic. El recinte de la subestació es tancarà amb una malla perimetral de 2,60 metres d'alçària.  
- La subestació de la zona sud se situa al sud del parc eòlic de Losilla i recull l'energia generada per ell parc eòlic de Losilla. Es compon d'un parc d'intempèrie amb una posició de línia i transformador de 132/30 KV i un edifici annex destinat equips de control, proteccions, cel·les de mitjana tensió, etc.  
L'àrea ocupada és de 762,17 m² amb una superfície construïda de 306 m², en una sola planta, sent l'alçària màxima de carener de 5,60 metres. L'alçària màxima de les instal·lacions elèctriques del recinte d'intempèrie és d'11 metres del pòrtic. El recinte de la subestació es tancarà amb una malla perimetral de 2,60 metres d'alçària.  
- El centre col·lector, situat en el parc de Villanueva II, està constituït per un edifici de 150 m² que conté sala de cel·les i quadres, sala de monitorització, i control, taller, lavabos i vestidors i distribuïdor.   
D'altra banda la planta d'formigonat de la zona nord se situa en principi entre les alineacions oest i est del parc eòlic de Boira i en la zona sud se situa exterior als parcs, juntament amb l'accés principal del parc de Losilla al nord de la masia denominada casa de Juan Murcia.  
Es projecta així mateix un centre de control situat en el terme de Jarafuel entre els pk 3 i pk 4 de la carretera Jarafuel -Carcelén.  
Posteriorment, com a resultat del procés d'avaluació d'impacte ambiental, s'introdueixen els següents canvis en el projecte:  
- Parc eòlic de Losilla amb 16 aerogeneradors (32 Mw). Es redistribueixen els aerogeneradors en dues alineacions. Parc eòlic de Villanueva II amb 10 aerogeneradors (20 Mw). S'elimina el centre col·lector del parc de Villanueva en soterrar-se la línia d'evacuació.   
- Parc eòlic de Villanueva I, amb 24 aerogeneradors (48 Mw). Es reubiquen els 2 aerogeneradors més orientals del Puntal del Conejo a posicions més centrades en el parc, la qual cosa provoca, al seu torn, un desplaçament de la subestació cap al sud entre els aerogeneradors VI\_I 12 i VI\_I 13 i una modificació de la traçada, entre els suports 1 a 3 de la línia elèctrica de 132 KV SET Villanueva- SET Ayora.  
- Parc eòlic de Boira, amb 25 aerogeneradors (50 Mw). S'elimina l'alineació central del parc constituïda per 2 aerogeneradors, reubicant-los a les alineacions est i oest.  
- Es modifica la traçada de la línia d'evacuació de 132 KV SET Losilla- SET Ayora en el tram corresponent a l'estret d'Arguayas (aproximadament entre els suports 7 a 15) desplaçant-lo cap al nord.  
- La línia elèctrica de 30 KV fins a la subestació situada en el parc de Villanueva I serà soterrada, d'acord amb la traçada alternativa estudiada.  
- La línia d'evacuació SET Villanueva -SET Ayora es modifica entre els suports 1 a 3 per desplaçament de la subestació. S'assumeix una traçada alternativa entre els suports 19 a 56 sensiblement diferent de la traçada inicial.   
Els trams finals de les línies de 132 KV, provinents de les SET Villanueva i SET Losilla, es modifiquen des dels suports 61 i 37 respectivament, unificant el traçat en l'entorn del barranc de l'Agua fins a la SET d'Ayora. El tram comú discorre pel marge dret d'aquest barranc aprofitant les àrees agrícoles existents fins al Llano Palero.   
El promotor proposa, a més, una modificació en el disseny de l'aerogenerador consistent en l'augment de l'alçària de la torre de 34 metres, és a dir, passa de 64 metres (torre d'acer) a 98 metres (torre de formigó), mantenint les dimensions del rotor (71 metres), amb la qual cosa l'alçària final dels aerogeneradors serà de 169 metres. S'indica que l'increment de l'alçària de la torre no comporta canvis en l'obra civil excepte un lleuger increment en les dimensions de la fonamentació que passa a ser circular, de 16 metres de diàmetre i 3 metres de profunditat.   
Tramitació administrativa  
L'expedient va ser incoat el 21 de gener de 2002 amb la remissió, des de la Direcció d'Indústria i Energia, de l'estudi d'impacte ambiental presentat per l'empresa adjudicatària, sobre la qual es van emetre sengles informes d'esmena de deficiències i millores sol·licitades. El dia 5 de novembre es va remetre nova documentació, indicant que aquesta contenia els canvis en els parcs com també l'esmena i millores sol·licitades.   
El dia 30 de desembre de 2003 es va rebre, de la Direcció Territorial d'Indústria Comerç i Turisme l'estudi d'impacte ambiental corresponent als parcs eòlics, indicant que es trobaven en fase d'informació pública.  
El dia 12 de febrer de 2004 es va remetre l'estudi d'impacte ambiental corresponent al sistema d'evacuació de la zona 10.   
El dia 5 de maig de 2004 es va rebre projecte tècnic, estudi d'impacte ambiental i resultat de la informació pública corresponent al sistema d'evacuació. Segons certificat del cap de la Unitat Territorial d'Energia la informació pública del sistema d'evacuació va ser duta a terme mitjançant inserció de l'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de 26 de novembre de 2003, en el Butlletí Oficial de la província de València, de 26 de novembre de 2003 i en el periòdic Las Provincias de 25 de novembre de 2003, havent-se presentat durant el termini d'informació pública 12 al·legacions, de les quals, la major part correspon a organismes oficials, dues a les companyies elèctriques (Iberdrola i REE) i una de particular.  
L'11 de maig de 2004 es van cursar consultes als Serveis de Biodiversitat i Prevenció d'Incendis de la conselleria de Territori i Habitatge sobre el sistema d'evacuació de la zona 10.  
El dia 18 de juny de 2004 es va remetre resolució del conseller d'Infraestructures i Transports de 9 de juny de 2004, sobre aprovació provisional del pla especial, qual la informació pública del pla especial i corresponents estudis d'impacte ambiental va ser duta a terme mitjançant publicació en el Diari oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4614, de 23 d'octubre de 2003, en el Butlletí Oficial de la província de València núm. 247, de 17 d'octubre de 2003 i en el diari El Mundo de 4 de novembre de 2003, presentant-se en el termini establit 29 escrits ens al·legacions de particulars, informes d'organismes i empreses de servei públic o d'interés general i dictàmens d'ajuntaments. S'inclouen l'estimació o desestimació d'aquestes, d'acord amb la proposta del Servei Territorial d'Indústria i Energia de València i introduint algunes modificacions relatives a la normativa de l'alguns articles del pla especial.   
El dia 21 de juliol de 2004 es van remetre els avantprojectes corresponents a cada un dels parcs eòlics.  
El dia 1 d'octubre de 2004 es va realitzar consulta al Servei d'Emergències de la Generalitat com a organisme competent en relació amb la compatibilitat de les instal·lacions eòliques amb les infraestructures de prevenció i les labors d'extinció d'incendis.   
El dia 8 d'octubre de 2004 es va fer extensiva la consulta als Serveis de Conservació de la Biodiversitat i Prevenció d'incendis, en relació amb els parcs eòlics i resta d'accions auxiliars.   
El Servei de Biodiversitat va remetre informes respecte d'això els dies 11 d'octubre i 9 de novembre de 2004.   
El Servei de Prevenció d'Incendis va remetre informe el dia 9 de novembre de 2004 i el Servei de Planificació del Centre d'emergències el 17 de novembre de 2004.  
El dia 24 de novembre de 2004 es va remetre informe i sol·licitud d'esmena de deficiències de l'estudi d'impacte ambiental al promotor, requeriment que va ser emplenat els dies 3 i 23 de març de 2005.   
El dia 3 de maig de 2005 es va rebre escrit de l'empresa promotora en què es comunicava l'inici dels estudis preoperacionals d'avifauna amb data 21 de febrer, contractats amb el Departament de Biologia Aplicada de la Universitat Miguel Hernández d'Elx.  
Revisada la documentació remesa es va sol·licitar una nova ampliació, adjuntant els suggeriments i consideracions dels informes rebuts, omplint-se el dia 8 d'agost de 2005.   
El 5 de setembre de 2005 es van sol·licitar nous informes, sobre la documentació complementària presentada, rebent-se els informes del Servei de Conservació de la Biodiversitat; del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi i del Servei de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal els dies 13 de setembre, 17 i 28 d'octubre de 2005 respectivament.   
Al·legacions   
Al·legacions al sistema d'evacuació. Es fa referència únicament a la de l'Ajuntament de Teresa de Cofrentes, que apunta l'afecció de la traçada de la línia per àrees d'alt valor ecològic susceptibles de protecció per la xarxa Natura 2000, àrees de protecció agrícola, i sobre la població per la seua proximitat al nucli urbà, bastant castigat per la preexistència de dues línies de 1ª categoria (una de 132KV i una de 400KV). Així mateix s'indica que no s'hi han plantejat alternatives tècniques que minimitzen l'impacte ambiental del terme municipal, adjuntant un estudi d'alternatives valorades ambientalment com a menys impactants que la proposada pel promotor.  
Al·legacions al pla especial. S'enumeren aquelles que fan referència en tot o en part a aspectes ambientals:  
- Julián Esteban Ruíz, com a president de la SAT núm. 8634 Palancares de Meca fa referència a l'afecció d'un antic pou que presenta valor etnològic i sobre el qual hi ha una projecte de restauració.   
- Antonio José Castelló Monsoriu. Fa referència a les deficiències de l'estudi d'impacte ambiental sobre l'avifauna, especialment del duc i dels moviments de rapaces, com també dels possibles efectes sobre els quiròpters i l'omissió de la detecció d'aquests en el programa de vigilància ambiental.  
- Juan José Pérez Belda. Al·lega deficiències en l'estudi d'impacte ambiental respecte de la no-consideració d'activitats agropecuàries en l'àmbit del parc de Losilla. Així mateix assenyala que no s'ha inclòs en l'estudi l'opinió de la població rural i s'apunta la constància de la presència d'espècies d'avifauna i la falta d'avaluació del projecte sobre aquesta per absència d'estudi específic   
També s'apunta contradicció entre les normes del Pla eòlic valencià i la Llei reguladora de l'activitats urbanístiques.  
- Fernando Belda Hernández en representació de l'Associació Naturalista d'Ayora i la Vall.  
S'argumenten un nombre elevat d'al·legacions entre les quals es destaquen l'elevada vulnerabilitat dels aqüífers de la zona, la producció de residus perillosos en la fase de funcionament dels parcs eòlics; l'elevat risc d'erosió, elevat impacte socioeconòmic negatiu, elevat impacte paisatgístic, l'afecció de zones proposades com a llocs d'interés comunitari i a zones declarades com a no aptes en el Pla eòlic; deficiències en el contingut de l'estudi d'impacte ambiental tant en els apartats de descripció el medi, concretament pel que fa a la flora i la fauna de les àrees afectades pels parcs eòlics; en la valoració d'impactes, en la proposta de mesures protectores o correctores i en l'anàlisi de mesures compensatòries.   
- Ajuntament d'Ayora. Entre altres aspectes fa referència a la normativa del pla especial i més concretament a la declaració de fora d'ordenació, a l'elevada erosionabilitat de les zones que comprén el pla especial sent raonable exigir un pla que minimitze l'erosió, a l'elevada vulnerabilitat dels aqüífers de la zona d'implantació, com també algunes discordances respecte de la normativa del pla general. També apunta l'elevat valor paisatgístic de Montamayor, tot i que el pla general no ho recull amb l'esmentada qualificació.   
S'apunta l'existència de 12 jaciments arqueològics i un etnogràfic en la zona d'estudi encara que no es veuen directament afectats per la implantació dels parcs eòlics.   
- El Servei Territorial de València de la conselleria de Territori i Habitatge indica les forests d'utilitat pública que es veuran afectades i l'obligació de l'obtenció de la corresponent autorització d'ocupació.   
Informes sectorials  
S'enumeren els successius informes que cadascun dels organismes consultats ha emés sobre la documentació inicial i complementària presentada:  
Informe del Servei de Biodiversitat   
Informe de juny de 2004, sobre el sistema d'evacuació  
En general es recomana l'ajustament de les línies al màxim als fons de vall i infraestructures existents per a evitar impactes paisatgístics i afecció a hàbitats naturals, i pel que fa a trams concrets, s'indica:  
- El tram de línia de 30 KV previst entre les subestacions Vilanova 1 i Vilanova 2 resulta greument impactant, com ho expressa l'estudi d'impacte ambiental elaborat per l'empresa. Discorre per zona de campeig d'àguila reial i àguila de panxa blanca, que a més és utilitzada per rapaces forestals. A més les característiques de la línia, de baix voltatge, la fan més perillosa per a les aus. Aquest tram hauria de soterrar-se, com proposa l'estudi d'impacte, aprofitant camins, i tallafocs existents i modificant si fóra necessari la ubicació de les subestacions, que hauran de dissenyar-se de manera acurada per a evitar riscos d'electrocució. Es fa notar, encara que els parcs eòlics en si no siguen objecte d'aquest informe, l'existència d'una microreserva de flora -el Moragete- a les proximitats del parc de Villanueva 2.  
- La línia d'evacuació de 132 KV de les subestacions Villanueva hauria de discórrer com més pròxima possible al fons de la vall i a la carretera de Jarafuel-Carcelén per a evitar impactes paisatgístics i de possible col·lisió de l'avifauna. Amb aquest fi l'evacuació de les dues subestacions hauria de discórrer cap al sud, sota terra. A partir de la zona de connexió amb la carretera, la traçada prevista discorre cap a la N-330 travessant una zona ben conservada d'hàbitat prioritari Gypsophylo struti- Ononidetum edentulae, hauria d'evitar-se l'afecció a aquesta zona fent discórrer la traçada cap al SE aprofitant possibles zones de cultiu i les infraestructures de camins existents, si és possible travessant el riu Reconque al sud de la rambla d'Hortichuela. El traçat previst travessa aquesta rambla just en el punt de notificació de l'aligot comú (Buteo buteo).  
- Pel que fa a la línia d'evacuació de la subestació Losilla a la subestació d'Ayora. L'única zona d'interés per a la fauna que coneixem és l'estret d'Aguayas, del qual, la línia hauria, d'allunyar-se en la mesura que es puga. No obstant això, la traçada proposada podria millorar-se fent-la discórrer pel fons de la vall i proximitats de camins i camps de cultiu per a evitar l'impacte paisatgístic i sobre les aus en trànsit per la zona. Igualment podria evitar-se l'afecció als trams d'hàbitat prioritari de guixer que travessa en el seu últim tram.  
Informe sobre els parcs eòlics (novembre de 2004)  
Els parcs eòlics del terme de Jarafuel se situen tots ells en àrea de campeig d'àguila reial i àguila de panxa blanca, que nidifiquen en els pròxims canyons del Xúquer. Aquests canyons situats al terme de Jalance, són d'orografia molt complicada i de difícil prospecció, per la qual cosa no tenim localitzades totes les zones de nidificació existents ni certesa total del nombre de parelles nidificants, a causa de la dificultat de diferenciar en alguns casos entre zones alternatives d'una mateixa parella i territoris de diferents parelles. En tot cas, es té constància de l'existència en aquests canyons de dues zones de nidificació d'àguila reial i dues d'àguila de panxa blanca que són utilitzades, segons anys, per una o dues parelles de cada espècie. Igualment, al sud de la zona, al terme de Zarra tenim localitzada una altra parella d'àguila reial que, sens dubte, també utilitza l'àrea que serà ocupada pels parcs com a zona de campeig. D'altra banda, tota l'àrea sembla un bon hàbitat per a rapaces forestals, si bé no disposem de nombre i abundància d'aquestes. En aquest últim cas es troba també la zona de Montemayor, les vessants de la qual són probablement utilitzades com a zones de nidificació per rapaces forestals i la seua cima de zona de caça i campeig per aquestes i altres.  
En aquestes circumstàncies, resulta difícil conéixer l'impacte que els parcs causaran sobre les poblacions d'aus catalogades de la zona i l'estudi d'impacte ambiental presentat per l'empresa tampoc ha realitzat un estudi detallat d'aquesta circumstància, per la qual cosa convindria exigir a aquesta la realització d'un estudi orientat a identificar els possibles canvis en la utilització de la zona, tant com a àrea de cria (en el cas de rapaces forestals), com de campeig (en el cas d'àguiles reials i de panxa blanca). Aquest estudi hauria d'iniciar-se, com a molt tard a mitjan desembre d'enguany, a fi de comprendre tot el període reproductor de l'àguila de panxa blanca - la més primerenca en la zona- i prolongar-se durant tot l'any 2005, incloent així el període reproductor de la resta d'espècies i el seguiment post-reproductor de l'àguila reial i de panxa blanca. Respecte a la metodologia, la identificació d'àrees de reproducció només pot fer-se de visu, observant els vols de les rapaces per la zona afectada i intentant delimitar la zona de probable reproducció. La utilització de la zona per part de rapaces rupícoles exigeix un mètode més fiable, per la qual cosa es proposa el marcatge d'un o diversos exemplars adults de cada parella que es reproduïsca en les proximitats de la zona amb emissor mixt satèl·lit/GPS, de manera que les dades de desplaçaments s'obtinguen automàticament. Si aquest estudi es repeteix una vegada col·locats els aerogeneradors, les dades de moviments seran comparables, sense dependre d'interpretacions subjectives. Aquest estudi exigeix la captura d'exemplars adults mitjançant trampes, després de la col·locació continuada d'esquer, per la qual cosa ha d'iniciar-se almenys un mes abans de l'època que es desitge seguir i ha de ser controlat per personal tècnic de la conselleria de Territori i Habitatge.  
Es reitera la necessitat de soterrament de la línia de 30 KV per la incidència sobre les espècies d'avifauna.  
S'apunta així mateix que l'efecte paisatgístic d'aquests aerogeneradors serà notable, particularment els de Montemayor i els de la Lloma del Pessebre, recomanant per a reducció d'aquest impacte retirar-los en la mesura que es puga del límit de les cingles i penya-segats.   
Informe sobre la documentació presentada el 3 i 23 de març de 2005.   
Respecte a la metodologia de seguiment d'aus i quiròpters en la fase de funcionament, si bé efectivament els estudis previs i la seua metodologia s'han consensuat amb aquest servei, per la qual cosa no hi ha problemes en el desenvolupament d'aquests, la metodologia que es detalla per l'empresa en la fase operacional no es considera correcta. En primer lloc, perquè consisteix únicament en el registre de possibles accidents ocorreguts per col·lisió d'aus i quiròpters contra aerogeneradors. És necessari informar els promotors que aquest estudi ha de ser part d'un altre més global consistent bàsicament a continuar les prospeccions realitzades en la fase preoperacional a fi de contrastar les dades obtingudes abans i després d'instal·lats els aeris.  
Pel que fa al registre de mortalitat per col·lisió, tampoc es considera adequada la metodologia proposada; el seguiment mensual no resulta suficient; en la major part dels estudis realitzats, s'observa que el temps de desaparició de les restes és molt ràpid, oscil·lant generalment entre 3 i 7 dies (informe Lekuona, 2001, permanència mitjana d'aus xicotetes: 3,39+0,99). És necessari realitzar un estudi previ de prevalència de cadàvers en aquesta zona per a determinar el temps mitjà de la seua desaparició i, en funció dels seus resultats, determinar la freqüència de mostratge que, almenys en el primer any, no hauria de baixar d'una freqüència setmanal. Tampoc es considera prou l'informe semestral al Servei de Conservació de la Biodiversitat, havent d'exigir-se la comunicació immediata, com a mínim en cas d'espècies d'aus rapaces en general i altres incloses en les llistes del Catàleg valencià (Decret 32/2004, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Catàleg valencià de fauna amenaçada).  
Una vegada lliurat l'estudi previ realitzat, ha de concretar-se la metodologia per al seguiment postoperacional, per al qual no pot estipular-se un termini concret, ja que dependrà del fet que s'haja constatat modificació d'ubicació de zones de nidificació o d'hàbits de campeig d'aus.   
Respecte de les línies d'evacuació:  
La línia de Villanueva i Boira a SET Ayora, tal com estava projectada per l'empresa, resultava clarament impactant sobre l'hàbitat de vegetació sobre algeps protegit per la LIC. En l'informe anterior es va suggerir una alternativa que va ser valorada per l'empresa com més impactant. Per la qual cosa va sol·licitar un informe sobre afecció de flora i vegetació als Serveis Territorials de València del qual es desprén que efectivament l'alternativa proposada resultava molt menys impactant. Per tant s'insisteix en la utilització d'aquesta alternativa, seguint el traçat detallat pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, particularment entre els punts B i D i entre els H i J, ja que els possibles corredors són molt estrets.  
Es reitera la necessitat de soterrament de la línia de 30 KV entre els parcs de Villanueva I i II, ja que s'ha comprovat en camp la possibilitat d'aquest soterrament discorrent per tallafocs, límits entre camps agrícoles i camins forestals.   
Informe sobre la documentació complementària presentada el dia 8 d'agost de 2005.  
S'informe favorablement ja que s'han acceptat els requeriments respecte de la modificació de les línies d'evacuació d'energia, com també les relatives la programa de vigilància ambiental, condicionada la seua execució al compliment de les prescripcions respecte a la freqüència de prospecció de possibles col·lisions, que s'emetrà una vegada elaborat l'estudi de prevalència de restes amb la metodologia aprovada per aquest servei.  
Igualment es continuaran els estudis iniciats durant la fase preoperacional respecte a la possible afecció d'aus rapaces nidificants en l'entorn del parc, com també al campeig de les rapaces rupícoles nidificants en els canyons del Xúquer, prolongant-se en funció dels resultats obtinguts, durant el temps que es considere necessari per a poder estimar l'efecte de les instal·lacions dels aerogeneradors sobre les seues poblacions.  
Per fi se sol·licita que es consideren entre les mesures compensatòries ambientals obligades per l'article 16 del Pla eòlic valencià la correcció de pals elèctrics perillosos per a les aus, la instal·lació de salvaocells en cables elèctrics, l'arreglament de depòsits d'aigua perillosos i la instal·lació de punts d'aigua per a la fauna silvestre, com també qualsevol altra que es considere necessària en el futur en funció dels efectes dels parcs sobre les aus.   
Servei de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal.   
En primer terme l'informe analitza els possibles impactes negatius diferenciant els generats en fase d'execució (producció i incendis forestals, entorpiment d'operacions d'extinció per tall de camins o pistes forestals) dels de la fase d'explotació (reducció el camp visual dels observatoris de prevenció d'incendis i limitació de la utilització de mitjans aeris en les labors d'extinció en els parcs eòlics i entorn immediat).   
A continuació es proposen una sèrie de mesures correctores que es transcriuen literalment.  
En la fase d'execució:   
- En totes les actuacions que es realitzen en el terreny forestal o en una franja de seguretat de 500 metres al voltant d'aquest, caldrà ajustar-se a allò que estableix el manual de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en execució d'obres i treballs realitzats en terrenys forestals o en els seus voltants, aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana. Per a un adequat compliment de l'esmentat manual, la formació i conscienciació dels operaris que treballaran en l'execució dels treballs es considera peça clau.  
- Per a un adequat compliment de les mesures de seguretat, en les diverses zones de treball, i en lloc visible, s'hauran de col·locar cartells informatius dels nivells de risc diaris establits per la Direcció General d'Interior en compliment del pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana.  
- En tot moment s'hauran de mantenir en bon estat de conservació i lliures d'obstacles els camins i pistes forestals afectades pels treballs, de tal manera que no s'interrompa el funcionament normal dels mitjans de prevenció i extinció d'incendis forestals.  
En la fase d'explotació:  
Com s'ha indicat en l'apartat anterior, la instal·lació d'aerogeneradors en terrenys forestals genera una disminució de l'eficàcia dels mitjans de prevenció i aeris d'extinció al voltant d'aquests, en tractar-se d'obstacles de gran envergadura que en cas d'incendi, poden estar ocults pel fum, per la qual cosa les mesures correctores han d'anar dirigides fonamentalment al reforç d'aquests mitjans de manera que es compense aquesta disminució d'efectivitat. Així en els parcs:  
- S'haurà d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors al voltant d'observatoris forestals que puguen entorpir el camp visual d'aquests.  
- S'haurà de reforçar la vigilància en la zona d'influència, bé mitjançant sistemes automàtics de detecció d'incendis forestals o mitjançant patrulles de vigilància.   
- S'haurà d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors al voltant de depòsits d'aigua amb possibilitats de càrrega d'helicòpters.   
- S'haurà de primar la concentració d'aerogeneradors, evitant dispersions que dificulten encara més les labors dels mitjans d'extinció.   
- S'haurà de disposar d'un sistema de vigilància i alerta d'incendis integrat en un sistema que permeta, en cas d'incendi, la parada dels aerogeneradors i l'orientació més adequada d'aquests en funció de les característiques i localització de l'incendi, tanmateix els aerogeneradors disposaran de senyals i abalisaments que en faciliten la detecció pels mitjans aeris.  
- Els vials que comuniquen les diverses torres de cada agrupació d'aerogeneradors hauran de disposar, en el cas de no estar executats, d'àrees tallafocs de suport per als mitjans d'extinció terrestres. Les àrees tallafocs tindran amb caràcter general una amplària total igual a 10 vegades l'alçària mitjana de la vegetació circumdant, en qualsevol cas la seua amplària no podrà sobrepassar els 60 metres, l'esmentada amplària es dividirà en 5 bandes; una central decapada coincident amb el vial, dues bandes laterals a l'anterior en la qual es practicarà un desbrossament total i, si és el cas, l'eliminació d'arbratge i finalment dues bandes exteriors a les anteriors en les quals es practicarà un desbrossament parcial i si és el cas l'adevesament i poda d'arbratge. En tàlvegs i encreuaments de camins s'incrementaran les amplàries establides en un 25%. En les bandes exteriors o de desbrossament parcial, l'adevesament de l'arbratge i desbrossament del matoll s'haurà de realitzar amb una intensitat tal que resulte una superfície total coberta de l'ordre del 20%. Aquestes àrees tallafocs hauran de mantenir-se periòdicament perquè en conserven l'efectivitat.  
- Tant els accessos al parcs com els vials de comunicació entre aerogeneradors s'hauran de mantenir en bon estat de conservació, permetent la circulació dels vehicles de prevenció i extinció d'incendis forestals i les seues conques mantindran netes de vegetació.  
- En les alineacions d'aerogeneradors i com a suport a les àrees contrafocs, shaurà d'instal·lar un sistema de proveïment d'aigua i hidrants, de manera que els hidrants estiguen situats a 200 metres entre ells i que el sistema de proveïment d'aigua garantisca el funcionament de dos hidrants consecutius a la vegada amb un cabal de 500 l/min durant dues hores, amb una pressió mínima de 3 kg/cm² per a cada quilòmetre (5 hidrants). L'anterior implica una reserva d'aigua d'almenys 120 m³ cada km. Aquest sistema d'hidrants s'haurà d'efectuar sota criteris constructius habituals de les instal·lacions contra incendis, amb sistemes redundants de bombament, disposició en anell, etc., que en garantisquen al màxim el funcionament. Així mateix en la fase d'explotació s'haurà d'efectuar un manteniment adequat de les instal·lacions i vigilar el nivell d'ompliment d'aigua, mantenint-lo amb els mínims exigits. Atés que no destaquen les gelades en zones de muntanya, els hidrants seran del tipus de columna seca.  
- Encara que no resulta imprescindible, es pot millorar la instal·lació anterior, disposant cada quilòmetre d'almenys un armari equipat amb mànegues i llances, i també d'una reserva de retardant del tipus escumogen.   
Sobre la documentació presentada al març de 2005, el Servei de Prevenció d'Incendis emet informe dels aspectes no corregits:  
- Respecte al reforç de la vigilància tant mitjançant sistemes automàtics de detecció d'incendis forestals o mitjançant patrulles de vigilància, no es concreten el nombre o sistemes de detecció que s'implantaran, únicament fan menció al fet que el parc eòlic estarà vigilat pel personal de manteniment, és a dir, no indiquen on, quan i com es farà la vigilància.  
- Respecte al sistema de proveïment d'aigua i hidrants, l'empresa realitza una proposta alternativa de disseny de la instal·lació però amb uns requisits de funcionament, acords amb el seu possible ús, com també la valoració econòmica generada per l'esmentada instal·lació. Atés que el cost es considera elevat la proposta de l'empresa opta per la supressió dels hidrants i manté la construcció de depòsits. Proposta que no és conforme amb el que s'ha indicat en l'informe d'aquest servei.   
- Respecte a l'obertura de noves infraestructures de prevenció d'incendis (tallafocs) encara que s'expliquen mitjançant croquis les amplàries d'aquests tallafocs, no hi ha pla general i de detall amb les modificacions i dissenys proposats d'aquests nous tallafocs.  
Informe sobre la documentació de 8 d'agost de 2005   
Es consideren adequats els sistemes proposats per l'empresa per al reforç de la vigilància, com també l'alternativa proposada per l'empresa, i també el sistema alternatiu per al proveïment d'aigua consistent en la instal·lació de 21 depòsits distribuïts cada 400-500 al llarg les alienacions i amb una capacitat unitària de 50 m³   
Així mateix es consideren adequats i adaptats als criteris de prevenció d'incendis el disseny i traçat de les noves àrees tallafocs projectades,   
Informe de la Direcció General d'Interior   
S'apunta en primer terme sobre els riscs existents en l'àrea, indicant que hi ha risc sísmic en els municipis de Jalance, Jarafuel i Ayora i per tant la necessitat que el projecte definitiu incloga els valors hipòtesi i conclusions adoptades en relació amb les accions sísmiques i la seua incidència en el projecte, càlcul i disposició d'elements estructurals, constructius i funcionals de l'obra.  
Així mateix s'apunta l'existència d'una zona de despreniments al voltant del parc de Losilla.   
Respecte a la compatibilitat de les instal·lacions eòliques amb les infraestructures de prevenció de i la labors d'extinció i incendis s'efectuen les mateixes consideracions que el Servei de Prevenció d'Incendis, concretant quant a evitar la dispersió d'aerogeneradors que s'instal·laran els més alineats possible. En aquest cas, existeixen en els quatre parcs aerogeneradors que no complirien aquest aspecte, sent els més destacables els denominats VI\_II 11, BO-15, BO-16 i LO-11   
Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
Informe juny de 2005  
L'informe realitza una descripció de les actuacions projectades, la valoració d'impactes i mesures correctores, que recull l'estudi d'impacte ambiental, com també la documentació complementària que ha sigut presentada al llarg del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, i finalment s'efectuen una sèrie de conclusions respecte de tres punts:  
- Afecció a la xarxa Natura 2000  
- Afecció socioeconòmica   
- Afecció al paisatge   
L'informe es divideix en dues parts corresponents als parcs eòlics i al sistema d'evacuació.  
1ª part: parcs eòlics. Conclusions.   
Afecció a la xarxa Natura 2000  
1. Vist que la implantació dels parcs eòlics ajuda al compliment del Protocol de Kyoto, constituint d'aquesta manera un projecte d'interés general.  
2. Vist que s'han estudiat totes les possibles alternatives, situant-se aquests parcs on hi ha un potencial eòlic adequat, evitant les grans distàncies entre els parcs, a fi de disminuir la incidència ambiental de la instal·lació.  
3. Vist que encara que els parcs eòlics de la zona nord que conté la zona 10 del Pla eòlic, s'assenten sobre hàbitat d'interés comunitari, la superfície d'aquests hàbitats, directament afectada, és inferior a l'1%.  
4. Vist que el projecte disposa d'una sèrie de mesures protectores i correctores destinades a minimitzar l'impacte ocasionat sobre el medi, i que a més s'estan mantenint una sèrie de reunions entre el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i els agents implicats en el projecte, amb l'objectiu de buscar la ubicació ambientalment més favorable dels parcs i la seua infraestructura.  
5. Atés que s'han eliminat aeros a fi de reduir, en tot allò que siga possible, els riscos de xocs de l'avifauna amb aquests. En concret en el Pico Juey s'han retirat diversos aeros per a no afectar una zona de nidificació del xoriguer i al Puntal de la Teja per a no afectar un lloc freqüentat per l'àguila real.  
6. Entenent la coherència mateixa del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana i en concret de l'àrea 10, i vist que encara que és probable que es produïsquen efectes negatius sobre els hàbitats d'interés comunitari, aquesta actuació no compromet la coherència de la xarxa Natura 2000  
7. Aquest Servei emet informe favorable a aquest, sempre que es complisquen les especificacions del Servei de Prevenció d'Incendis Forestals, del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i el Servei de Biodiversitat d'aquesta conselleria.  
Afecció socieconòmica  
1. Pel que fa a l'afecció socieconòmica, es considera que no es realitza una correcta anàlisi socieconòmica de la zona, en excloure el turisme del seu estudi d'impacte ambiental.  
2. El projecte haurà d'incorporar un estudi de l'afecció d'aquest sobre el turisme de la zona.  
Afecció al paisatge  
El projecte haurà de contenir una avaluació de l'impacte paisatgístic generat per la ubicació dels parcs eòlics. Aquest estudi haurà de realitzar-se segons allò que s'ha especificat en els articles 11.3, 23.1, 23.3, 23.5 i 31 de la recent Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
2ª part: Projecte d'evacuació de la línia de la zona 10.  
Afecció a la xarxa Natura 2000  
1. Vist que la implantació dels parcs eòlics i la seua línia d'evacuació ajuda al compliment del Protocol de Kyoto, i constitueix d'aquesta manera un projecte d'interés general.  
2. Vist que el projecte afecta els LIC Vall d'Ayora i Sierra del Boquerón, i dins d'aquests els hàbitats:  
- Hàbitat d'interés comunitari matolls arborescents de Juniperus sp, (5210).  
- Hàbitat prioritari vegetació gipsícola ibèrica (1520).  
- Hàbitat d'interés comunitari boscs de galeria de Salix i Populus alba (92A0)  
3. Vist que l'emplaçament de la línia d'alta tensió ha buscat situar-se aprofitant els corredors existents. A més, proposa escometre una actuació de senyalització el cable de terra (espirals salvaocells) per a la prevenció de col·lisions en tot el recorregut de la línia d'alta tensió.  
4. Vist que s'estan mantenint una sèrie de reunions entre el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i els agents implicats en el projecte, amb l'objectiu de buscar la ubicació ambientalment més favorable.  
Aquest servei emet un informe favorable sempre que es complisquen els condicionants següents:  
- En la delimitació i senyalització de les zones d'obres i instal·lacions es realitzarà amb la presència d'un especialista en botànica, que aplique criteris de protecció de les formacions vegetals de major interés  
- S'haurà de soterrar, com també restaurar posteriorment el tram LAT: 30 KV parc eòlic Villanueva II-SET Villanueva I. El projecte i labors de restauració hauràn de realitzar-los un tècnic competent en la matèria.  
- S'haurà d'estudiar la possibilitat de desplaçar la línia d'evacuació fora del LIC Vall d'Ayora i Sierra del Boquerón en la zona que afecta l'hàbitat prioritari vegetació gipsícola Ibèrica (1520)\*. En el cas que l'esmentada alternativa no fóra possible per condicionants justificats, aquest servei considera ambientalment més favorable des del punt de vista d'afecció a l'hàbitat d'interés comunitari l'alternativa núm. 1, segons documentació rebuda en aquesta conselleria amb data 23/03/2005, amb el títol Ampliació de l'estudi d'impacte ambiental de les línies d'evacuació de la zona 10. No obstant això, s'haurà de realitzar una valoració i identificació d'impactes de totes les alternatives.  
- S'hauran de complir l'especificacions del Servei de Prevenció d'Incendis Forestals, del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i del Servei de Biodiversitat d'aquesta conselleria, en el cas que n'hi haja.  
- Els estudis previs de la zona per a detectar zones de nidificació a fi d'adaptar el calendari dels treballs per a no afectar la fauna protegida hauran de realitzar-se amb l'agent ambiental de la zona.  
- L'estudi d'impacte ambiental haurà d'adaptar-se a l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'hagen de tramitar davant d'aquesta conselleria, DOGV 4922, de 12 /01/2005.  
Afecció al paisatge   
El projecte haurà de contenir una avaluació de l'impacte paisatgístic generat per la línia d'alta tensió. Aquest estudi s'haurà de realitzar segons allò que s'ha especificat en els articles 11.3, 23.1, 23.3, 23.5 i 31 de la recent Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, de 30 de juny, d'ordenació de territori i protecció del paisatge.   
Posteriorment sobre la documentació complementària presentada pel promotor el dia 8 d'agost de 2005, es va emetre el 17 d'octubre de 2005 nou informe en què s'indica que s'han complit les especificacions realitzades en l'informe de juny de 2005 excepte les relatives a l'estudi d'afecció del projecte sobre el turisme, considerant insuficient la documentació presentada per a emetre un judici sobre l'afecció que l'esmentat nou ús del sòl produirà sobre el desenvolupament rural de la zona, sol·licitant una ampliació de l'estudi d'afecció del Pla eòlic sobre el turisme rural incorporant aquelles mesures preventives i correctores que s'estimen pertinents.  
Documentació complementària   
- El dia 24 de novembre de 2004, una vegada revisada la documentació aprovada provisionalment i tenint en compte els canvis en el desenvolupament de la zona 10, dels projectes elaborats per a l'adjudicació de la zona i els presentats posteriorment, es va remetre sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental sobre 4 grans apartats.  
1. El primer apartat es referia a l'examen d'alternatives que al seu torn se subdividia en :  
- Alternatives d'ubicació dels parcs eòlics. En principi es considerava ambientalment més acceptable la proposta inicial (octubre de 2002) ja que responia al criteri de major concentració de parcs en menys àrees geogràfica i se sol·licitava la justificació de la solució proposada posteriorment que comportava un increment de la dispersió dels parcs, encara a pesar d'haver reduït considerablement la potència a desenvolupar en la zona de 208 Mw a 150 Mw per limitacions de capacitat de la xarxa, i un augment del nombre i longitud de les línies elèctriques. S'apuntava a més la consideració preferent, en la ubicació dels parcs, de l'àrea denominada Muela de La Tortosilla per disposar ja de les instal·lacions d'accés, subestació i línia d'evacuació en el parc eòlic confrontant de la província d'Albacete.  
Les altres consideracions de l'informe es realitzaven basant-se en aquest punt, és a dir, no es tenia en compte el parc de Villanueva II com a alternativa justificada per a la ubicació d'aerogeneradors.  
- Alternatives de disseny dels parcs i infraestructures associades. En aquest aspecte s'apuntaven:   
- La no-consideració en la ubicació dels aerogeneradors de la interferència amb la xarxa d'àrees tallafocs executades o en projecte, segons ZAU, i sobre la intervenció dels mitjans aeris d'extinció en cas d'incendi forestal.  
- La ubicació d'alguns aerogeneradors dels parcs de Vilanova I i del parc de Losilla en àrees poc adequades ambientalment per situar-se en zones poc accessibles, de fort impacte visual o amb una densitat de vegetació elevada en les quals la carrasca presentava un percentatge notable d'ocupació   
- En relació als accessos s'indicava la necessitat d'estudiar l'alternativa d'accés al parc de Losilla per la vessant oest de Montemayor aprofitant un camí existent, com també la utilització del camí existent per a l'accés dels aerogeneradors 22 i 24 del parc eòlic de Villanueva I.  
- Respecte al sistema d'evacuació se sol·licitava l'estudi de traçats alternatius dels següents trams de les línies de 132 kV.  
- S'apunta com a alternativa preferent que s'ha d'estudiar per als trams finals d'ambdues línies la unificació en el paratge denominat costes de l'Alguacil i l'entrada conjunta al Llano Palero, on se situa la subestació d'Ayora 132/400 KV aprofitant els terrenys agrícoles situats als marges del Barranco del Agua.  
- Línia132 KV de SET Villanueva \_SET Ayora   
Es proposa l'estudi d'un traçat alternatiu del tram que va des del paratge el Hondón fins a l'encreuament de la CN-330 en el paratge denominat el Resinero, per ser una àrea amb condicions constructives molt desfavorables, amb una marcada morfologia erosiva que evidencia l'elevat risc d'erosió hídrica de la zona i que en gran part discorre per formacions pertanyents a l'hàbitat prioritari 1520 \* (vegetació de matolls gipsícoles).  
- Modificació d'encreuament amb la rambla de l'Hortichuela, d'acord amb les consideracions efectuades en l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
- Alternatives al centre de control  
2 i 3. Mesures preventives i correctores i programa de vigilància ambiental   
S'apunten matisacions o mitjanes complementàries a les propostes en l'estudi d'impacte ambiental tant per a la fase d'obres com de funcionament, entre les quals es destaquen:   
- La realització d'un estudi previ estudi previ de rapaces forestals i rupícoles en els termes apuntats pel Servei de Conservació e la Biodiversitat que permeta determinar les pautes comportamentals de les aus, a fi de fixar els paràmetres de control i llindars del pla de vigilància ambiental i la necessitat de limitar l'obres en determinades èpoques de l'any.   
- L'aportació de la metodologia de seguiment de la coincidència donen la fase de funcionament tant sobre l'aus com sobre els quiròpters  
- Realització d'una prospecció prèvia de totes les àrees afectades pels parcs, infraestructures auxiliars i sistema d'evacuació   
- Incorporació de tot el paquet de mesures preventives o correctores indicades pels organismes competents en matèria de prevenció i extinció d'incendis tant per a la fase d'execució com per a la fase de funcionament, avaluant les de magnitud de l'impacte generat per l'aplicació de les esmentades mesures, en concret les d'obertura de noves àrees tallafocs de suport als vials d'intercomunicació dels aerogeneradors, com també les de disseny i localització del sistema de proveïment d'aigua i hidrants.   
Respecte a la duració el programa de vigilància ambiental s'indica que ha de comprendre tota la fase de funcionament llevat que els resultats obtinguts en els primers anys permeten variar aquest criteri.   
4. Pla especial i documentació amb eficàcia normativa. S'efectuen diverses consideracions sobre l'àmbit del pla especial, de la compatibilitat de de les activitats preexistents, de la declaració de fora d'ordenació, com també de l'abast de l'homologació   
- La documentació complementària presentada els dies 3 i 23 de març de 2005 analitza i contesta els aspectes indicats en l'escrit d'ampliació i en els diversos informes sectorials.  
- En relació amb l'examen d'alternatives   
S'exposen les limitacions per a considerar el Muela de La Tortosilla com a alternativa viable ja que les infraestructures d'evacuació es troben a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa.   
També s'apunta com a justificació a les modificacions en la solució proposada respecte de les àrea alternatives amb aprofitament eòlic les dades de recurs eòlic de la zona, que després d'un període prolongat de mesuraments ha posat de manifest que és molt de menor que l'inicialment previst.   
- Respecte de les alternatives de disseny dels parcs   
S'incorporen les consideracions efectuades sobre prevenció d'incendis i la resta de suggeriments dels informes sectorials, a més d'aspectes tècnics per a un millor aprofitament energètic, d'han plantejat les modificacions següents:  
- Parc de Villanueva II  
- Es replanteja l'aerogenerador núm. 1 cap al sud (uns 16,5 metres) com a mesura preventiva per a evitar qualsevol afecció a la microreseva El Moragete.  
- Parc Villanueva I. S'inclou l'aerogenerador eliminat del parc de Villanueva II amb la qual cosa passa a tenir 24 aerogeneradors. Es redistribueixen els aerogeneradors disminuint la distància entre ells en les alineacions millor orientades. Es mantenen les posicions dels cinc aerogeneradors del Puntal del Conejo.  
- Parc de Boira. Es reubiquen els aerogeneradors situats en l'alineació intermèdia (BO-15 i Bo-16) integrant-los en l'alineació est i oest d'aquestes.   
- Parc de Losilla, es redistribueixen els aerogeneradors en només dues alineacions d'acord amb l'alternativa suggerida en l'escrit d'ampliació.   
Alternatives d'accessos  
Es justifica la impossibilitat d'utilitzar el camí existent a l'oest de Montemayor, pel Cerro Rincón del Peñón del Moro, per les fortes pendents d'aquests.  
Sí que es modifica l'accés als aerogeneradors 22 i 23, en aprofitar el camí existent.   
Alternatives al centre de control  
No es concreten.  
- Respecte al sistema d'evacuació.  
S'efectua una anàlisi comparativa de la proposta inicial i l'alternativa proposada des del Servei d'Impacte Ambiental per a les línies d'evacuació de la zona nord i de la zona sud, arribant a la conclusió en termes generals que les alternatives proposades no plantegen, generalment, una millora ambiental .   
- Mesures protectores o correctores   
S'assumeixen les mesures sobre sorolls, contaminació, etc.  
S'aporta la metodologia de seguiment d'aus i quiròpters en la fase de funcionament, com tambéla metodologia del seguiment preoperacional de rapaces forestals.  
S'indiquen l'abast de la prospecció arqueològica prèvia dels parcs, accessos i línies elèctriques d'evacuació, com també les mesures de vigilància de la fase de construcció.   
S'indica que es farà extensiva l'anàlisi d'afecció dels camins ramaders al sistema d'evacuació.  
Pel que fa a les mesures de prevenció i extinció d'incendis s'assumeixen les mesures apuntades pels òrgans competents excepte les relatives al proveïment d'aigua, per considerar-la inassumible econòmicament i presentant com a proposta alternativa la construcció de tres depòsits en la zona nord (un per parc, amb una capacitat d'entre 150 i 200 m³).  
- Per últim s'indica que s'incorporaran al pla especial les consideracions efectuades sobre el pla especial i les normes amb eficàcia normativa.   
- Revisada la documentació presentada i demanades les pertinents consultes es va sol·licitar una nova ampliació de l'estudi d'impacte ambiental respecte dels punts següents:  
1. Aportació de noves dades de recurs eòlic que justifiquen el descart dels parcs situats en l'àrea alternativa 5 a favor de l'àrea alternativa 2.   
2. Reiteració de la reubicació de les posicions d'aerogeneradors del Puntal del Conejo.   
3. Alternatives del sistema d'evacuació.   
Analitzades i sospesades les dades, valoracions i dificultats exposades en la documentació el 23 de març de 2005, es reiterava la consideració dels traçats alternatius indicats en les primera sol·licitud de l'estudi d'impacte ambiental tant per a la línia de Losilla - Ayora com para la de Vilanova - Ayora.  
En coherència amb la solució proposada en la qual s'instal·la un parc en l'àrea alternativa A2 (Zacae-Collado Blanco) es va indicar que la línia de 30 KV des d'aquest parc fins a la subestació nord (situada al parc Villanueva I) havia de ser soterrada, i proposa un traçat subterrani que s'ajusta en quasi tot el seu recorregut a camins i tallafocs existents, o límits de parcel·les cultivades.  
4. Pel que fa a les mesures correctores per a la prevenció d'incendis, es remetia informe desfavorable de l'òrgan competent, i s'indicava la possibilitat de presentar un sistema alternatiu per al proveïment d'aigua que prestara el mateix servei que el sistema d'hidrants.   
- En data 8 d'agost de 2005 es va presentar nova documentació complementària amb la qual cosa es dóna resposta tant als punts sol·licitats tant en l'informe del Servei d'Impacte Ambiental com en els informes dels diversos organismes consultats.   
Es fa una exposició més detallada del potencial eòlic de cada emplaçament, que justifica el descart dels parcs més meridionals a favor de la ubicació d'un parc en l'alternativa A2, proposant simultàniament una modificació en el model de l'aerogenerador consistent en l'augment de la boixa en 34 metres a fi d'incrementar en un 9% la productivitat energètica dels parcs.  
Es reubiquen els dos aerogeneradors més orientals del Puntal del Conejo.  
S'assumeixen els traçats alternatius proposats pel Servei d'Impacte Ambiental per a la línia de Villanueva II-Villanueva I en subterrani, per a ll línia Villanueva-Ayora, el traçat unificat per les costes de l'Alguacil per a ambdues línies i es proposa un traçat alternatiu per a evitar l'estret d'Arguayas, desplaçant la línia cap al nord.   
En relació amb el sistema de proveïment d'aigua es proposa la construcció de 21 depòsits semienterrats, distribuïts en els tres parcs de la zona nord cada 400-500 metres. La capacitat és de 50 m³ de capacitat, de 3,5 m de diàmetre i 5,5 m de profunditat i estaran dotats dels sistemes necessaris per a l'ompliment de camions autobomba.   
S'assumeixen les condicions respecte a la duració i la resta d'aspectes relatius al seguiment de la incidència d'aus quiròpters i s'inclou la metodologia de l'estudi de prevalença de cadàvers.  
Així mateix es dóna resposta als requeriments del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
Afeccions legals   
- Xarxa Natura 2000. Els parcs eòlics situats a la zona nord (Villanueva II Villanueva I i Boira com també part de la línia d'evacuació que va des de la ST de Villanueva fins a ST Ayora es troben totalment o parcialment en l'àmbit del LIC denominat Vall d'Ayora i Sierra del Boquerón.   
Aquest LIC es caracteritza per albergar la millor representació de comunitats sobre algeps de la Comunitat Valenciana, destacant-se els tamarius associats als esmentats mitjans. També s'inclouen un sector important del riu Cautabán i del seu afluent, el riu Zarra, d'interés per a determinades espècies d'ictiofauna.   
La zona forestal alberga entre altres matolls arborescents amb Juniperus, carrascars, boscs endèmics amb Juniperus, o matolls termòfils.  
Pel que fa a espècies que cal destacar les rapaces Circaetus gallicus, Hieraetus pennatus, Aquila chrysaetos, Falco peregrinus, Bubo bubo, Hiaraetus faciatus), Chondrostoma arrigonis, i l'invertebrat Coenagrion mercuriale. Entre els vegetals d'interés, cal mencionar Chaenorrihinum tenellum, Limonium crofentanum, L. lobetanicum i L. sucronicum.   
També es destaca el LIC denominat Cueva Negra situada en la Sierra Palomeras (Ayora) que encara que no es veu directament afectat per les instal·lacions eòliques, és una cavitat rellevant per albergar diverses espècies de quiròpters, tal com queda recollit en el Projecte de catàleg de coves de la Comunitat Valenciana, inclosa en l'apartat Criteris biològics II: quiròpters. S'han identificat les següents espècies Rhinolophus ferrum-equinum, Rh. hipposideros, Rh. euryale, Myotis myotis, M. emarginatusi, plecotus austriacus i Miniopterus schreibersii.  
Ambdós LICS s'inclouen en la proposta aprovada per Acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de juliol de 2001.  
- Camins ramaders. En l'àmbit de la zona 10 hi ha diversos trams de camins ramaders classificats estant algun d'ells proposats per a la seua catalogació com d'interés natural, encara que cap d'aquestes es veurà afectada per les instal·lacions projectades. Tant el traçat, l'amplària legal de cada una d'ells ha sigut recollit tant en l'estudi d'impacte ambiental com en els documents urbanístics del pla especial com a afeccions legals.   
- Domini públic hidràulic. El principal curs de la zona 10 és el riu Xúquer que constitueix travessa d'oest a est la zona nord, i està la resta de l'àrea solcada per diversos afluents per la dreta d'aquest riu. Els principals el riu Zarra i el riu Reconque que s'uneixen per a formar el riu Cautabán o riu de Cofrentes que desemboca en el riu Xúquer en les proximitats d'aquesta població. Aquests rius tenen, al seu torn, una nombrosa xarxa de barrancs tributaris que constitueixen la xarxa de drenatge de les relleus que flanquegen la Vall d'Ayora.   
- Patrimoni cultural. La conselleria de Cultura, Educació i Esport té inventariats més de 50 jaciments al terme d'Ayora, 4 al terme de Jalance, 4 al terme de Jarafuel, 10 jaciments a Zarra, i 5 al terme de Teresa de Cofrentes. Cap d'ells es veu afectat pels parcs eòlics projectats, podent existir afecció pel sistema d'evacuació el que serà determinat en la corresponent prospecció prèvia.  
- Microreserves vegetals. Al nord de l'alineació del parc eòlic Villanova II es troba delimitada la microreserva denominada El Moragete declarada mitjançant una Ordre de 22 d'octubre de 2002, de la conselleria de Medi Ambient per la qual es declaren 22 microreserves vegetals a la província de València.   
- Forests d'utilitat pública. Els parcs Villanueva I i II i Boira afecten les forests 28 UP. EL Zacae, pertanyent a l'Ajuntament de Jalance, als termes de Jalance i Jarafuel, 29 UP Muela del Juey, pertanyent a l'Ajuntament de Jarafuel, terme de Jarafuel i 158 UP. Solana del Muela del Juey pertanyent a la Generalitat Valenciana situat al terme de Jarafuel .  
- lassificació i qualificació urbanística. Pla eòlic de la Comunitat Valenciana que té caràcter de Pla d'acció territorial sectorial aprovat mitjançant un acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià.   
Consideracions ambientals  
El principal problema per a l'avaluació de la zona es deriva de l'escàs coneixement del recurs eòlic de la zona en el moment de la redacció per a la fase d'adjudicació, i la caracterització del recurs paral·lelament al procés d'avaluació de l'impacte ambiental, a pesar que en el contingut mínim de l'estudi d'impacte ambiental, establit en l'article 13 de la normativa del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, s'indicava que havia d'incloure ineludiblement un estudis dels vents dominants, com també la seua intensitat i distribució i En suma la confirmació de l'existència de recurs suficient per al funcionament del parc eòlic i conseqüentment la localització d'aquest.  
   
Així de la proposta inicial que concentrava els parcs en dues àrees, alternatives de les cinc possibles, es passa, quan es disposa de dades més completes de vent, a una solució que implica l'ocupació per aerogeneradors d'una tercera àrea alternativa, la qual cosa comporta l'execució d'una nova línia d'evacuació d'energia.   
D'altra banda l'alternativa de la Muela de la Tortolilla, es descarta, a pesar de ser tècnicament possible, ja que les condicions establides en el procés d'avaluació d'impacte ambiental del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana (aprofitament de les infraestructures d'accés i d'evacuació del parc eòlic confrontant) que garanteixen una impacte baix, no són considerades, per l'òrgan substantiu, viables administrativament per trobar-se les infraestructures d'evacuació i accés a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa.  
Com a conseqüència de l'anterior una vegada determinades la solució d'àrees d'ubicació dels parcs s'ha orientat el procés d'avaluació d'impacte ambiental a la disminució dels impactes ambienta'ls dels diversos emplaçaments estudiant diverses alternatives de disseny dels parcs i del sistema d'evacuació.  
En relació amb el disseny dels parcs s'han redistribuït les posicions dels aerogeneradors a fi de compatibilitzar les instal·lacions eòliques amb les infraestructures existents de prevenció d'incendis i a fi de reduir la interferència amb els mitjans aeris d'extinció. També s'ha considerat la reubicació d'aquells aerogeneradors que presentaven dificultats tecnicoconstructives, que afectaven formacions vegetals d'interés, o que presentaven un elevat impacte paisatgístic.  
En el sistema d'evacuació s'han introduït modificacions notables :  
- La línia de Villanueva II-Villanueva I serà soterrada aprofitant camins i tallafocs, i límits de parcel·les cultivades, cosa que permet d'altra banda l'eliminació del centre col·lector projectat inicialment.  
- Es modifica el traçat inicial de la línia Villanova-Ayora per a minimitzar l'impacte sobre l'hàbitat prioritari de Matolls gipsícoles ibèrics, sobre nucli urbà de Teresa de Cofrentes.   
- Es projecta un traçat alternatiu a l'estret d'Arguayas  
- S'unifiquen les línies, en les proximitats de la confluència del barranc del Agua amb el riu Reconque, per les costes de l'Alguacil fins a la subestació d'Ayora situada en el Llano Palero. No obstant això, el traçat grafiat en els plànols i fotos aèries en la documentació presentada el 8 d'agost de 2005, no s'ajusta exactament a l'alternativa proposada per la qual cosa haurà de ser modificat ja que discorre per una àrea sense accessos de forts pendents   
No s'ha arribat a concretar la ubicació, disseny i dimensions de l'edifici de control encara que es presenten dues possibles alternatives en l'àmbit del parc de Villanueva I que en principi no es consideren adequades, ja que el centre sembla tenir grans dimensions i els emplaçaments proposats presenten careneres poc extenses i en el Puntal del Conejo hi ha formacions de carrascar. Es considera necessari reestudiar les possibles alternatives.   
També es considera que en l'elaboració del pla especial no s'ha valorat adequadament la incidència que el conjunt de les instal·lacions eòliques tindrà sobre la població dels municipis afectats i més concretament sobre la població dispersa en el sòl no urbanitzable i les activitats que en aquest es desenvolupen.  
La normativa del Pla eòlic (article 25) va establir limitacions a les construccions aïllades de caràcter no industrial futures en un radi de 1.000 de qualsevol aerogenerador, norma que d'altra banda sembla excessiva ja que d'acord amb les característiques del medi i amb les criteris urbanístics el sòl no urbanitzable és la ubicació més adequada per a aquest tipus de construccions. No obstant això, (a diferència dels sòls classificats en el planejament vigent com a urbans o urbanitzable) no fixa cap distància per a les construccions existents, ni en el disseny de les instal·lacions eòliques s'han tingut en compte les localització de les edificacions aïllades com a aspecte limitant, per a l'elecció d'alternatives.  
Per tant, es considera que no hi ha cap justificació per a declarar les edificacions existents fora d'ordenació ja que aquesta situació, d'acord amb allò que s'ha expressat en l'article 58.6 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística es fixarà quan existisca manifesta incompatibilitat amb la determinació dels plans. No obstant l'anterior, l'execució de les instal·lacions eòliques produiran efectes negatius sobre les activitats preexistents que serà necessari corregir a càrrec de l'empresa promotora.  
Com a conseqüència de tot l'anterior s'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació les edificacions aïllades de caràcter no industrial com a règim aplicable a les edificacions existents (article 10 de les normes urbanístiques) per l'impacte crític que genera sobre la població rural dels nuclis en què tradicionalment s'ha exercit l'activitat agrària i ramadera (masies) o sobre els usos actuals dirigits al turisme ambiental i perquè, d'acord amb allò que s'ha expressat en el mateix estudi i impacte ambiental i el projecte de parcs, no hi ha manifesta incompatibilitat dels usos actuals amb les instal·lacions eòliques.  
D'altra banda les al·legacions presentades són totes o en la seua majoria de propietaris i ajuntaments afectats que no mostren, precisament, una acceptació del projecte ni de les seues conseqüències sobretot per les limitacions que la implantació de les esmentades instal·lacions impliquen.   
Així mateix, s'ha estimat necessari completar l'estudi de fauna amb estudis preoperacionals sobre rapaces rupícoles i rapaces forestals, com també la matisació d'alguns aspectes de la metodologia, basant-se en les observacions realitzades pel Servei de Conservació de la Biodiversitat.   
En relació amb els camins ramaders s'ha indicat la necessitat d'estudiar l'afecció per les línies d'evacuació ja que només s'havia valorat l'afecció per als parcs i accessos.  
Igualment s'ha considerat necessari supeditar l'execució de les obres a la realització de les prospeccions arqueològiques de les àrees afectades, per a evitar afeccions al patrimoni arqueològic, etnològic, paleontològic i arquitectònic.  
Respecte a les mesures protectores i correctores el procés d'avaluació s'ha centrat en la concreció de les encaminades a substituir les limitacions generades sobre la limitació dels mitjans aeris d'extinció d'incendis, consistents en un reforçament dels mitjans terrestres i que s'han materialitzat en l'ampliació de les àrees tallafocs i en la construcció d'una xarxa de depòsits distribuïts als llarg de les alineacions d'aerogeneradors.  
No obstant l'anterior, les mesures s'han proposat només per als parcs situats en la zona nord pel que s'ha procedit a analitzar la necessitat d'aplicació en la zona sud, concloent que, atesa la densitat i alçària de la vegetació, l'obertura dels vials interiors no cal crear noves àrees tallafocs. Al contrari, sí que és necessari construir depòsits de proveïment d'aigua amb les mateixes característiques que els de la zona nord encara que amb menor densitat, distribuïts de la manera següent:  
- En l'alineació oest, se situaran tres depòsits equidistantment repartits.  
- En l'alineació est se situarà un depòsit en la zona nord de l'alineació.   
Les mesures protectores i o correctores, incloses en l'estudi d'impacte ambiental són en molts casos poc concretes o incompletes per la qual cosa s'allisten una sèrie de matisacions o condicionants en la part dispositiva de la declaració. Es procedeix de la mateixa manera en el cas del programa de vigilància ambiental.   
Finalment s'haurà de presentar el paquet de mesures compensatòries de caràcter ambiental, d'acord amb el que preveu l'article 16 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, apuntant com a preferents les encaminades a minimitzar l'impacte sobre l'avifauna generat per infraestructures preexistents.  
Consideracions jurídiques   
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'impacte ambiental.   
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 10, inclòs el sistema d'evacuació fins a la subestació d'Ayora 132/400 KV, sense perjudici de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, promogut per l'empresa adjudicatària Guadalaviar, Consorci Alabe-Enerfin sempre que s'ajuste al que proposa la documentació presentada o, si és el cas, el punt segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1) Emplaçament de les instal·lacions eòliques  
1.1) La ubicació dels aerogeneradors, el traçat de les rases, de les subestacions i dels vials d'accés, tant interiors com exteriors, seran, en principi, els descrits o grafiats en la documentació complementària presentada el dia 8 d'agost de 2005, quedant supeditada en els casos en què puga afectar-se la superfície pertanyent a camins ramaders, a jaciments arqueològics inventariats o els detectats en les prospeccions prèvies, flora endèmica, amenaçada o als resultats dels estudis previs de fauna, que es detallen en el punt 2 d'aquesta resolució.   
En la reubicació dels aerogeneradors i si és el cas de les subestacions se seguiran els criteris següents:  
- Es realitzarà, en tot cas, dins de l'àmbit del pla especial, d'acord amb els criteris de delimitació que es marquen en l'apartat 4 del punt segon d'aquesta resolució.  
- Els aerogeneradors que no puguen ser reubicats hauran de ser eliminats.   
1.2) El sistema d'evacuació de la zona 10 es correspondrà bàsicament amb allò grafiat en els plànols a escala 1:10.000 presentats el dia 8 d'agost de 2005, excepte el trams que es grafien en el plànol adjunt.   
1.3) Es presentarà en aquesta Direcció General, abans de l'execució de les obres, per a la supervisió i informe favorable d'aquest.  
- Els projectes de construcció de la totalitat dels parcs. En aquest projecte s'inclourà, a escala prou detallada, el condicionament dels vials d'accés als parcs, el traçat i disseny definitius dels vials interiors, de les rases, de les plataformes de muntatge, fonaments, resta d'obra civil de la totalitat dels parcs, i mesures de prevenció i extinció d'incendis, d'acord amb els criteris i condicions particulars d'aquesta resolució i en especial allò que s'ha especificat en el punt 5.4.  
S'inclourà la solució definitiva d'ubicació de l'edifici de control, les característiques de dimensions i disseny d'aquest, tenint en compte que les dues propostes d'ubicació consignades en la documentació complementària de 8 d'agost de 2005 (plànol 10G-MA-09, alternativa 1 juntament amb l'aerogenerador 1 i alternativa 2 juntament amb l'aerogenerador 22 de l'ambdós del parc de Villanueva I) no es consideren en principi adequades, d'acord amb allò que s'ha expressat en l'apartat de consideracions ambientals de la part expositiva d'aquesta resolució.  
- El traçat definitiu de la línia elèctrica a escala 1:10.000 i la ubicació dels suports i els camins de nova traçada o condicionament dels existents a escala prou detallada, d'acord amb els criteris i condicions particulars d'aquesta resolució i en especial o especificat en el punt 5.4 i tenint en la traçada, amplària legal dels camins ramaders classificats als termes municipals que travessen les línies elèctriques.   
- El pla de restauració d'obres de les superfícies afectades per la totalitat de les instal·lacions necessàries per al desenvolupament del potencial eòlic de la zona 10, inclòs el sistema d'evacuació.   
2) La metodologia i duració de l'estudi d'avifauna en situació preoperacional, tant de les rapaces forestals com del marcatge d'àguila reial, serà la descrita en la presentada oficialment el dia 3 de març de 2005.   
L'estudi de prevalença de cadàvers forma part de l'estudi d'avifauna en situació preoperacional i es realitzarà d'acord amb la metodologia presentada en la documentació complementària del dia 8 d'agost de 2005.   
L'estudi comprendrà totes les àrees en què es projecten la implantació de parcs, és a dir, tant la zona nord (Zacae.Collado Blanco- Muela del Juey) com la zona sud (Montemayor- Montechico).   
3) L'inici de les obres quedarà supeditat a:  
- A l'informe favorable d'aquesta Direcció General (mitjançant la formulació de resolució complementària) de la documentació següent:  
- Estudi previ d'avifauna en situació preoperacional, d'acord amb els establits en el punt 2 de l'apartat segon de la part dispositiva d'aquesta resolució.   
- Els projectes especificats en el punt 1.3 de l'apartat segon de la part dispositiva d'aquesta resolució   
- A la presentació de les memòries corresponents a les prospeccions arqueològiques (línia elèctrica, nous accessos, nova ubicació de la subestació, etc, no inclosos en les anteriors prospeccions) i dels informes favorables o condicionants establits per la conselleria de Cultura emesos sobre les prospeccions prèvies.  
4) En la documentació amb eficàcia normativa (tant gràfica com escrita) hauran d'efectuar-se les modificacions següents:  
4.1) L'àmbit del pla especial per als aerogeneradors, i subestació (àrea en què es declaren compatibles les instal·lacions eòliques) independentment de l'extensió que arbitràriament es fixe, exclourà en tot cas:  
- Les àrees declarades no aptes en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
- Qualsevol superfície que es trobe a menys de 1.000 m de sòl classificat com a urbà o urbanitzable en el planejament urbanístic vigent del municipi en qüestió.   
- Els camins ramaders classificats confrontants amb les alineacions o la subestació transformadora o que travessen les alineacions d'aerogeneradors.  
- La superfície inclosa en el perímetre de protecció d'elements patrimonials d'interés inventariats o determinada per l'òrgan competent després de la corresponent prospecció arqueològica.  
4.2) S'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació els usos actuals o qualsevol edificació aïllada de caràcter no industrial preexistent, dins del perímetre de 1.000 metres declarat com a zona vulnerable (article 10 règim transitori) ja que per a la ubicació de les infraestructures eòliques no s'ha considerat manifestament incompatibles l'existència d'aquests usos o edificacions.  
4.3) S'inclourà en la documentació amb eficàcia normativa l'obligació de sol·licitar la declaració de zones de seguretat, tant en la fase de construcció (impacte temporal) com en la fase de funcionament (impacte permanent) per a aquelles àrees en què l'ús d'aprofitament eòlic se superposa amb l'ús cinegètic preexistent, d'acord amb allò que preveu l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana i a la Resolució, de 26 d'abril de 1988, de la Direcció General de Producció Agrària, per la qual es donen norma per a la senyalització dels terrenys sotmesos a règim especial de caça i pesca continental i camins ramaders.   
5) Les mesures preventives i correctores proposades en el capítol IV.3 i V.3 de l'estudi d'impacte ambiental del pla especial i apartats 6.5, 6.6 i 6.7 de l'estudi d'impacte ambiental del sistema d'evacuació, seran complementades amb les que a continuació es detallen:  
5.1) Mesures de protecció de qualitat de l'aire i prevenció del soroll  
- Mesures per a minimitzar la contaminació en la fase de construcció:  
- Els vehicles de transport de material, en la fase de construcció, hauran de circular amb les caixes cobertes de lona.  
- S'hauran d'efectuar regs periòdics dels camins que suporten trànsit rodat i de les zones d'abassegament de material. La freqüència s'adaptarà a l'estació de l'any i a les condicions meteorològiques en cada moment i sempre que es faça perceptible l'emissió de partícules.  
- Mesures de prevenció de la contaminació acústica en la fase de construcció.  
- S'efectuarà un manteniment periòdic dels silenciosos dels escapaments, rodaments, engranatges i mecanismes en general de tota la maquinària que intervinga en l'obra  
- La realització de voladures com a mètode d'excavació s'utilitzara puntualment i només en els supòsits en què no existisquen tècniques alternatives. En aquest cas es comunicarà mitjançant un informe extraordinari l'esmentada circumstància a fi de determinar la necessitat d'aplicació de mesures preventives o correctores addicionals.  
5.2) Protecció del sistema hidrològic i hidrogeològic   
El promotor presentarà previ a l'inici de les obres la inscripció en el registre de xicotets productors de la Comunitat Valenciana com també el document d'acceptació del gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos que es vaja a fer càrrec de qualsevol residu d'aquesta naturalesa que es genere, tant en les fase de construcció com en la de funcionament.  
5.3) Protecció de la fauna  
En tant no s'hagen presentat i valorat els estudis preoperacionals d'avifauna, s'inclou com a mesura preventiva per a evitar impactes sobre la fauna durant la fase de construcció, la programació de l'obres fora del període reproductiu de les espècies més sensibles, adaptant el calendari d'actuacions de l'execució de les instal·lacions de la zona 10 a l'esmentada mesura preventiva.  
- En tant els estudis preoperacionals de fauna no justifiquen una disposició diferent, les mesures anticol·lisió hauran de ser les assenyalades en el mateix estudi d'impacte ambiental, és a dir la senyalització dels cables de terra i fibra òptica, mitjançant espirals de 30 cm de diàmetre i d'1 metre de longitud cada 5 metres, de les línies comprendrà tot el recorregut de les línies elèctriques del sistema d'evacuació de 132 (des de la SET. Villanueva i SET Losilla fins a la SET d'Ayora)   
En aquells trams en què existisquen cables de terra paral·lels els elements salvaocells s'hauran d'instal·lar a portell de manera que queden a una separació de 5 metres   
- Si els estudis previs d'avifauna evidenciaren incompatibilitat amb les infraestructures projectades (aerogeneradors i sistema d'evacuació) s'hauran de proposar les modificacions necessàries basant-se en els esmentats resultats.  
5.4) Protecció del sòl i la vegetació   
- Durant la fase de construcció, el condicionament tant dels camins d'accés als parcs com els vials interiors no hauran de sobrepassar els 4,5 metres d'amplària, exceptuant les cunetes, els sobreamples de les revoltes i els eixamplaments per a l'encreuament de maquinària, que hauran de distar almenys 500 metres entre ells i es faran coincidir amb alguna de les plataformes habilitades per a les instal·lacions dels aerogeneradors.  
- Els accessos per a la instal·lació dels suports de la línia elèctrica respondrà als criteris següents:  
- Com a norma general no es permet l'obertura de nous camins.  
- S'hauran d'utilitzar camins existents o camins ramaders per a accedir al punt més pròxim a la ubicació del suport, des d'on s'efectuarà un rodament superficial amb maquinària apropiada sense afectar exemplars arboris.  
- Si el rodament superficial es realitza sobre una zona abancalades, cada bancal s'utilitzarà de plataforma de camí, practicant en els extrems dels bancals rampes d'unió per a permetre l'accés.  
- La superfície afectada per totes les infraestructures es reduirà a la mínima imprescindible, ubicant-les sobre àrees en què existeixen o es projecten mesures de prevenció d'incendis (àrees tallafocs) i adaptant, al màxim, a la topografia del terreny el traçat dels vials, les fonamentacions dels aerogeneradors, l'orientació i disseny de les plataformes de muntatge i de les subestacions, particularment en:  
- Plataformes de muntatge dels aerogeneradors 1, 2, 3, 4, 8, 9, 18, i 22, 23 i 24 del parc Villanueva I.  
- Plataformes de muntatge dels aerogeneradors 7 a 10, ambdós inclusivament del parc eòlic Villanueva II.  
- Plataformes de muntatge dels aerogeneradors LO-1 a LO-10, ambdós inclusivament, del parc de Losilla,   
- Plataformes de muntatge dels aerogeneradors BO-9 a BO-14 del parc eòlic de Boira.  
- Depòsits per a la prevenció d'incendis situats entre els aerogeneradors 8 -9, 10-11 i 13-14 del parc de Boira.  
- Depòsits situat ens els aerogeneradors 1-2 i al costat dels aerogeneradors 18 i 22 del parc de Villanueva I.  
- Depòsits del parc de Villanueva II.  
- Depòsits del parc de Losilla.  
- Vial interior entre els aerogeneradors 22 i 23 del parc de Villanueva I.  
- La totalitat dels vials de nou traçat, tant si són considerats interiors com a exteriors del parc eòlic de Losilla.  
- En general vials de nova obertura per a la instal·lació dels suports vials per a la instal·lació dels suports.  
- L'execució de les obres serà especialment cuidadosa en les àrees en què puguen veure's afectades formacions vegetals d'elevat valor o terrenys amb pendents acusades. A continuació s'apunten alguns dels trams més sensibles, sense perjudici d'altres que puguen detectar-se en el replantejament definitiu:  
- Zona nord del parc de Villanueva II de manera que no es veja afectada la mircoreserva del Moragete.   
- Zona sud del parc de Villanueva I (Puntal del Conejo).  
- Trams de la línia elèctrica que travessa àrees susceptibles d'albergar formacions pertanyent a l'hàbitat prioritari 1520\*, vegetació gipsícola ibèrica, o bosco de galeria de Salix i Populus alba (encreuament del riu Zarra).  
- Tram unificat de les línies elèctriques pel paratge denominat Costes de l'Alguacil fins al Llano Palero, d'acord amb allò que s'ha especificat en el punt 1.4 del segon apartat de la part dispositiva d'aquesta resolució.  
En la fase de replantejament de les obres de les àrees dalt especificades haurà d'intervenir un especialista en botànica, i es farà un jalonat especial de manera que s'evite qualsevol afecció de la microreserva del Moragete, es minimitze al màxim l'afecció sobre la resta de formacions i tots els casos s'impedisca l'ocupació fortuïta durant la fase de construcció de les àrees que s'han de preservar.  
- El tractament carrers de les línies elèctriques es realitzarà d'acord amb allò que estableix l'article 153 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/ 1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, és a dir, es remetrà, per a l'aprovació abans de la seua execució, una memòria concreta d'actuació en què s'indicaran les mesures alternatives a la neteja de vegetació en les zones de projecció dels conductors.  
- La restauració ambiental comprendrà les superfícies afectades per la totalitat de les instal·lacions eòliques (plataformes de muntatge, fonamentacions dels aerogeneradors, vials dels parcs i de les línies elèctriques, subestacions, suports de les línies elèctriques...) inclosos els talussos i terraplens residuals generats en la fase de construcció, excepte en les àrees sense pendent que se situen en la franja central decapada o en la banda de desbrossament total de les àrees tallafocs, en què no s'aplicaran mesures de revegetació.   
En aquelles àrees amb forts pendents o amb erosionabilitat elevada (algeps, argiles i margues del triàsic i terciari) s'haurà de projectar l'aplicació, prèvia a la revegetació, de tècniques de retenció de sòls que s'estimen necessàries en cada cas (malles antierosió, murs de contenció, etc) a fi d'evitar la pèrdua de sòl i garantir l'arrelament de les vegetació que s'han d'implantar.   
- Si fóra necessària la utilització de materials (tant àrids com terra vegetal) no provinents de la mateixa excavació de les obres (sabates, plataformes, rases, etc,) s'hauran d'obtenir de pedreres autoritzades i l'eliminació de materials sobrants s'efectuarà a un abocador inert legalitzat. Si no hi ha pedreres o abocadors legals en l'entorn de l'obra s'haurà de tramitar el corresponent estudi d'impacte ambiental d'acord amb allò que preveu el Decret 162/ 1990, de 15 d'octubre, del Consell del Govern Valencià, pel qual s'aproven el Reglament para a execució de la Llei 2/1989, d'impacte Ambiental, i l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la conselleria de Territori i Habitatge per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental.  
5. 6) Protecció contra incendis  
- Les mesures de prevenció i extinció d'incendis seran les proposades en la documentació complementària, presentada el 8 d'agost de 2005, fent extensiva la construcció de depòsits de proveïment d'aigua al parc situat en la zona sud (parc eòlic de Losilla).   
El nombre de depòsits que s'ha de construir en aquest parc haurà de ser com a mínim 4 depòsits de la mateixa capacitat i característiques que els de la zona nord, distribuïts de la manera següent:  
- Tres en l'alineació oest   
- Un en la zona nord de l'alineació est.  
- La descripció i característiques de les obres necessàries per a l'aplicació de les mesures preventives i correcció d'incendis, és a dir els depòsits de proveïment d'aigua, s'hauran d'incloure en els projectes de construcció (que han de ser presentats d'acord al punt 1.2. anterior).  
La ubicació i disseny dels depòsits es realitzarà d'acord amb els criteris per a la minimització d'impactes sobre el sòl i la vegetació establits en el punt 5.4 del segon apartat de la part dispositiva d'aquesta resolució.   
5.7) Es realitzarà un estudi sobre el grau d'acceptació de les instal·lacions eòliques per part de la població, resident tant en els nuclis urbans com en les edificacions aïllades, com també una estimació de la incidència sobre la socioeconomia de la zona i en especial sobre el turisme rural, atenent a les consideracions efectuades pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
Aquest estudi serà presentat abans de la posada en marxa de les instal·lacions eòliques.  
5.8) Si el desenvolupament de les obres o en la fase de funcionament de les actuacions previstes s'observen danys a tercers o impactes no detectats en aquesta avaluació d'impacte ambiental, es procedirà a l'estudi i correcció d'aquests.  
6) En relació amb el programa de vigilància ambiental   
6.1) Sense perjudici de la periodicitat dels informes establits en el programa de vigilància ambiental, si es produeix qualsevol circumstància no prevista o impacte no detectat en l'estudi d'impacte ambiental o en la documentació complementària presentats, en particular la relativa l'afecció a avifauna protegida es comunicarà, a aquesta Direcció General, en el termini el més breu possible mitjançant un informe extraordinari, que haurà de contenir, si és el cas, la corresponent proposta de mesures protectores o correctores per a la correcció o minimització d'aquesta.   
6.2) La metodologia proposada per a la realització del pla de seguiment de la incidència per col·lisió, dels parcs eòlics i línies elèctriques en la fauna (aus i quiròpters), i la freqüència de prospecció queda supeditada als resultats de l'estudi de prevalença de restes (que d'acord amb la proposta de l'empresa promotora s'ha dut a terme al setembre d'enguany).  
Pel que fa a superfície que s'ha de prospectar de les línies elèctriques s'haurà d'ampliar la banda a 50 metres a cada costat del línia elèctrica.   
- La duració del programa de seguiment de la incidència sobre la fauna, haurà de comprendre com a mínim els 5 primers anys del funcionament, determinant, basant-se en els resultats obtinguts, la conveniència de l'ampliació d'aquest.   
- Els informes extraordinaris, quan estiguen relacionats amb dades de mortalitat o de qualsevol incidència ressenyable corresponent a aus rapaces i d'aquelles espècies incloses com a catalogades en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana), s'hauran de complementar amb l'avís escrit immediat (fax, correu electrònic...).  
- Els cadàvers trobats hauran de ser recollits i mantinguts en condicions de refrigeració adequades, traslladant-los una vegada al mes a un centre de recuperació oficial, dependent de la conselleria de Territori i Habitatge a fi de realitzar les proves forenses que aclarisquen o complementen les dades registrades en camp.   
6.3) S'haurà d'incorporar al programa de vigilància ambiental les labors de manteniment i comprovació de les mesures de prevenció i extinció d'incendis i en particular de les infraestructures de proveïment d'aigua, de manera que es garantisca el funcionament correcte en qualsevol moment.   
6.4) Durant el primer any de funcionament dels parcs eòlics es realitzarà un estudi d'afecció sonora, i d'ombres intermitents en l'àrea perimetral establida com a zona vulnerable (1.000 metres) a fi de confirmar els càlculs teòrics que han sigut inclosos en els estudis d'impacte ambiental presentats. Es realitzaran mesures de contaminació sonora en les edificacions habitades permanentment o de forma eventual situades en el perímetre dels 1.000.  
La duració de l'estudi s'ampliarà, cas que les condicions meteorològiques del primer any siguen excepcionalment diferents de les habituals (dies de vent molt inferiors a la mitjana anual, nombre més gran de dies ennuvolats que la mitjana anual, etc.).   
6.5) S'haurà de realitzar, després d'un any de funcionament, l'estudi sobre el grau d'acceptació de les instal·lacions per part de la població, com també la valoració de la incidència sobre l'economia de la zona, comparant els resultats amb els obtinguts en l'estudi previ (punt 6.7)   
7) Mesures compensatòries ambientals   
En el termini de sis mesos, des de la notificació d'aquesta resolució, s'hauran de presentar davant d'aquesta Direcció General per a la seua supervisió i informe favorable la proposta de mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural, tal com s'estableix en l'article 16 del Pla eòlic valència, preferentment les encaminades a les de protecció de les aus com:  
- Correcció de línies elèctriques preexistents perilloses per a les aus, per electrocució (correcció de pals o aïllament de conductors) o per col·lisió (instal·lació de salvaocells en cables elèctrics)   
- Instal·lació de punts d'aigua per a la fauna silvestre i correcció de depòsits d'aigua perillosos   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de novembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Alvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 33/02-AIA  
Promotor: Proyectos Eólicos Valencianos, SA  
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport. Direcció General d'Energia.  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques de la zona 11 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Localització: Terme municipal d'Ayora (València).  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte i localització  
L'objecte de l'actuació és el projecte de les instal·lacions per al desenvolupament de la zona 11 del Pla eòlic valencià (PEV) i les infraestructures necessàries d'aquest. Els documents presentats per a l'execució i desenvolupament de la zona 11 són els projectes del pla especial, pla energètic i l'estudi d'impacte ambiental, com també informació complementària posterior.  
Paral·lelament, i a fi d'evacuar l'energia elèctrica que produiran els parcs eòlics que s'han d'instal·lar en les zones 10, 11 i 12 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana de manera conjunta, Guadalaviar SA i Proyectos Eólicos Valencianos, SA projecten la construcció de les línies elèctriques aèries d'evacuació a una única subestació elèctrica situada als voltants del municipi d'Ayora. A l'efecte d'avaluació ambiental, les actuacions d'instal·lació de les infraestructures eòliques i les infraestructures d'evacuació de l'energia produïda, es consideren un únic expedient.  
Localització  
Parcs eòlics  
Es projecta la instal·lació de quatre parcs eòlics en la zona 11, tots ells al terme municipal d'Ayora, comarca de la Vall d'Ayora, província de València. La zona que comprén el pla especial se circumscriu a l'espai que ocupen els aerogeneradors, les infraestructures d'aquests, camins de servei i subestacions.  
L'àmbit territorial del pla especial, en el qual es podran compatibilitzar els usos i aprofitaments eòlics amb els preexistents a l'homologació, i en els quals es possibilitarà la implantació de les instal·lacions, infraestructures, serveis, elements auxiliars i accessos està constituït pels espais següents:  
- Franja de 200 m d'ample l'eix generador del qual coincideix amb l'eix que uneix els successius aerogeneradors. En els extrems inclourà una zona de 100 m mesurats des de la primera i última torre en la direcció de la generatriu cap a l'exterior.  
- Una franja de 40 m, amb eix central en l'eix dels camins que no es troben en l'àmbit mencionat en a).  
- Una franja de 20 m, amb eix central en l'eix de les rases per les quals discórreguen instal·lacions i que no es troben en l'àmbit mencionat en a) o en b).  
- Un quadrat de 100 x 100 m centrat en el de cada una de les subestacions o edificis de control.  
El pla especial per a l'ordenació de la zona eòlica ordena l'ús del sòl compatibilitzant els existents amb el de producció d'energia elèctrica mitjançant aerogeneradors i l'evacuació d'aquests. La classificació proposada és sòl no urbanitzable de protecció forestal i d'infraestructures eòliques.  
Segons el vigent Pla general d'ordenació urbana del terme municipal d'Ayora els parcs es localitzen sobre sòl no urbanitzable d'especial protecció, igual que els vials de servei i les línies elèctriques internes associades a aquest. El traçat de la línia elèctrica travessa terrenys classificats com a sòl no urbanitzable de diverses categories.  
Línies aèries d'evacuació  
L'energia elèctrica que produiran els parcs eòlics que s'han d'instal·lar en la zona 11 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana es transportarà mitjançant línia aèria d'alta tensió (123 kV) a una única subestació pròxima al municipi d'Ayora, localitzada al nord-oest del parc de Las Bodeguillas i a una distància aproximada de 5 km d'aquest.   
Alternatives i justificació de la solució proposada  
Parcs eòlics  
En l'estudi d'impacte ambiental de la zona eòlica 11 es realitza una primera selecció d'emplaçaments per a l'establiment dels parcs eòlics, atenent als factors següents: potencial eòlic, orografia, viabilitat tecnicoconstructiva, optimització d'infraestructures, zones ambientalment aptes i factors territorials. Els emplaçaments així preseleccionats són: Peña Blanca, Turó Contiendas, assagador de Las Ratas, Las Bodeguillas, La Solana, Rincón de Cabello i El Mulatón.  
En aquest primer estudi es van desestimar els emplaçaments de Peña Blanca, Turó Contiendas i assagador de Las Ratas, principalment per tenir unes característiques orogràfiques desfavorables respecte a les direccions de vent predominants i per la reduïda grandària d'aquests. A més Peña Blanca i Turó Contiendas es troben allunyats de la resta d'emplaçaments la qual cosa implicaria una major longitud de les línies elèctriques. Finalment Peña Blanca està molt pròxim a la ZEPA Serra de Martés- Mola de Cortes i a la reserva de caça de Mola de Cortes, i no resulta adequat des del punt de vista ambiental.  
Pel que fa a les alternatives tecnològiques no es va presentar un estudi de solucions com a tal; no obstant això, cal assenyalar que en primer lloc es va considerar la instal·lació de 4 parcs eòlics que totalitzaven un total de 200 aerogeneradors de tipus MADE AE-56 de 800 kW de potència nominal. A causa de la major disponibilitat de dades de vent, l'evolució tecnològica del sector eòlic, l'adquisició de MADE per GAMESA, l'estudi de les al·legacions i les sol·licituds de reestudi per a disminuir el nombre total d'aerogeneradors, es van realitzar les modificacions següents: reducció del nombre total d'aerogeneradors, la substitució del model AE-56 (800 kW) de MADE per G-58 (850 kW) de GAMESA en els parcs de La Solana i Las Bodeguillas, com també la modificació de les subestacions per a adaptar la transformació d'energia. El nombre total d'aerogeneradors va passar a ser de 128 amb una potència total de 160,55 MW.  
Segons la documentació presentada fins a juny de 2006, la zona eòlica 11 constava de quatre parcs eòlics: El Mulatón, Rincón de Cabello, La Solana i Las Bodeguillas. Els 128 aerogeneradors es distribuïen de la manera següent:  
- Parc eòlic El Mulatón, amb un total de 20 aerogeneradors de 2 MW de potència unitària dividits en 3 alineacions.  
- Parc eòlic Rincón de Cabello, amb un total de 25 aerogeneradors de 2 MW de potència unitària dividits en 5 alineacions.  
- Parc eòlic Las Bodeguillas, amb un total de 29 aerogeneradors de 850 kW de potència unitària, distribuïdes en 4 alineacions.  
- Parc eòlic La Solana, amb un total de 54 aerogeneradors de 850 kW de potència unitària, en una única alineació.  
En documentació complementària, després de l'eliminació d'aquelles zones declarades com no aptes pel PEV, es van reestudiar 10 emplaçaments pel que fa a recurs eòlic: turó de San Juan, El Mulatón, Rincón de Cabello, vessants de Mariluna, La Solana, Las Bodeguillas, assagador de Las Ratas, turó Contiendas, turó de Cabeza Pinosa i Peña Blanca.  
En primer lloc es descarten aquelles alineacions paral·leles als vents predominants tractant-se dels emplaçaments turó de San Juan, vessants de Mariluna i assagador de Las Ratas. En segon lloc, en funció de la morfologia i accessibilitat, s'elimina turó de Cabeza Pinosa perquè la seua execució comportaria un elevat volum d'obra civil amb un impacte ambiental major. Finalment, en funció de la llunyania d'alguns dels emplaçaments respecte d'altres amb major recurs eòlic, la selecció del qual implicaria un increment de les línies d'evacuació i la creació de nous accessos, s'eliminen els emplaçaments de Peña Blanca i turó Contiendas. Amb tot això, s'obtenen els quatre emplaçaments de parcs que són La Solana, Bodeguillas, Rincón de Cabello i El Mulatón.   
Finalment es proposa una solució en què s'eliminen determinats aerogeneradors de Rincón de Cabello, reubicant-los en Bodeguillas, mantenint la potència total de la zona.  
Els aerogeneradors eliminats són les posicions 2.1, 2.2, 2.3, 2.4 i 2.15 de 2 MW de potència unitària corresponents al parc Rincón de Cabello, substituint-los per les posicions alternatives BDA13, BDA14, BDA22, BDA23, BDA24, BDA25, BDA26, BDA27, BDA28, BDA29 i BDA30 de Las Bodeguillas amb una potència unitària de 850 KW. Es puntualitza que les posicions, l'eliminació de les quals es proposa, es mantenen en qualitat de reserva.  
D'aquesta manera, l'última solució presentada el 15 de juny de 2006, deixa la configuració dels parcs de la manera que segueix:  
- Parc eòlic El Mulatón, amb un total de 20 aerogeneradors de 2 MW de potència unitària dividits en 3 alineacions.  
- Parc eòlic Rincón de Cabello amb un total de 20 aerogeneradors de 2 MW de potència unitària dividits en 3 alineacions.  
- Parc eòlic Las Bodeguillas amb un total de 40 aerogeneradors de 850 kW de potència unitària, distribuïdes en 7 alineacions.  
- Parc eòlic La Solana amb un total de 54 aerogeneradors de 850 kW de potència unitària, en una única alineació.  
Línies aèries d'evacuació  
L'EIA corresponent analitza tres alternatives (alternatives 1, 2 i 3) per al traçat de les línies d'evacuació de l'energia produïda en el conParc eòlic Potència (MW) Aerogeneradors Subestació  
 (30/132KV)  
Núm. Potència (kw)  
La Solana 45,90 54 850 Rincón de Cabello  
Las Bodeguillas 34,00 40 850  
Rincón de Cabello 40,00 20 2.000  
El Mulatón 40,00 20 2.000  
Total 159,90 134  
\* \* \* \* \*  
Parque eólico Potencia (MW) Aerogeneradores Subestación  
 (30/132Kv)  
Nº Potencia (kw)  
La Solana 45,90 54 850 Rincón de Cabello  
Las Bodeguillas 34,00 40 850   
Rincón de Cabello 40,00 20 2000  
El Mulatón 40,00 20 2000  
Total 159,90 134  
junt de les zones eòliques 10, 11 i 12. El disseny d'aquestes s'ha basat en solucions considerades viables, tant des del punt de vista tècnic, com econòmic. Per a la valoració ambiental de les alternatives s'han considerat els factors següents: longitud de la línia, afecció a ZEPA-LIC, afecció a reserva de caça, afecció a vegetació rellevant, afecció a fauna i afecció a jaciments i zones habitades.   
Respecte a l'estudi d'alternatives inicial cal destacar que aquest considera de manera conjunta l'evacuació de les zones eòliques 10, 11 i 12, i analitza alternatives de traçat completes. L'esmentada metodologia no resulta adequada; ja que han d'analitzar-se alternatives independents per a l'evacuació de la zona 10, al nord de la subestació d'Ayora, i les zones 11 i 12, al sud d'aquesta, ja que la metodologia adoptada supedita el traçat en una zona concreta a condicionants d'àrees allunyades d'aquesta.  
Es va proposar, com a possible solució alternativa que s'ha d'estudiar, la consideració d'una única subestació al parc de Rincón de Cabello, situada en un algun punt comprés entre les localitzacions de les dues propostes en la solució fins ara plantejada, i pròxim al punt de pas de la línia existent de 400 KV. Fins a aquest nou emplaçament es conduiria l'energia produïda en tots els parcs en traçat subterrani. A partir d'aquesta, la línia aèria d'evacuació cap a la subestació d'Ayora es podria traçar en paral·lel i el més pròxima possible a la línia de 400 KV, siga a l'est o siga a l'oest d'aquesta.  
El promotor té en compte les indicacions realitzades i presenta tres alternatives de línies d'evacuació. A partir d'una anàlisi conclou que les tres opcions són viables, tant tècnicament com ambientalment, però que les opcions 2 i 3 presenten un menor impacte ambiental global. Així mateix, indica que en aquelles opcions que afecten territorialment el LIC, tant la subestació elèctrica com ara línies, es realitzaran les mesures compensatòries ambientals pertinents.  
Al juny de 2006 el promotor presenta una nova documentació on emplena la justificació d'alternatives i aporta l'estudi de vegetació, flora i hàbitats naturals. L'anàlisi de les tres alternatives conclou que pel que fa a les subestacions, l'alternativa 2, l'impacte de les quals es qualifica amb moderat enfront del sever de les alternatives 1 i 3, és la millor opció. Pel que fa a les línies d'evacuació, les alternatives 2 i 3 presenten un impacte moderat enfront de l'impacte sever de l'alternativa 1. Pel fet de no existir diferències significatives entre les alternatives 2 i 3 pel que fa a les línies, s'opta per l'alternativa 2 per ser la ubicació de la subestació necessària, la de menor impacte ambiental.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Parcs eòlics  
Les característiques bàsiques del projecte en la solució finalment proposada (juny de 2006) es resumeixen en el quadre següent:  
Parc eòlic Vials que s'han d'ampliar Vials nous que s'han   
 o condicionar (km) d'executar(km) Total (km)  
El Mulatón 4,60 1,02 5,62  
Rincón de Cabello 6,10 1,80 7,90  
La Solana 4,10 2,44 6,54  
Las Bodeguillas 6,80 0,16 6,96  
Total (km) 2 1,60 5,42 27,02  
\* \* \* \* \*  
Parque eólico Viales a ampliar Viañes nuevos  
 y/o acondicionar (km) a ejecutar (km) Total (km)   
El Mulatón 4,60 1,02 5,62  
Rincón de Cabello 6,10 1,80 7,90  
La Solana 4,10 2,44 6,54  
Las Bodeguillas 6,80 0,16 6,96  
TOTAL (km) 21,60 5,42 27,02  
Les principals característiques dels aerogeneradors són les que segueixen:  
- Model GAMESA G-58, de 850 kW, posseeix un diàmetre de rotor de 58 m, tres pales amb una longitud de 29 m cada una d'aquestes i alçària de boixa de 55 m.  
- Model GAMESA G-87, de 2 MW, posseeix un diàmetre de rotor de 86,6 m, tres pales amb una longitud de 42,3 m cada una d'aquestes i alçària de boixa de 67 m.   
Les dimensions de les plataformes de muntatge i de les sabates de fonamentació són les que segueixen: en el cas del model GAMESA G-87, de 2 MW, la plataforma de muntatge per a la seua instal·lació ocupa una superfície de 44 x 44 m sent la dimensió de les sabates de 14,5 x 14,5 de base i aresta variable d'1 a 1,5 m; mentre que per al model GAMESA G-58, de 850 kW, la plataforma de muntatge serà de 15 x 25m i amb una sabata de 10,1 x 10,1 x 1,1 m.   
L'accés al conjunt dels parcs es realitza a través de la carretera CV-590 on són necessàries rectificacions puntuals en revolts. Una vegada assolit el cim de la serra se seguirà, majoritàriament, per camins i pistes ja existents. Cal destacar l'assagador reial de San Benito que exerceix de vial intern de la corda principal d'aerogeneradors.  
Els camins de nova obertura són:  
- El Mulatón: 2 trams  
- Rincón de Cabello: 4 trams  
- La Solana: 1 tram  
- Las Bodeguillas: 7 trams  
A més, pel seu mal estat o pel relleu abrupte hauran de realitzar-se millores importants dels vials d'accés o de servei en els trams següents:  
- El Mulatón: 1 tram  
- Las Bodeguillas: 2 trams  
En el següent quadre es resumeixen les longituds tant dels de nova execució com les de condicionament:  
Hi ha una sèrie de trams d'obertura puntual per a accedir a plataformes, amb una longitud màxima de 200 m d'acord amb l'EIA, en el qual es diu que s'esperarà al replantejament per a localitzar els esmentats trams.  
Les característiques dels accessos en funció del tipus d'aerogenerador que s'ha de transportar, són les que segueixen:  
- En els parcs amb aerogeneradors de 850 kW, els vials hauran de tenir una amplària mínima útil de 5 m, ampliant-se a 6 m d'ample en les revoltes tancades i en pendent. Les àrees d'encreuament es repartiran cada 250 m aproximadament amb una longitud de 30 m i un ample de 3-4 m. El radi de gir mínim serà de 20 m i amb pendent màxim del 10%.  
- En els parcs amb aerogeneradors de 2 MW, els vials hauran de tenir una amplària mínima útil de 6 m, ampliant-se a 8 m d'ample en les revolts tancats i en pendent. Les àrees d'encreuament es repartiran cada 5 km aproximadament amb una longitud de 35 m i un ample de 4-5 m. El radi de gir mínim serà de 32 m i amb pendent màxim del 10%. En els revolts tancats el pendent haurà de ser com a màxim d'un 7%. En els vials entre aerogeneradors el pendent màxim serà del 7%.  
Pel que fa a les zones d'instal·lacions auxiliars d'obra (parcs de maquinària, magatzematge de materials, etc.), l'EIA diu que haurà de disposar de dues instal·lacions amb una superfície de 7.000 m² cadascun d'elles, que se situaran a la vora de les subestacions de Rincón de Cabello i La Solana respectivament (no es detalla la ubicació exacta ni les característiques de les esmentades instal·lacions). En la documentació presentada amb data de desembre de 2005, indica que es disposarà de dues zones d'abassegament, una al nord-est de l'encreuament de la CV-590 amb l'assagador reial de San Benito i l'altra, a la vora de la subestació Rincón de Cabello, ambdues amb una superfície de 2.000 m². Així mateix, s'instal·laran dues plantes mòbils de graves de pedrera i formigó.  
En la descripció dels materials que s'han d'emprar per a execució de farciment es diu que, en el cas que no siguen suficients o resulten inadequats els materials d'excavació procedents de la mateixa obra, s'extrauran d'explotacions d'àrids pròximes i en funcionament, amb la corresponent autorització administrativa. No es documenten els moviments de terres necessaris per a la construcció de les instal·lacions, els volums de desmunts i terraplens, els préstecs i pedreres, etc.  
Línies d'evacuació  
La solució final preveu la ubicació d'una única subestació al parc Rincón de Cabello, de manera que l'energia evacuada dels parcs es transport fins a aquesta per línies subterrànies de 30 kV. Des de la subestació es realitzarà l'evacuació de l'energia per una única línia aèria d'alta tensió 132 kV fins a la subestació d'Ayora. La localització de la línia d'evacuació aèria i de la subestació queda reflectida en el plànol núm. 6 (planta general d'actuació. Solució proposada) de l'informe de juny de 2006.   
L'ocupació prevista per la subestació presenta una superfície aproximada d'1 ha, on es disposarà una nau rectangular per a edifici de control i cel·les amb dues plantes, amb coberta a doble vessant i unes dimensions exteriors de 42,6 x 11,4 m.  
Per a la instal·lació de les línies elèctriques internes dels parcs, les rases hauran de tenir una amplària de 60-90 cm i una profunditat d'1,2 m i s'hauran de disposar paral·lelament als camins de servei en el costat més pròxim als aerogeneradors.  
Tramitació administrativa  
L'expedient va ser incoat de manera conjunta per a les 15 zones eòliques corresponents al Pla eòlic valencià, el 21 de gener de 2002, data en què la Direcció General d'Indústria i Energia remet a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la documentació corresponent als estudis d'impacte ambiental de les empreses preadjudicatàries en la reunió de la Comissió de Selecció de projectes del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, celebrada l'11 de gener de 2002, a fi de revisar i esmenar les deficiències documentals.  
Amb data 14 de juny de 2002, i de manera expressa per a la zona 11, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet a la Direcció General d'Indústria i Energia la necessitat de sol·licitar al promotor (Proyectos Eólicos Valencianos, SA) l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental atés que aquest no compleix amb els continguts mínims que se li exigeixen.  
Amb data 2 de juliol de 2002, la Direcció General d'Indústria i Energia es dirigeix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, en relació a l'escrit anterior, i indica una sèrie de particularitzacions.  
La Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, amb data 11 de juliol de 2002, contesta reafirmant la necessitat de sol·licitar al promotor l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental.  
Parcs eòlics  
En relació directa amb el desenvolupament dels parcs eòlics, el 4 de novembre de 2002 la Direcció General d'Indústria i Energia envia a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi els documents corresponents als estudis d'impacte ambiental presentats per les empreses preadjudicatàries de cada zona eòlica, incloent les esmenes o millores recollides en les documentacions entregades com també d'aquells canvis haguts als parcs eòlics.  
El 26 de desembre de 2003 el Servei Territorial d'Indústria remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'estudi d'impacte ambiental sotmés a informació pública. S'indica també que les al·legacions es troben en fase de tramitació.  
El 19 de juliol de 2004 la Direcció General de l'Energia remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'aprovació provisional del pla especial i informe sobre les al·legacions o suggeriments formulats corresponents a la zona 11 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana. Es remeten a més els documents en què es descriuen determinades modificacions realitzades en els parcs eòlics i que ja han sigut acceptades per la Direcció General de l'Energia.  
El 21 de juliol de 2004 la Direcció General de l'Energia remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural els avantprojectes dels parcs eòlics corresponents a la zona 11 per a la formulació de la corresponent declaració d'impacte ambiental, segons s'estableix en l'article 7 de l'acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià pel qual s'aprova el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
El 20 d'octubre de 2005 la Direcció General de Gestió del Medi Natural remet a la Direcció General de l'Energia un document de requeriment de documentació en relació amb l'expedient 033/02-AIA d'avaluació d'impacte ambiental del pla especial de la zona 11 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana. Es comunica que vista la documentació presentada, es procedeix a informar-lo dels aspectes que es considera hauran de ser ampliats o justificats abans de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental.  
Amb data 29 desembre de 2005 la Direcció General de l'Energia remet a l'Àrea d'Avaluació Ambiental Estratègica la documentació rebuda en relació amb la zona 11 en què la Direcció General d'Energia actua com a òrgan substantiu en la tramitació. Amb data 11 de gener de 2006 té entrada en la conselleria de Territori i Habitatge l'informe presentat per l'empresa Proyectos Eólicos, SA, en relació amb l'escrit dalt referit. Posteriorment, amb data 23 de febrer es presenta per part de la referida empresa, el document Millora d'accessos als parcs eòlics de la zona 11 a Ayora, València, com a documentació complementària a la presentada amb data 11 de gener de 2006.  
El 10 d'abril de 2006 la Direcció General de Gestió del Medi Natural remet a la Direcció General de l'Energia un nou document de requeriment de documentació, on una vegada analitzat l'informe presentat per Proyectos Eólicos, SA de data 29 de desembre de 2005, i el document de millora d'accessos als parcs eòlics de la zona 11 a Ayora, València; es procedeix a informar-los dels aspectes que es considera que hauran de ser ampliats o justificats abans de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental.  
Amb data 15 de juny de 2006 té entrada en la conselleria de Territori i Habitatge, la documentació complementària, informe per al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica. Direcció General del Medi Natural. conselleria de Territori i Habitatge. Juny de 2006, en compliment de la sol·licitud de requeriment de documentació realitzat pel Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica.   
Línies evacuació  
Amb data 11 de febrer de 2004, el Servei Territorial d'Indústria remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural el document d'estudi d'impacte ambiental de les instal·lacions elèctriques de l'evacuació d'energia elèctrica generada en parcs eòlics, zones 10,11 i12. Com també la notificació de la publicació de l'anunci en el BOP de 26 de novembre de 2003, en el DOGV de 26 de novembre de 2003, i en el periòdic Las Provincias de 25 de novembre de 2003.  
El 5 de maig de 2004, la Direcció General de l'Energia remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la documentació corresponent al projecte tècnic, l'estudi d'impacte ambiental i el resultat de la informació pública de les línies d'evacuació de l'energia de les zones 10, 11 i 12.  
La resta de documentació complementària existent en l'expedient és comú amb els parcs eòlics, i és la referida en l'apartat anterior, a partir del requeriment de data 20 d'octubre de 2005.  
Informació pública  
Procediment  
Parcs eòlics  
Mitjançant la Resolució de 20 de juny de 2003, del Servei Territorial d'Indústria i Energia, se sotmet a informació pública conjunta el pla especial, els avantprojectes dels parcs eòlics i l'estudi d'impacte ambiental de la zona 11 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, i s'ha publicat en:  
- El Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 4549, de 22 de juliol de 2003.  
- El Butlletí Oficial de la Província de València núm. 185, de 6 d'agost de 2003.  
- En el periòdic El Mundo, del dia 10 de juliol de 2003.  
Durant el període d'informació pública a què ha sigut sotmés el pla especial, els avantprojectes dels parcs eòlics i l'estudi d'impacte ambiental de la zona 11 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, s'han presentat 29 escrits entre al·legacions particulars, informes d'organismes i empreses de servei públic o de serveis d'interés general, i dictàmens d'ajuntaments.  
Línies evacuació  
Es van sotmetre a informació pública les instal·lacions elèctriques per a l'evacuació d'energia elèctrica generada en els parcs eòlics de zones 10,11 i 12, i es van publicar en:  
- El Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 4638, de 26 de novembre de 2003  
- El Butlletí Oficial de la Província de València núm. 284, de 26 de novembre de 2003  
- En el periòdic Las Provincias, del dia 25 de novembre de 2003  
Durant el període d'informació pública es van presentar un total de 12 al·legacions.  
Resum d'al·legacions  
Parcs eòlics  
Segons l'informe sobre les al·legacions o suggeriments particulars efectuades al pla especial, avantprojectes de parcs eòlics i estudi d'impacte ambiental de la zona 11 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, remés per la Direcció General de l'Energia a la Direcció General del Gestió del Medi Natural, amb data 19 de juliol de 2004, a continuació es destaquen aquelles de caràcter ambiental.  
Amb data 21/08/03 l'Asociación Naturalista de Ayora i la Vall:  
Contingut de l'al·legació:  
- Declaració de l'alta vulnerabilitat de la zona respecte a la contaminació d'aqüífers i risc alt molt alt d'erosió.  
- Perjudici socioeconòmic alt sobre serveis locals (turisme estival).  
- Afecció important a jaciments arqueològics existents en la zona.  
- Impacte molt alt sobre el paisatge.  
- Afecció a camins ramaders existents en la zona.  
- Afecció a microreserves en concret a Cova de la Horadada.  
- Ubicació en zones proposades com a llocs d'interés comunitari de la Serra d'Enguera-Ayora.  
- Absència d'actuacions que minimitzen les projeccions d'ombres en aquelles masies pròximes als parcs eòlics.  
- Impacte socioeconòmic negatiu sobre la zona.  
- Deficiències en la descripció de flora i fauna afectada pels parcs eòlics.  
- Impacte per soroll elevat afectant negativament les activitats ramaderes.  
- Producció de residus perillosos en la fase de funcionament dels parcs.  
- Deficiències en la documentació presentada en els aspectes següents:  
- Absència d'anàlisi d'endemismes i espècies amenaçades.  
- Absència d'anàlisi de fauna-hàbitat.  
- Absència d'anàlisi de mesures compensatòries.  
- Insuficiència de documentació addicional com a conseqüència de ser una zona apta amb compliment de prescripcions.  
- Falta descripció dels recursos eòlics.  
- Mesures i valoració d'impactes.  
- Dades errònies en la memòria justificativa del pla especial:  
- Distància entre aerogeneradors en la documentació escrita diferent de la de la documentació gràfica.  
- Omissió de les línies d'evacuació des de les subestacions.  
- No es realitza un estudi d'avifauna necessària per a adopció de mesures correctores.  
- Declaració de deficiències en l'estudi d'impacte ambiental dins de les mesures protectores i correctores, i en la valoració d'impactes.  
Línies d'evacuació  
Després del corresponent període d'informació pública a què va ser sotmés el projecte de la Línia d'evacuació de l'energia, període publicat en el BOP de 26/11/03, DOGV de 26/11/03, i periòdic Las Provincias de 25/11/03, les al·legacions de caràcter ambiental van ser les que segueixen:  
- El Servei Territorial de Carreteres remarca que la zona de protecció de la carretera CV-440 és 18 metres a partir de l'aresta exterior de la calçada.  
- El Ministeri de Foment comunica que hi ha un encreuament en el qual el suport no compleix amb la distància de vegada i mitja l'alçària del suport respecte a l'aresta exterior de la calçada de la carretera.  
- La Confederació Hidrogràfica del Xúquer autoritza els encreuaments d'uns quants barrancs sobre els termes municipals de Jarafuel, Zarra, Teresa de Cofrentes, Ayora i Enguera.  
- La conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, al·lega que la línia aèria se situa parcialment en la zona de concentració parcel·lària assagador de Arriba, amb la qual cosa la construcció de l'esmentada línia podria interferir amb l'execució de la concentració parcel·lària i les obres que aquesta comporta.  
- Amalia Valles Gómez al·lega que la instal·lació de la línia repercutirà greument en la seua finca, ja que aquesta es troba destinada tant a la producció d'olivera com al seu descans familiar.  
- Xarxa Elèctrica d'Espanya comunica que els envien les dades referents al codi de les línies de 400 kV de xarxa elèctrica, com també les temperatures a què s'han realitzat les mesures de distància entre conductors.  
- La Diputació de València comunica que la informació presentada en l'EIA no és correcta, ja que la propietat de les vies de comunicació que són travessades per la línia és errònia.  
- L'ajuntament d'Ayora d'una banda aprova el traçat de la línia i per un altre informa que a l'inici de les obres s'hauran de sol·licitar els pertinents informes.  
Peticions d'informació i documentació complementària  
Peticions d'informació  
Parcs eòlics  
En la resolució per la qual es realitza l'aprovació provisional dels plans especials de la zona 11 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, emesa per la conselleria d'Infraestructures i Transport, s'ha sol·licitat informe o dictamen a les diverses administracions i organismes que per raó de la seua competència puguen veure's afectats, i que són:  
- Ajuntament d'Ayora  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
- Conselleria d'Infraestructures i Transport (Servei Territorial de Carreteres)  
- Conselleria de Territori i Habitatge (Servei Territorial de València)  
En el procediment d'avaluació d'impacte ambiental s'han realitzat les consultes següents:  
- Ajuntament d'Ayora (10/04/2006).  
- Servei de Prevenció d'Incendis Forestals (11/05/2004, 8/10/2004 i 20/07/2005).  
- Servei de Conservació de la Biodiversitat (11/05/2004, 8/10/2004, 6/10/2004, 20/07/2005, 28/11/2005 i 9/06/2006).  
- Servei de Gestió Forestal (20/07/2005).  
- Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació. Direcció Territorial (10/04/2006).  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi (14/07/2006).  
Documentació complementària  
Amb data 19/07/04 té entrada una nova documentació en què es modifica la documentació presentada, en aquesta es proposen una sèrie de canvis en la zona 11 produïdes per una sèrie de circumstàncies succeïdes durant el procés de tramitació del Pla especial per a l'ordenació de la zona eòlica 11 que es deuen a:  
- Major disponibilitat de dades de vent dels emplaçaments.  
- Evolució tecnològica del sector eòlic que ha posat de disposició dels promotors un major ventall d'aerogeneradors, més eficients i de major potència unitària.  
- Adquisició de MADE per part de GAMESA, reorganitzant el catàleg d'aerogeneradors de MADE, substituint l'aerogenerador projectat per un altre de semblants característiques.  
- Estudi de les al·legacions i condicionats rebuts durant el procés d'informació pública i manteniment de conversacions amb les diverses administracions implicades (ajuntaments, DG d'Energia) per a assumir-les l'abans possibles.   
- Sol·licitud de reestudi de la zona per a disminuir el nombre total d'aerogeneradors instal·lats per part de la Direcció General d'Energia.  
Els canvis efectuats es resumeixen en els punts següents:   
- Reducció del nombre total d'aerogeneradors, augmentat la potència unitària d'aquests, en els parcs Rincón de Cabello i El Mulatón.  
- Substitució del model AE-56 (800kW) de MADE pel G-58 (850 kW) de GAMESA, en els parcs de La Solana i Las Bodeguillas.   
- El parc eòlic de La Solana roman tal com es va presentar en el seu avantprojecte, amb l'única excepció del canvi de model d'aerogenerador comentat.  
- En el parc eòlic de Las Bodeguillas, a més del canvi de model d'aerogenerador, es reubiquen diversos d'ells per a allunyar-los de la carretera comarcal que discorre per la zona. Aquesta reubicació afecta 7 aerogeneradors.  
- El parc Rincón de Cabello passa de 62 a 25 aerogeneradors, substituint el model inicialment previst d'aerogenerador MADE AE-56 de 800 kW pel model GAMESA G-87 de 2 MW de 67 m d'alçària de boixa. La potència prevista del parc roman pràcticament inalterada.  
- El parc El Mulatón passa de 55 a 20 aerogeneradors, substituint el model inicialment previst d'aerogenerador MADE AE-56 de 800 kW pel model GAMESA G-87 de 2 MW. La potència total es redueix en 4 MW a fi de no sobrepassar la potència total de la zona.  
- Les dues subestacions de 20/132 kV projectades en la zona s'hauran de modificar per a adaptar la transformació d'energia al nou mapa de parcs. Aquestes modificacions hauran de ser plasmades en les modificats dels avantprojectes dels parcs, que han de tramitar-se conjuntament amb aquests.  
Amb data 19/07/04 té entrada l'informe complementari a l'estudi d'impacte ambiental de la zona 11 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana amb objecte revisar la caracterització i qualificació dels impactes ambientals associats als parcs eòlics de la zona 11 a causa de les modificacions realitzades pel promotor.  
Amb data 11 de gener de 2006 té entrada documentació complementària en resposta al requeriment de documentació realitzat pel Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica amb data 20 d'octubre de 2005. En l'esmentat requeriment, es comuniquen els aspectes que han de ser ampliats o justificats abans de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental. A continuació es resumeixen els esmentats aspectes, matisant les carències detectades que s'hauran d'emplenar:   
- Justificació de la solució adoptada: localització i disseny de parcs i línies d'avaluació.  
- Estudi d'incidència visual.  
- Estudi d'ombres.  
- Estudi acústic.  
- Estudi de fauna.  
- Estudi de vegetació, flora i hàbitats naturals.  
- Estudi d'afecció xarxa Natura 2000.  
- Altres aspectes per a completar l'inventari i la valoració ambiental.  
- Documentació tècnica complementària.  
En el document Informe per al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica. Direcció General del Medi Natural. conselleria de Territori i Habitatge. Desembre de 2005, es va donar resposta, pel que fa a la forma, a la majoria dels aspectes presentats, no així pel que fa al contingut sol·licitat. Com a aspecte significatiu, cal assenyalar que s'afegeixen una sèrie de posicions alternatives d'aerogeneradors en el parc Bodeguillas que s'inclouen en els estudis d'ombres, sorolls i incidència visual.  
Amb data 23 de febrer es presenta per part de la referida empresa, el document Millora d'accessos als parcs eòlics de la zona 11 a Ayora, València, com a documentació complementària a la presentada amb data 11 de gener de 2006. En aquest, l'únic vial considerat és la CV-590 no fent-se referència als camins interns als parcs.  
Com a conseqüència de les carències detectades en la documentació analitzada, el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica elabora un nou requeriment de documentació amb data 6 d'abril de 2006 en el qual reitera la necessitat d'ampliar o justificar alguns dels aspectes assenyalats amb anterioritat que són:  
- Justificació de la solució adoptada: localització i disseny de parcs i línies d'avaluació.  
- Estudi d'Incidència visual.  
- Estudi acústic.  
- Estudi de fauna.  
- Estudi de vegetació, flora i hàbitats naturals.  
- Altres aspectes per a completar l'inventari i la valoració ambiental.  
- Documentació tècnica complementària.  
Amb data 15 de juny de 2006 té entrada, la documentació complementària Informe per al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica. Direcció General del Medi Natural. conselleria de Territori i Habitatge. Juny de 2006, en compliment de l'última sol·licitud de requeriment de documentació realitzada.  
Es proposa com a solució una nova sèrie d'aerogeneradors, alguns aerogeneradors en reserva i l'eliminació d'altres tal com s'ha detallat en la descripció dels parcs.  
Pel que fa a les línies i subestacions, es planteja una única subestació amb tres possibles emplaçaments i amb tres alternatives de línies d'evacuació, una per a cada posició de subestació.  
Informes sectorials  
Ajuntament d'Ayora  
Amb data 19/08/03 el Ple de l'Ajuntament d'Ayora estableix el dictamen al pla especial i avantprojectes dels parcs eòlics de la zona 11 en els termes següents:  
- Sol·licita els pressuposts globals de l'actuació, diferenciant els costs dels equips, instal·lacions, obra civil i mesures de correcció de l'impacte ambiental, a més de la previsió dels procediments de gestió i finançament.  
- No està conforme amb la prohibició (article 25 del Pla eòlic) de construir, en un entorn de 1.000 m de cada aerogenerador, qualsevol edificació aïllada de caràcter no industrial que puga promoure's sobre sòl no urbanitzable, ja que el pla urbanístic d'aquest permet qualsevol tipus de construcció relacionada amb la fusta i els refugis de caça.  
- Declara la no-justificació de la disminució de la distància mínima a límits dels edificis de les subestacions de 5 m, tal com indica el pla general, a 2 m, segons s'indica en el pla especial. Afegint-se que la limitació és major per al sòl no urbanitzable de protecció forestal, sòl on s'ubicaran els parcs eòlics de la zona 11, que és de 10 m la distància mínima a límits.  
- Declaració que la filosofia de tota la instal·lació elèctrica hauria de ser que se soterraren el màxim nombre de línies seguint les directrius que es marquen en l'estudi d'impacte ambiental.  
- L'Ajuntament d'Ayora vol conéixer d'on s'obté el radi de 1000 m per a delimitar la zona d'afecció de cada aerogenerador.  
- Necessitat d'efectuar la delimitació de les canals sobre el terreny afectat abans de l'execució de l'obra i materialització d'aquesta en un pla d'afeccions per a evitar que cap aerogenerador se situe sobre l'amplària de 75 m de l'assagador reial de San Benito.  
- Declaració, en contra del que estableix la memòria justificativa del pla especial, que dins de la zona hi ha un jaciment arqueològic de tipus prehistòric inclòs dins del patrimoni històric artístic protegit denominat Casa de la Diabla.  
- A causa del potencial problema d'erosió de la zona d'ubicació de parcs eòlics, aquest ajuntament considera raonable exigir un pla que minimitze l'erosió de les zones que comprenen el pla especial.  
- La ubicació dels parcs eòlics en els plans presentats mostren que aquests han sigut implantats en llocs d'interés comunitari com ara la cova de l'Abrigo del Sordo i la Vall d'Ayora-Serra Boquerón.  
- No s'ha facilitat el mapa eòlic del poble d'Ayora i no s'ha pogut valorar emplaçaments alternatius al proposat.  
- L'Ajuntament d'Ayora ratifica el desig de fomentar i participar en la ubicació d'aquestes energies alternatives coherents i viables tècnica i temporalment recolzarà aquest projecte sempre que s'aclarisquen els beneficis que obtindria amb a l'implantació dels quatre parcs eòlics en el seu territori.  
Amb data 15 de maig de 2006, l'Ajuntament d'Ayora respon en relació amb l'escrit presentat en aquest ajuntament el dia 10 d'abril de 2006, en el qual se sol·licita informació sobre els usos i ocupació aproximada d'unes quantes masies que se situen al terme municipal d'Ayora.  
Aquesta corporació informa que respecte a l'ocupació, que en totes les masies esmentades (Casa de la Cañada Mayor, Casa del Pino, Casa de Pi, Casa de la Solana, Nueva Casa de la Diabla), a excepció de la Casa del Alto, no viu ningú de forma habitual. En la Casa del Alto viu un pastor durant tota la setmana. Respecte als usos, en totes elles el seu ús és agrícola.  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
Amb data 21/07/03, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en informes sobre els avantprojectes de parcs eòlics El Mulatón, El Rincón de Cabello, Las Bodeguillas i La Solana, declara que tota actuació que es vulga executar en domini públic hidràulic o dins de la zona de policia, a banda de respectar la servitud de pas mínima de 5 m respecte a llits, tindrà com a requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres, l'obtenció de l'autorització d'aquesta Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'acord amb la legislació d'aigües vigent, igualment si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània, com també per a l'abocament d'aigües.  
Advertint que el mencionat informe no constitueix l'autorització de les obres projectades, i que la legislació vigent està conformada pel Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, els reglaments d'aquest i la resta de disposicions que el desenvolupen.  
Servei Territorial de Carreteres de València de la conselleria d'Infraestructures i Transport  
El Servei Territorial de Carreteres de València de la conselleria d'Infraestructures i Transport en informes, de data 28/07/03, sobre els avantprojectes dels parcs eòlics El Mulatón, Las Bodeguillas, El Rincón de Cabello i La Solana, declaren que per a l'obtenció de les autoritzacions d'execució de les obres hauran de presentar plànols de detall de les actuacions que afecten la zona de protecció de la carretera CV-590, que és de 18 m mesurats des de l'aresta exterior de la calçada, tenint en compte el que segueix:  
- En cas d'ampliar accessos, s'haurà de respectar el drenatge existent i col·locar la senyalització d'obra reglamentària.  
- Les instal·lacions elèctriques hauran de tramitar-se a través del Servei Territorial d'Indústria i Energia, i en el que afecte la carretera CV-590, caldrà ajustar-se al següent:  
- Els encreuaments subterranis es realitzaran, preferentment, mitjançant perforació horitzontal.  
- Els encreuaments aeris es realitzaran amb gàlibs lliures sobre la calçada superiors a set metres, havent de col·locar els suports fora de la zona de protecció de la carretera i, com a mínim, a una distància de vegada i mitja l'alçària lliure de suport.  
- Les instal·lacions subterrànies paral·leles a la carretera es realitzaran fora de la zona de protecció de la mateixa.  
- Els aerogeneradors es col·locaran fora de la zona de protecció de la carretera i, com a mínim, a una distància d'una vegada i mitja l'alçària lliure de l'aerogenerador respecte a l'aresta exterior de la calçada.  
Conselleria de Territori i Habitatge, Servei Territorial de València  
En l'informe sobre l'avantprojecte del parc eòlic El Mulatón, de data 7/10/03, es declara que afecta la forest V-1066, denominada Los Collados, pertanyent a la Generalitat Valenciana i situada al terme municipal d'Ayora, i es troba en una zona classificada com a apta amb compliment de prescripcions en estudi d'impacte ambiental.  
Prèviament a qualsevol activitat, obra o treball per a la instal·lació del parc eòlic serà necessari que el promotor dispose, en els terrenys que afecten les forests anteriorment indicades, de la corresponent autorització d'ocupació aprovada per la conselleria de Territori i Habitatge. En l'esmentada ocupació, s'establirà, si és el cas, les condicions necessàries per a l'ocupació.  
Amb data 15/07/03 la conselleria de Territori i Habitatge emet un informe de camins ramaders sobre l'avantprojecte del parc eòlic Rincón de Cabello, en el qual no s'observas inconvenient per a la continuació de la tramitació de l'expedient amb els condicionants següents:  
- Els aerogeneradors projectats estan fora de l'afecció del camí ramader 2 assagador reial de San Benito, classificada per O. de 21 de novembre de 1977 (BOE de 12 de gener de 1978), amb una amplària de 75,22 m.  
- El condicionament dels camins no asfaltats per mitjà de llasts compactades, no entra en contradicció amb la consideració de corredor ecològic.  
- Les línies elèctriques aèries han de situar els suports fora del domini públic de l'esmentat camí ramader.  
- Tant per al condicionament de camins com per a la construcció de les línies aèries o subterrànies que creuen o coincidisquen amb el camí ramader, hauran de sol·licitar-se les perceptives ocupacions temporals, d'acord amb el que estableix a la Llei 3/1995.  
Amb data 08/10/03, l'informe emés per la secció forestal sobre el parc eòlic el Rincón de Cabello diu el que segueix  
- La instal·lació del parc afecta la forest V-1087, denominada Casa Cabello, pertanyent a la Generalitat Valenciana, i la forest conveniada V-7001, denominada Casa del Olmo Seco, pertanyent a un propietari particular, ambdues al terme municipal d'Ayora i que es troba en una zona classificada com a apta amb compliment de prescripcions en estudi d'impacte ambiental.  
- Prèviament a qualsevol activitat, obra o treball per a la instal·lació del parc eòlic serà necessari que el promotor dispose, en els terrenys que afecten les forests anteriorment indicades, de la corresponent autorització d'ocupació aprovada per la conselleria de Territori i Habitatge. En aquesta ocupació, s'establirà, si és el cas, les condicions necessàries per a l'ocupació.  
Amb data 16/07/03 emet un informe de camins ramaders sobre l'avantprojecte del parc eòlic La Solana, en el qual no s'aprecia inconvenient per a la tramitació de l'expedient amb els mateixos 4 condicionants que en el cas del parc eòlic Rincón de Cabello.  
Amb data 08/10/03, l'informe emés per la secció forestal sobre el parc eòlic La Solana, es manifesta allò que segueix:  
- La instal·lació del parc afecta les forests V-1063, denominada assagador Major i Peregrín, i V-1057 denominada La Pascuala i altres, pertanyents a la Generalitat Valenciana, ambdues al terme municipal d'Ayora i que es troba en una zona classificada com a apta amb compliment de prescripcions en estudi d'impacte ambiental.  
- Prèviament a qualsevol activitat, obra o treball per a la instal·lació del parc eòlic serà necessari que el promotor dispose, en els terrenys que afecten les forests anteriorment indicades, de la corresponent autorització d'ocupació aprovada per la conselleria de Territori i Habitatge. En aquesta ocupació, s'establirà, si és el cas, les condicions necessàries per a l'ocupació.  
Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat   
Parcs eòlics  
Amb data 28/07/05 el cap de Servei de Conservació de la Biodiversitat respon a la consulta realitzada pel Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica en relació amb la consulta realitzada per aquesta sobre la zona 11 del pla eòlic, en la qual diu que:  
- Consultat el banc de dades de la biodiversitat no s'aprecien afeccions greus que puguen determinar la ubicació dels aerogeneradors.  
- Tant en el cas d'hàbitats com en el de flora l'afecció vindrà determinada per la localització exacta de cada aerogenerador, si bé, generalment l'afecció no és important.  
- Per al cas de fauna s'assenyalen afeccions a àrees de campeig de diverses rapaces que, encara que en principi no és una afecció determinant, aconsella realitzar un seguiment exhaustiu de les aus de la zona. El seguiment hauria de tenir duració suficient com per a poder determinar l'afecció als diversos grups de rapaces de la zona, tant per nidificació com per campeig i àrees de pas.  
- No obstant això, i amb caràcter previ a aquest seguiment, hauria de remetre a aquest Servei qualsevol treball previ, tant bibliogràfic com de camp, que haja realitzat el consultor encarregat de l'estudi d'impacte ambiental.  
Amb data 12/07/06 el Servei de Conservació de la Biodiversitat respon en relació amb l'estudi de vegetació de la zona 11, en la qual diu:  
- Una vegada completats i esmenats els aspectes que es van requerir en el seu dia, es comunica que, encara que no siga molt exhaustiu, és formalment correcte i es pot donar per vàlid.  
- No hi ha cap comunitat vegetal que es veja afectada en un grau important pel projecte del parc eòlic. Les comunitats prioritàries són pastius termòfils que estan molt ben representats per gran part del nostre territori, per la qual cosa encara que estiguen afectats no ho considerem significatiu. L'afecció a altres comunitats tampoc és important, tan sols caldrà tenir en consideració l'afecció puntual a fagàcies arbòries.  
Relatiu a la possible afecció a l'avifauna causada per l'execució dels parcs eòlics i la resta d'infraestructures incloses en la zona eòlica 11, s'extrauen les conclusions següents:  
- L'estudi presentat no resulta suficient per a avaluar l'afecció a la fauna de les infraestructures previstes. Hauria de complementar-se amb un estudi de localització de zones de cria d'aus rapaces i altres d'interés, en la zona d'afecció de les obres. Aquest estudi hauria d'iniciar-se la pròxima temporada, a partir de gener i finalitzar a l'agost de 2006. Entre tant, haurien de realitzar-se estudis d'ús del territori per aus territorials i fauna terrestre, com també durant la migració tardorenca. Ha d'aportar-se el pla de vigilància ambiental, la metodologia del qual, duració i equip encarregat ha de ser supervisat per aquest servei.  
- L'estudi haurà d'aportar alternatives per a situar parcs i aerogeneradors. Han d'instal·lar-se corredors entre alineacions i determinar les possibles ubicacions per a aquests. Han d'assenyalar-se quins camins seran utilitzats en el futur per a la gestió dels parcs i quins podran ser restaurats. Igualment, l'ús dels camins que es realitzarà durant la fase de funcionament.  
- Pel que fa a les línies ha d'estudiar-se el possible soterrament de la línia que discorre entre la subestació de Rincón de Cabello i la de La Solana. Han d'estudiar-se alternatives per a la línia de la subestació de La Solana a la subestació d'Ayora. El primer tram d'aquesta discorre per una xicoteta vall delimitada per tallats i cobert per cultius de secà. Aquest tipus de zones tenen gran interés paisatgístic i per a la conservació de la biodiversitat per la qual cosa ha d'evitar-se'n l'afecció.  
Línies d'evacuació  
Amb data 11/10/04 l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental remet a l'Àrea d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'informe el Projecte de línies d'evacuació de les zones eòliques 10,11 i 12, sol·licitat amb anterioritat. En allò que ateny a les competències del seu servei informa del que segueix:  
- Pel que fa a les línies d'evacuació de la zona eòlica 11 diu que no hi ha res que informar, excepte que les línies haurien d'ajustar-se el màxim possible a fons de vall i infraestructures existents per a evitar impactes paisatgístics i afecció a hàbitats naturals. Això és particularment evident en el tram de la subestació del Rincón de Cabello a la subestació de La Solana, zona ben conservada on el traçat discorre en línia recta travessant llomes, i hi ha un camí pròxim que podria utilitzar-se.  
Destacar que en elevar la tensió de transport de les línies subterrànies s'aconsegueix construir una única subestació, i s'elimina la línia elèctrica a què es fa referència en l'apartat anterior.  
Servei de Prevenció d'Incendis Forestals  
Parcs eòlics  
Amb data 4/11/04 el Servei de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental un informe en resposta a la consulta de data 6 d'octubre de 2004, i es concreta en l'anàlisi de possibles impactes que sobre la prevenció i extinció d'incendis forestals presenten els plans especials desenvolupats en les esmentades zones eòliques.  
De l'informe del Servei de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal caben destacar els aspectes que es descriuen a continuació i que proposen una sèrie de mesures correctores per a la fase d'execució i d'explotació que es resumeixen en:  
En la fase d'execució:  
- En totes les actuacions que es realitzen en terreny forestal o en una franja de seguretat de 500 metres al voltant d'aquest, caldrà ajustar-se al que estableix el Manual de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en execució d'obres i treballs realitzats en terrenys forestals o en els seus voltants, aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la de la Generalitat Valenciana.   
- En les diverses zones de treball, i en lloc visible, s'hauran de col·locar cartells informatius dels nivells de risc d'incendis diaris establits per la Direcció General d'Interior en compliment de Pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana.  
- En tot moment s'hauran de mantenir en bon estat de conservació i lliures d'obstacles els camins i les pistes forestals afectats pels treballs, de manera que no s'interrompa el funcionament normal dels mitjans de prevenció i extinció d'incendis forestals.  
En fase d'explotació:  
La instal·lació d'aerogeneradors en terrenys forestals genera una disminució en l'eficàcia dels mitjans de prevenció i aeris d'extinció en l'entorn d'aquest en tractar-se d'obstacles de gran envergadura que en cas d'incendi poden estar ocults pel fum, per la qual cosa les mesures correctores han d'anar dirigides fonamentalment al reforç d'aquests mitjans per a compensar la disminució de l'efectivitat. Així, en els parcs:  
- S'haurà d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors en l'entorn d'observatoris forestals que poden entorpir el camp visual d'aquests.  
- S'haurà de reforçar la vigilància en la zona d'influència, bé mitjançant sistemes automàtics de detecció d'incendis forestals o mitjançant patrulles de vigilància.  
- S'haurà d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors en l'entorn de dipòsits d'aigua amb possibilitats de càrrega d'helicòpters.  
- S'haurà de primar la concentració d'aerogeneradors, evitant dispersions que dificulten encara més les labors dels mitjans d'extinció.   
- S'haurà de disposar d'un sistema de vigilància i alerta d'incendis integrat en un sistema que permeta, en cas d'incendi, la parada dels aerogeneradors i la seua orientació més adequada en funció de les característiques i localització de l'incendi. Així mateix, els aerogeneradors hauran de disposar de senyals i abalisaments que faciliten la seua detecció pels mitjans aeris.  
- Els vials que comuniquen les diverses torres de cada agrupació d'aerogeneradors hauran de disposar, en el cas de no estar executades, d'àrees tallafocs de suport per als mitjans d'extinció terrestres. Les àrees tallafocs hauran de tenir amb caràcter general una amplària total igual a 10 vegades l'alçària mitjana de la vegetació circumdant. En tot cas, l'amplària d'aquestes no podrà sobrepassar els 60 metres. L'esmentada amplària s'haurà de dividir en 5 bandes: una central decapada coincident amb el vial, dues bandes laterals a l'anterior en les quals es practicarà un desbrossament total i si és el cas l'eliminació d'arbratge, i finalment, dues bandes exteriors a les anteriors en les quals es practicarà un desbrossament parcial i si és el cas l'adevesament i poda de l'arbratge. En tàlvegs i encreuaments de camins s'incrementaran les amplàries establides en un 25%. En les bandes exteriors o de desbrossament parcial, l'adevesament de l'arbratge i el desbrossament del matoll s'haurà de realitzar amb una intensitat tal que resulte una superfície total coberta de l'ordre del 20%. Aquestes àrees tallafocs hauran de mantenir-se periòdicament perquè en conserven l'efectivitat.  
- Tant els accessos als parcs com els vials de comunicació entre aerogeneradors s'hauran de mantenir en bon estat de conservació permetent la circulació dels vehicles de prevenció i extinció d'incendis forestals, i les seues cunetes s'hauran de mantenir netes de vegetació.  
- A més s'incideix en la necessitat de crear una xarxa de punts d'aigua de manera que es facilite la recàrrega dels mitjans d'extinció terrestres.  
Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Amb data 15/05/06 la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació dóna contestació a l'escrit de data 10 d'abril de 2006 en la qual se li sol·licitava informació sobre les finques o parcel·les del municipi d'Ayora que hagen sigut objecte de reforestacions basant-se en el programa d'ajudes per a reforestació de terrenys derivats de la Política Agrària Comuna (PAC) que puguen ser afectades la instal·lació dels parcs eòlics de la zona XI. Es comunica la informació de què disposa la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i fa referència a les subvencions destinades a fomentar inversions forestals en explotacions agràries de la Comunitat Valenciana, identificant-se la localització i superfície de les parcel·les.  
Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
Amb data 27 de juliol de 2006, el Servei d'Ordenació Sostenible del Medi remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental un informe en resposta a la consulta de data 14/7/2006.  
Pel que fa a la possible afecció a la fauna existent en la zona, s'haurà de desenvolupar un estudi preoperacional d'avifauna pel que fa a passos migratoris i rapaces forestals. S'haurà de valorar l'adequació de la proposta plantejada i detectar els aerogeneradors o alineacions que puguen resultar problemàtiques respecte a l'avifauna de la zona.  
Aquest Servei emet un informe favorable. No obstant això, realitza una sèrie de recomanacions que són:  
- Necessitat de realitzar estudis rigorosos sobre l'ús de l'espai de l'avifauna i de les rates penades de manera que s'obtinguen dades sobre les poblacions sedentàries i migradores, l'estudi de la duració de les quals no hauria de ser inferior a un any.  
- Augmentar distància dels aerogeneradors per a disminuir les situacions de risc per a l'avifauna.  
- Eliminació o reubicació dels aerogeneradors amb moltes situacions de risc o mortaldat, com per exemple l'alineació de nous emplaçaments BDA13-BDA14, atesa la proximitat d'aquests a coves habitades per quiròpters.  
- Parades tècniques dels aerogeneradors en situacions de desplaçament important d'aus.  
- Augment de la velocitat mínima d'engegada.  
- Senyalització adequada de les línies elèctriques.  
- Ús exclusiu dels vials oberts per part de personal tècnic, per a evitar que la presència humana siga constant en llocs fins ara poc transitats.  
Afeccions legals  
S'aplicarà l'Acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, com també el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana en la totalitat d'aquest. Així mateix, el referit pla estableix l'obligatorietat de complir el que especifica l'EIA d'aquest.  
En particular, per tractar-se de zones aptes amb compliment de prescripcions a més de ser acords amb la normativa vigent, hauran de complir l'apartat 4.4.2 de l'esmentat EIA, pel que fa a restriccions i estudis de detall que s'han de realitzar.  
Espais naturals protegits  
En l'àrea d'estudi no apareixen espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, definits segons la Llei 11/1994, de 27 de desembre, (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés, paisatge protegit), ni zones humides registrades en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana.  
Xarxa Natura 2000  
En relació amb la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres i Directiva 97/62/CE del Consell, de 27 d'octubre de 1997, per la qual s'adapta al progrés científic i tècnic la Directiva 92/43/CEE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de fauna i flora silvestres (traslladada al dret nacional pels Decrets 1997/1995, de 7 de desembre, i 1193/1998, de 12 de juny, tres dels quatre parcs eòlics projectats en la zona eòlica 11 estan ubicats sobre terrenys inclosos en el LIC denominat Mola de Cortes i el Caroig (Codi: ES5233040) proposat per a la seua inclusió en la xarxa Natura 2000 en l'Acord de 10 de juliol de 2001 del Consell de la Generalitat Valenciana. Concretament són els parcs de La Solana i Las Bodeguillas en la seua totalitat i els aerogeneradors 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24 i 25 del Rincón de Cabello (i infraestructures associades), la subestació i un xicotet tram inicial de la línia, es troben dins del LIC.   
L'esmentat LIC comprén una àrea de gran extensió (61.519 ha), molt muntanyosa i solcada per nombrosos barrancs i xicotets rius afluents del Xúquer, on l'absència de nuclis urbans converteix la zona de gran interés per a la fauna. A més, es tracta d'una de les àrees més castigades pel foc a la Comunitat Valenciana.  
En la zona d'actuació no apareixen ZEPA (zones d'especial protecció per a les aus, designades segons la Directiva 79/409/CEE, de 27 de desembre, Directiva d'aus) integrades en la xarxa Natura 2000.  
Segons la cartografia disponible en el Banc de dades de la naturalesa del Ministeri de Medi Ambient, relatiu a l'Inventari nacional d'hàbitats naturals (definit en l'annex I de la Directiva d'hàbitats), la totalitat del parc eòlic El Mulatón i els aerogeneradors de l'1 al 9 del parc eòlic Rincón de Cabello es troba cartografiat l'hàbitat prioritari denominat Teucri fruticos pseudochamaepitys-Brachypodietum retusi. (Codi natura 6220), definit anteriorment.   
Microreserves de flora  
En la contornada del parc eòlic La Solana i a una distància menor d'1 km dels aerogeneradors 49, 50, 51 i 52 se situa la microreserva denominada Fuente del Puntalejo. Aquesta microreserva, declarada per l'Ordre 4 de maig de 1999, de la conselleria de Medi Ambient (DOGV núm. 3505, 28/05/1999), no necessita una àrea d'amortització d'impactes. Per tant, no hi ha afecció sobre aquesta.  
Cavitats i coves  
En la zona d'afecció del parc es troben tres coves naturals incloses en la zona LIC que es localitzen en el plànol núm. 8 de l'estudi de vegetació, flora i hàbitats naturals de l'informe per al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de desembre de 2005. Dues de les coves es troben al SO i SE de l'aerogenerador 22 del parc Bodeguillas, mentre que la tercera cova es localitza al SO de l'aerogenerador 11 del parc Bodeguillas.  
No queda completament justificada la no-afecció a les esmentades cavitats.  
Camins ramaders  
Els camins ramaders estan regulats per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, en la qual s'indica com a fi principal el manteniment de la integritat superficial dels camins, la idoneïtat dels itineraris i traçats, juntament amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb aquest.  
Forest Afeccions  
 Aerogeneradors Servituds   
Número Nom Núm. Ocupació (m²) Camí (m²) Rasa (m²)  
V-1063 Assagador Major i Peregrín 8 10.275 8.804 3.306  
V-1087 Casa del Cabello 12 16.100 21.704 4.350  
V-7001 Casa del Olmo Seco 1 1.800 1.280 75  
V-1066 Los Collados 11 19.800 24.460 4.545  
V-1075 Las Negritas 3 1.275 804 606  
\* \* \* \* \*  
Monte Afecciones  
 Aerogeneradores Servidumbres   
Número Nombre Núm. Ocupación (m²) Camino (m²) Zanja (m²)  
V-1063 Cañada Mayor y Peregrín 8 10.275 8.804 3.306  
V-1087 Casa del Cabello 12 16.100 21.704 4.350  
V-7001 Casa del Olmo Seco 1 1.800 1.280 75  
V-1066 Los Collados 11 19.800 24.460 4.545  
V-1075 Las Negritas 3 1.275 804 606  
En la zona d'actuació apareixen dos assagadors, l'assagador de San Benito que travessa els parcs eòlics Rincón de Cabello i La Solana, en els quals s'utilitza a més com a camí interior, i l'ssagador reial de la Tortosilla que també és utilitzada com a camí interior entre els aerogeneradors 1 i 3 del parc Rincón de Cabello.  
Les esmentades afeccions han sigut informades la conselleria de Territori i Habitatge, Servei Territorial de València, indicant aquests la necessitat que la distància a l'eix del camí ramader haurà de ser major de 38 m, per a evitar l'afecció directa. L'ús dels vials és compatible sempre que s'hi mantinga la transitabilitat.  
Forests d'utilitat pública  
La llei valenciana estableix que, per a l'autorització d'ocupacions, la constitució de servituds, concessions, i drets reials que graven els béns inscrits en el catàleg d'utilitat pública, sense prejudici del que estableix la legislació bàsica estatal, es requerirà l'autorització prèvia de l'administració, que l'atorgarà si són compatibles amb la naturalesa i funció dels béns.  
Les afeccions aproximades dels diversos elements que conformen les instal·lacions dels parcs són les que segueixen:  
Llits i rambles  
Domini públic hidràulic. La zona 11 està constituïda per nombrosos barrancs pertanyents a la conca del riu Reconque, el qual és afluent del Xúquer a l'altura de Cofrentes en l'embassament d'Embarcaderos. En la zona de localització dels parcs eòlics es poden destacar com a barrancs més importants els que segueixen:  
- PE El Mulatón: barranc de la Casa del Mellado i barranc de la Lobera.  
- PE El Rincón de Cabello: barranc de la Corza i barranc del Rincón.  
- PE La Solana: barranc del Sabinar, barranc del Fraile i barranc del Chorrico Seco.  
- PE Las Bodeguillas: barranc del Pinar, barranc del Carrascar i barranc de Los Mosquitos.  
Patrimoni cultural  
La conselleria de Cultura, Educació i Esports té inventariats en la zona d'actuació distints béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic o de qualsevol altra naturalesa cultural, regulats per la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià i que té com a objecte la seua protecció, conservació, difusió, foment, investigació i l'acreixement del patrimoni cultural valencià.  
Cal destacar la presència en l'àrea d'afecció del parc eòlic de La Solana d'un jaciment denominat Cueva de la Diabla (2500-1800 a C), situat a una distància menor de 75 m de l'aerogenerador 51.  
Com a mesura de protecció de patrimoni històric i arqueològic l'EIA preveu que amb caràcter previ la realització de les obres haurà de realitzar un estudi que permeta la detecció de jaciments amb restes històriques o arqueològiques en la zona d'afecció del projecte. Així mateix, durant el replantejament, haurà de participar-hi un arqueòleg a fi d'evitar l'afecció al patrimoni i proposar les mesures de protecció adequades.  
S'han presentat les autoritzacions del projecte de prospecció arqueològica motivada per la necessitat de realitzar l'estudi d'impacte ambiental en relació amb el projecte parc eòlic La Solana (6 maig de 2005), parc eòlic El Mulatón (9 de maig de 2005), parc eòlic Las Bodeguillas (11 de maig de 2005) i parc eòlic Rincón de Cabello (13 d'abril de 2005), totes elles en la zona 11.  
Fins al moment s'han realitzat les prospeccions arqueològiques dels quatre parcs previ permís de la Direcció General de Patrimoni Cultural. La prospecció de les línies d'evacuació es realitzarà una vegada es tinga el traçat definitiu d'aquesta.  
Resulta preceptiu un informe vinculant de l'Àrea de Cultura de la conselleria de Cultura, Educació i Esport que de moment no ha sigut emés.  
Carreteres  
La Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, indica en els articles 32 i 33 d'aquesta, l'autorització prèvia de l'administració titular de la via, per a la realització d'obres o instal·lacions, en la zona de domini públic (3 m) o zona de protecció (18 m), no relacionades amb la construcció, conservació o explotació de la via.  
En la zona d'actuació la carretera CV-590, que uneix els termes municipals d'Ayora i Enguera, travessa els parcs eòlics de Las Bodeguillas, i La Solana, sent utilitzada com a camí d'accés a aquests. En el parc eòlic de Las Bodeguillas la carretera és travessada per la línia subterrània i camins interiors entre els aerogeneradors 7-8, 1-2 i BDA27-BDA28, mentre que en el parc eòlic de La Solana es travessa entre els aerogeneradors 14 i 15.  
Classificació i qualificació urbanística  
Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que té caràcter de Pla d'acció territorial sectorial aprovat mitjançant un Acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià.  
Consideracions ambientals  
Extraient les conclusions de l'EIA i de les successives documentacions complementàries, es destaca el que segueix:  
- Les alineacions dels parcs se situen en la conca del riu Reconque, que rep aigua mitjançant aportacions irregulars de les rambles i barrancs. Els cursos d'aigua, excepte el Reconque, es caracteritzen per un règim típicament mediterrani de fortes avingudes, generalment de poca duració, i estiatges molt prolongats que deixen el riu pràcticament sec.  
- La litologia de la zona està dominada per sèries carbonatades i amb presència de forts pendents.  
- No hi ha punts d'interés geològic que hagen de ser preservats de les actuacions previstes.  
- Els incendis forestals són freqüents i s'han convertit en un condicionant de la vegetació de l'àrea d'estudi, incrementant-se la importància d'aquests per les condicions climàtiques i l'orografia que dificulten les labors d'extinció, augmentant-se el risc de processos d'erosió. La principal causa d'incendis són les ocasionades per les tempestats elèctriques.  
- Tenint en compte la maduresa, diversitat, raresa, significació local i caràcter endèmic de la vegetació, s'han valorat les diverses comunitats vegetals presentant un valor molt alt les comunitats rupícoles fisurícoles, seguides de carrascars desenvolupats, coscollars desenvolupats i bruguerars amb un valor alt.  
- No hi ha cap comunitat vegetal que es veja afectada directament en un grau important pel projecte. Les comunitats prioritàries són pastius termòfils que estan molt ben representats per gran part del nostre territori, per la qual cosa encara que estiguen afectats no es considera significatiu. L'afecció a altres comunitats tampoc és important, tan sols caldrà tenir en consideració l'afecció puntual a fagàcies arbòries.  
- La zona d'afecció se situa en el límit sud-occidental del LIC Mola de Cortes i Massís de Caroig i comprén la totalitat dels emplaçaments de La Solana i Las Bodeguillas i els aerogeneradors 15 al 25 de Rincón de Cabello, com també la subestació i el tram inicial de la línia d'evacuació.  
- L'àrea que comprén la delimitació del LIC Mola de Cortes i Massís del Caroig en la zona d'ubicació objecte de l'estudi, correspon a un antic carrascar degradat pels nombrosos incendis en la zona, el pasturatge o l'acció de l'home. Per aquest motiu, l'hàbitat que predomina és el matoll baix de romer (Rosmarinus officinalis) amb argilaga (Retrama scorpius), estepa blanca (Cistus albidus) o espart (Stipa tenacissima), amb arbusts de carrasca, coscoll i ginebre però en menor grau i finalment alguna pinada que va resistir a l'acció del foc.  
La resta d'hàbitats naturals designats al LIC, com a zones subestèpiques, ginestars, etc., no es troben representats en aquesta franja d'aquest, com també la majoria d'espècies endèmiques, rares o amenaçades descrites per a la zona presenten una afecció nul·la perquè únicament es localitzen en les valls i riberes fora de l'afecció de les instal·lacions.  
Per a la resta d'hàbitats naturals corresponen a extensions degradades de matoll baix dominat per romer (Rosmarinus officinalis) i argilaga (Retrama scorpius), i arbusts de coscoll (Quercus coocifera) carrasca (Quercus rotundifolia) i ginebre (Juniperus oxycedrus), amb xicotetes pinnades de pi roig (Pinus pinaster) com predominant amb exemplars madurs de gran envergadura.  
- La fauna d'invertebrats de l'àrea no ha sigut prevista ja que a penes hi ha estudis que comprenguen la zona i únicament es disposa d'observacions disperses.  
- Pel que fa a l'avifauna, les rapaces rupícoles són les de major importància destacant Hieraaetus fasciatus, Aquila chrysaetos, Falco peregrinus i Bubo bubo, totes elles protegides i incloses en el Catàleg nacional d'espècies amenaçades (RD 439/1990) com d'interés especial, com també en l'Annex I de la Directiva d'aus (Directiva 79/409/CEE). Aquestes espècies són especialment sensibles a l'alteració de l'hàbitat i a les molèsties durant l'època de cria. Un altre grup d'importància són les rapaces forestals entre les que cal destacar Circaetus gallicus, Accipiter gentils, Buteo buteo i Feriscaels teus pennatus d'interés especial, en el Catàleg nacional d'espècies amenaçades.  
Entre els mamífers caben destacar els quiròpters que estan protegits per llei entre els quals es destaquen: Rhinolophus euryale, Rhinolophus ferrumequinum i Rhinolophus hipposideros.  
S'ha constatat la presència de: duc, àguila serpera europea, àguila calçada, astor, esparver, aligot comú, mussol banyut, gamarús, pilot, milà reial, arpella de marjal, voltor comú, àguila reial i àguila de panxa blanca.  
S'han identificat com a zones d'interés per a la fauna: en el parc Rincón de Cabello, que la zona és un punt de pas quasi regular de pilot, milà reial i arpella de marjal durant els passos migratoris prenupcials i postnupcials. Els tossals de la zona Casa Los Collados i Casa Cañada Mayor canalitzen i serveixen de punt d'encreuament de la corda. Com a corredors freqüentats per fauna terrestre, les zones de major pas tornen a ser els tossals situats en la zona Casa Los Collados i Casa Cañada Mayor. Un altre punt on s'han vist rastres de pas de fauna es localitza en el tram de l'assagador reial de Tortosilla entre la naixent del barranc del Robledal i la de Las Agüicas.   
Fins al moment no s'ha presentat davant d'aquesta Direcció General documentació sobre els estudis de fauna requerits.  
- Les coves naturals situades en el LIC poden presentar una afecció per la fauna que hi habita. Els quiròpters serien la fauna més afectada a causa dels desplaçaments nocturns d'aquests, que podrien veure's afectats per la instal·lació dels aerogeneradors pròxims a les coves, circumstància que en el cas estudiat no es produeix pel fet que la distància mínima a les coves existents és de 600 metres. Aquesta distància es veu modificada per les noves posicions alternatives proposades com a solució disminuint aquesta distància fins als 108 m, situació que haurà de ser estudiada.  
- Les úniques cases habitades de forma permanent són la Casa del Alto i Casa Yánez, en els que s'ha obtingut un impacte per soroll sever i compatible, respectivament.  
- De l'estudi d'incidència d'ombres es dedueix que l'impacte sobre la Casa del Alto és sever, mentre que a Casa Yánez és compatible.  
- L'impacte sobre el paisatge obtingut és moderat tant per al conjunt dels parcs eòlics originals com amb els emplaçaments de les posicions alternatives.   
- El risc de lliscament és baix o nul, sent el risc d'inundació baix per tractar-se de les parts altes de les conques.  
- Segons el mapa d'estats erosius el risc d'erosió actual és alt, sent el risc natural més important en l'àrea d'estudi. Tant el risc d'erosió actual com el potencial són molt alts. En l'EIA de la zona 11 assenyala la necessitat de protecció de les zones més sensibles enfront de l'erosió. Amb aquest fi cita la necessitat de realitzar un estudi de més detall i, si és el cas, replantejar la ubicació dels aerogeneradors afectats o vials d'accés en els casos següents:  
- Accés als aerogeneradors 14 a 16. Parc El Mulatón.  
- Aerogeneradors núm. 52, 53 i 54. Parc La Solana.  
- Ramal d'accés a les alineacions de Las Bodeguillas a la Casa del Pino (aerogeneradors 11 al 21, 22 al 29).  
- En l'àrea de projecte es localitzen diverses forests de la Generalitat Valenciana i s'identifiquen dos camins ramaders: els assagadors reials de San Benito i de Tortosilla. No hi ha cap microreserva en l'àrea d'actuació, encara que cal assenyalar l'existència a menys d'1 km de les alineacions de La Solana de la microreserva Fuente de Puntalejo, sent nul·la l'afecció sobre aquesta.  
Hi ha una sèrie d'emplaçaments d'aerogeneradors que presenten aspectes poc favorables, que haurien d'haver-ne qüestionat l'elecció, tenint en compte els propis criteris establits en l'estudi d'impacte ambiental i en la informació complementària presentada:  
- Grans moviments de terra per a l'accés o instal·lació d'aerogeneradors que es resumixen a continuació:  
- Aerogenerador:  
- El Mulatón: 1.1, 1.6, 1.12, 1.14, 1.16 i 1.17.  
- Rincón de Cabello: 2.8, 2.9 i 2.16.  
- Accés:  
- El Mulatón: accés a l'aerogenerador 1.1, aerogeneradors 1.10 a1.12,   
- Rincón de Cabello: accés de 2.6 a 2.9, 2.22.  
- Possible ocupació del camí ramader 2 assagador reial de San Benito, classificat per O. de 21 de novembre de 1977 (BOE de 12 de gener de 1978), amb una amplària de 75,22 m pels aerogeneradors següents:  
- Rincón de Cabello: 2.5 i 2.10.  
- La Solana: 3.8, 3.9, 3.10, 3.11, 3.12, 3.18, 3.24, 3.32 i 3.49.  
- Subestació elèctrica corresponent a l'alternativa 2.  
- Aerogeneradors projectats sobre tallafocs:  
- El Mulatón:1.2 a 1.5.  
- Rincón de Cabello: 2.2.  
- L'aerogenerador 3.43 de La Solana se situa sobre un camí existent.  
- La masia denominada Casa del Alto que es troba habitada de manera contínua té vuit aerogeneradors en una distància de 550 m. En l'estudi de soroll presentat s'ha estimat un impacte per soroll sever.  
- Les posicions alternatives del parc Las Bodeguillas incloses en la solució final BDA 13 i BDA 14 es troben a una distàncies de 122 i 108 m de coves inventariades (coordenades X=677.684, Y=4.320.165 i coordenades X=677.693, Y=4.321.176).  
- En l'estudi d'ombres presentat, se sobrepassen les 30 hores anuals, que s'estableixen com a llindar admissible, en 5 de les 10 masies analitzades. D'altra banda, d'acord amb les dades aportades en el mateix estudi, totes aquells habitatges situats a una distància major de 500 m de l'aerogenerador no es veuran afectats per l'efecte d'ombres. Es tenen un total de cinc finques que estant a una distància menor de 500 m sobrepassen les 30 hores anuals d'ombra.   
No obstant això, la Casa del Alto, situada a 99 m de l'aerogenerador més pròxim i amb 55h/any d'ombra, és l'única finca habitada de totes elles, sent la mesura més adequada des del punt de vista ambiental la reubicació dels aerogeneradors per a minimitzar l'impacte per ombres produït per aquests.  
- S'haurà d'evitar l'afecció a fagàcies arbòries, en particular dels aerogeneradors 4.18, 4.19, 4.23 i 4.24 del parc Bodeguillas, desplaçant els aerogeneradors.   
- En la solució final proposada, s'eliminen els aerogeneradors 2.1 a 2.4 (Rincón de Cabello) i es trasllada la potència d'aquests aerogeneradors al parc eòlic de Las Bodeguillas a les posicions alternatives estudiades. D'altra banda, en seleccionar l'alternativa núm. 2 tant per a la subestació com per a les línies d'evacuació, això implica la reubicació de l'aerogenerador 2.15, per coincidir la ubicació d'aquest amb la de la subestació seleccionada.  
En resum, s'eliminen els aerogeneradors 2.1, 2.2, 2.3, 2.4 i 2.15 de 2 MW de potència unitària per les posicions alternatives BDA13, BDA14, BDA22, BDA23, BDA24, BDA25, BDA26, BDA27, BDA28, BDA29 i BDA30 de Las Bodeguillas amb una potència unitària de 850 KW. Es puntualitza que les posicions l'eliminació de les quals es proposa es poden mantenir en qualitat de reserva.  
No obstant això, cal assenyalar que l'esmentat canvi no queda totalment justificat. Després de l'anàlisi de tota la documentació presentada, es considera que en compte del pas a reserva dels aerogeneradors 2.1 a 2.4 del parc Rincón de Cabello, s'eliminen els aerogeneradors 2.6, 2.7, 2.8 i 2.9 perquè la instal·lació d'aquests produiria un impacte elevat tant per la vegetació afectada com pel moviment de terres necessari per a la seua execució.   
- La normativa del pla eòlic (article 25) va establir limitacions a les construccions aïllades de caràcter no industrial futures en un radi de 1.000 m de qualsevol aerogenerador, norma que d'altra banda sembla excessiva ja que d'acord amb les característiques del medi i amb els criteris urbanístics, el sòl no urbanitzable és la ubicació més adequada per a aquest tipus de construccions. No obstant això (a diferència dels sòls classificats en el planejament vigent com a urbans o urbanitzables) no fixa cap distància per a les construccions existents, ni en el disseny de les instal·lacions eòliques s'ha tingut en compte la localització de les edificacions aïllades com a aspecte limitant, per a l'elecció d'alternatives.  
Per tant, es considera que no hi ha cap justificació per a declarar les edificacions existents fora d'ordenació ja que aquesta situació, d'acord amb allò que s'ha expressat en l'article 58.6 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística es fixarà quan existisca manifesta incompatibilitat amb la determinació dels plans. No obstant això, l'execució de les instal·lacions eòliques produirà efecte negatiu sobre les activitats preexistents que serà necessari corregir.  
Com a conseqüència de tot l'anterior s'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació a les edificacions aïllades de caràcter no industrial com a règim aplicable a les edificacions existent (normes urbanístiques), per l'impacte crític que genera sobre la població rural dels nuclis en què tradicionalment s'ha exercit l'activitat agrària i ramadera (masies) o sobre els usos actuals dirigits al turisme ambiental i perquè, d'acord amb allò que s'ha expressat en el mateix estudi d'impacte ambiental i el projecte de parcs, no hi ha manifesta incompatibilitat dels usos actuals amb les instal·lacions eòliques.  
- Ha de considerar-se la reducció al màxim de les superfícies afectades per les infraestructures (subestació, fonamentacions, plataformes de muntatge, camins, etc.) ajustant-les a les realment necessàries tenint en compte els impactes residuals que generen els sobredimensionaments.  
- També es considera necessari supeditar l'execució de l'obra a la realització de la totalitat de les prospeccions arqueològiques de les àrees afectades per a evitar afeccions al patrimoni arqueològic, etnològic, paleontològic i arquitectònic.  
La proposta general de mesures correctores i protectores, com també el pla de vigilància ambiental hauran de ser ampliats en alguns aspectes, sent els de major importància:  
- Ha d'aportar-se el pla de vigilància ambiental de l'avifauna, la metodologia del qual, duració i equip encarregat ha de ser coordinat i supervisat pel Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
- Control del soroll i de les ombres en la zona d'influència com també la incidència d'aquests sobre la població i l'estudi del grau d'acceptació del projecte.  
- Control de les vibracions a les coves.  
- La restauració i revegetació de les àrees afectades es farà extensiva no sols a la superfície de plataformes, fonamentacions, suports, camins etc. sinó que també als talussos i terraplens residuals de l'obra.  
Per a la revegetació es realitzaran plantacions amb espècies arbustives o arbòries semblants a les existents en l'entorn i pertanyents als hàbitats presents en la zona.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 11, inclosa la infraestructura d'evacuació d'aquest, el promotor de la qual és Proyectos Eólicos Valencianos, SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos al respecte, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1) Emplaçament de les instal·lacions eòliques.  
1. 1.) La ubicació d'aerogeneradors, el traçat de les rases i els vials d'accés tant interiors com exteriors, com també les posicions de reserva d'aerogeneradors i l'accés a aquests seran, en principi, els grafiats en el plànol núm. 6 de la documentació complementària de data 15 de juny de 2006. En aquesta documentació no es grafia el traçat de la xarxa elèctrica subterrània de les noves posicions d'aerogeneradors en el parc Las Bodeguillas les posicions BDA13 a BDA14, BDA22 a BDA24, BDA25 a BDA26 i BDA27 a BDA30, ni en les posicions de reserva que són BDA16 a BDA17 i del BDA19 a BDA21.  
Les característiques dels aerogeneradors, de les rases de la xarxa subterrània de mitjana tensió, plataformes de muntatge i dels vials d'accés tant exteriors com interiors, es recullen en la documentació complementària presentada amb data 29 de desembre de 2005.   
Tot això amb les excepcions o matisacions que es detallen en l'apartat 1.2 i quedant supeditat en els casos de: possible afecció a superfícies pertanyents a camins ramaders, jaciments arqueològics inventariats o detectats en les prospeccions prèvies, flora endèmica, amenaçada o a l'existència de passos migratoris prenupcials o postnupcials, com també als resultats dels estudis previs que es detallen en el punt 7 d'aquesta resolució.  
1. 2.) Les excepcions o matisacions a què es refereix el punt anterior són:  
- S'eliminaran les posicions 2.6, 2.7, 2.8 i 2.9 del parc eòlic Rincón de Cabello (segons denominació de l'informe presentat al juny de 2006), podent ser reubicats els esmentats aerogeneradors en les posicions de reserva 2.1, 2.2, 2.3 i 2.4 del mateix parc.  
- Es desplaçarà l'aerogenerador 2.5 de Rincón de Cabello a un bancal existent a les proximitats d'aquest.  
- Els aerogeneradors 1.2 a 1.5 del parc eòlic El Mulatón i l'aerogenerador 2.2 de Rincón de Cabello es desplaçaran fora dels tallafocs sobre els quals es localitzen. En la reubicació de les posicions dels aerogeneradors, les torres se situaran fora dels tallafocs, podent ser ocupats per les fonamentacions, accessos, rases i plataformes temporals.  
- A causa de la possible ocupació del camí ramader 2 assagador reial de San Benito, classificada per O. de 21 de novembre de 1977 (BOE de 12 de gener de 1978), amb una amplària de 75,22 m, pels aerogeneradors 2.5 i 2.10 de Rincón de Cabello i els aerogeneradors 3.8, 3.9, 3.10, 3.11, 3.12, 3.18, 3.24, 3.32 i 3.49 de La Solana, serà imprescindible revisar el corresponent projecte d'execució que serà objecte d'acceptació i vistiplau d'aquesta Direcció General.  
- Reubicació de l'aerogenerador 3.43 del parc eòlic La Solana fora del camí sobre el qual se situa.  
- Es desplaçaran els aerogeneradors 4.18, 4.19, 4.23 i 4.24 del parc Bodeguillas per a evitar l'afecció puntual a fagàcies arbòries. Aquesta mesura serà aplicable al projecte de detall de qualsevol instal·lació.  
- En les masies denominades Casa del Alto i Casa Yánez, s'haurà de justificar, mitjançant un estudi de detall, que el nivell de soroll esperable no supera els 55 dB(A) dia i 45 dB(A) nit de Leq. En cas de superar-se els esmentats valors es buscaran emplaçaments alternatius dels aerogeneradors fins a aconseguir els esmentats nivells màxims definits en l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
- S'evitaran grans moviments de terra per a la instal·lació dels aerogeneradors. No es podran executar talussos majors de 4 metres d'alçària. En el cas concret de les posicions d'aerogeneradors 1.1, 1.6, 1.12, 1.14, 1.16 i 1.17 del parc El Mulatón i els aerogeneradors 2.8, 2.9 i 2.16 de Rincón de Cabello, es reubicarà la seua posició per a minimitzar el moviment de terres i els talussos obtinguts.  
Pel que fa als nous vials, s'hauran de buscar accessos alternatius als plantejats en els vials d'accés a l'aerogenerador 1.1 i aerogeneradors 1.10 a 1.12 en El Mulatón, i l'accés a l'aerogenerador 2.22 en Rincón de Cabello, per no ser les millors alternatives de traçat pels moviments de terra que comporten.  
- Es reubicaran els aerogeneradors 3.15 i 3.16 del parc eòlic La Solana, que es troben a una distància menor de 250 m de l'edificació Casa del Alto, tenint en compte la freqüència de la incidència de les ombres sobre aquesta, d'acord amb l'estudi d'ombres presentat.  
- Eliminació o reubicació dels aerogeneradors BDA13 I BDA14, per la proximitat d'aquests a coves habitades per quiròpters incloses en el LIC.  
- La reubicació dels aerogeneradors s'haurà de realitzar, dins de l'àmbit del pla especial, d'acord amb els criteris de delimitació que es marquen en aquest apartat i aquells aerogeneradors que no puguen ser reubicats hauran de ser eliminats.  
- En qualsevol cas serà imprescindible la presentació dels projectes d'execució de tots els parcs davant d'aquesta Direcció General per a la supervisió i vistiplau d'aquests.  
1. 3.) El sistema d'evacuació de la zona 11 correspondrà bàsicament amb allò grafiat en el plànol núm. 6 a escala 1:20.000 de l'informe de juny de 2006, corresponent amb la denominada alternativa 2.  
La subestació i el projecte definitiu de la línia elèctrica a escala 1:10.000, inclosa la ubicació dels suports, els vials d'accés tant els de nou traçat com a condicionament dels existents, i el resultat de la informació pública corresponent a la seua tramitació administrativa, s'hauran de presentar davant d'aquesta Direcció General per a la supervisió i vistiplau d'aquests.  
1.4) Es presentaran davant d'aquesta Direcció General per a la supervisió i el vistiplau d'aquests, els projectes d'execució de la totalitat dels parcs, incloent la subestació i línies d'evacuació. Haurà de quedar definit el conjunt d'actuacions d'acord amb els criteris generals següents:  
- Màxima adaptació dels vials, plataformes de muntatge i fonamentacions a la topografia de l'entorn. En concret no es podran sobrepassar talussos majors de 4 m d'alçària.  
- Reducció de la superfície afectada per cada una de les infraestructures necessàries al mínim possible.  
L'esmentada documentació haurà d'incloure a escales adequades (2.000 a 10.000):  
- Localització, característiques i dimensions dels aerogeneradors i les fonamentacions d'aquests.  
- Localització i dimensions de les plataformes auxiliars de muntatge.  
- Localització i delimitació de les subestacions, edificis de control o altres instal·lacions permanents necessàries.  
- Traçat de tots els accessos, camins i vials, distingint els existents, i les actuacions necessàries sobre aquests (en el cas del condicionament de la carretera CV-590 ja s'ha presentat la solució proposada), i els de nova obertura. Amplàries temporals i permanents. Trams temporals que s'han de desmantellar i restaurar.  
- Traçat de les conduccions subterrànies.  
- Localització i delimitació de zona d'instal·lacions auxiliars d'obra (parc de maquinària, abassegaments, etc). Accessos a aquesta i tipus de mesures preventives i protectores que s'han d'aplicar.  
- Traçat de les línies d'evacuació. Localització, tipologia i dimensions dels suports i les fonamentacions d'aquests.  
- Justificació dels moviments de terres prevists per a la totalitat de les obres. Balanços de terres. Previsió de volums de sobrants o necessitats materials de préstec. Justificació i localització de zones de préstec i abocadors.  
- Compatibilitat de l'explotació amb l'ús de les infraestructures de prevenció i extinció d'incendis: faixes i àrees tallafocs, punts d'aigua, etc.  
Així mateix, s'hauran de tenir en compte els criteris i condicionants particulars que es detallen a continuació i, en particular, allò que s'ha especificat en el punt 4.5.  
2) S'hauran de presentar els estudis específics de fauna requerits per aquesta Direcció General en l'escrit de data 20 d'octubre de 2005, la metodologia i elaboració de la qual haurà d'estar coordinada amb el Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
3) En la documentació amb eficàcia normativa (tant gràfica com escrita) haurà de procedir-se a les modificacions següents:  
3.1) L'àmbit del pla especial per als aerogeneradors i subestació (àrea en què es declaren compatibles les instal·lacions eòliques), independentment de l'extensió que arbitràriament es fixe, estarà inclosa en l'amplària dels 1.000 metres que es declara d'acord amb l'article 25 de la normativa del Pla eòlic valencià, aprovat mitjançant un acord del Consell de la Generalitat Valenciana, de 26 de juliol de 2001, i haurà d'excloure en tot cas:  
- Les àrees declarades no aptes en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
- Qualsevol superfície que es trobe a menys de 1.000 m de sòl classificat com a urbà o urbanitzable en el planejament urbanístic vigent dels municipis afectats.  
- Els camins ramaders classificats limítrofs amb les alineacions o amb la subestació transformadora o que travessen les alineacions d'aerogeneradors.  
- La superfície inclosa en el perímetre de protecció d'elements patrimonials d'interés inventariats, o determinada per l'òrgan competent després de les corresponents prospeccions arqueològiques.  
3.2) S'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació els usos actuals o qualsevol edificació aïllada de caràcter no industrial preexistent, dins del perímetre de 1.000 metres declarat com a zona vulnerable (de les normes urbanístiques) ja que la ubicació de les infraestructures eòliques no s'ha considerat manifestament incompatible l'existència dels esmentats usos o edificacions.  
3.3) S'inclourà en la documentació amb eficàcia normativa l'obligació de sol·licitar la declaració de zones de seguretat, tant en la fase de construcció (impacte temporal) com en la fase de funcionament (impacte permanent) per a aquelles àrees en què l'ús d'aprofitament eòlic se superposa amb l'ús cinegètic preexistent, d'acord amb el que preveu l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça, de la Comunitat Valenciana, i a la Resolució de 26 d'abril de 1988, de la Direcció General de Producció Agrària, per la qual es dóna norma per a la senyalització dels terrenys sotmesos a règim especial de caça i pesca continental i camins ramaders.  
4) S'hauran de complir totes les mesures preventives i correctores proposades en estudi d'impacte ambiental de la zona 11, amb data entrada 26 de desembre de 2003, per a cadascun dels parcs eòlics, i en l'informe complementari a l'EIA de la zona 11, amb data entrada 19 de juliol de 2004, com també les previstes en l'apartat 5.1 i 5.2 de l'EIA del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que hauran de ser complementades amb els diversos aspectes que es detallen a continuació:  
4. 1.) Mesures de protecció de qualitat de l'aire i prevenció del soroll   
- Els vehicles de transport de material, en la fase de construcció, circularan amb les caixes cobertes de lona.  
- S'efectuaran regs periòdics en vials i zones de trànsit per a minimitzar l'emissió de partícules a l'atmosfera.  
- Mesures de prevenció de la contaminació acústica en la fase de construcció:   
- Pel que fa al manteniment de maquinària, s'haurà d'assegurar el compliment del Reial decret 212/2002, de 22 de febrer, pel qual es regulen les emissions sonores en l'entorn degudes a determinades màquines d'ús a l'aire lliure.   
- S'haurà d'efectuar un manteniment periòdic dels silenciadors dels escapaments, rodaments, engranatges i mecanismes, en general, de tota la maquinària emprada en l'obra.  
- En el cas que calga l'ús de voladures com a mètode d'excavació, aquest s'emprarà de manera puntual i sempre que no hi haja tècniques alternatives a aquest.  
- Pel que fa als nivells sonors admissibles en la zona d'afecció dels parcs eòlics en la fase d'explotació, s'aplicaran la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb les activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.   
En la taula 1 de l'annex II de la Llei 7/2002, figuren els diversos nivells de recepció externs tant per al període diürn com el nocturn per a cada un dels usos dominants; els valors d'acord amb l'esmentada taula per a l'ús residencial són 55 dB(A) dia i 45 dB(A) nit de Leq.  
Les úniques edificacions existents habitades de manera contínua al llarg de tota la setmana són la Casa del Alto i Casa Yáñez, per la qual cosa s'assimilaria a l'efecte d'ús de tipus residencial, sent els valors admissibles els 55 dB(A) dia i 45 dB(A) nit, referits. S'haurà de justificar mitjançant un estudi acústic l'afecció reial a les esmentades edificacions que en cas de superar els valors admissibles s'hauran de reubicar o suprimir fins a complir l'esmentat objectiu.  
4.2.) Protecció del sistema hidrològic i hidrogeològic  
- El promotor presentarà, previ a l'inici de les obres la inscripció en el registre de xicotets productors de la Comunitat Valenciana, com també el document d'acceptació del gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos que es vaja a fer càrrec de qualsevol residu d'aquesta naturalesa que es genere, tant en la fase de construcció com de funcionament.  
- En la ubicació dels suports de la línia elèctrica d'evacuació s'hauran d'evitar els barrancs que s'encreuen amb el traçat d'aquests.  
4. 3.) Protecció dels valors geològics i geomorfològics  
- Es realitzarà un seguiment de les obres a fi de detectar qualsevol formació càrstica d'interés (coves, dolines, avencs, etc.). Qualsevol troballa haurà de ser comunicada mitjançant un informe especial a aquesta Direcció General a fi de valorar i informar de la importància d'aquesta, atenent a allò que estableix l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
- A fi de determinar la possible afecció per vibracions sobre les coves de coordenades X= 677.684, Y=4.320.165 i coordenades X=677.693, Y=4.321.176 al parc Les Bodeguillas, es procedirà a instal·lar un sistema de dispositius de control de vibracions durant la fase de construcció del parc eòlics Las Bodeguillas. De manera simultània es procedirà al:  
- Control visual diari per personal especialitzat dels possibles canvis en la topografia de les coves.  
- Limitació dels accessos a les boques d'entrada de les coves i a la col·locació d'avisos al costat de les senyalitzacions indicatives de les coves existents, en el qual es detallen els controls que s'han de dur a terme, el motiu d'aquests i el període de duració de les obres.  
El dispositiu de control es mantindrà en la fase de funcionament, durant un període de temps suficient per a poder estimar les possibles afeccions per vibracions en tot l'interval de velocitats en què funcionen els aerogeneradors.  
Els resultats o incidències d'aquests controls hauran de ser comunicats a aquesta Direcció General.   
4. 4) Protecció de la fauna   
- Una vegada desenvolupats els estudis preoperacionals d'avifauna, es programaran parades tècniques dels aerogeneradors per situacions de desplaçament important d'aus.  
- Se senyalitzaran adequadament les línies elèctriques.  
- La solució final efectuada haurà de disposar de la supervisió i el vistiplau d'aquesta Direcció General. De la mateixa manera s'actuarà amb la subestació elèctrica i la línia elèctrica d'evacuació.  
4. 5.) Protecció del sòl i de la vegetació  
- Durant la fase de construcció, les amplàries màximes de plataforma en el condicionament dels camins d'accés als parcs i els vials interiors, és a dir, exceptuant les cunetes, els sobreamples dels revolts i els eixamplaments per a l'encreuament de maquinària, no hauran de sobrepassar:  
- Els 4 metres d'ample en els parcs eòlics amb aerogeneradors de 850 KW de potència unitària que són La Solana i Las Bodeguillas.   
- Els 5 metres d'ample en els parcs amb aerogeneradors de 2 MW de potència unitària que són els parcs El Mulatón i Rincón de Cabello.  
Ambdues amplàries ja van ser indicades en la declaració d'impacte ambiental de la zona 6 del Pla eòlic valencià per als mateixos tipus d'aerogeneradors.  
En cap cas els vials interiors podran tenir un ample superior als vials d'accés principals.  
- Una vegada finalitzada la fase d'execució de les obres, l'amplària dels camins que s'hagen preparat es reduirà a 3,5 m.  
- Les dimensions de les plataformes de muntatge, fonamentacions d'aerogeneradors, rases de la xarxa subterrània, zones d'abassegament de materials, planta de formigonat, etc. s'hauran de reduir al mínim necessari per a l'execució de l'obra i compliment de les mesures de seguretat exigides en la legislació sectorial.  
- Els accessos necessaris per a la instal·lació dels suports de la línia elèctrica hauran de realitzar-se d'acord amb els criteris següents:  
- Com a norma general no es permet l'obertura de nous camins.  
- S'utilitzaran els camins existents o camins ramaders per a accedir al punt més pròxim al suport, a partir del qual s'efectuarà un rodament superficial amb maquinària apropiada sense afectar exemplars arboris.  
- En el cas que el rodament superficial es realitze sobre una zona abancalada, cada bancal s'utilitzarà de plataforma de camí, executant en els extrems dels bancals rampes d'unió per a permetre-hi l'accés.  
- Els vials de nova obertura per a accedir a les instal·lacions eòliques que no tinguen servitud de pas, l'accés estarà restringit al personal tècnic.  
- En la restauració vegetal s'hauran de tenir en compte els aspectes següents:  
- Es procedirà al desmantellament i restauració de totes les infraestructures temporals executades, de manera immediata després de finalitzar-ne l'ús.  
- S'hauran d'emprar espècies i densitats de plantació semblants a les característiques de l'entorn de cada parc, o que formen part dels hàbitats presents. Les espècies hauran de ser autòctones o endèmiques del lloc.  
- La mescla emprada en l'hidrosembra estarà formada per espècies pròpies de la flora local.  
- En la restauració dels talussos dels camins i de les plataformes de muntatge s'empraran espècies arbòries, arbustives i herbàcies, mentre que al voltant dels aerogeneradors s'empraran espècies herbàcies.  
- La revegetació mitjançant hidrosembra s'aplicarà sobre els talussos residuals d'inclinació major de 3H:1V dels camins i explanacions permanents, i immediatament després del perfilat de la morfologia final d'aquests. En el cas de talussos menors o iguals a 3H:1V es realitzarà en cas d'estimar-se necessari, sembra en sec.  
- Es duran a terme plantacions en totes les superfícies de restauració. No obstant això, es tindran en compte les limitacions existents a causa de l'aplicació de la legislació vigent i en particular pel que fa als camins ramaders, tallafocs, faixes auxiliars de camins i faixa de servitud de línies aèria.  
- S'aplicaran els regs necessaris per a garantir l'arrelament de la vegetació, per a obtenir la retenció del sòl i la integració paisatgística.  
- La revegetació es realitzarà en l'època adequada (tardor-hivern) immediata a la finalització de les obres.  
- En les superfícies d'afecció per la instal·lació de la línia elèctrica i de la subestació, s'empraran els mateixos criteris que en els parcs eòlics, emprant com a espècies de plantació les existents en l'entorn dels suports.  
- S'hauran de restaurar i revegetar els terrenys afectats per les obres conservant en la mesura que siga possible el sòl existent.   
- Es determinaran diferents tipologies de plantació en funció de les característiques de les superfícies de revegetació.  
- En cas de ser necessària i no evitable l'afecció sobre exemplars arboris notables, s'estudiarà la possibilitat de trasplantar-los.  
- En cas de ser necessari l'ús de materials (tant àrids com terra vegetal) no procedents de la mateixa excavació de l'obra, per resultar aquesta insuficient o inadequats, s'hauran d'obtenir de pedreres autoritzades, mentre que l'eliminació dels materials sobrants s'haurà de realitzar en un abocador inert legalitzat. En cas de no existir pedreres o abocadors autoritzats en l'entorn de l'obra i recórrer-se a emplaçaments nous, s'haurà de tramitar el corresponent estudi d'impacte ambiental d'acord amb allò que preveu el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell del Govern Valencià pel qual s'aprova el reglament per al desenvolupament de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la conselleria de Territori i Habitatge, que estableix els continguts mínims dels estudis d'impacte ambiental.  
4. 6.) Protecció contra incendis  
Prèviament a l'inici de les obres, s'haurà de presentar per a la seua supervisió i vistiplau, un projecte de les mesures preventives o correctores dels parcs eòlics, subestació i línies d'evacuació pel que fa a la protecció contra incendis, on s'incorporen i concreten els aspectes requerits pel Servei de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal, tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament. S'haurà de disposar de la supervisió i el vistiplau d'aquesta Direcció General.  
4.7) S'haurà de presentar, prèviament a l'inici de les obres, el projecte de mesures correctores que responga a tot allò que s'ha exposat en aquest apartat i incloga la totalitat de les mesures preventives, precautòries i correctores enumerades, que haurà de ser aprovat per aquesta Direcció General.  
4.8) El projecte de mesures correctores inclourà, de manera diferenciada, el projecte de desmantellament de totes les instal·lacions al final de la seua vida útil. L'esmentat projecte incorporarà les mesures de desmuntatge i demolició, destinació dels diversos residus i la restauració morfològica i vegetal de tots els terrenys.  
4.9) Si en el desenvolupament de les obres o en la fase de funcionament de les actuacions previstes s'observaren danys a tercers o impactes no detectats en aquesta avaluació d'impacte ambiental, es procedirà a l'estudi i correcció d'aquesta, en coordinació amb aquesta Direcció General.  
5) Seguiment i vigilància ambiental  
El pla de vigilància ambiental haurà de ser presentat, prèviament a l'inici de les obres, i tindrà per objectiu el seguiment i control dels impactes i de l'eficàcia de les mesures preventives i correctores de: l'EIA i informes complementaris; el projecte de mesures correctores descrit en el punt 4.7; i les condicions d'aquesta declaració.  
En el programa s'establirà el mode de seguiment de les actuacions i es descriurà el tipus d'informes, la freqüència i període d'emissió d'aquests. Amb aquest fi, el programa detallarà per a cada recurs del medi i actuació objecte de seguiment, els termes següents:  
- Objectiu del control establit.  
- Actuacions derivades del control.  
- Llocs d'inspecció.  
- Periodicitat d'inspecció.  
- Material necessari, mètode de treballs i necessitats personal tècnic.  
- Paràmetres sotmesos a control.  
- Llindars crítics per a aquests paràmetres.  
- Mesures de prevenció i correcció en el cas que s'aconseguisquen els llindars crítics.  
- Documentació generada per cada control.  
Els informes de seguiment hauran de remetre's a aquesta Direcció General a través de la Direcció General d'Energia, que n'acreditarà el contingut i conclusions.  
El pla de vigilància ambiental haurà d'incloure, a més d'allò que s'ha recollit en el punt 6 de l'EIA del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana els aspectes següents:  
5.1) Ha d'aportar-se el pla de vigilància ambiental de l'avifauna, la metodologia del qual, duració i equip encarregat ha de ser supervisat i aprovat per aquesta Direcció General.  
5.2) S'haurà d'incorporar al programa de vigilància ambiental les dades de control de vibracions realitzat en les coves, tant en la fase de construcció dels parcs com en la de funcionament, incloent els resultats i interpretació d'aquests en els diversos informes periòdics.  
5.3) Durant el primer any de funcionament dels parcs eòlics, s'haurà de realitzar el control d'afecció per soroll i per ombres en l'àrea perimetral establida com a zona vulnerable (1.000 metres) a fi de comprovar els valors teòrics obtinguts en la documentació ambiental presentada.  
Es realitzaran mesuraments de soroll en totes les edificacions habitades permanentment o de forma eventual situades en un perímetre de 1.000 m de qualsevol aerogenerador.  
La duració de l'estudi s'ampliarà, cas que les condicions meteorològiques del primer any foren excepcionalment diferents de les habituals (dies de vent molt inferiors a la mitjana anual, nombre més gran de dies ennuvolats que la mitjana anual, etc.).  
5.4) S'haurà de realitzar un estudi sobre el grau d'acceptació de les instal·lacions eòliques per part de la població, tant dels nuclis urbans com de les edificacions aïllades existents, com també de la incidència sobre la socioeconomia de la zona i en particular sobre el turisme rural.  
5.5) El pla inclourà l'elaboració i remissió dels informes següents:  
- Abans de l'inici de les obres:  
Pla de vigilància i seguiment ambiental per a la fase d'obres, indicant expressament els recursos humans i materials assignats.  
Pla d'assegurament de la qualitat, pel que fa a la qualitat ambiental, presentat pel contractista que execute les obres, indicant els recursos humans i materials assignats.  
- Fase d'obres:   
- Informe ordinari mensual (des de l'acta de replantejament), sobre el desenvolupament i l'execució de les mesures preventives i correctores exigides per aquesta declaració i incloses en el projecte definitiu.  
- Informe extraordinari previ a l'acta de recepció de les obres.  
- Informes especials de caràcter urgent que siguen necessaris, quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc.  
En els esmentats informes haurà de quedar reflectit el desenvolupament i execució de totes les mesures protectores i correctores.  
- Fase garantia d'obres:  
- Informe semestral ordinari (des de la firma de l'acta de recepció de les obres).  
- Informe extraordinari previ a la finalització del període de garantia de les obres.  
- Informe final.  
- Informes especials, quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc.  
Es determinaran les afeccions dels parcs eòlics i infraestructures associades sobre el medi, comprovant-ne l'adequació a l'EIA. En cas de detectar afeccions no previstes s'hauran de prendre les mesures necessàries per a la correcció d'aquestes.  
S'haurà de comprovar l'efectivitat de les mesures protectores i correctores projectades. En particular, sobre l'estat i efectivitat de les mesures de protecció del sistema hidrogeològic, dels nivells sonors, fauna i estat i progrés de les àrees de les plantacions i hidrosembres realitzades.  
- Fase de funcionament:  
- Informe anual.  
- Informes especials, quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc.  
S'haurà de comprovar l'efectivitat de les mesures preventives i correctores projectades. En cas de detecció d'afeccions no previstes a llarg termini, s'adoptaran les mesures necessàries per a evitar-les o corregir-les.  
El contingut mínim dels informes serà el recollit en l'apartat 6 de l'EIA del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
De l'examen d'aquesta documentació per part d'aquesta Direcció General podran derivar-se modificacions de les actuacions previstes, en funció d'una millor consecució dels objectius d'aquesta resolució.  
6) Mesures compensatòries ambientals  
En el termini de sis mesos, des de la notificació d'aquesta resolució, es presentarà davant d'aquesta Direcció General per a la seua supervisió i vistiplau, una proposta de mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural, tal com s'estableix en l'article 16 del Pla eòlic valencià.  
El projecte de mesures compensatòries ambientals haurà d'incloure així mateix un programa de vigilància ambiental per a la comprovació del desenvolupament i efectivitat d'aquest, amb l'estructura, continguts i informes indicats en l'apartat 5 d'aquesta resolució.  
7) Documentació addicional:  
7.1) En conseqüència amb el que s'ha exposat en els apartats anteriors, l'inici de les obres queda supeditat a la presentació, supervisió i vistiplau d'aquesta Direcció General de la documentació següent:  
- Projectes d'execució de la subestació i línies d'evacuació, com també la documentació ambiental completa on quede justificada la idoneïtat de la solució, com també la descripció d'aquesta, d'acord a l'apartat 1.3.  
- Projectes de construcció especificats en el punt 1.4.  
- Estudis de fauna d'acord al punt 2.  
- Projecte de mesures preventives i correctores, d'acord amb el que estableix l'apartat 4.  
- Projecte de mesures preventives o correctores de protecció contra incendis que comprenga tant els parcs eòlics, com la subestació i línies d'evacuació, d'acord a l'apartat 4.6.  
- Programa de vigilància ambiental, d'acord a l'apartat 5.  
- A la presentació de les memòries corresponents a les prospeccions arqueològiques dels quatre parcs, com també de les prospeccions no realitzades durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental (línia elèctrica, nous accessos, nova ubicació de la subestació, etc., no inclosos en prospeccions anteriors) i dels preceptius informes vinculats favorables o condicionants establits per l'Àrea de Cultura de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, emesos sobre les prospeccions prèvies.  
7.2) Abans de sis mesos, des de la notificació d'aquesta resolució, s'haurà de presentar davant d'aquesta Direcció General una proposta de mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural, d'acord amb el que estableix el punt 6.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 d'agost de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 34/02-AIA  
Promotor: Guadalaviar Consorcio Eólico Alabe - Enerfín SA  
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport. Direcció General d'Energia.  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques de la zona 12 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Localització: Termes municipals d'Enguera i Ayora (València)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte i localització  
L'objecte de l'actuació és el projecte de les instal·lacions per al desenvolupament de la zona 12 del Pla eòlic valencià (PEV) aprovat per Acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià, i les infraestructures necessàries d'aquest, incloent l'evacuació de l'energia elèctrica generada. Els documents presentats per a l'execució i desenvolupament de la zona 12 són els projectes del pla especial, pla energètic i l'estudi d'impacte ambiental, com també informació complementària posterior.  
Localització  
Parcs eòlics  
Es projecta la instal·lació de tres parcs eòlics en la zona 12 definida en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, afectant el terme municipal d'Enguera, comarca de la Canal de Navarrés, província de València. La zona que comprén el pla especial se circumscriu a l'espai que ocupen els aerogeneradors, les seues infraestructures, camins de servei i subestacions.  
L'àmbit territorial del pla especial, en el qual es podrà compatibilitzar els usos i aprofitaments eòlics amb els preexistents a l'homologació, i en els quals es possibilitarà la implantació de les instal·lacions, infraestructures, serveis, elements auxiliars i accessos està constituït pels espais següents:  
a) L'àrea compresa entre l'eix dels vials d'unió entre els aerogeneradors i dues línies paral·leles situades a 150 m de cada aerogenerador, donant lloc a una banda de 300 m d'ample.  
b) En el cas de camins d'accés als parcs de nova planta, la banda serà de 50 m a cada un dels costats de l'eix dels camins, donant lloc a franges de 100 m d'ample.   
c) En el cas de camins existents, on es localitzaran les rases, com també per a les rases de nova planta, que seran emprats per al transport d'energia elèctrica o de qualsevol altre servei necessari per al funcionament dels parcs, la banda serà de 12 m a cada costat de l'eix, resultant una franja de 24 m d'ample.  
d) En el cas d'edificacions auxiliars permanents necessàries per al funcionament dels parcs, la definició de l'àmbit territorial serà un quadrat de 100x100 m, en l'interior del qual es construirà la subestació o edifici auxiliar requerit.  
El pla especial per a l'ordenació de la zona eòlica és l'instrument de planejament que, en desenvolupament i execució del pla eòlic ordena l'ús del sòl per a una zona específica, compatibilitzant els existents amb el de producció d'energia elèctrica mitjançant aerogeneradors i la seua evacuació.   
L'apartat 6.1.a) de l'addenda del Pla especial per a l'ordenació de la zona eòlica número 12 indica que «... a l'efecte d'aquest pla especial, es declara la compatibilitat de l'ús eòlic amb els usos previstos en el planejament municipal, i s'estén l'esmentada compatibilitat al sòl no urbanitzable subjecte a especial protecció, d'acord amb l'article 1 de la Llei 4/1992, de 5 de juny, del sòl no urbanitzable i sempre que aquesta especial protecció no es trobe inclosa dins dels criteris d'exclusió previstos pel pla eòlic».  
Segons el vigent Pla general d'ordenació urbana del terme municipal d'Enguera els parcs es localitzen sobre sòl no urbanitzable d'especial protecció, igual que els vials de servei i les línies elèctriques internes associades a aquest. El traçat del línia elèctrica travessa terrenys classificats de sòl no urbanitzable de diverses categories.  
Línia aèria d'evacuació  
Es preveu la construcció d'una única subestació elèctrica en el parc Benalaz I, en les coordenades UTM X=681.871 e Y=4.314.385, denominada Benalaz.  
Des d'aquesta subestació es transportarà l'energia produïda mitjançant línia aèria d'alta tensió 132 kV, fins a la subestació prevista en la zona eòlica 11, des de la qual es transportarà, de manera conjunta, l'energia produïda en ambdós parcs mitjançant línia aèria d'alta tensió de doble circuit 132 kV, a una única subestació pròxima a Ayora.  
Alternatives i justificació de la solució proposada  
Parcs eòlics  
L'àmplia àrea delimitada en el Pla eòlic valencià com a zona 12 incloïa dues grans zones aptes separades entre elles: una en la serra d'Enguera i una altra, més al sud, que inclou el vessant sud-oriental del massís de Caroig.  
En l'estudi d'impacte ambiental de la zona 12, es realitza una primera selecció d'emplaçaments adequats per a l'establiment de parcs eòlics, en la qual es desestima la segona àrea esmentada, vessant sud-oriental del massís del Caroig a fi d'evitar la dispersió d'impactes mitjançant la concentració de les actuacions, i es localitzen així les possibles ubicacions únicament en la serra d'Enguera.   
Dins d'aquesta, les possibles alternatives de localització de parcs es realitzen en funció que siguen econòmicament viables; l'esmentat factor depén de la producció d'energia elèctrica i està directament relacionat amb el potencial eòlic, i són inadequades les zones del fons de la vall que s'eliminen de l'estudi.  
Tenint en compte aquesta consideració, i sense tenir en compte altres criteris de selecció, es presenten 4 possibles alternatives de localització de parcs eòlics, que es denominen:  
P-1. Caporucho  
P-2. Alto del Muela  
P-3. Loma de la Higuera  
P-4. El Rincón  
Sobre aquestes alternatives es realitza una avaluació basada en una sèrie d'indicadors ambientals: impacte visual, impacte sobre riscos geològics, impacte sobre la fauna, impacte sobre vegetació i impacte sobre patrimoni cultural; i es conclou que les alternatives P-3 i P-4 són les que originen un menor impacte ambiental global i es descarten, per tant, P-1 i P-2.  
Una vegada centrats en aquestes dues zones seleccionades, es proposen 4 parcs eòlics que es denominen Benalaz, Salomón, Garbí i Mistral, amb un total de 79 aerogeneradors i una potència que s'ha d'instal·lar de 158 MW. A continuació es realitza una anàlisi més detallada de cada parc, pel que fa a emplaçament d'aerogeneradors, i s'elimina determinades posicions per raons diverses.  
Posteriorment en una addenda a l'estudi d'impacte ambiental, presentada al gener de 2004, es proposa una nova distribució dels parcs eòlics, desestimant els de Garbí i Mistral, la qual cosa es justifica per un deficient aprofitament energètic i un millor aprofitament al parc Benalaz, i es proposa una ampliació de l'esmentat parc.  
Es presenta un nou estudi d'alternatives motivat per l'existència de noves dades de vent i una modelització més aproximada sobre potencial eòlic. Els esmentats models indiquen que, en la zona oest de Navalón, es disposa d'àrees d'aprofitament, tècnicament i econòmicament viables, a més de les ocupades per Salomón i Benalaz.  
En aquest estudi es torna a incloure la comparació ambiental d'alternatives de l'estudi d'impacte ambiental original (P-1, P-2, P-3 i P-4), i s'inclou a més una ampliació de P-4, i s'estudien dues possibles alternatives en aquest, per a un millor aprofitament eòlic del recurs a la serra a l'oest de Navalón que són:  
- Alternativa P-4A: extrem sud-oest del parc eòlic Salomón.  
- Alternativa P-4B: cimes a l'est del parc eòlic Benalaz.  
Ambdues presenten com a inconvenient la seua relativa proximitat a àrees d'exclusió per presència de rapaces a la serra de Caroig i, a més, la P-4A se situa relativament allunyada de la subestació elèctrica proposada, per la qual cosa es tria l'alternativa de Benalaz (P-4B) per a la instal·lació dels parcs eòlics, atés que, a igualtat d'impactes sobre fauna, vegetació, patrimoni i riscos ecològics, presenta una major proximitat a les infraestructures elèctriques previstes, i es minimitza l'obertura de camins i rases.  
D'aquesta manera, els emplaçaments finalment seleccionats són:  
- Parc eòlic Salomón, amb un total de 25 aerogeneradors de 2 MW de potència unitària, compost de 3 alineacions.  
- Parc eòlic Benalaz I, amb un total de 25 aerogeneradors de 2 MW de potència unitària, en una única alineació.  
- Parc eòlic Benalaz II, amb un total de 20 aerogeneradors de 2 MW de potència unitària, en 4 alineacions.  
Pel que fa a les alternatives tecnològiques, en la documentació complementària presentada amb data entrada 2 de maig de 2006, es comparen dos tipus d'aerogeneradors que es podrien emprar als parcs: 800-850 kW o 2 MW de potència. Se selecciona l'aerogenerador Enercon E-66 de 2 MW perquè, en requerir-se un menor nombre d'aerogeneradors per a la mateixa potència total, les alineacions tenen menors dimensions i els camins de servei requerits tindran una menor longitud.   
Pel que fa a la localització de les subestacions no s'ha plantejat cap alternativa a la solució proposada.  
Línia aèria d'evacuació  
El corresponent estudi d'impacte ambiental inicial analitza tres alternatives, denominades 1, 2 i 3, per al traçat de les línies d'evacuació de l'energia produïda en el conjunt de les zones eòliques 10, 11 i 12. El disseny d'aquestes es va basar en solucions considerades viables, tant des del punt de vist tècnic, com econòmic. Per a la valoració ambiental de les alternatives s'han considerat els factors següents: longitud de la línia, afecció a ZEPA-LIC, afecció a reserva de caça, afecció a vegetació rellevant, afecció a fauna i afecció a jaciments i zones habitades.  
Respecte a l'estudi d'alternatives inicial cal destacar que aquest considera de manera conjunta l'evacuació de les zones eòliques 10, 11 i 12 i analitza alternatives de traçat completes. L'esmentada metodologia no resulta adequada, ja que haurien d'analitzar-se alternatives independents per a l'evacuació de la zona 10, al nord de la subestació d'Ayora, i les zones 11 i 12, al sud d'aquesta, ja que la metodoloParc eòlic Potència instal·lar Aurogeneradors Subestació  
 (MW) Nº Potència (20/132Kv)  
Salomón 50 25 2000 Benalaz  
Benalaz I 50 25 2000  
Benalaz II 40 20 2000  
TOTAL 140 70  
\* \* \* \* \*  
Parque eólico Potencia instalar Aurogeneradores Subestación  
 (MW) Nº Potencia (20/132Kv)  
Salomón 50 25 2000 Benalaz  
Benalaz I 50 25 2000  
Benalaz II 40 20 2000  
TOTAL 140 70  
gia adoptada supedita el traçat en una zona concreta a condicionants d'àrees allunyades d'aquesta.  
En aquest sentit es va proposar, com a possible solució alternativa que s'ha d'estudiar, un traçat de la línia d'evacuació des de la subestació Benalaz de la zona 12 a la zona 11 que s'ajustara a les indicacions donades en el seu moment per l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental (octubre 2004): "Convindria que la línia (Benalaz-La Solana) travessara el penyal de los Machos a l'oest de l'alt del Buitre evitant l'afecció al xicotet barranc i tallat situat en les proximitats d'aquests. Al seu torn, el més allunyat de les Chufleras. Així mateix, ha d'evitar-se l'afecció a la microreserva de flora denominada Barranco de la Rosa.  
El promotor té en compte les indicacions realitzades i, partint de la ubicació de la subestació de la zona 12 fins a la definitiva ubicació de la subestació de la zona 11, presenta a l'agost de 2006 tres alternatives per a la línia d'evacuació concloent que l'opció 2A minimitza les afeccions als valors ambientals.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Parcs eòlics  
Les característiques bàsiques del projecte en la solució finalment proposada es resumeixen en el quadre següent:   
S'emprarà el model ENERCON E-66/20 fabricat per Enercon GMBH amb una potència màxima assignada de 2 MW, en tots els parcs. La fonamentació es realitzarà mitjançant sabates de formigó armat de dimensions 15x15x1,5 m amb nivell de coronació a 1,8 m de profunditat.  
Per a la ubicació de les grues de muntatge i els vehicles de transport, s'han previst dos tipus de plataformes de les característiques següents: 50x26 m si l'aerogenerador es troba a peu de camí i de 30x35 m si l'aerogenerador es troba al final d'un camí.  
L'accés al conjunt dels parcs es realitza a través de la carretera N-430 per la desviació de la Font de la Figuera, per mitjà d'una via de servei i posteriorment discorre per camins i pistes ja existents. Cal ressaltar la rectificació puntual de traçat dels esmentats camins en vuit punts per a permetre el pas de vehicles pesants. Així mateix, és necessària l'obertura de nous camins per als accessos als aerogeneradors següents: 7, 8, 11 i 12 del parc Salomón; 3, 5 a 6, 7 a 9, 10 a 14, 15, 20, 22, 23, 24 del parc Benalaz I; i 3, 8, 9, 10, 16 a 19, 20 del parc Benalaz II.  
Les condicions mínimes dels camins interiors durant l'execució de l'obra seran: 4,5 m d'ample de calçada, 5,5 m d'ample lliure d'obstacles, radi mínim de revolta de 25 m, pendent màxim de 12%, gàlib mínim de 6 m i ferm de llast artificial de 20 cm de grossària. Una vegada finalitzades les labors de construcció i instal·lació s'hauran de recobrir els camins amb terra vegetal fins a deixar un ample útil de 3,5 m.  
En el quadre següent es resumeixen les longituds dels camins interiors:  
Parc Longitud (m)  
 Condicionament Nova traçada  
Salomón 5.436 300  
Benalaz I 4.813 1.510  
Benalaz II 9.970 792  
Pel que fa a la zona d'instal·lacions auxiliars (abassegament de materials, parcs de maquinària, plantes d'formigonat etc.), l'addenda de l'estudi d'impacte ambiental diu que disposarà d'una àrea que ocupa una superfície d'uns 5.000 m² que se situarà a la vora de la subestació de Benalaz, adjuntant-se un plànol amb la localització de les instal·lacions a escala 1:10.000. La superfície de la planta de formigonat és de 4.000 m², que inclou la mateixa planta i la zona d'abassegament de materials, i la del parc de maquinària de 1.000 m². No s'ha detallat la localització exacta, les característiques de les esmentades instal·lacions, ni el tipus de mesures protectores i de gestió ambiental que s'han d'aplicar.  
L'energia produïda per cada aerogenerador es transporta en 30 kV mitjançant canalització soterrada fins a la subestació transformadora, denominada Benalaz, on s'eleva la tensió fins a 132 kV.  
Les rases del cablejat interior discorren paral·leles als camins d'accés als aerogeneradors. Les dimensions de les rases seran: 0,5 m d'ample inferior, 0,6 m d'ample superior i 1,2 m de profunditat.  
Respecte a la quantificació i balanç dels moviments de terres generats pel conjunt d'actuacions necessàries (camins i accessos, rases, fonamentacions, plataformes de muntatge, etc.) les dades aportades en la documentació presentada són parcials i incomplets en alguns casos. No es realitza un balanç conjunt dels esmentats moviments, i es desconeixen els volums totals de materials de préstec o sobrants que s'hi generarien.  
Respecte a les terres de préstec i materials per a ferms, en l'apartat 5 de l'addenda de l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els volums de préstec es prendran de les pedreres en funcionament en la zona. Pel que fa als volums de sobrants de la compensació que no puguen ser aprofitats com a nucli de terraplé, haurà de buscar-se un punt per a utilitzar-lo com a abocador, que no comporte una afecció apreciable al medi, com pot ser un tall a un llit natural. Es presenta un plànol de localització de possibles zones d'abocament a escala 1:100.000.  
Finalment cal assenyalar, que pel que fa a les voladures, l'addenda a l'estudi d'impacte ambiental diu que es preveu la realització de voladures en algunes fonamentacions de les situades en les zones de calcàries i dolomies, com també puntualment en alguns desmunts per a l'execució dels camins. No es detalla la localització de les zones de voladura, ni la programació temporal d'aquestes.  
Línies d'evacuació  
La solució final preveu la ubicació d'una única subestació al parc Benalaz I des de la qual es realitzarà l'evacuació de l'energia per una única línia aèria d'alta tensió de 132 kV fins a la subestació de la zona 11. A partir d'aquesta l'energia es transporta de manera conjunta mitjançant línia aèria d'alta tensió a una única subestació pròxima al municipi d'Ayora. Se selecciona com a solució per a la línia d'evacuació el traçat de l'alternativa 2A, la localització de la qual i la de la subestació queden reflectides en el plànol núm. 1 (alternatives de traçats) del document Valoració final alternatives de traçat de la línia d'evacuació, de la informació complementària de juny de 2006.  
La subestació estarà formada per un parc d'intempèrie de 132 kV i d'un edifici de control amb tots els equips necessaris per al seu funcionament. La planta de la subestació té forma en L amb les dimensions següents: rectangle de 43x8 m i un altre rectangle de 15x5 m adossat a l'anterior (costat llarg 38,5 m i costat curt 13,0 m). El volum d'excavació en explanació i fonaments és de 563 m³ el farciment de material de 284 m³. L'obra civil comprén les unitats següents: fonamentacions, canalitzacions de cables de mitjana i baixa tensió i control, trapa de transformadors, dipòsit de recollida d'oli, xarxa de drenatge i tancament del perímetre de la subestació. El recinte de la subestació es tancarà amb una malla perimetral de 2,6 m.  
Tramitació administrativa  
L'expedient va ser incoat de manera conjunta per a les 15 zones eòliques corresponents al Pla eòlic valencià, el 21 de gener de 2002, data en què la Direcció General d'Indústria i Energia remet a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la documentació corresponent als estudis d'impacte ambiental de les empreses preadjudicatàries en la reunió de la Comissió de Selecció de projectes del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, celebrada l'11 de gener de 2002, a fi de revisar i esmenar les deficiències documentals.  
El 14 de juny de 2002, i de manera expressa per a la zona 12, es requereix a la Direcció General d'Indústria i Energia la necessitat d'ampliar l'estudi d'impacte ambiental atés que aquest no compleix amb els continguts mínims que se li exigeixen.  
Parcs eòlics  
El 5 de novembre de 2002 la Direcció General d'Indústria i Energia envia els documents corresponents als estudis d'impacte ambiental presentats per les empreses preadjudicatàries de cada zona eòlica, en les quals s'inclouen les esmenes o millores recollides en les documentacions ja entregades, com també d'aquells canvis haguts en els diversos parcs eòlics.  
El 21 de gener de 2004 es produeix l'entrada en la conselleria de Territori i Habitatge del document Instal·lació elèctrica amb estudi d'impacte ambiental. Remissió parcial de documentació, en la qual s'incloïa l'estudi d'impacte ambiental de la zona 12.  
El 15 de juliol de 2004 la Direcció General de l'Energia remet a l'aprovació provisional del pla especial i informe sobre les al·legacions o suggeriments formulats corresponents a la zona 12 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana. Es remeten a més els documents en què es descriuen determinades modificacions realitzades en els parcs eòlics i que ja han sigut acceptades per la Direcció General.  
El 20 de juliol de 2004 la Direcció General de l'Energia remet els avantprojectes dels parcs eòlics corresponents a la zona 12 per a la formulació de la corresponent declaració d'impacte ambiental, segons s'estableix en l'article 7 de l'Acord de 26 de juliol de 2001 del Govern Valencià pel qual s'aprova el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
El 16 de novembre de 2005, es realitza requeriment de documentació que informa dels aspectes que es considera hauran de ser ampliats o justificats abans de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental.  
El 2 de maig de 2006 té entrada el document Informació complementària a requeriment de la Direcció General de Gestió del Medi Natural de data 16 de novembre de 2005, presentada per l'empresa promotora en relació amb el requeriment abans referit. Informació que posteriorment va ser complementada amb documentació entregada el 14 de juliol i 31 d'agost de 2006.  
Línies d'evacuació  
L'11 de febrer de 2004, el Servei Territorial d'Indústria remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural el document d'estudi d'impacte ambiental de les instal·lacions elèctriques de l'evacuació d'energia elèctrica generada en parcs eòlics, zones 10,11 i 12; com també la notificació de la publicació de l'anunci en el BOP de 26 de novembre de 2003, en el DOGV de 26 de novembre de 2003 i en el periòdic Las Provincias de 25 de novembre de 2003.   
El 5 de maig de 2004, la Direcció General de l'Energia remet la documentació corresponent al projecte tècnic, l'estudi d'impacte ambiental i el resultat de la informació pública de les línies d'evacuació de l'energia de les zones 10, 11 i 12.  
La resta de documentació complementària existent en l'expedient és comú amb els parcs eòlics i exclusiva per a la zona 12, i és la referida en l'apartat anterior, a partir del requeriment de data 16 de novembre de 2005.   
Informació pública  
Procediment  
Parcs eòlics  
Mitjançant la resolució de 17 de setembre de 2003, del Servei Territorial d'Indústria i Energia, se sotmet a informació pública conjunta el pla especial, els avantprojectes dels parcs eòlics i l'estudi d'impacte ambiental de la zona 12 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, publicant-se en:  
- Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 4638, de 26 de novembre de 2003.   
- El Butlletí Oficial de la Província de València núm. 280, de 25 de novembre de 2003.  
- En el diari El País, del dia 25 de novembre de 2003.  
Durant l'esmentat període d'informació pública es van presentar 32 escrits entre al·legacions particulars, informes d'organismes i empreses de servei públic o de serveis d'interés general, i dictàmens d'ajuntaments.  
Línies d'evacuació  
Es van sotmetre a informació pública les instal·lacions elèctriques per a l'evacuació d'energia elèctrica generada en els parcs eòlics de zones 10, 11 i 12, i es publicaren en:  
- El Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 4638, de 26 de novembre de 2003.  
- El Butlletí Oficial de la Província de València núm. 284, de 26 de novembre de 2003.  
- En el periòdic Las Provincias, del dia 25 de novembre de 2003.  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar un total de 12 al·legacions.  
Resum d'al·legacions  
Parcs eòlics  
Segons l'Informe sobre les al·legacions o suggeriments particulars efectuats al pla especial, avantprojectes de parcs eòlics i estudi d'impacte ambiental de la zona 12 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, remés per la Direcció General de l'Energia el dia 15 de juliol de 2004, a continuació es destaquen aquelles de caràcter ambiental:  
- Rebuig dels accessos principals i proposta d'alternatives.  
- Sol·licitud d'integració paisatgística dels edificis i obres civils.  
Invasió de zones declarades no aptes per a l'aprofitament eòlic en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
- No s'inclouen ni es cartografien elements etnològics ni camins ramaders.  
- En l'estudi d'impacte ambiental no es justifica l'impacte acústic, ombres mòbils, infrasons, variacions de pressió i turbulències, camps electromagnètics ni efectes de ionització.  
- Afeccions sobre camins ramaders.  
- Afeccions sobre els usos ramaders i sobre l'agricultura.  
- Eliminació de la vegetació d'una franja de 1.000 metres a un costat i a l'altre de la línia d'aerogeneradors.  
- Afecció a aqüífers i generació de residus.  
- Erosió i pèrdua de vegetació.  
- Gran part dels aerogeneradors dels parcs eòlics se situen a una distància inferior a 1.000 metres d'habitatges, tant aïllats com situats en sòl urbà o urbanitzable, incomplint el que estableix el pla especial de la zona.  
- Impacte visual de l'actuació, afeccions sobre el paisatge.  
- Falta d'estudis de fauna i flora endèmica, rara o amenaçada.  
- Reducció de la visibilitat d'una torre de vigilància ambiental de l'Associació per a la defensa de la naturalesa d'Enguera, que serveix de suport a llocs de vigilància de la conselleria de Territori i Habitatge.  
- Alt índex en la zona de perillositat d'incendis forestals. No s'estudia l'afecció sobre incendis forestals.  
- Impacte sobre les activitats turístiques, d'educació ambiental i cinegètiques desenvolupades en la zona.  
- Es qüestiona el mètode emprat en l'estudi d'impacte ambiental per a valoració d'impactes.  
- Afeccions zona IBA (Àrea Important per a les Aus) núm. 161 segons SEO/Bird. Deficiències importants en l'inventari d'aus i quiròpters presentat.  
- Afeccions al LIC serra d'Enguera.  
- La línia d'evacuació creua una zona assenyalada com a no apta i que aquesta línia produirà un impacte sobre les aus i quiròpters per col·lisió i electrocutació.  
- Vulneració del que estableix la Directiva 97/11/CE del Consell per la qual es modifica la Directiva 85/337/CEE relativa a les repercussions de determinats projectes públics i privats sobre el medi ambient.  
- Afecció a la microreserva Barranco de la Rosa.  
- Afecció a les colònies de rates penades de la zona.  
- S'indica que l'estudi d'impacte ambiental fa referència únicament a la conca del riu Cànyoles, sense mencionar les conques del riu Sellent i del riu Escalona.  
- Falta d'estudi de soterrament de la línia d'alta tensió que va des dels parcs fins a la subestació d'Ayora.  
- Es projecten la construcció de línies subterrànies sobre el camí de la Facorra, que afronta amb una parcel·la en què es troba un habitatge molt pròxim al camí, la qual cosa constitueix un clar perill sobre la salut humana, sol·licitant la modificació del traçat de manera que s'allunye de l'habitatge. Respecte a aquest traçat també se sol·licita que es garantisca l'accés a l'habitatge durant l'execució de les obres.  
- Afecció a forests d'utilitat pública. Concretament la conselleria de Territori i Habitatge sol·licita la realització d'una autorització d'ocupació abans de l'inici de les obres en aquestes forests.  
- En l'informe d'al·legacions es fa constar que s'ha omés com a organisme afectat l'Ajuntament d'Ayora.  
Línies d'evacuació  
- El Servei Territorial de Carreteres remarca que la zona de protecció de la carretera CV-440 és 18 metres a partir de l'aresta exterior de la calçada.  
- El Ministeri de Foment comunica que hi ha un encreuament en el qual el suport no compleix la distància de vegada i mitja l'alçària del suport respecte a l'aresta exterior de la calçada de la carretera.  
- La Confederació Hidrogràfica del Xúquer autoritza els encreuaments d'uns quants barrancs sobre els termes municipals de Jarafuel, Zarra, Teresa de Cofrentes, Ayora i Enguera.  
- La conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, al·lega que la línia aèria se situa parcialment en la zona de concentració parcel·lària assagador de Arriba, amb la qual cosa la construcció de l'esmentada línia podria interferir amb l'execució de la concentració parcel·lària i les obres que aquesta comporta.  
- Amalia Valles Gómez al·lega que la instal·lació de la línia repercutirà greument en la seua finca, ja que aquesta es troba destinada tant a la producció d'olivera com al seu descans familiar.  
- L'Ajuntament de Teresa de Cofrentes al·lega que el traçat de la línia, afecta en un elevat grau a les actuacions ambientals que s'han desenvolupat en els últims anys per a la millora del municipi. D'altra banda, proposen que hi ha diverses alternatives que tindrien un menor impacte.  
- La Diputació de València comunica que la informació presentada en l'estudi d'impacte ambiental no és correcta, ja que la propietat de les vies de comunicació que són travessades per la línia és errònia.   
- L'Ajuntament de Teresa de Cofrentes fa referència al possible impacte ambiental de la línia al pas d'aquesta pel seu terme municipal, ja que considera que l'estudi d'impacte ambiental únicament fa referència a l'eixida de la línia al terme municipal de Jarafuel. A més, l'Ajuntament aporta un estudi de possibles alternatives.  
- L'Ajuntament d'Ayora d'una banda aprova el traçat de la línia i per un altre informa que a l'inici de les obres s'hauran de sol·licitar els informes pertinents.  
Peticions d'informació i documentació complementària  
Peticions d'informació  
Al llarg del procediment d'avaluació d'impacte ambiental s'han realitzat les consultes següents:  
- Servei de Prevenció d'Incendis Forestals (12/05/2004, 08/10/2004).  
- Servei de Conservació de la Biodiversitat (12/05/2004, 08/10/2004, 06/06/2006, 13/07/2006 i 19/07/2006).  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi (26/06/2006 i 6/10/2006).  
Documentació complementària  
El 21/01/04 té entrada l'Esmena i millora de l'estudi d'impacte ambiental zona 12, del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana (addenda a l'estudi d'impacte ambiental) a fi de revisar la caracterització i qualificació de l'impacte ambiental associats als parcs eòlics de la zona 12 a causa de les modificacions realitzades pel promotor que són:  
- S'elimina en la documentació tota referència als parcs eòlics Garbí i Mistral.  
- Desenvolupament d'una segona fase del parc Benalaz.  
El 15/07/04 té entrada una Esmena i millora del pla especial que inclou l'addenda al pla especial per a l'ordenació de la zona eòlica número 12, en la qual es modifica la documentació entregada pel promotor el 2 de novembre de 2001, corresponent al pla especial de zona. L'elecció dels parcs s'ha realitzat amb els mateixos criteris que els emprats en el pla especial original, amb l'excepció que en aquest cas s'ha disposat de l'actualització de l'estudi de producció. El resultat d'aquest es resumeix en els punts següents:  
- Es reafirmen les posicions d'aerogeneradors definits en els parcs eòlics Salomón i Benalaz (I).  
- Eliminació dels parcs eòlics Garbí i Mistral.  
- S'hi afigen 20 nous aerogeneradors que formarien la fase II del parc eòlic Benalaz.  
En relació amb l'avaluació de l'impacte sobre valors culturals, amb data 02/05/06 se presenta còpia de les sol·licituds de permís de prospecció arqueològiques presentada davant de la conselleria de Cultura, Educació i Esport. Posteriorment, amb data 26/07/06 se comunica que han sigut autoritzats els treballs arqueològics, i es presenta còpia de les corresponents autoritzacions per part de la conselleria de Cultura.  
Amb data 2 de maig, 14 de juliol, 17 de juliol i 31 d'agost de 2006, tenen entrada successives documentacions complementàries en resposta al requeriment de documentació realitzat el 16 de novembre de 2005. A continuació s'enumeren els aspectes que havien de ser ampliats o justificats abans de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental:  
- Justificació de la solució adoptada: localització i disseny de parcs i línies d'evacuació.  
- Estudi d'incidència visual.  
- Estudi d'ombres.  
- Estudi acústic.  
- Estudi de fauna.  
- Estudi de vegetació, flora i hàbitats naturals.  
- Estudi d'afecció a la xarxa Natura 2000.  
- Interferències amb les infraestructures de prevenció i extinció d'incendis.  
- Altres aspectes per a completar l'inventari i la valoració ambiental.  
- Documentació tècnica complementària.  
Informes sectorials  
Conselleria de Territori i Habitatge, Serveis Territorials de València. Secció forestal  
En relació als avantprojectes de parcs eòlics de Salomón, Benalaz I i Benalaz II, aquest organisme informa:  
- Que la instal·lació del parc eòlic afecta les forests catalogades d'utilitat pública, denominats Los Altos, Navalón (pertanyents a l'Ajuntament d'Enguera) i La Matea (pertanyent a la Generalitat Valenciana).  
- Que conforme al Pla eòlic de la Comunitat Valenciana la ubicació del parc eòlic està inclòs en zona apta amb compliment de prescripcions.  
- Que prèviament a qualsevol activitat, obra o treball per a la instal·lació del parc eòlic, serà necessari que el promotor dispose, en els terrenys que afecten les forests anteriorment indicades, de la corresponent autorització d'ocupació aprovada per la conselleria de Territori i Habitatge. En aquesta ocupació, que haurà de sol·licitar-se en els Serveis Territorials, s'establiran si és el cas, les condicions necessàries per a l'ocupació.  
Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat   
Parcs eòlics  
Del conjunt d'informes remesos per l'esmentat Servei, cal destacar les següents qüestions bàsiques:  
- En el cas de formacions arbòries, la solució proposada pel promotor es considera adequada per a evitar l'impacte a la massa de carrasca (Quercus rotundifolia) detectada en la zona, en descartar l'accés oest a la línia d'aerogeneradors.  
- No pot deixar de ressaltar-se l'existència de la microreserva del Barranco de la Rosa en les proximitats del parc eòlic Benalaz, a fi que no es permeta l'afecció d'aquesta per cap de les infraestructures associades a les obres. Aquesta microreserva protegeix vegetació pròpia de barrancs i pastius humits lligats a aquests.  
- S'han de cuidar específicament les actuacions en l'entorn de la microreserva Barranco de la Rosa, i de la pròxima Fuente de la Rosa, per tractar-se d'enclavaments amb significativa concentració de flora singular, i en particular de l'endemisme Echium saetabense.  
- La zona d'actuació per a instal·lar l'aerogenerador BE-19 (tant l'emplaçament físic de la seua instal·lació com l'àrea d'afecció d'aquest) han de quedar fora del perímetre de protecció establit en l'Ordre de 22 d'octubre de 2002, de la conselleria de Medi Ambient (DOGV núm. 4390, 2/12/2002). Es recomana emprar com a mínim possible la pista que travessa la part meridional de la microreserva amb transports pesants, maquinària de gran amplària etc., ja que el trajecte en l'esmentat tram és molt dificultós i poden produir-se danys a la vegetació.  
- En el cas de la Fuente de la Rosa, aquesta es troba molt prop d'un camí (que més al nord travessa l'extrem sud de la microreserva). La ubicació d'aquesta és molt pròxima al camí i podria veure's afectada per qualsevol desmunt, ampliació o canvi de trajecte, en cas d'ampliació o modificació de l'esmentat camí. A priori no pareix necessari l'actuació sobre aquest perquè hi ha accessos alternatius.  
- Atesa l'ecologia de Thymus granatensis subsp. micranthus és convenient que per als treballs de manteniment de les àrees aclarides on hi ha l'espècie, grafiades en la documentació complementària de data d'entrada 14 de juliol de 2006, s'establisquen directrius tècniques orientatives des de la Direcció Territorial de València. Es recomana que, mitjançant un acord entre l'empresa responsable i la conselleria, puguen establir-se parcel·les permanents de seguiment sotmeses a caracterització i cens regular de la planta.  
- La memòria final lliurada com a informe preoperacional d'avifauna de la zona 12 del Pla eòlic valencià, no es correspon amb la metodologia proposada per aquest servei, havent d'entregar el promotor les bases de dades completes (en particular, els camps d'alçàries de vol i aerogeneradors entre els quals es realitza l'encreuament) en els formats digitals adequats, corresponents a nius, hostalers i territoris de campeig de rapaces nidificants, localització d'estacions de seguiment, trajectòries de vol i ubicacions definitives d'aerogeneradors i línia d'evacuació, a fi que puga realitzar-se una anàlisi adequada i comparable al d'altres zones eòliques.   
Línies d'evacuació  
Amb data 11/10/04 l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació informa del següent, amb referència a la zona 12:  
- La línia d'evacuació entre la subestació de la Solana i la de Benalaz-Salomón se situa en les proximitats del traçat de transvasament Xúquer-Vinalopó. Seria convenient tenir en compte aquesta circumstància a fi d'aprofitar els camins oberts o projectats, el fi que aquests es reduïsquen en la mesura que es puga. Convindria que la línia travessara el penyal de Los Machos al W de l'Alto del Buitre evitant l'afecció al xicotet barranc i el tallat situat en les seues proximitats, com també se situarà com més allunyada possible de les zones de Las Chufletas, de gran interés per a la fauna. Per fi, comentar que la microreserva del Barranco de la Rosa, situada en les proximitats de la línia, no ha de ser afectada.  
- Les línies haurien d'ajustar-se el màxim possible a fons de vall i infraestructures existents per a evitar impactes paisatgístics i afecció a hàbitats naturals.  
Servei de Prevenció d'Incendis Forestals  
Parcs eòlics  
Amb data 4/11/04 el Servei de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal respon a la consulta de data 6 d'octubre de 2004, i es concreta en l'anàlisi de possibles impactes que sobre la prevenció i extinció d'incendis forestals presenten els plans especials desenvolupats en les esmentades zones eòliques. El 25/10/2006 realitza un nou informe de caràcter general que amplia a l'anterior.  
Dels informes cal destacar els aspectes que es descriuen a continuació i que proposen una sèrie de mesures correctores per a la fase d'execució i d'explotació que es resumeixen en:  
En la fase d'execució:  
- En totes les actuacions que es realitzen en terreny forestal o en una franja de seguretat de 500 metres al voltant d'aquest, caldrà ajustar-se al que estableix el Manual de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en execució d'obres i treballs realitzats en terrenys forestals o en els seus voltants, aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la de la Generalitat Valenciana.   
- En les diverses zones de treball, i en lloc visible, s'hauran de col·locar cartells informatius dels nivells de risc d'incendis diaris establits per la Direcció General d'Interior en compliment del Pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana.  
- En tot moment s'hauran de mantenir en bon estat de conservació i lliures d'obstacles els camins i pistes forestals afectats pels treballs, de tal manera que no s'interrompa el funcionament normal dels mitjans de prevenció i extinció d'incendis forestals.  
En fase d'explotació:  
La instal·lació d'aerogeneradors en terrenys forestals genera una disminució en l'eficàcia dels mitjans de prevenció i aeris d'extinció en l'entorn d'aquests, en tractar-se d'obstacles de gran envergadura que en cas d'incendi poden estar ocults pel fum, per la qual cosa les mesures correctores han d'anar dirigides fonamentalment al reforç d'aquests mitjans per a compensar la disminució de l'efectivitat. Així, en els parcs:  
- S'haurà d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors en l'entorn d'observatoris forestals que poden entorpir el camp visual d'aquests.  
- S'haurà de reforçar la vigilància en la zona d'influència, bé mitjançant sistemes automàtics de detecció d'incendis forestals o mitjançant patrulles de vigilància.  
- S'haurà d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors al voltant de dipòsits d'aigua amb possibilitats de càrrega d'helicòpters.  
- Es primarà la concentració d'aerogeneradors, evitant dispersions que dificulten encara més les labors dels mitjans d'extinció.   
- S'haurà de disposar d'un sistema de vigilància i alerta d'incendis integrat en un sistema que permeta, en cas d'incendi, la parada dels aerogeneradors i l'orientació més adequada d'aquests en funció de les característiques i localització de l'incendi. Així mateix, els aerogeneradors hauran de disposar de senyals i abalisaments que en faciliten la detecció pels mitjans aeris.  
- Els vials que comuniquen les diverses torres de cada agrupació d'aerogeneradors hauran de disposar, en el cas de no estar executades, d'àrees tallafocs de suport per als mitjans d'extinció terrestres. Les àrees tallafocs hauran de tenir amb caràcter general una amplària total igual a 10 vegades l'alçària mitjana de la vegetació circumdant. En tot cas, l'amplària d'aquestes no podrà sobrepassar els 60 metres. L'esmentada amplària es dividirà en 5 bandes: una central decapada coincident amb el vial, dues bandes laterals a l'anterior en les quals s'haurà de practicar un desbrossament total i, si és el cas, l'eliminació d'arbratge, i finalment, dues bandes exteriors a les anteriors en les quals s'haurà de practicar un desbrossament parcial i, si és el cas, l'adevesament i poda de l'arbratge. En tàlvegs i encreuaments de camins s'incrementaran les amplàries establides en un 25%. En les bandes exteriors o de desbrossament parcial, l'adevesament de l'arbratge i el desbrossament del matoll s'haurà de realitzar amb una intensitat tal que resulte una superfície total coberta al voltant del 20%. Aquestes àrees tallafocs hauran de mantenir-se periòdicament perquè en conserven l'efectivitat.  
- En cada un dels parcs, a raó d'una per quilòmetre, s'hauran d'habilitar zones desbrossades amb absència d'arbratge, fora de la zona d'influència dels aerogeneradors, per a l'embarcament i desembarcament de brigades helitransportades.  
- Tant els accessos als parcs com els vials de comunicació entre aerogeneradors s'hauran de mantenir en bon estat de conservació per tal que permeten la circulació dels vehicles de prevenció i extinció d'incendis forestals, i les cunetes d'aquests s'hauran de mantenir netes de vegetació.  
- A més, s'incideix en la necessitat de crear una xarxa de punts d'aigua de manera que es facilite la recàrrega dels mitjans d'extinció terrestres.  
- Totes les mesures preventives referides, hauran d'estar executades prèviament a la instal·lació de les torres dels aerogeneradors.  
Línies d'evacuació  
Amb data 22/07/05, i 25/10/2006 concreta els aspectes següents:  
- Respecte a la instal·lació de cada una de les torres que configuren cada traçat, s'haurà de realitzar el traçat de la línia elèctrica preferiblement en zones agrícoles o en línies paral·leles a traçats de carreteres i camins, per a evitar en la mesura que es puga l'eliminació innecessària de la vegetació.  
- En el cas que per motius justificats de construcció, el traçat de les línies d'evacuació haja de passar per terrenys forestals, s'haurà de complir la legislació i normativa vigent pel que fa a l'amplària de neteja dels carrers en la projecció de l'estesa.  
Durant la instal·lació de les torres s'haurà de complir el Decret 7/2004, de 23 de gener, sobre normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals o voltants. Així mateix hauran de complir el que estipulat en l'article 153 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal, de la Comunitat Valenciana, en el qual s'indica el següent:  
"Els titulars de línies aèries de conducció elèctrica hauran de mantenir netes de vegetació les zones de projecció dels conductors, d'acord amb el que estableix la normativa vigent sobre aquesta matèria. En cas de línies elèctriques de provada seguretat, la conselleria podrà establir altres mesures preventives alternatives".  
L'ús de proteccions especials que confereixen a la línia les característiques de línies de provada seguretat, així declarades per la conselleria competent, permetrà que aquestes queden exemptes de l'actuació preventiva sobre matolls i arbustos a fi de mantenir net l'ample del carrer, com també de fitar la inflamabilitat i combustibilitat d'aquestes. Sí que seran necessàries aquelles tasques correctores que siguen oportunes si s'observa que s'incompleixen les distàncies de seguretat durant alguna revisió o manteniment.  
Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
En el seu informe de 30 d'octubre de 2006 emet informe favorable l'actuació en el qual destaca que per un costat no s'observen afeccions significatives a la vegetació i per un altre no s'identifiquen àrees de nidificació d'espècies amenaçades. Sí es localitzen uns quants territoris utilitzats per aus rapaces de caràcter forestal.  
L'informe realitza una sèrie de recomanacions:  
- Necessitat de realitzar estudis rigorosos sobre l'ús de l'espai de la fauna, especialment l'avifauna, de manera que s'obtinguen dades sobre les poblacions sedentàries i migradores: estudi la duració de les quals no hauria de ser inferior a un any.  
- Augmentar distància entre els aerogeneradors per a disminuir les situacions de risc per a l'avifauna.  
- Parades tècniques dels aerogeneradors en situacions de desplaçament important d'aus.   
- Augment de la velocitat mínima d'arrancada.  
- Senyalització adequada dels línies elèctriques.  
- Ús exclusiu dels vials oberts per part de personal tècnic, per a evitar que la presència humana siga constant en llocs fins ara poc transitats.  
Afeccions legals   
S'aplicarà l'Acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, com també el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana en la seua totalitat. Així mateix, el referit pla estableix l'obligatorietat de complir el que especifica l'estudi d'impacte ambiental d'aquest.   
En particular, per tractar-se de zones aptes amb compliment de prescripcions, a més de ser acords amb la normativa vigent, hauran de complir l'apartat 4.4.2 de l'esmentat estudi d'impacte ambiental, pel que fa a restriccions i estudis de detall que s'han de realitzar.  
En aquest sentit cal comentar que, atés que els emplaçaments proposats per a determinats aerogeneradors se situen molt pròxims i fins i tot en el límit de zona cartografiada com a no apta en el Pla eòlic valencià (plànol núm. 1.2 aptitud del territori per a l'aprofitament eòlic. Plànols de detall, full 16 de 27), no podran estar incursos en cap dels criteris d'exclusió establits en l'apartat 4.4.1. de l'estudi d'impacte ambiental del referit pla.  
Després de la documentació final aportada pel promotor s'observa que, amb el conjunt de mesures proposades, les afeccions a formacions boscoses i a espècies vegetals endèmiques, rares o amenaçades, és adequada la solució adoptada, havent de complir-se determinats requisits.  
Espais naturals protegits  
En l'àrea d'estudi no apareixen espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, definits segons la Llei 11/1994, de 27 de desembre, (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés, paisatge protegit), ni zones humides registrades en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana.  
Xarxa Natura 2000  
En relació amb la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres i Directiva 97/62/CE del Consell, de 27 d'octubre de 1997, per la qual s'adapta al progrés científic i tècnic la Directiva 92/43/CEE, (traslladades al dret nacional pels Decrets 1997/1995, de 7 de desembre, i 1193/1998, de 12 de juny, respectivament) un parc i part d'un altre dels projectats en la zona eòlica 12 estan situats sobre terrenys inclosos en el LIC denominat Serra d'Enguera (Codi: ÉS5233045) proposat per a la inclusió d'aquesta en la xarxa Natura 2000 en l'Acord de 10 de juliol de 2001 del Consell de la Generalitat Valenciana. Concretament es tracta del parc Salomón en la seua totalitat, i els aerogeneradors 23, 24 i 25 del parc eòlic Benalaz I (i infraestructures associades) i un xicotet tram inicial de la línia d'evacuació, els que es troben dins del LIC a la zona nord-occidental d'aquest. Un xicotet tram final de la línia d'evacuació es troba en el LIC denominat Mola de Cortes i el Caroig (Codi: ÉS5233040).  
El LIC Serra d'Enguera comprén una àrea muntanyosa de gran extensió (17.323 ha), ocupada per matolls i fragments de formacions forestals, de gran interés per a la fauna silvestre pel seu caràcter d'encreuament entre diferents territoris; solcada a més per importants barrancs que alberguen hàbitats rocosos i fluvials d'elevat valor.  
En la zona d'actuació no apareixen ZEPA (zones d'especial protecció per a les aus, designades segons la Directiva 79/409/CEE, de 27 de desembre, Directiva aus) integrades en la xarxa Natura 2000.  
D'acord amb la documentació complementària presentada, s'han localitzat quatre hàbitats assimilables als diferents codis determinats en la Directiva 97/62/CE que són: formacions de matoll amb ginebres (codi 5210), carrascars (codi 9340), boscs mediterranis de pins (codi 9540) i aigües oligomesotròfiques calcàries (3140).  
La vegetació natural està dominada per matolls xeròfils i, en menor grau, per pinedes, i queda reduïda la presència d'alzinars a una representació pràcticament testimonial.  
Microreserves de flora  
En la contornada del parc eòlic Benalaz I i a una distància mínima de 45 m de l'àmbit del pla especial i a una distància aproximada de 205 i 225 m dels aerogeneradors 18 i 17 respectivament, se situa la microreserva denominada Barranco de la Rosa. En aquesta microreserva, declarada per l'Ordre 22 d'octubre de 2002 de la conselleria de Medi Ambient (DOGV núm. 4390, 2/12/2002), s'aplicaran les limitacions i prohibicions establides en l'esmentada ordre.  
Cavitats i coves  
Les coves de quiròpters de major interés se situen a més de 10 km de distància dels parcs. No obstant això, es té constància de l'existènNom forest Número Tipus Pertinença Parcs eòlics  
 Salomóm Benalaz I Benalaz II  
La Matea i les Chofleras V1005V155 Utilitat pública Generalitat Valenciana X X   
Los Altos V72 Utilitat pública Ajuntament Enguera X X  
Navalón V74 Utilitat pública Ajuntament Enguera X X X  
\* \* \* \* \*  
Nombre Monte Número Tipo Pertenencia Parques eólicos  
 Salomóm Benalaz I Benalaz II  
La Matea y las Chofleras V1005V155 Utilidad Pública Generalitat Valenciana X X   
Los Altos V72 Utilidad Pública Ayuntamiento Enguera X X  
Navalón V74 Utilidad Pública Ayuntamiento Enguera X X X  
cia de coves en l'entorn pròxim als parcs, encara que no se'n detalla la localització ni possible grau d'afecció.  
Camins ramaders  
Els camins ramaders estan regulats per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, en la qual s'indica com a fi principal el manteniment de la integritat superficial dels camins, la idoneïtat dels itineraris i traçats, juntament amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb aquest.  
En la zona d'actuació s'observen dues canals, l'assagador Reial d'Almansa o de València, que travessa els tres parcs en què s'utilitza a més com a camí interior; i l'assagador Reial de Tortosilla que també és utilitzat com a camí interior entre els aerogeneradors 22 i 23 del parc Benalaz I. També hi ha un assagador en el parc de Salomón, denominat assagador de l'Escudero, que finalitza en unir-se a l'assagador Reial d'Almansa o de València.   
Segons la informació presentada, l'amplària legal de les canals és de 75 m (20-10 m d'amplària necessària) i de 50 m (20 m necessària) en l'assagador. La ubicació de les instal·lacions ha de ser compatible amb les esmentades prescripcions, encara que en l'expedient no hi ha informe de la conselleria de Territori i Habitatge, Servei Territorial de València, respecte a aquestes afeccions.  
Forests d'utilitat pública  
La legislació valenciana estableix que, per a l'autorització d'ocupacions, la constitució de servituds, concessions, i drets reials que graven els béns inscrits en el Catàleg d'utilitat pública, sense prejudici d'allò que estableix la legislació bàsica estatal, es requerirà l'autorització prèvia de l'administració, que l'atorgarà si són compatibles amb la naturalesa i funció dels béns.  
En la taula següent es mostren les forests afectades pels aerogeneradors proposats o pel contorn d'aquests:  
Llits i rambles  
La zona 12 està constituïda per nombrosos barrancs pertanyents a tres subconques hidrològiques diferents que són: Rio Grande o Escalona, Canyoles i Sellent. En la zona de localització dels parcs eòlics es poden destacar com a barrancs més importants els següents:  
- PE Salomón: (Río Grande) barranc de Las Menores, barranc de Las Fajas, barranc del Buitre, barranc del Medio, barranc de Hoya Redonda, (Canyoles) barranc de la Majolera.  
- PE Benalaz: (Río Grande) barranc del Mojón o de la Rosa, barranc del Ribasón, barranc de Sabinarejo, (Sellent) barranc de Benigüengo, barranc de Cacer, (Cànyoles) barranc de Las Menores.  
- PE Benalaz II: (Río Grande) barranc de Caballero, (Sellent) barranc de Benigüengo, barranc de les Higuerazas, barranc de Cacer, barranc de la Capona.  
Patrimoni cultural  
La conselleria de Cultura, Educació i Esports té inventariats en la zona d'actuació distints béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic, o de qualsevol altra naturalesa cultural, regulats per la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià i que té com a objecte la protecció, conservació, difusió, foment, investigació d'aquests i l'acreixement del patrimoni cultural valencià.  
Cal destacar el jaciment Santic amb coordenades UTM: 680.700, 4.312.100, es troba dins de l'àmbit del pla especial, en el parc Salomón a una distància aproximada de 135 m de l'aerogenerador SA-22.  
L'estudi d'impacte ambiental preveu que en un radi de 100 m als jaciments arqueològics catalogats es requerirà una prospecció arqueològica abans de l'inici de qualsevol obra.  
Fins al moment s'han presentat les autoritzacions per a la prospecció arqueològica dels tres parcs proposats en la zona 12.  
La prospecció de les línies d'evacuació es realitzarà una vegada estiga definit el traçat definitiu d'aquestes.  
Resulta preceptiu l'informe vinculant de l'Àrea de Cultura de la conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
Classificació i qualificació urbanística  
El Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que té caràcter de Pla d'acció territorial sectorial aprovat mitjançant un Acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià.  
Consideracions ambientals  
Extraient les conclusions de l'estudi d'impacte ambiental i de les successives documentacions complementàries, es destaca el que segueix:  
- La xarxa hidrogràfica està representada pels llits alts de nombrosos rius i barrancs tributaris del Xúquer pel marge dret d'aquests. Entre els rius de la zona destaquen el Canyoles, el Sellent i el Grande, si bé aquests rius presenten estiatges molt prolongats.  
- Es desenvolupa fonamentalment sobre la unitat hidrogeològica 08.28 Caroig Sud.  
- La vulnerabilitat de les aigües subterrànies enfront de la contaminació és baixa en les zones d'aflorament dels materials margosos del mesozoic i del terciari. La major part del territori presenta una vulnerabilitat mitjana deguda a la presència de materials permeables per fissuració o carstificació i a la profunditat del nivell piezomètric. En les zones de descàrrega la vulnerabilitat és alta per la proximitat del nivell piezomètric a la superfície.  
- La zona del Caroig es correspon amb una àrea de transició entre el domini ibèric i el prebètic com es manifesta per la interferència d'estructures observables en la zona. La sèrie litològica que aflora comprén des del cretaci inferior fins al quaternari amb importants llacunes estratigràfiques per no-sedimentació o erosió després de la sedimentació. Els materials estan formats fonamentalment per calcàries, dolomies, margues i materials detrítics.   
- Els distints tipus de sòl existents són: rendzines, feozems, regosòls, cambisòls, fluvisòls i luvisòls.  
Els sòls afectats per les obres han patit una forta erosió en els últims anys per incendis forestals i actuacions humanes. Són luvisòls en les zones de cima dels parcs en què afloren materials calcaris, mentre que en les depressions on afloren materials margosos i detrítics són de tipus regosòls i cambisòls.   
El desbrossament del terreny afavorirà l'aparició de processos erosius, sent de major rellevància en zones no compactades amb pendent pronunciat.  
- Vegetació  
La vegetació de l'àrea d'estudi presenta una combinació de garrigues degradades en estat de regeneració i de matolls de Quercus coccifera, a la vora de pinedes de Pinus halepensis amb Quercus coccifera. En algunes zones apareixen formacions mixtes de Quercus coccifera, Pinus halepensis i Pinus pinaster.  
La vegetació natural està dominada per matolls xeròfils i, en menor grau, per pinedes, i queda reduïda la presència d'alzinars a una representació testimonial.  
L'estat de conservació de les masses forestals és bo en general, i s'observa una acceptable regeneració i un bon estat fitosanitari, si bé s'aprecia l'efecte d'antics incendis.  
S'han observat quatre hàbitats assimilables als determinats per la Directiva 97/62/CE que són: formacions de ginebres (5210), carrascars (9340), pinedes mediterrànies (9540) i aigües oligomesotròficques calcàries (3140).  
En alguns punts de la futura via d'accés principal al ramal oest, s'ha detectat la presència de xicotets bosquets de Quercus rotundifolia, es tracta d'un factor de singularitat i diversitat dins l'homogeneïtat de la resta de la vegetació característica de la zona. Es descarta l'anomenat accés oest com a accés als parcs, sense modificar l'ample i traçat dels camins d'aquesta zona.  
És important que es cuiden específicament les actuacions en l'entorn de la microreserva Barranco de la Rosa i de la pròxima Font de la Rosa, ja que ambdós enclavaments posseeixen una significativa concentració de flora singular, i en particular de l'endemisme Echium saetabense, una de les poques espècies valencianes de l'Atles Nacional de Flora Amenaçada.  
S'han detectat tres tipus de formacions incloses en el criteri d'exclusió 5é, apartat 4.4.1, de l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic valencià que són: bosquets de Quercus rotundifolia, rouredes de Quercus faginea i rodals de Fraxinus ornus.  
S'han localitzat poques espècies endèmiques, rares o amenaçades. Això es deu al fet que s'han evitat les zones de penyal i surgències que són les que presenten major riquesa. De les nou fonts i surgències localitzades les úniques amb algun risc de veure's afectades són les del Mozo i la Moza que se situen als voltants de la desviació del camí principal cap al ramal dels aerogeneradors BN-1, BN-2 i BN-3, on s'han localitzat espècies com ara Narcissus radinganorum, Adonis vernalis i Erica erigena. s'ha localitzat Thymus granatensis spp. micranthus en l'encreuament del camí principal de Benalaz (sendera d'Almansa) amb el camí de La Lobera, com també en tallafocs pròxims.  
Es creu convenient desviar el camí d'accés als aerogeneradors BN-1, BN-2 i BN-3.   
S'estima un total de 26 tallats i atalussaments a menys de 100 m de les línies d'aerogeneradors i vials.  
S'estima que els impactes sobre la vegetació endèmica, rara o amenaçada resulten negatius, de baixa magnitud i en conseqüència compatibles, sempre que no s'alteren les condicions de les fonts existents i es minimitzen els danys, en particular les formacions de Thymus granatensis ssp. micranthus en la zona nord de Benalaz I.  
- Fauna  
Pel que fa a l'avifauna, com a espècies singulars i d'elevat interés caben assenyalar les següents: àguila reial (Aquila chrysaetos), falcó pelegrí (Falco peregrinus), àguila de panxa blanca (Hieraetus fasciatus), ducl (Bubo bubo), àguila marcenca europea (Cyrcaetus gallicus) i xoriguer (Falco tinnunculus). Així mateix, aus migratòries com ara Circus pygargus, Circus aeroginosus i Ciconia ciconia.  
Cal assenyalar l'existència en la zona d'una àrea de refugi d'importància per a rates penades cavernícoles. Així mateix, hi ha una cavitat catalogada en el Catàleg de cavitats d'interés del Pla de recuperació de rates penades cavernícoles a menys de 10 km.  
La cavitat existent dins del perímetre de la zona 12, alberga una població reproductora de 50-60 Rhinolophus ferrumequinum i uns 30 Rhinopolophus euryale. Ambdues catalogades com d'interés especial pel Catàleg nacional d'espècies amenaçades, vulnerables en el llibre roig i incloses en l'annex II de la Directiva hàbitats. També s'observen exemplars dispersos dels gèneres Rhinolopus per totes les cavitats de l'alineació muntanyosa de La Matea. Així mateix, l'avenc és hàbitat almenys per a unes altres dues espècies, Miniopterus schreibersii i gènere Myotis. Atés una àrea d'alimentació de 5 km de radi al voltant de la cavitat, es pot dir que en la zona nord-oest hi ha la possibilitat de causar baixes en la població de Rhinolopus ferrumequinum i Rhinolopus euryale.  
Pel que fa als rates penades fissurícoles a l'àrea han sigut detectades les espècies següents: Eptesicus serotinus, Tadarida taeniotis, Pipistrellus pipistrellus, Pipistrellus kuhli i Hypsugo savii, totes elles catalogades d'interés especial en el Catàleg nacional d'espècies amenaçades.  
Pel que fa a grans mamífers cal destacar la presència de: teixó (Meles meles), fagina (Mart foina), geneta (Genetta genetta), gat salvatge (Felis silvestris), rabosa (Vulpes vulpes), cabra salvatge i porc senglar (Sus scrofa).  
Fins al moment s'ha presentat la memòria final entregada com a informe preoperacional d'avifauna de la zona 12 del Pla eòlic valencià, que no es correspon amb la metodologia proposada pel Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
- Aspectes territorials i socioculturals:  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, les úniques cases habitades de manera permanent són Hoya Redonda, casa Zarzalejo, casa de les Carreteras i casa de Benalaz; en totes elles s'ha obtingut un impacte per soroll compatible. L'única edificació situada a una distància d'aerogeneradors que puga rebre un impacte potencialment major, és la denominada casa de la Moñigosa (a 225 m de l'aerogenerador BN-13 del parc Benalaz II). No obstant això, figura com d'ús no permanent en l'estudi d'impacte ambiental.  
- De l'estudi d'incidència d'ombres es dedueix que sobre les cases Hoya Redonda i casa de les Carreteras no hi ha impacte mentre que sobre la casa Zarzalejo i la casa de Benalaz l'impacte és compatible.  
- L'impacte sobre el paisatge obtingut per al conjunt dels parcs eòlics és moderat.  
- En l'àrea de projecte es localitzen unes quantes forests de la Generalitat Valenciana i s'identifiquen tres camins ramaders: assagador Reial d'Almansa o de València, assagador Reial de Tortosila i assagador de l'Escudero.   
Hi ha una sèrie d'emplaçaments d'aerogeneradors que presenten aspectes poc favorables, dels quals cabria qüestionar-ne la localització, tenint en compte els mateixos criteris establits en l'estudi d'impacte ambiental i en la informació complementària presentada:  
- Possible ocupació dels camins ramaders assagador Reial d'Almansa o de València i assagador Reial de Tortosilla, pels aerogeneradors següents:  
- Salomón: SA-1 a SA-8, SA-10, SA-11 i SA-13.  
- Benalaz I: BE-16, BE-17, BE-18, BE-19, BE-23 i BE-25.  
- Benalaz II: BN-13, BN-14 i BN-15.  
- Subestació elèctrica de Benalaz.  
Determinats aerogeneradors estan projectats sobre tallafocs:  
- Salomón: SA-1, SA-4, SA-5, SA-7, SA-9, SA-10, SA-13, SA-18 i SA-19.  
- Benalaz I: BE-6.  
- Els aerogeneradors Sa-10, SA-11 i SA-17 se situen sobre camins existents.  
- La subestació de Benalaz se situa en zona de protecció de la carretera CV-590.  
- L'aerogenerador SA-13 de Salomón i el BE-5 de Benalaz I es localitzen sobre repoblacions de pins i existeixen zones abancalades als voltants d'aquestes.  
- Encara que es té constància de l'existència de coves en l'entorn pròxim dels parcs no se'n detalla la localització ni possible grau d'afecció.  
- Es cuidaran específicament les actuacions en l'entorn de la microreserva Barranco de la Rosa i de la pròxima Fuente de la Rosa, ja que ambdós enclavaments posseeixen una significativa concentració de flora singular, i en particular de l'endemisme Echium saetabense.  
No sembla que el projecte haja d'afectar significativament la microreserva, on per un altre costat vetlen les limitacions i prohibicions ja establides en la corresponent ordre de declaració de la zona.  
La zona d'actuació per a instal·lar l'aerogenerador BE-19 (tant l'emplaçament físic amb l'àrea d'afecció d'aquest) han de quedar fora del perímetre de protecció establit en l'esmentada ordre.  
En el cas de la Fuente de la Rosa, es troba molt prop al camí grafiat en el plànol 7 de la documentació complementària presentada amb data entrada 14 de juliol, i la seua ubicació real és encara més pròxima al camí del que s'ha indicat en el plànol, i podria veure's afectada per qualsevol desmunt, ampliació o canvi de trajecte, si l'esmentat camí s'ampliara o es modificara. A priori, no sembla que el projecte haja d'escometre o de necessitar realitzar aquesta acció, ja que hi ha accessos alternatius.  
- La millora de l'accés principal ramal oest (parc Salomón) podria afectar formacions incloses en el criteri d'exclusió 5é de l'apartat 4.4.1 de l'estudi d'impacte ambiental com són els bosquets de Quercus rotundifolia als voltants del caseriu del barranc del Canalet.  
- Als voltants de la desviació del camí principal cap al ramal d'accés als aerogeneradors BN-1, BN-2 i BN-3 s'han localitzat espècies com ara Narcissus radinganorum, Adonis vernalis i Erica erigena.  
Altres consideracions de caràcter general són:  
- La normativa del pla eòlic (article 25) va establir limitacions a les construccions aïllades de caràcter no industrial futures en un radi de 1.000 m de qualsevol aerogenerador, norma que d'altra banda sembla excessiva ja que d'acord amb les característiques del medi i amb els criteris urbanístics, el sòl no urbanitzable és la ubicació més adequada per a aquest tipus de construccions. No obstant això (a diferència dels sòls classificats en el planejament vigent com a urbans o urbanitzables) no fixa cap distància per a les construccions existents, ni en el disseny de les instal·lacions eòliques s'ha tingut en compte la localització de les edificacions aïllades com a aspecte que pot limitar, per a l'elecció d'alternatives.  
Per tant, es considera que no hi ha cap justificació per a declarar les edificacions existents fora d'ordenació ja que aquesta situació, d'acord amb el que s'ha expressat en l'article 58.6 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística es fixarà quan hi haja manifesta incompatibilitat amb la determinació dels plans. No obstant això, l'execució de les instal·lacions eòliques produirà efectes negatius sobre les activitats preexistents que serà necessari corregir.  
Com a conseqüència de tot l'anterior s'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació les edificacions aïllades de caràcter no industrial com a règim aplicable a les edificacions existent (normes urbanístiques), per l'impacte crític que genera sobre la població rural dels nuclis en què tradicionalment s'ha exercit l'activitat agrària i ramadera (masies) o sobre els usos actuals dirigits al turisme ambiental i perquè, d'acord amb el que s'ha expressat en el mateix estudi d'impacte ambiental i el projecte de parcs, no hi ha manifesta incompatibilitat dels usos actuals amb les instal·lacions eòliques.  
- Ha de considerar-se la reducció al màxim de les superfícies afectades per les infraestructures (subestació, fonamentacions, plataformes de muntatge, camins, etc.) ajustant-les a les realment necessàries tenint en compte els impactes residuals que generen els sobredimensionaments.  
- Es considera necessari supeditar l'execució de l'obra a la realització de la totalitat de les prospeccions arqueològiques de les àrees afectades per a evitar afeccions al patrimoni arqueològic, etnològic, paleontològic i arquitectònic.  
La proposta general de mesures correctores i protectores, com també també el pla de vigilància ambiental hauran de ser ampliats en alguns aspectes, sent els de major importància:  
- Ha d'aportar-se el pla de vigilància ambiental de l'avifauna, la metodologia del qual, duració i equip encarregat hi ha de ser coordinat i supervisat pel Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
- Control de les vibracions en les coves, si és el cas.  
- La restauració i revegetació de les àrees afectades es farà extensiva no sols a la superfície de plataformes, fonamentacions, suports, camins etc. sinó que també als talussos i terraplens residuals de l'obra.  
Per a la revegetació es realitzaran plantacions amb espècies arbustives o arbòries semblants a les existents en l'entorn i pertanyents als hàbitats presents en la zona.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 12, inclosa la seua infraestructura d'evacuació, el promotor de la qual és Guadalaviar Consorcio Eólico Alabe-Enerfín SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1). Emplaçament de les instal·lacions eòliques.  
1. 1) La ubicació d'aerogeneradors, subestació elèctrica, el traçat de les rases i els vials d'accés tant interiors com exteriors seran, en principi, els grafiats en els plànols inclosos en la documentació de data d'entrada en aquesta conselleria 21/01/04, denominada Esmena i millora de l'estudi d'impacte ambiental. Zona 12, compost de 3 volums.  
Les característiques dels aerogeneradors, de les rases de la xarxa subterrània de mitjana tensió, plataformes de muntatge i dels vials d'accés tant exteriors com interiors seran, així mateix, els recollits en l'esmentada documentació.  
Tot això amb les excepcions o matisacions que es detallen en l'apartat 1.2 i quedant supeditat en els casos de: possible afecció a superfícies pertanyents a camins ramaders, jaciments arqueològics inventariats o detectats en les prospeccions prèvies, flora endèmica, amenaçada o a l'existència de passos migratoris prenupcial o postnupcial, com també als resultats dels estudis que es detallen en el punt 7 d'aquesta declaració.  
1. 2) Les excepcions o matisacions a què es refereix el punt anterior són:  
- La localització de l'aerogenerador BE-19 a Benalaz I es correspondrà amb la recollida en la documentació complementària presentada amb data juliol de 2006.  
- En els corresponents projectes d'execució s'evitarà l'ocupació dels camins ramaders assagador Reial d'Almansa o de València i assagador Reial de Tortosilla, amb una amplària de 75 m, pels aerogeneradors SA-1 als SA-8, SA-10, SA-11 i SA-13 de Salomón, els aerogeneradors BE-16 a BE-19, BE-23 i BE-25 de Benalaz I, els aerogeneradors BN-13, BN-14 i BN-15 de Benalaz II i per la subestació de Benalaz.  
- Els aerogeneradors SA-1, SA-4, SA-5, SA-7, SA-9, SA-10, SA-13, SA-18 i SA-19 del parc eòlic Salomón i l'aerogenerador BE-6 de Benalaz I es desplaçaran fora dels tallafocs sobre els quals es localitzen. En la reubicació de les posicions dels aerogeneradors, les torres se situaran fora dels tallafocs, podent ser ocupats per les fonamentacions, accessos, rases i plataformes temporals.  
- Reubicació dels aerogeneradors SA-10, SA-11 i SA-17 del parc eòlic Salomón fora del camí sobre el qual se situen.  
- En cas de situar-se alguna instal·lació, i en particular, la subestació elèctrica Benalaz en la zona de protecció de la carretera CV-590, obtindrà l'autorització preceptiva de la conselleria d'Infraestructures i Transport.  
- Els aerogeneradors SA-13 de Salomón i BE-5 de Benalaz I es desplaçaran a bancals existents a les proximitats d'aquests, per a evitar afecció a massa de pineda.  
- A la masia Casa de la Moñigosa s'haurà de documentar si l'ús és de caràcter residencial i la freqüència amb què s'habita. En cas de tractar-se d'un habitatge habitat permanentment s'haurà de justificar mitjançant estudi acústic de detall que no se superen els nivells establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, de 55 dB(A) de Leq dia i 45 dB(A) de Leq nit. Si no és així, s'haurà de buscar emplaçament alternatiu per al o els aerogeneradors que produïsquen els nivells d'immissió inadmissibles.  
- S'hauran d'evitar grans moviments de terra per a la instal·lació dels aerogeneradors. No es podran executar talussos majors de 4 metres d'alçària.  
- S'haurà d'evitar qualsevol possible afecció sobre la microreserva Barranco de la Rosa localitzada en les proximitats dels aerogeneradors BE-17 i BE-18 del parc Benalaz I i de la pròxima Fuente de la Rosa.   
- La zona d'actuació per a instal·lar l'aerogenerador BE-19 (tant l'emplaçament físic on s'instal·la com l'àrea d'afecció d'aquest) han de quedar fora del perímetre de protecció establit en l'Ordre de 22 d'octubre de 2002, de la conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren 22 microreserves vegetals a la província de València.  
- Per a evitar l'ús del camí que discorre a la vora de la Fuente de la Rosa, l'accés més senzill per a accedir a l'aerogenerador BE-19 es realitzarà des de l'aerogenerador BE-20 en Benalaz I.   
- Es descarta l'accés oest a la línia d'aerogeneradors (parc Salomón) per a evitar la possible afecció als bosquets de Quercus rotundifolia localitzats als voltants del caseriu del barranc del Canalet.  
- S'haurà de desviar el vial d'accés als aerogeneradors BN-1, BN-2 i BN-3 per a evitar l'afecció a espècies vegetals endèmiques, rares o amenaces com ara Narcissus radinganorum, Adonis vernalis i Erica erigena.  
- Pel que fa a camins i tallafocs, s'hauran d'extremar les precaucions en la zona on s'ha localitzat Thymus granatensis spp. micranthus per a evitar-ne l'afecció.  
- Així mateix, s'hauran de realitzar els reajustaments i modificacions derivats dels estudis específics que es desenvolupen referits a variables ambientals concretes com ara: fauna i jaciments arqueològics i paleontològics.  
- La reubicació dels aerogeneradors s'haurà de realitzar, dins de l'àmbit del pla especial, d'acord amb els criteris de delimitació que es marquen en aquest apartat i aquells aerogeneradors que no puguen ser reubicats hauran de ser eliminats.  
1. 3) El sistema d'evacuació de la zona 12 correspondrà bàsicament amb el grafiat en el plànol núm. 1 a escala 1:15.000 de la documentació complementària de juny de 2006, valoració final alternatives de traçat línia d'evacuació, corresponent amb la denominada alternativa 2A.  
En el projecte definitiu de la línia elèctrica a escala 1:10.000, s'haurà d'incloure la ubicació dels suports, els vials d'accés tant els de nou traçat com a condicionament dels existents, tot això acompanyat d'un annex ambiental que reculla l'afecció de cada suport com també dels vials d'accés. El projecte definitiu i el resultat de la informació pública corresponent a la seua tramitació administrativa s'hauran de presentar davant d'aquesta Secretaria Autonòmica.  
1.4) S'hauran de presentaran davant d'aquesta Secretaria Autonòmica, els projectes d'execució de la totalitat dels parcs, incloent la subestació i línies d'evacuació. Haurà de quedar definit el conjunt d'actuacions d'acord amb els següents criteris generals:  
- Màxima adaptació dels vials, plataformes de muntatge i fonamentacions a la topografia de l'entorn. En concret no es podran sobrepassar talussos majors de 4 m d'alçària.  
- Reducció de la superfície afectada per cada una de les infraestructures necessàries al mínim necessari.  
L'esmentada documentació haurà d'incloure a escales adequades (2.000 a 10.000):  
- Localització, característiques i dimensions dels aerogeneradors i les fonamentacions d'aquests.  
- Localització i dimensions de les plataformes auxiliars de muntatge.   
- Localització i delimitació de la subestació, edificis de control o altres instal·lacions permanents necessàries.  
- Traçat d'accessos, camins i vials, distingint els existents, i les actuacions necessàries sobre aquests, i els de nova obertura. Amplàries temporals i permanents i seccions tipus. Trams temporals que s'han de desmantellar i restaurar.  
- Traçat de les conduccions subterrànies.  
- Localització i delimitació de zones d'instal·lacions auxiliars d'obra (parc de maquinària, abassegaments, etc.). Accessos a aquesta i tipus de mesures preventives i protectores que s'han d'aplicar.  
- Traçat de les línies d'evacuació. Localització, tipologia i dimensions dels suports i les seues fonamentacions.  
- Justificació dels moviments de terres prevists per a la totalitat de les obres. Justificació del balanç global de terres detallant les excavacions i farciments dels diversos conceptes: fonamentacions d'aerogenerador i suports, plataforma auxiliar, camins i accessos, edificacions, rases, etc. Previsió de volums de sobrants o necessitats materials de préstec. Justificació i localització de zones de préstec i abocadors.  
- Localització i programació temporal d'excavacions mitjançant voladura.  
- Ús previst en explotació per als camins i vials interiors. Delimitació dels trams de lliure circulació i dels restringits a l'explotació de les instal·lacions. Compatibilitat amb les servituds de pas. Aclariment sobre els trams de camins restringits mitjançant tancament.  
2) S'hauran de presentar els estudis específics d'avifauna requerits per la Direcció General de Gestió del Medi Natural en l'escrit de data 16 de novembre de 2005. L'esmentada documentació haurà de correspondre amb la metodologia proposada pel Servei de Conservació de la Biodiversitat, i el promotor haurà de lliurar les bases de dades completes (en particular, els camps d'alçàries de vol i aerogeneradors entre els quals es realitza l'encreuament) en format digital adequat corresponents a nius, hostalers i territoris de campeig de rapaces nidificants, localització d'estacions seguiment, trajectòries de vol i ubicacions definitives d'aerogeneradors i línia d'evacuació, a fi que puga realitzar-se una anàlisi adequada i comparable al d'altres zones eòliques.  
3) En la documentació amb eficàcia normativa (tant gràfica com escrita) haurà de procedir-se a les modificacions següents:  
3.1) L'àmbit del pla especial per als aerogeneradors i subestació (àrea en què es declaren compatibles les instal·lacions eòliques), independentment de l'extensió que arbitràriament es fixe, estarà inclosa en l'amplària dels 1.000 metres que es declara d'acord amb l'article 25 de la normativa del Pla eòlic valencià, aprovat mitjançant un acord del Consell de la Generalitat Valenciana, de 26 de juliol de 2001, i exclourà en tot cas:  
- Les àrees declarades no aptes en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
- Qualsevol superfície que es trobe a menys de 1.000 m de sòl classificat com a urbà o urbanitzable en el planejament urbanístic vigent dels municipis afectats.  
- Els camins ramaders classificats limítrofs amb les alineacions o amb la subestació transformadora o que travessen les alineacions d'aerogeneradors.  
- La superfície inclosa en el perímetre de protecció d'elements patrimonials d'interés inventariats, o determinada per l'òrgan competent després de les corresponents prospeccions arqueològiques.  
3.2) S'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació els usos actuals o qualsevol edificació aïllada de caràcter no industrial preexistent, dins del perímetre de 1.000 metres declarat com a zona vulnerable (article 15 règim transitori) ja que per a la ubicació de les infraestructures eòliques no s'ha considerat manifestament incompatible l'existència dels esmentats usos o edificacions.  
3.3) S'inclourà en la documentació amb eficàcia normativa l'obligació de sol·licitar la declaració de zones de seguretat, tant en la fase de construcció (impacte temporal) com en la fase de funcionament (impacte permanent) per a aquelles àrees en què l'ús d'aprofitament eòlic se superpose amb l'ús cinegètic preexistent, d'acord amb el que preveu l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana, i a la Resolució de 26 d'abril de 1988, de la Direcció General de Producció Agrària, per la qual es dóna norma per a la senyalització dels terrenys sotmesos a règim especial de caça i pesca continental i camins ramaders.  
4) S'hauran de complir totes les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental de la zona 12, amb data entrada 5 de novembre de 2002, per a cada un dels parcs eòlics, i en l'addenda a l'estudi d'impacte ambiental de la zona 12, amb data d'entrada de 21 de gener de 2004, com també les previstes en l'apartat 5.1 i 5.2 de l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que hauran de ser complementades amb els diversos aspectes que s'hi detallen a continuació:  
4. 1) Mesures de protecció de qualitat de l'aire i prevenció del soroll  
- Els vehicles de transport de material, en la fase de construcció, hauran de circular amb les caixes cobertes de lona.  
- S'hauran d'efectuar regs periòdics en vials i zones de transite per a minimitzar l'emissió de partícules a l'atmosfera.  
- Mesures de prevenció de la contaminació acústica en la fase de construcció:  
- Pel que fa al manteniment de maquinària, s'haurà d'assegurar el compliment de la legislació vigent en matèria d'emissions sonores en l'entorn degudes a determinades màquines d'ús a l'aire lliure.   
- S'haurà d'efectuar un manteniment periòdic dels silenciadors de les fuites, rodaments, engranatges i mecanismes, en general, de tota la maquinària emprada en l'obra.  
- En cas de ser necessari l'ús de voladures com a mètode d'excavació, aquest s'emprarà de manera puntual i sempre i que no hi haja tècniques alternatives a aquest.  
- Pel que fa als nivells sonors admissibles en la zona d'afecció dels parcs eòlics en la fase d'explotació, s'aplicaran la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb les activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.   
En la taula 1 de l'annex II de la Llei 7/2002 figuren els diversos nivells de recepció externs tant per al període diürn com el nocturn per a cada un dels usos dominants; els valors d'acord amb l'esmentada taula per a l'ús residencial són 55 dB(A) dia i 45 dB(A) nit de Leq.  
4. 2) Protecció del sistema hidrològic i hidrogeològic  
- El promotor presentarà, previ a l'inici de les obres la inscripció en el registre de xicotets productors de residus la Comunitat Valenciana, com també el document d'acceptació del gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos que es vaja a fer càrrec de qualsevol residu d'aquesta naturalesa que es genere, tant en la fase de construcció com de funcionament.  
- En la ubicació dels suports de la línia elèctrica d'evacuació s'hauran d'evitar els barrancs que s'encreuen amb el traçat d'aquesta.  
4. 3) Protecció dels valors geològics i geomorfològics  
- Es realitzarà un seguiment de les obres a fi de detectar qualsevol formació càrstica d'interés (coves, dolines, avencs, etc.). Qualsevulla troballa serà comunicada mitjançant un informe especial a aquesta Secretaria Autonòmica a fi de valorar i informar de la importància d'aquesta, atenent a allò que estableix l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
- A fi de determinar la possible afecció sobre les coves existents en la zona d'influència es procedirà a:  
- Identificar i cartografiar-ne ubicació i característiques.  
- Si és el cas, control visual diari per personal especialitzat dels possibles canvis en la topografia de les coves.  
- Si és el cas, limitació dels accessos a les boques d'entrada de les coves i a la col·locació d'avisos al costat de les senyalitzacions indicatives de les coves existents, en els quals es detallen els controls que s'han de dur a terme, el motiu d'aquests i el període de duració de les obres.  
El dispositiu de control s'haurà de mantenir en la fase de funcionament, durant un període de temps suficient per a poder estimar les possibles afeccions per vibracions en tot l'interval de velocitats en què funcionen els aerogeneradors.  
Els resultats o incidències d'aquests treballs hauran de ser comunicats a aquesta Secretaria Autonòmica.  
4. 4) Protecció de la fauna  
- Els resultats dels estudis d'avifauna i de les mesures addicionals que es deriven d'ells, hauran de ser supervisats per aquesta Secretaria Autonòmica.  
- Una vegada desenvolupats els estudis preoperacionals d'avifauna, s'hauran de programar parades tècniques dels aerogeneradors per situacions de desplaçament important d'aus.  
- Les línies elèctriques hauran de disposar de sistemes de protecció enfront de col·lisió i electrocució segons els corresponents estudis d'avifauna.  
4. 5) Protecció del sòl i de la vegetació  
- Durant la fase de construcció, les amplàries màximes de plataforma en el condicionament dels camins d'accés als parcs i els vials interiors, és a dir, exceptuant les cunetes, els sobreamples de les revoltes i els eixamplaments per a l'encreuament de maquinària, no hauran de sobrepassar els 5,7 m d'ample de plataforma en terraplé i 5,1 m d'ample de plataforma en desmunt.  
- Una vegada finalitzada la fase d'execució de les obres, l'amplària dels camins que s'hagen preparat s'haurà de reduir a 3,5 m.  
- Les dimensions de les plataformes de muntatge, fonamentacions d'aerogeneradors, rases de la xarxa subterrània, zones d'arreplega de materials, planta de formigonat, etc. es reduiran al mínim necessari per a l'execució de l'obra i compliment de les mesures de seguretat exigides en la legislació sectorial.  
- Els accessos necessaris per a la instal·lació dels suports de la línia elèctrica hauran de realitzar-se d'acord amb els criteris següents:  
- Com a norma general no es permet l'obertura de nous camins.  
- S'hauran d'utilitzar els camins existents o camins ramaders per a accedir al punt més pròxim al suport, a partir del qual s'efectuarà un rodament superficial amb maquinària apropiada sense afectar exemplars arboris.  
- En el cas que el rodament superficial es realitze sobre una zona abancalada, cada bancal s'haurà d'utilitzar de plataforma de camí, executant en els extrems dels bancals rampes d'unió per a permetre l'accés.  
- Els vials de nova obertura per a accedir a les instal·lacions eòliques que no tinguen servitud de pas, l'accés estarà restringit al personal tècnic.  
- En la restauració vegetal s'hauran de tenir en compte els aspectes següents:  
- S'haurà de procedir al desmantellament i restauració de totes les infraestructures temporals executades, de manera immediata després de finalitzar-ne l'ús.  
- S'hauran d'emprar espècies i densitats de plantació semblants a les característiques de l'entorn de cada parc, o que formen part dels hàbitats presents. Les espècies hauran de ser autòctones o endèmiques del lloc.  
- La mescla emprada en la hidrosembra haurà d'estar formada per espècies pròpies de la flora local.  
- En la restauració dels talussos dels camins i de les plataformes de muntatge s'hauran d'emprar espècies arbòries, arbustives i herbàcies, mentre que al voltant dels aerogeneradors s'hauran d'emprar espècies herbàcies.  
- La revegetació mitjançant hidrosembra s'haurà d'aplicar sobre els talussos residuals d'inclinació major de 3H:1V dels camins i explanacions permanents, i immediatament després del perfilat de la seua morfologia final. En el cas de talussos menors o iguals a 3H:1V es realitzarà en cas d'estimar-se necessari, sembra en sec.  
- Es duran a terme plantacions en totes les superfícies de restauració. No obstant això, s'hauran de tenir en compte les limitacions existents a causa de l'aplicació de la legislació vigent i en particular pel que fa als camins ramaders, tallafocs, faixes auxiliars de camins i faixa de servitud de línies aèries.  
- S'hauran d'aplicar els regs necessaris per a garantir l'arrelament de la vegetació, per a obtenir la retenció del sòl i la integració paisatgística.  
- La revegetació s'haurà de realitzar en l'època adequada (tardor-hivern) immediata a la finalització de les obres.  
- En les superfícies d'afecció per la instal·lació de la línia elèctrica i de la subestació, s'hauran d'emprar els mateixos criteris que en els parcs eòlics, emprant com a espècies de plantació les existents en l'entorn dels suports.  
- S'hauran de restaurar i revegetar els terrenys afectats per les obres i conservar en la mesura que siga possible el sòl existent.   
- S'hauran de determinar diverses tipologies de plantació en funció de les característiques de les superfícies de revegetació.  
- En cas de ser necessària i no evitable l'afecció sobre exemplars arboris notables, s'haurà d'estudiar la possibilitat de trasplantar-los.  
- En cas de ser necessari l'ús de materials (tant àrids com terra vegetal) no procedents de la mateixa excavació de l'obra, per resultar aquests insuficient, o inadequats, s'hauran d'obtenir de pedreres autoritzades, mentre que l'eliminació dels materials sobrants s'haurà de realitzar en abocador inert legalitzat. En cas que no hi haja pedreres o abocadors autoritzats en l'entorn de l'obra i que s'haja de recórrer a emplaçaments nous, s'haurà de tramitar el corresponent estudi d'impacte ambiental d'acord amb el que preveu el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell del Govern Valencià pel qual s'aprova el Reglament per al desenvolupament de La Llei 2/1989, d'impacte ambiental i l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la conselleria de Territori i Habitatge que estableix els continguts mínims dels estudis d'impacte ambiental.  
4. 6) Protecció contra incendis  
Prèviament a l'inici de les obres, s'haurà de presentar, un projecte de les mesures preventives o correctores dels parcs eòlics, subestació i línies d'evacuació pel que fa a la protecció contra incendis; que inclourà la xarxa de densificació de punts de proveïment d'aigua per als mitjans d'extinció terrestres.  
4.7) S'haurà de presentar, prèviament a l'inici de les obres, el projecte de mesures correctores que responga a tot allò que s'ha exposat en aquest apartat i incloga la totalitat de les mesures preventives, precautòries i correctores enumerades.  
4.8) El projecte de mesures correctores haurà d'incloure, de manera diferenciada, el projecte de desmantellament de totes les instal·lacions al final de la seua vida útil. L'esmentat projecte incorporarà les mesures de desmuntatge i demolició, destinació dels diversos residus i la restauració morfològica i vegetal de tots els terrenys.  
4.9) Si en el desenvolupament de les obres o en la fase de funcionament de les actuacions previstes s'observaren danys a tercers o impactes no detectats en l'avaluació d'impacte ambiental, s'haurà de procedir a l'estudi i correcció d'aquests, en coordinació amb aquesta Secretaria Autonòmica.  
5) Seguiment i vigilància ambiental  
El pla de vigilància ambiental haurà de ser presentat, prèviament a l'inici de les obres, i tindrà per objectiu el seguiment i control dels impactes, i de l'eficàcia de les mesures preventives i correctores de: l'estudi d'impacte ambiental, addenda de l'estudi d'impacte ambiental i informes complementaris; el projecte de mesures correctores descrit en el punt 4.7; i les condicions d'aquesta declaració.  
En el programa s'haurà d'establir el mode de seguiment de les actuacions i es descriurà el tipus d'informes, la seua freqüència i període d'emissió. Amb aquest fi, el programa haurà de detallar per a cada recurs del medi i actuació objecte de seguiment, els termes següents:  
- Objectiu del control establit.  
- Actuacions derivades del control.  
- Llocs d'inspecció.  
- Periodicitat d'inspecció.  
- Material necessari, mètode de treballs i necessitats personal tècnic.  
- Paràmetres sotmesos a control.  
- Llindars crítics per a aquests paràmetres.  
- Mesures de prevenció i correcció en el cas que s'assolisquen els llindars crítics.  
- Documentació generada per cada control.  
Els informes de seguiment hauran de remetre's a aquesta Secretaria Autonòmica a través de la Direcció General d'Energia, la qual acreditarà el contingut i conclusions d'aquests.  
El pla de vigilància ambiental haurà d'incloure, a més del que s'ha recollit en el punt 6 de l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana els aspectes següents:  
5.1) Ha d'aportar-se el pla de vigilància ambiental de l'avifauna, la metodologia del qual, duració i equip encarregat, serà aprovat per aquesta Secretaria Autonòmica.  
5.2) En funció de la localització i caracterització de cavitats i coves pròximes, s'haurà d'incorporar al programa de vigilància ambiental les dades de control de vibracions realitzats a les coves, tant en la fase de construcció dels parcs com en la de funcionament, incloent els resultats i interpretació d'aquests en els diversos informes periòdics.  
5.3) Durant el primer any de funcionament dels parcs eòlics, s'haurà de realitzar el control d'afecció per soroll i per ombres en l'àrea perimetral establida com a zona vulnerable (1.000 metres) a fi de comprovar els valors teòrics obtinguts en la documentació ambiental presentada.  
S'hauran de realitzar mesuraments de soroll en totes les edificacions habitades permanentment o de manera eventual situades en un perímetre de 1.000 m de qualsevol aerogenerador.  
La duració de l'estudi s'ampliarà, cas que les condicions meteorològiques del primer any siguen excepcionalment diferents de les habituals (dies de vent molt inferiors a la mitjana anual, nombre més gran de dies ennuvolats que la mitjana anual, etc.).  
5.4) S'haurà de realitzar un estudi sobre el grau d'acceptació de les instal·lacions eòliques per part de la població, tant dels nuclis urbans com de les edificacions aïllades existents, com també de la incidència sobre la socioeconomia de la zona i en particular sobre el turisme rural.  
5.5) El pla inclourà l'elaboració i remissió dels informes següents:  
- Abans de l'inici de les obres:  
Pla de vigilància i seguiment ambiental per a la fase d'obres, indicant expressament els recursos humans i materials assignats.  
- Pla d'assegurament de la qualitat, pel que fa a la qualitat ambiental, presentat pel contractista que execute les obres, indicant els recursos humans i materials assignats.  
- Fase d'obres:  
- Informe ordinari mensual (des de l'acta de replantejament), sobre el desenvolupament i l'execució de les mesures preventives i correctores exigides per aquesta declaració i incloses en el projecte definitiu.  
- Informe extraordinari previ a l'acta de recepció de les obres.  
- Informes especials de caràcter urgent que siguen necessaris, quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc.  
En els esmentats informes haurà de quedar reflectit el desenvolupament i l'execució de totes les mesures protectores i correctores.  
- Fase de garantia de les obres:  
- Informe semestral ordinari (des de la firma de l'acta de recepció de les obres).  
- Informe extraordinari previ a la finalització del període de garantia de les obres.  
- Informe final.  
- Informes especials, quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc.  
S'hauran de determinar les afeccions dels parcs eòlics i infraestructures associades sobre el medi, comprovant la seua adequació a l'estudi d'impacte ambiental. En cas de detectar afeccions no previstes s'hauran de prendre les mesures necessàries per a la correcció d'aquestes.  
S'haurà de comprovar l'efectivitat de les mesures protectores i correctores projectades. En particular, sobre l'estat i efectivitat de les mesures de protecció del sistema hidrogeològic, dels nivells sonors, fauna i estat i progrés de les àrees de les plantacions i hidrosembres realitzades.  
- Fase de funcionament:  
- Informe anual.  
- Informes especials, quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc.  
S'haurà de comprovar l'efectivitat de les mesures preventives i correctores projectades. En cas de detecció d'afeccions no previstes a llarg termini, s'hauran d'adoptar les mesures necessàries per a evitar-les o corregir-les.  
El contingut mínim dels informes serà el recollit en l'apartat 6 de l'estudi d'impacte ambiental del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
De l'examen d'aquesta documentació per part d'aquesta Secretaria Autonòmica podran derivar-se modificacions de les actuacions previstes, en funció d'una millor consecució dels objectius d'aquesta declaració.  
6) Mesures compensatòries ambientals  
En el termini de sis mesos, des de la notificació d'aquesta declaració, s'haurà de presentar davant d'aquesta Secretaria Autonòmica una proposta de mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural, tal com s'estableix en l'article 16 del Pla eòlic valencià.  
El projecte de mesures compensatòries ambientals haurà d'incloure així mateix un programa de vigilància ambiental per a la comprovació del seu desenvolupament i efectivitat, amb l'estructura, continguts i informes indicats en l'apartat 5 d'aquesta declaració.  
7) Documentació prèvia a l'execució:  
En conseqüència, amb allò que s'ha exposat en els apartats anteriors, l'inici de les obres queda supeditat a la presentació en aquesta Secretaria Autonòmica de la següent documentació que serà objecte de resolució complementària:  
7.1)  
- Projectes d'execució de la subestació i línies d'evacuació, com també la documentació ambiental completa on quede justificada la idoneïtat de la solució, com també la seua descripció, d'acord a l'apartat 1.3.  
- Projectes de construcció especificats en el punt 1.4.  
Estudis d'avifauna d'acord al punt 2.  
- Projecte de mesures preventives i correctores, d'acord amb el que estableix l'apartat 4.  
- Projecte de mesures preventives o correctores de protecció contra incendis que comprenga tant els parcs eòlics, com la subestació i línies d'evacuació, d'acord a l'apartat 4.6.  
- Programa de vigilància ambiental, d'acord a l'apartat 5.  
- A la presentació de les memòries corresponents a les prospeccions arqueològiques dels tres parcs, com també de les prospeccions de qualsevol altre element d'afecció superficial no recollit en les anteriors, i en particular de la línia d'evacuació i els seus accessos, com també dels preceptius informes vinculants favorables o condicionants establits per l'Àrea de Cultura de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, emesos sobre les prospeccions prèvies.  
7.2) Abans de sis mesos, des de la notificació d'aquesta declaració, s'haurà de presentar davant d'aquesta Secretaria Autonòmica una proposta de mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural, d'acord amb el que estableix el punt 6.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5678, del 11-01-2008 (2008/207)

RESOLUCIÓN de 17 de diciembre de 2007, de la directora general de Gestión del Medio Natural por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a las Zonas eólicas 10, 11 y 12.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5678

Fecha DOGV
:   11-01-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/207

CVE


Fecha del documento
:   17-12-2007

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Jarafuel](javascript:void(0))
    * [Teresa de Cofrentes](javascript:void(0))
    * [Zarra](javascript:void(0))
    * [Ayora](javascript:void(0))
    * [Jalance](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 17 de diciembre de 2007, de la directora general de Gestión del Medio Natural por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a las Zonas eólicas 10, 11 y 12. [2008/207]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental, correspondiente a los expedientes 032/02-AIA Zona 10, 033/02-AIA Zona 11 y 034/02-AIA Zona 12, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 17 de diciembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.  
Declaracion de impacto ambiental  
Expediente: 32/02-AIA  
Promotor: Guadalaviar Consorcio Alabe-Enerfin  
Autoridad sustantiva: conselleria de Infraestructura y Transportes   
Objeto del proyecto: Instalaciones eólicas de la Zona 10   
Localización: Términos municipales de Jarafuel, Jalance, Zarra, Teresa de Cofrentes y Ayora (Valencia)   
Descripción del proyecto  
El Plan eólico de la comunidad Valenciana estableció para la Zona 10 una potencia de referencia de 125 Mw y un máximo de 200 aerogeneradores.  
El proyecto para el desarrollo del potencial eólico de la Zona 10 ha sufrido variaciones sustanciales desde su selección y adjudicación por lo que se realiza una descripción de estas variaciones a lo largo del tiempo por considerarla importante en el análisis y elección de la solución definitiva  
Propuesta inicial presentada en octubre de 2001   
Se planteaban 5 posibles áreas alternativas para la ubicación de los aerogeneradores repartidos del siguiente modo:  
- Tres áreas en la zona norte:  
N1 Muela del Juey  
N2 Zacae-Collado Blanco  
N3 Relieves Norte del Júcar y   
- Dos áreas en la zona sur:  
S1 Muela de la Tortosilla  
S2 Montemayor-Montechico-Losilla-Arciseco   
La solución adoptada proponía un total de 104 aerogeneradores de 2Mw lo que implica una potencia total de 208 Mw distribuidos en 5 parques, ubicados en 2 de las 5 áreas alternativas del siguiente modo:  
- Dos parques en el área alternativa denominada N1 (Muela del Juey):   
- Parque eólico Boira con 25 aerogeneradores (50 Mw de potencia)  
- Parque eólico Villanueva con 23 aerogeneradores (46 Mw de potencia)  
La evacuación de ambos parques es subterránea, en 30 Kv, hasta la subestación (30/132 KV) situada en el parque de Villanueva de la que parte una línea eléctrica de 132 Kv hasta la subestación de 400 Kv de Cofrentes.  
- Tres parques situados en el área alternativa denominada S2 (Montemayor-Montechico-Losilla-Arciseco) denominados:  
- Losilla con un total de 23 aerogeneradores (46 Mw)   
- Montechico con 16 aerogeneradores (32 Mw)  
- Arciseco con 17 aerogeneradores (34 Mw)   
La evacuación de los tres parques se proponen en subterráneo, mediante una línea de 30 Kv, hasta al subestación situada al sur de Parque de Losilla (30/132 Kv) de la que a su vez parte una línea de 132 Kv hasta la subestación de 400 Kv de Cofrentes   
Documentación presentada el 5 de noviembre de 2002 . No se describe por ser prácticamente coincidente con la presentada en noviembre de 2003 (documentación sometida a información pública que se describe a continuación) exceptuando la redistribución de los aerogeneradores del parque de Villanueva II por estar en zona no apta y la ubicación de la subestación de Ayora (132/400 Kv).  
Documentación remitida el 30 de diciembre de 2003 y el 12 de febrero de 2004 correspondiente a la documenación sometida a información pública   
Se platean las mismas 5 áreas alternativas para la ubicación de los aerogeneradores aunque cambia la nomenclatura de denominación:  
- Alternativa A-1: Relieves Norte del Júcar (antes N3)  
- Alternativa A-2 el Zacae-Collado Blanco (antes N2)  
- Alternativa A-3 Muela del Juey (Antes N1)  
- Alternativa A-4 Muela de la Tortosilla (antes S1)   
- Alternativa A-5: Montemayor- Montechico- Losilla-Arciseco (antes S2)   
Por cuestiones de capacidad de la red general se reduce a un máximo de 150 Mw la potencia a desarrollar en la zona 10, lo que equivale a 75 aerogeneradores de 2 Mw de potencia unitaria. La propuesta de la empresa promotora consiste en la instalación de 4 parques, en 3 de las 5 áreas alternativas, distribuida del siguiente modo:  
- 1 parque en la Alternativa Zacae-Collado Blanco): Parque Eólico Villanueva II con 11 aerogeneradores (22 Mw) que evacua en subterráneo hasta un centro colector situado en zona no apta del que parte una línea de 30 Kv aérea hasta la Subestación de Villanueva I (30/132 Kv).   
- 2 parques situados en el área Alternativa A-3 (Muela del Juey): Parques eólicos Boira y Villanueva I con las mismas características que las propuestas inicialmente en cuento a potencia y nº de aerogeneradores variando el punto de conexión a la red general de Cofrentes a la nueva subestación de Ayora 132/400Kv.  
- 1 parque eólico situado en la Alternativa A-5 (Montemayor-Montechico-Losilla- Arciseco): Losilla con 16 aerogeneradores y 32 Mw de potencia que evacua en subterráneo hasta la subestación de Losilla (30/132Kv) de la que parte una línea de 132 Kv, que conecta al igual que la anterior con la nueva subestación de Ayora 132/400 Kv)   
El aerogenerador inicialmente proyectado (octubre de 2001) era del fabricante Enercon, modelo E-66/20 con una potencia unitaria de 2 Mw. Dicho modelo ha ido evolucionando desde el punto de vista tecnológico pasando a denominarse E-70E4 con las mismas características que el anterior modelo que tiene un altura total de 135 metros) que responde a las siguientes dimensiones:  
- Diámetro del rotor 71 m  
- Altura del la torre 64 m  
- Área de barrido 3.848 m²  
Las dimensiones de la obra civil para la instalación de los aerogeneradores son:  
- Cimentaciones de los aerogeneradores mediante zapatas de hormigón armado de 15x15x1,5 con nivel de coronación a 1,8 m de profundidad  
- Las plataformas de montaje tendrán las siguientes dimensiones:  
Plataforma a pie de camino 50x 26 metros  
Plataformas a final de camino 30x35  
- Las zanjas para el tendido de cables entre los aerogeneradores y la subestación tendrán dimensiones de 0,5 de ancho inferior, 0,60 metros de ancho superior y 1,20 metros de profundidad.  
- Los caminos de acceso tanto exteriores como interiores a los parques tendrán una anchura máxima de 4,5 metros de calzada sin contar las cunetas y los sobreanchos.  
Las características del sistema de evacuación propuesto son las siguientes:   
- Tramo centro colector Villanueva II. ST. Villanueva I línea de 30 Kv de simple circuito con conductores tipo LA-380, cable de tierra POGW. LA longitud total de la línea es de 4.502 metros desde con un total de 26 apoyos de tipo MADE; series Arce y Olmo de altura variable y armado al tresbolillo,  
- Tramo SET Villanueva I- SET Ayora. Línea de 132 Kv de simple circuito con conductores tipo LA-280, cable de tierra OPGW. La longitud total de la línea es de 18.499 metros con un total de 81 apoyos tipo MADE series Arce y Olmo de altura variable entre 20 y 30 metros y armado al tresbolillo   
- Tramo SET Losilla-SET Ayora. Línea de 132 Kv de simple circuito con conductores LA-180, cable de tierra OPGW . La longitud total de la línea es de 10.914 metros. Con un total de 49 apoyos tipo MADE series Arce y Olmo de altura variable entre 20 y 30 metros y armado al tresbolillo   
Se proyecta la construcción de un centro colector y dos subestaciones con las siguientes características:  
- La subestación de la zona norte recoge la energía generadora por los parques eólicos de Boira, Villanueva I y Villanueva II. Está formada por un parque de intemperie con una posición de línea y tres transformadores de 132/30 Kv y un edificio anejo destinado a los equipos de control, protecciones, celdas de media tensión, etc...  
El aérea que ocupa es de 3.427 m², con un superficie construida de 661 m² en una sola planta, siendo la altura máxima de cumbrera de 5,60 metros. La altura máxima de las instalaciones eléctricas del recinto de intemperie es de 11 metros del pórtico. El recinto de la subestación se cerrará con una malla perimetral de 2,60 metros de altura.  
- La subestación de la zona sur se sitúa al sur del Parque eólico de Losilla y recoge la energía generada por él parque eólico de Losilla. Se compone de un parque de intemperie con una posición de línea y transformador de 132/30 Kv y un edificio anejo destinado equipos de control, protecciones, celdas de media tensión, etc.  
El área ocupada es de 762,17 m² con una superficie construida de 306 m², en una sola planta, siendo la altura máxima de cumbrera de 5,60 metros. La altura máxima de las instalaciones eléctricas del recinto de intemperie es de 11 metros del pórtico. El recinto de la subestación se cerrará con una malla perimetral de 2,60 metros de altura.  
- El centro colector, situado en el parque de Villanueva II, está constituido por un edificio de 150 m² que contiene sala de celdas y cuadros, sala de monitorización, y control, taller, aseos y vestuarios y distribuidor   
Por otra parte la planta de hormigonado de la zona norte se sitúa en principio entre las alineaciones oeste y este del Parque eólico de Boira y en al zona sur se sitúa exterior a los parques, junto al acceso principal del Parque de Losilla al norte de la masía denominada Casa de Juan Murcia.  
Se proyecta asimismo un centro de control situado en el término de Jarafuel entre los pK. 3 y pK. 4 de la Carretera Jarafuel -Carcelen.  
Posteriormente, como resultado del proceso de evaluación de impacto ambiental, se introducen los siguientes cambios en el proyecto:  
- Parque eólico de Losilla con 16 aerogeneradores (32 Mw). Se redistribuyen los aerogeneradores en dos alineaciones. Parque eólico de Villanueva II con 10 aerogeneradores (20 Mw). Se elimina el centro colector del parque de Villanueva al enterrarse la línea de evacuación.   
- Parque eólico de Villanueva I, con 24 aerogeneradores (48 Mw). Se reubican los 2 aerogeneradores más orientales del Puntal del conejo a posiciones más centradas en el parque, lo que provoca a su vez un desplazamiento de la subestación hacia el sur entre los aerogeneradores VI\_I 12 y VI\_I 13 y una modificación del trazado, entre los apoyos 1 a 3 de la línea eléctrica de 132 Kv SET Villanueva- SET Ayora.  
- Parque eólico de Boira, con 25 aerogeneradores (50 Mw). Se elimina la alineación central del parque constituida por 2 aerogeneradores, reubicándolos a las alineaciones este y oeste.  
- Se modifica el trazado de la línea de evacuación de 132 Kv SET Losilla- SET Ayora en el tramo correspondiente al estrecho de Arguayas (aproximadamente entre los apoyos 7 a 15) desplazándolo hacia el norte.  
- La línea eléctrica de 30 Kv hasta la subestación ubicada en el parque de Villanueva I será enterrada, de acuerdo con el trazado alternativo estudiado.  
- La línea de evacuación SET Villanueva -SET Ayora se modifica entre los apoyos 1 a 3 por desplazamiento de la subestación. Se asume un trazado alternativo entre los apoyos 19 a 56 sensiblemente diferente al trazado inicial.  
Los tramos finales de las líneas de 132 Kv, provenientes de las SET Villanueva y SET Losilla, se modifican desde los apoyos 61 y 37 respectivamente, unificando el trazado en el entorno del barranco del Agua hasta la SET de Ayora. El tramo común discurre por la margen derecha de dicho barranco aprovechando las áreas agrícolas existentes hasta el Llano Palero.  
El promotor propone además una modificación en el diseño del aerogenerador consistente en el aumento de la altura de la torre de 34 metros, es decir pasa de 64 metros (torre de acero) a 98 metros (torre de hormigón), manteniendo las dimensiones del rotor (71 metros), con lo que la altura final de los aerogeneradores será de 169 metros. Se indica que el incremento de la altura de la torre no supone cambios en la¡ obra civil salvo un ligero incremento en las dimensiones de la cimentación que pasa a ser circular, de 16 metros de diámetro y 3 metros de profundidad.   
Tramitación administrativa  
El expediente fue incoado el 21 de enero de 2002 con la remisión, desde la Dirección de Industria y Energía, del Estudio de Impacto Ambiental presentado por la empresa adjudicataria, sobre la se emitieron sendos informes de subsanación de deficiencias y mejoras solicitadas. El día 5 de noviembre se remitió nueva documentación, indicando que la misma contenía los cambios en los parques así como la subsanación y mejoras solicitadas.   
El día 30 de diciembre de 2003 se recibió, de la Dirección territorial de Industria Comercio y Turismo el Estudio de Impacto Ambiental correspondiente a los parques eólicos, indicando que se encontraban en fase de información pública.  
El día 12 de febrero de 2004 se remitió el estudio de impacto ambiental correspondiente al sistema de evacuación de la Zona 10.   
El día 5 de mayo de 2004 se recibió proyecto técnico, Estudio de Impacto Ambiental y resultado de la información pública correspondiente al sistema de evacuación. Según certificado del Jefe de la Unidad Territorial de Energía la información pública del sistema de evacuación fue llevada a cabo mediante inserción del anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de 26 de noviembre de 2003, en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia,de 26 de noviembre de 2003 y en el periódico las Provincias de 25 de noviembre de 2003, habiéndose presentado durante el plazo de información pública 12 alegaciones, de las que la mayor parte corresponde a organismos oficiales, dos a las compañías eléctricas (Iberdrola y REE) y una de particular.  
El 11 de mayo de 2004 se cursaron consultas a los Servicios de Biodiversidad y prevención de incendios de la conselleria de Territorio y Vivienda sobre el sistema de evacuación de la Zona 10.  
El día 18 de junio de 2004 se remitió Resolución del conseller de Infraestructuras y Transportes de 9 de junio de 2004, sobre Aprobación Provisional del Plan Especial, cual la información pública del Plan Especial y correspondientes estudios de impacto ambiental fue llevada a cabo mediante publicación en el Diari oficial de la Generalitat Valenciana nº 4614 de 23 de octubre de 2003, en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia nº 247, de 17 de octubre de 2003 y en el Diario El Mundo de 4 de noviembre de 2003, presentándose en el plazo establecido 29 escritos ente alegaciones de particulares, informes de organismos y empresas de servicio público o de interés general y dictámenes de Ayuntamientos. Se incluyen la estimación o desestimación de las mismas, de acuerdo a la propuesta del Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia e introduciendo algunas modificaciones relativas a la normativa del algunos artículos del Plan Especial.   
El día 21 de julio de 2004 se remitieron los anteproyectos correspondientes a cada uno de los Parques Eólicos.  
El día 1 de octubre de 2004 se realizó consulta al Servicio de Emergencias de la Generalitat como organismo competente en relación con la compatibilidad de las instalaciones eólicas con las infraestructuras de prevención y las labores de extinción de incendios.   
El día 8 de octubre de 2004 se hizo extensiva la consulta a los Servicios de Conservación de la Biodiversidad y Prevención de incendios, en relación con los parques eólicos y resto de acciones auxiliares.   
El Servicio de Biodiversidad remitió informes al respecto los días 11 de octubre y 9 de noviembre de 2004 .   
El Servicio de Prevención de Incendios remitió informe el día 9 de noviembre de 2004 y el Servicio de Planificación del Centro de emergencias el 17 de noviembre de 2004.  
El día 24 de noviembre de 2004 se remitió informe y solicitud de subsanación de deficiencias del estudio de impacto ambiental al promotor, requerimiento que fue cumplimentado los días 3 y 23 de marzo de 2005.   
El día 3 de mayo de 2005 se recibió escrito de la empresa promotora en el que se comunicaba el inicio de los estudios preoperacionales de avifauna con fecha 21 e febrero, contratados con el Departamento de Biología Aplicada de la Universidad Miguel Hernández de Elche.  
Revisada la documentación remitida se solicitó una nueva ampliación, adjuntando las sugerencias y consideraciones de los informes recibidos, cumplimentándose el día 8 de agosto de 2005.   
El 5 de septiembre de 2005 se solicitaron nuevos informes, sobre la documentación complementaria presentada, recibiéndose los informes del Servicio de Conservación de la Biodiversidad; del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio y del Servicio de Prevención de Incendios y Sanidad Forestal los días 13 de septiembre, 17 y 28 de octubre de 2005 respectivamente.  
Alegaciones  
Alegaciones al sistema de evacuación. Se hace referencia únicamente a la del Ayuntamiento de Teresa de Cofrentes, que apunta la afección del trazado de la línea por áreas de alto valor ecológico susceptibles de protección por la Red Natura 2000, áreas de protección agrícola, y sobre la población por su proximidad al casco urbano, suficientemente castigado por la preexistencia de dos líneas de 1ª categoría (una de 132Kv y una de 400Kv). Asimismo se indica que no sed han planteado alternativas técnicas que minimicen el impacto ambiental del término municipal, adjuntando un estudio de alternativas valoradas ambientalmente como menos impactantes que la propuesta por el promotor.  
Alegaciones al Plan Especial. Se enumeran aquellas que hacen referencia en todo o en parte a aspectos ambientales:  
- Julián Esteban Ruiz, como presidente de la SAT nº 8634 Palancares de Meca hace referencia a la afección de un antiguo pozo que presenta valor etnológico y sobre el que existe una proyecto de restauración.   
- Antonio José Castelló Monsoriu. Hace referencia a las deficiencias del estudio de impacto ambiental sobre la avifauna, especialmente del búho real y de los movimientos de rapaces así como de los posibles efectos sobre los quirópteros y la omisión de la detección de los mismos en el programa de vigilancia ambiental.  
- Juan José Pérez Belda. Alega deficiencias en el estudio de Impacto Ambiental respecto de la no consideración de actividades agropecuarias en el ámbito del parque de Losilla. Asimismo señala que no se ha incluido en el estudio la opinión de la población rural y se apunta la constancia de la presencia de especies de avifauna y la falta de evaluación del proyecto sobre la misma por ausencia de estudio especifico   
También se apunta contradicción entre las normas del Plan Eólico Valenciano y la Ley Reguladora de la Actividades Urbanística   
- Fernando Belda Hernández en representación de la Asociación Naturalista de Ayora y la Valle   
Se argumentan un número elevado de alegaciones entre las que se destacan la elevada vulnerabilidad de acuíferos de la zona, la producción de residuos peligrosos en la fase de funcionamiento de los parques eólicos; el elevado riesgo de erosión, elevado impacto socioeconómico negativo, elevado impacto paisajístico, la afección de zonas propuestas como Lugares de Interés Comunitario y a zonas declaradas como no aptas en el Plan eólico; deficiencias en el contenido del estudio de impacto ambiental tanto en los apartados de descripción el medio, concretamente en lo relativo a flora y la fauna de las áreas afectadas por los parques eólicos; en la valoración de impactos, en la propuesta de medias protectoras yo correctoras y en el análisis de medidas compensatorias.   
- Ayuntamiento de Ayora. Entre otros aspectos hace referencia a la normativa del Plan especial y más concretamente a la declaración de fuera de ordenación, a la elevada erosionabilidad de las zonas que abarca el Plan especial siendo razonable exigir un plan que minimice la erosión, a la elevada vulnerabilidad de los acuíferos de la zona de implantación, así como algunas discordancias respecto de la normativa el Plan General. También apunta el elevado valor paisajístico de Montamayor, aunque el Plan General no lo recoge con dicha calificación.   
Se apunta la existencia de 12 yacimientos arqueológicos y uno etnográfico en la zona de estudio aunque no se ven directamente afectados por la implantación de los parques eólicos   
- El Servicio Territorial de Valencia de la conselleria de Territorio y Vivienda indica los Montes de Utilidad Pública que se verán afectados y la obligación de la obtención de la correspondiente autorización de ocupación.   
Informes sectoriales  
Se consigan los sucesivos informes que cada uno de los organismos consultados ha ido emitiendo sobre la documentación inicial y complementaria presentada:  
Informe del Servicio de Biodiversidad   
Informe de junio de 2004 sobre el sistema de evacuación  
En general se recomienda el ajuste de las líneas al máximo a los fondos de valle e infraestructuras existentes para evitar impactos paisajísticos y afección a hábitats naturales y en lo que se refiere a tramos concretos se indica:  
- El tramo de línea de 30 Kv previsto entre las subestaciones Villanueva 1 y Villanueva 2 resulta gravemente impactante, como expresa el estudio de impacto ambiental elaborado por la empresa. Discurre por zona de campeo de águila real y perdiera que además es utilizada por rapaces forestales. Además las características de la línea, de bajo voltaje, la hacen más peligrosa para las aves. Este tramo debería enterrarse, como propone el estudio de impacto, aprovechando caminos, y cortafuegos existentes y modificando si fuera necesario la ubicación de las subestaciones, que deberán diseñarse de forma cuidadosa para evitar riesgos de electrocución. Se hace notar, aunque los parques eólicos en sí no sean objeto de este informe, la existencia de una microrreserva de flora - el Moragete- en las proximidades del Parque de Villanueva 2.  
- La línea de evacuación de 132 Kv de las subestaciones Villanueva debería discurrir lo más próxima posible al fondo de valle y a la carretera de Jarafuel-Carcelén para evitar impactos paisajísticos y de posible colisión de la avifauna. Para ello la evacuación de las dos subestaciones debería discurrir hacia el sur bajo tierral. A partir de la zona de conexión con la carretera el trazado previsto discurre hacia la N-330 atravesando una zona bien conservada de hábitat prioritario Gypsophylo struti- Ononidetum edentulae, debería evitarse la afección a esta zona haciendo discurrir el trazado hacia el SE aprovechando posibles zonas de cultivo y las infraestructuras de caminos existentes, si es posible atravesando el río Reconque al sur de la Rambla de Hortichuela. El trazado previsto atraviesa esta rambla justo en el punto de notificación de ratonero común (Buteo buteo)  
- En lo concerniente a la línea de evacuación de la subestación Losilla a la subestación de Ayora. La única zona de interés para la fauna que conocemos es el Estrecho de Aguayas, del que la línea debería alejarse en lo posible. Sin embargo el trazado propuesto podría mejorarse haciéndolo discurrir por fondos de valle y cercanías de caminos y campos de cultivo para evitar el impacto paisajístico y sobre las aves en tránsito por la zona. Igualmente podría evitarse la afección a los tamos de hábitat prioritario de yesar que atraviesa en su último tramo.  
Informe sobre los parques eólicos (noviembre de 2004)  
Los parques eólicos del término de Jarafuel se sitúan todos ellos en área de campeo de águila real y perdicera que nidifican en los cercanos cañones del Júcar. Estos cañones situados en el término de Jalance, son de orografía muy complicada y de difícil prospección, por lo que no tenemos localizados todas las zonas de nidificación existentes ni certeza total del número de parejas nidificantes, debido a la dificultad de diferenciaren algunos casos entre zonas alternativas de una misma pareja y territorios de diferentes parejas. En todo caso se tiene constancia de la existencia en tales cañones de dos zonas de nidificación de águila real y dos de águila perdicera que son utilizadas, según años, por una o dos parejas de cada especie. Igualmente, al sur de la zona, en el término de Zarra tenemos localizada otra pareja de águila real que, sin duda, también utiliza el área que va a ser ocupada por los parques como zona de campeo. Por otra parte, toda el área parece ser un buen hábitat para rapaces forestales, si bien no disponemos de número y abundancia de las mismas. En este último caso se encuentra también la zona de Montemayor, cuyas laderas son probablemente utilizadas como zonas de nidificación por rapaces forestales y su cima de zona de caza y campeo por éstas y otras.  
En estas circunstancias, resulta difícil conocer el impacto que los parques van a causar sobre las poblaciones de aves catalogadas de la zona y el estudio de impacto ambiental presentado por la empresa tampoco ha realizado un estudio detallado de esta circunstancia, por lo que convendría exigir a la misma la realización de un estudio orientado a identificar los posibles cambios en la utilización de la zona, tanto como área de cría (en el caso de rapaces forestales), como de campeo (en el caso de águilas real y perdicera). Este estudio debería iniciarse, como muy tarde a mediados de diciembre del presente año, con el fin de abarcar todo el período reproductor del águila perdicera - la más temprana en la zona- y prolongarse durante todo el año 2005, incluyendo así el período reproductor del resto de especies y el seguimiento post-reproductor del águila real y perdicera. Respecto a la metodología, la identificación de áreas de reproducción sólo puede hacerse de visu, observando los vuelos de las rapaces por la zona afectada e intentando delimitar la zona de probable reproducción. La utilización de la zona por parte de rapaces rupícolas exige un método más fiable, por lo que se propone el marcaje de uno o varios ejemplares adultos de cada pareja que se reproduzca en las proximidades de la zona con emisor mixto satélite/GPS, de forma que los datos de desplazamientos se obtengan automáticamente. Si este estudio se repite una vez colocados los aerogeneradores, los datos de movimientos serán comparables, sin depender de interpretaciones subjetivas. Este estudio exige la captura de ejemplares adultos mediante trampas, tras su cebado continuado, por lo que debe iniciarse al menos un mes antes de la época que se desee seguir y debe ser controlado por personal técnico de la conselleria de territorio y Vivienda.  
Se reitera la necesidad de enterramiento de la línea de 30 Kv por la incidencia sobre las especies de avifauna.  
Se apunta asimismo que el efecto paisajístico de estos aerogeneradores va a ser notable, particularmente los de Montemayor y los de la Loma del Pesebre, recomendando para reducción de este impacto retirarlos en lo posible del límite de las crestas y cortados.   
Informe sobre la documentación presentada el 3 y 23 de marzo de 2005   
Respecto a la metodología de seguimiento de aves y quirópteros en la fase de funcionamiento, si bien efectivamente los estudios previos y su metodología se han consensuado con este Servicio, por lo que no hay problemas en el desarrollo de los mismos, la metodología que se detalla por la empresa en la fase operacional no se considera correcta. En primer lugar, porque consiste únicamente en el registro de posibles accidentes ocurridos por colisión de aves y quirópteros contra aerogeneradores. Es necesario informar a los promotores que este estudio debe ser parte de otro más global consistente básicamente en continuar las prospecciones realizadas en la fase preoperacional con el fin de contrastar los datos obtenidos antes y después de instalados los aeros.  
En cuanto al registro de mortalidad por colisión, tampoco se considera adecuada la metodología propuesta; el seguimiento mensual no resulta suficiente; en la mayor parte de los estudios realizados, se observa que el tiempo de desaparición de los restos es muy rápido, oscilando generalmente ente 3 y 7 días (Informe Lekuona, 2001, permanencia media de aves pequeñas: 3,39+0,99). Es necesario realizar un estudio previo de prevalencia de cadáveres en esta zona para determinar el tiempo medio de su desaparición y, en función de sus resultados, determinar la frecuencia de muestreo que, al menos en el primer año, no debería bajar de una frecuencia semanal. Tampoco se considera suficiente el Informe semestral al Servicio de Conservación de la Biopdiversidad, debiendo exigirse la comunicación inmediata, como mínimo en caso de especies de aves rapaces en general y otras incluidas en los listados del Catálogo Valenciano (Decreto 32/2004, del gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Catálogo valenciano de fauna amenazada)  
Una vez entregado el estudio previo realizado, debe concretarse la metodología para el seguimiento pos operacional, para el que no pude estipularse un plazo concreto, ya que dependerá del hecho de que se haya constatado modificación de ubicación de zonas de nidificación o de hábitos de campeo de aves.   
Respecto de las líneas de evacuación:  
La línea de Villanueva y Boira a SET Ayora, tal como estaba proyectada por la empresa resultaba claramente impactante sobre el hábitat de vegetación sobre yesos protegido por la LIC. En el informe anterior se sugirió una alternativa que fue valorada por la empresa como más impactante. Por lo que solicitó un informa sobre afección de flora y vegetación a los servicios territoriales de Valencia del que se desprende que efectivamente la alternativa propuesta resultaba mucho menos impactante. Por tanto se insiste en la utilización de esta alternativa, siguiendo el trazado detallado por el Servicio de evaluación de Impacto Ambiental, particularmente entre los puntos B y D y entre los H y J, ya que los posibles pasillos son muy estrechos.  
Se reitera la necesidad de enterramiento de la línea de 30 Kv entre los parques de Villanueva I y II, ya que se ha comprobado en campo la posibilidad de este enterramiento discurriendo por cortafuegos, linderos entre campos agrícolas y caminos forestales.   
Informe sobre la documentación complementaria presentada el día 8 de agosto de 2005   
Se informe favorablemente ya se han aceptado los requerimientos respecto de la modificación de las líneas de evacuación de energía así como las relativas la programa de vigilancia ambiental, condicionado su ejecución al cumplimento de las prescripciones respecto a la frecuencia de prospección de posibles colisiones, que se emitirá una vez elaborado el estudio de prevalencia de restos con la metodología aprobada por este servicio.  
Igualmente se continuarán los estudios iniciados durante la fase preoperacional respecto a la posible afección de aves rapaces nidificantes en el entorno del parque así como al campeo de las rapaces rupícolas nidificantes en los cañones del Júcar, prolongándose en función de los resultados obtenido, durante el tiempo que se considere necesario para poder estimar el efecto de las instalaciones de los aerogeneradores sobre sus poblaciones.  
Por fin se solicita que se consideren entre las medidas compensatorias ambientales obligadas por el articulo 16 del Plan Eólico Valenciano la corrección de postes eléctricos peligrosos para las ves, la instalación de salva pájaros en cables eléctricos, el arreglo de depósitos de agua peligrosos y la instalación de puntos de agua para la fauna silvestre, así como cualquier otra que se considere necesaria en el futuro en función de los efectos de los parques sobre las aves.   
Servicio de Prevención de Incendios y Sanidad Forestal   
En primer término el informe analiza los posibles impactos negativos diferenciando los generados en fase de ejecución (producción e incendios forestales, entorpecimiento de operaciones de extinción por corte de caminos o pistas forestales) de los de la fase de explotación (reducción el campo visual de los observatorios de prevención de incendios y limitación de la utilización de medios aéreos en las labores de extinción en los parques eólicos y entorno inmediato)   
A continuación se proponen una serie de medias correctoras que se transcriben literalmente:  
En la fase de ejecución:   
- En todas las actuaciones que se realicen en el terreno forestal o en una franja de seguridad de 500 metros alrededor del mismo, se estará a lo establecido en el Manual de normas de seguridad en prevención de incendios forestales en ejecución de obras y trabajos realizados en terrenos forestales o en sus inmediaciones " aprobado por Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat Valenciana. Para un adecuado cumplimiento del citado manual, la formación y concienciación de los operarios que van a trabajar en la ejecución de los trabajos se considera pieza clave.  
- Para un adecuado cumplimiento de las medidas de seguridad, en la diferentes zonas de trabajo, y en lugar visible, se colocarán carteles informativos de los niveles de riesgo diarios establecidos por la Dirección General de Interior en cumplimiento del Plan Especial frente al riesgo de Incendios Forestales de la comunidad Valenciana.  
- En todo momento se mantendrán en buen estado de conservación y libres de obstáculos los caminos y pistas forestales afectadas por los trabajos, de tal manera que no se interrumpa el normal funcionamiento de los medios de prevención y extinción de incendios forestales.  
En la fase de explotación:  
Como se ha indicado en el apartado anterior la instalación de aerogeneradores en terrenos forestales genera una disminución den la eficacia de los medios de prevención y aéreos de extinción en el entorno de los mismos, al tratarse de obstáculos de gran envergadura que en caso de incendio, pueden estar ocultos por el humo, por lo que las medidas correctoras han de ir dirigidas fundamentalmente al refuerzo de estos medios de tal manera que se compense esa disminución de efectividad. Así en los parques:  
- Se evitará la instalación de aerogeneradores en el entorno de observatorios forestales que puedan entorpecer el campo visual de los mismos.  
- Se reforzará la vigilancia en la zona de influencia, bien mediante sistemas automáticos de detección de incendios forestales o mediante patrullas de vigilancia,.   
- Se evitará la instalación de aerogeneradores en el entorno de depósitos de agua con posibilidades de carga de helicópteros   
- Se primará la concentración de aerogeneradores, evitando dispersiones que dificulten aún más las labores de los medios de extinción   
- Se dispondrá de un sistema de vigilancia y alerta de incendios integrado en un sistema que permita, en caso de incendio, la parada de los aerogeneradores y su orientación más adecuada en función de la características y localización del incendio, Asímismo los aerogeneradores dispondrán de señales y balizamientos que faciliten su detección por los medios aéreos.  
- Los viales que comunican las diferentes torres de cada agrupación de aerogeneradores dispondrán, en el caso de no estar ejecutados, de áreas cortafuegos de apoyo para los medios de extinción terrestres. Las áreas cortafuegos tendrán con carácter general un anchura total igual a 10 veces la altura media de la vegetación circundante, En cualquier caso su anchura no podrá sobrepasar los 60 metros, Dicha anchura se dividirá en 5 bandas; una central decapada coincidente con el vial, dos bandas laterales a la anterior en la que se practicará un desbroce total y en su caso eliminación y en su caso la eliminación de arbolado y por último dos bandas exteriores a las anteriores en las que se practicará un desbroce parcial y en su caso el adehesamiento y poda de arbolado. En vaguadas y cruces de caminos se incrementarán las anchuras establecidas en un 25%. En las bandas exteriores o de desbroce parcial, el adehesamiento del arbolado y desbroce del matorral se realizará con un intensidad tal que resulte una superficie total cubierta del orden del 20%. Estas áreas cortafuegos habrán de mantenerse periódicamente para que conserven su efectividad.  
- Tanto los accesos a lo parques como los viales de comunicación entre aerogeneradores se mantendrán en buen estado de conservación, permitiendo la circulación de los vehículos de prevención y extinción de incendios forestales y sus cuentas de mantendrán limpias de vegetación.  
- En las alineaciones de aerogeneradores y como apoyo a las áreas contrafuegos, se instalarán un sistema de abastecimiento de agua e hidrantes, de forma que los hidrantes estén ubicados a 200 metros entre ellos y que el sistema de abastecimiento de agua garantice el funcionamiento de dos hidrantes consecutivos a al vez con un caudal de 500 l/min durante dos horas con una presión mínima de 3Kg/cm² para cada kilómetro (5 hidrantes). Lo anterior implica una reserva de agua de al menos 120 m³ cada km. Este sistema de hidrantes se efectuará bajo criterios constructivos habituales de las instalaciones contra incendios, con sistemas redundantes de bombeo, disposición en anillo, etc, que garanticen al máximo su funcionamiento. Asimismo en la fase de explotación se deberá efectuar un mantenimiento adecuado de las instalaciones y vigilar el nivel de llenado de agua, manteniéndolas con los mínimos exigidos. Dado que no es de descartar las heladas en zonas de montaña, los hidrantes serán el tipo de columna seca.  
- Aunque no resulta imprescindible, se pude mejorar la instalación anterior, disponiendo cada kilómetro de al menos un armario equipado con mangueras y lanzas, así como de una reserva de retardante del tipo espumógeno.  
Sobre la documentación presentada en marzo de 2005, el Servicio de Prevención de incendios informo de los aspectos no corregidos:  
- Respecto al refuerzo de la vigilancia tanto mediante sistemas automáticos de detección de incendios forestales o mediante patrullas de vigilancia, no se concretan el número o sistemas de detección que se implantarán, únicamente hacen mención a que el parque eólico estará vigilancia por el personal de mantenimiento, es decir, no indican dónde, cuando y como se hará la vigilancia.  
- Con respecto al sistema de abastecimiento de agua e hidrantes, la empresa realiza una propuesta alternativa de diseño de la instalación pero con unos requisitos de funcionamiento, acordes con su posible uso, así como la valoración económica generada por dicha instalación. Dado que el coste se considera elevado la propuesta de la empresa opta por la supresión de los hidrantes y mantiene la construcción de depósitos. Propuesta que no es conforme con lo indicado en el informe de esta Servicio.  
- Respecto a la apertura de nuevas infraestructuras de prevención de incendios (cortafuegos) aunque se explican mediante croquis las anchuras de estos cortafuegos, no existe plano general y de detalle con las modificaciones y diseños propuestos de estos nuevos cortafuegos.  
Informe sobre la documentación de 8 de agosto de 2005   
Se consideran adecuado los sistemas propuestos por la empresa para el refuerzo de la vigilancia así como la alternativa propuesta por la empresa así como el sistema alternativo para el abastecimiento de agua consistente en la instalación de 21 depósitos distribuidos cada 400-500 a lo largo las alienaciones y con una capacidad unitaria de 50 m³   
Asimismo se consideran adecuados y adaptados a los criterios de prevención de incendios el diseño y trazado de las nuevas áreas cortafuegos proyectadas,   
Informe de la Dirección General de Interior   
Se apunta en primer término sobre los riesgos existentes en el área, indicando que hay riesgo sísmico en los municipios de Jalance, Jarafuel y Ayora y por tanto la necesidad de que el proyecto definitivo incluya los valores hipótesis y conclusiones adoptadas en relación con las acciones sísmicas y su incidencia en el proyecto, cálculo y disposición de elementos estructurales, constructivos y funcionales de la obra.  
Asimismo se apunta la existencia de una zona de desprendimientos alrededor del Parque de Losilla.   
Respecto a la compatibilidad de las instalaciones eólicas con las infraestructuras de prevención de y la labores de extinción e incendios se efectúan las mismas consideraciones que el Servicio de Prevención de Incendios, concretando en lo relativo a evitar la dispersión de aerogeneradores que se instalarán los más alineados posible. En este caso, existen en los cuatro parques aerogeneradores que no cumplirían este aspecto, siendo los más destacables los denominados VI\_II 11, BO-15, BO-16 y LO-11   
Informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio  
Informe junio de 2005  
El informe realiza una descripción de las actuaciones proyectadas, la valoración de impactos y medias correctoras, que recoge el estudio de impacto ambiental, así como la documentación complementaria que ha sido presentada a lo largo del procedimiento de evaluación de impacto ambiental, y finalmente se efectúan una serie de conclusiones respecto de tres puntos:  
- Afección a la red natura 2.000  
- Afección socioeconómica   
- Afección al paisaje   
El informe se divide en dos partes correspondientes a los parques eólicos y al sistema de evacuación.  
1ª Parte: Parques eólicos. Conclusiones  
Afección a la red Natura 2.000  
1. Visto que la implantación de los Parques eólicos ayuda al cumplimiento del protocolo de Kyoto, constituyendo de este modo un proyecto de interés general  
2. Visto que se han estudiado todas las posibles alternativas, ubicándose dichos parques donde existe un potencial eólico adecuado, evitando las grandes distancias entre los parques, con el fin de disminuir la incidencia ambiental de la instalación.  
3. Visto que aunque los parques eólicos de la zona Norte que contiene la Zona 10 del Plan eólico, se asientan sobre hábitat de interés comunitario, la superficie de dichos hábitats directamente afectada es inferior al 1%  
4. Visto que el proyecto cuenta con una serie de medidas protectoras y correctoras destinadas a minimizar el impacto ocasionado sobre el medio, y que además se están manteniendo una serie de reuniones entre el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y los agentes implicados en el proyecto, con el objetivo de buscar la ubicación medioambientalmente más favorable de los parques y su infraestructura.  
5. Considerando que se han eliminado aeros con el fin de reducir en todo lo posible los riesgos de choques de la avifauna con los mismos. En concreto en el Pico Juey se han retirado varios aeros para no afectar a una zona de nidificación del cernícalo vulgar y en el Puntal de la Teja para no afectar a un posadero de águila real.  
6. Entendiendo la coherencia misma del Plan eólico de la Comunidad Valenciana y en concreto del área 10 y visto que aunque es probable que se produzcan efectos negativos sobre los hábitats de interés comunitario, esta actuación no compromete la coherencia de la Red Natura 2.000  
7. Este Servicio emite informe favorable al mismo, siempre y cuando se cumplan las especificaciones del Servicio de Prevención de Incendios Forestales, del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y el Servicio de Biodiversidad de esta conselleria.  
Afección Socieconómica  
1. En cuanto a su afección socieconómica, se considera que no se realiza un correcto análisis socieconómico de la zona, al excluir el turismo de su estudio de Impacto Ambiental.  
2. El proyecto deberá incorporar un estudio de la afección del mismo sobre el turismo de la zona.  
Afección al paisaje  
El proyecto deberá contener una evaluación del Impacto paisajístico generado por la ubicación de los parques eólicos. Dicho estudio deberá realizarse según lo especificado en los artículos 11.3, 23.1, 23.3, 23.5 y 31 de la reciente Ley 4/2004, de 30 de junio de la Generalitat de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
2ª Parte: Proyecto de evacuación de la línea de la zona 10  
Afección a la red natura 2.000  
1. Visto que la implantación de los Parques eólicos y su línea de evacuación ayuda al cumplimiento del protocolo de Kyoto, constituyendo de este modo un proyecto de interés general  
2. Visto que el proyecto afecta a los LICS Valle de Ayora y Sierra del Boquerón y dentro del mismo a los Habitats:  
- Hábitat de interés comunitario Matorrales arborescentes de Juniperus sp, (5210).  
- Hábitat prioritario Vegetación Gipsícola Ibérica (1520).  
- Hábitat de interés comunitario Bosques de Galería de Salix y Populus alba (92A0)  
3. Visto que el emplazamiento de la línea de alta tensión ha buscado ubicarse aprovechando los corredores existentes. Además propone acometer una actuación de señalización el cable de tierra (espirales salvapájaros) para la prevención de colisiones en todo el recorrido de la línea de alta tensión  
4. Visto que se están manteniendo una serie de reuniones entre el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y los agentes implicados en el proyecto, con el objetivo de buscar la ubicación medioambientalmente más favorable.  
Este Servicio emite informe favorable siempre y cuando se cumplan los siguientes condicionantes:  
- En la delimitación y señalización de las zonas de obras e instalaciones se realizará con la presencia de un especialista en botánica, que aplique criterios de protección de las formaciones vegetales de mayor interés  
- Se deberá proceder al enterramiento así como su posterior restauración del tramo L.A.T: 30 KV Parque Eólico Villanueva II-SET Villanueva I. El proyecto y labores de restauración deberán realizarse por técnico competente en la materia  
- Se deberá estudiar la posibilidad de desplazar la línea de evacuación fuera del LIC Valle de Ayora y Sierra del Boquerón en la zona que afecta al hábitat prioritario Vegetación Gipsícola Ibérica (1520)\*. En caso de que dicha alternativa no fuera posible por condicionantes justificados, este Servicio considera medioambientalmente más favorable desde el punto de vista de afección al hábitat de interés comunitario la alternativa nº 1, según documentación recibida en esta conselleria con fecha 23/03/2005, con el título Ampliación del Estudio de Impacto Ambiental de las líneas de evacuación de la zona 10. No obstante se deberá realizar una valoración e identificación de impactos de todas las alternativas.  
- Se deberán cumplir la especificaciones del Servicio de Prevención de Incendios Forestales, del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y del Servicio de Biodiversidad de esta conselleria, en el caso de que las hubiere.  
- Los estudios previos de la zona para detectar zonas de nidificación con el fin de adaptar el calendario de los trabajos para no afectar a la fauna protegida deberán realizarse con el agente medioambiental de la Zona.  
- El estudio de impacto ambiental deberá adaptarse a la Orden de 3 de enero de 2005, de la conselleria de Territorio y Vivienda por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental que se hayan de tramitar ante esta conselleria, DOGV 4922, de 12 /01/2005.  
Afección al paisaje   
El proyecto deberá contener una evaluación del impacto paisajístico generado por la línea de alta tensión. Dicho estudio se deberá realizar según lo especificado en los artículos 11.3, 23.1, 23.3, 23.5 y 31 de la reciente Ley 4/2004, de 30 de junio de la Generalitat, de 30 de junio de Ordenación de Territorio y Protección el Paisaje.  
Posteriormente sobre la documentación complementaria presentada por el promotor el día 8 de agosto de 2005 se emitió el 17 de octubre de 2005 nuevo informe en el que se indica que se han cumplimentado las especificaciones realizadas en el informe de junio de 2005 salvo las relativas al estudio de afección del proyecto sobre el Turismo, considerando insuficiente la documentación presentada para emitir un juicio sobre la afección que dicho nuevo uso del suelo producirá sobre el desarrollo rural de la zona, solicitando una ampliación del estudio de afección del Plan eólico sobre el turismo rural incorporando aquellas medidas preventivas y correctoras que se estimen pertinentes.  
Documentación complementaria  
- El día 24 de noviembre de 2004, una vez revisada la documentación aprobada provisionalmente y teniendo en cuenta los cambios en el desarrollo de la zona 10, de los proyectos elaborados para la adjudicación de la zona y los presentados posteriormente, se remitió solicitud de ampliación del estudio de impacto ambiental sobre 4 grandes apartados.  
1. El primero apartado se refería al examen de alternativas que a su vez se subdividía en   
- Alternativas de ubicación de los parques eólicos. En principio se consideraba ambientalmente más aceptable la propuesta inicial (octubre de 2002) ya que respondía al criterio de mayor concentración de parques en menos áreas geográfica y se solicitaba la justificación de la solución propuesta posteriormente que comportaba un incremento de la dispersión de los parques, aún a pesar de haber reducido considerablemente la potencia a desarrollar en la zona de 208 Mw a 150 Mw por limitaciones de capacidad de la red, y un aumento del número y longitud de las líneas eléctricas. Se apuntaba además la consideración preferente, en la ubicación de los parques, del área denominada Muela de la Tortosilla por contar ya con las instalaciones de acceso, subestación y línea de evacuación en el parque eólico colindante de la provincia de Albacete.  
Las demás consideraciones del informe se realizaban en base a este punto, es decir no se tenía en cuenta el Parque de Villanueva II como alternativa justificada para la ubicación de aerogeneradores.  
- Alternativas de diseño de los parques e infraestructuras asociadas. En este aspecto se apuntaban:  
- La no consideración en la ubicación de los aerogeneradores de la interferencia con la red de áreas cortafuegos ejecutadas o en proyecto, según ZAU, y sobre la intervención de los medios aéreos de extinción en caso de incendio forestal.  
- La ubicación de algunos aerogeneradores de los parques de Villanueva I y del Parque de Losilla en áreas poco adecuadas ambientalmente por situarse en zonas poco accesibles, de fuerte impacto visual y/o con un densidad de vegetación elevada en las que la carrasca presentaba un porcentaje notable de ocupación   
- En relación a los accesos se indicaba la necesidad de estudiar la alternativa de acceso al parque de Losilla por la ladera oeste de Montemayor aprovechando un camino existente, así como la utilización del camino existente para el acceso de los aerogeneradores 22 y 24 del Parque eólico de Villanueva I  
- Respecto al sistema de evacuación se solicitaba el estudio de trazados alternativos de los siguientes tramos de las líneas de 132 kV  
- Se apunta como alternativa preferente a estudiar para los tramos finales de ambas líneas la unificación en el paraje denominado cuestas del Alguacil y la entrada conjunta al Llano Palero, donde se ubica la subestación de Ayora 132/400 Kv aprovechando los terrenos agrícolas situados en las márgenes del Barranco del Agua.  
- Línea132 Kv de SET Villanueva \_SET Ayora   
Se propone el estudio de un trazado alternativo del tramo que va desde el paraje el Hondón hasta el cruce de la CN-330 en el paraje denominado el Resinero, por ser un área con condiciones constructivas muy desfavorables, con una marcada morfología erosiva que evidencia el elevado riesgo de erosión hídrica de la zona y que en gran parte discurre por formaciones pertenecientes al Hábitat prioritario 1520 \* (vegetación de matorrales gipsícolas).   
- Modificación de cruce con la Rambla de la Hortichuela, de acuerdo a las consideraciones efectuadas en el informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad.  
- Alternativas al centro de control  
2 y 3. Medidas preventivas y correctoras y programa de vigilancia ambiental   
Se apuntan matizaciones o medias complementarias a las propuestas en el estudio de impacto ambiental tanto para la fase de obras como de funcionamiento, entre las que se destacan:  
- La realización de un estudio previo estudio previo de rapaces forestales y rupícolas en los términos apuntados por el Servicio de conservación e la Biodiversidad que permita determinar las pautas comportamentales de las aves con el fin de fijar los parámetros de control y umbrales del plan de vigilancia ambiental y la necesidad de limitar la obras en determinadas épocas del año.   
- La aportación de la metodología de seguimiento de la coincidencia den la fase de funcionamiento tanto sobre las aves como sobre los quirópteros  
- Realización de una prospección previa de todas las áreas afectadas por los parques, infraestructuras auxiliares y sistema de evacuación   
- Incorporación de toda el paquete de medidas preventivas y/o correctoras indicadas por los Organismos competentes en materia de prevención y extinción de incendios tanto para la fase de ejecución como para la fase de funcionamiento, evaluando las magnitud del impacto generado por la aplicación de dichas medidas, en concreto las de apertura de nuevas áreas cortafuegos de apoyo a los viales de intercomunicación de los aerogeneradores, así como las de diseño y localización del sistema de abastecimiento de agua e hidrantes.   
Respecto a la duración el programa de vigilancia ambiental se indica que debe abarcar toda la fase de funcionamiento salvo que los resultados obtenidos en los primeros años permitan variar dicho criterio.   
4. Plan especial y documentación con eficacia normativa se efectúan diversas consideraciones acerca del ámbito del Plan Especial, de la compatibilidad e de las actividades preexistentes, de la declaración de fuera de ordenación así como del alcance de la homologación  
- La documentación complementaria presentada los días 3 y 23 de marzo de 2005 analiza y contesta los aspectos indicados en el escrito de ampliación y en los diferentes informes sectoriales.  
- En relación con el examen de alternativas   
Se exponen las limitaciones para considerar la Muela de la Tortosilla como alternativa viable ya que las infraestructuras de evacuación se encuentra en la Comunidad Autónoma de Castilla-La Mancha  
También se apunta como justificación a las modificaciones en la solución propuesta respecto de las área alternativas con aprovechamiento eólico los datos de recurso eólico de la zona, que tras un periodo prolongado de mediciones ha puesto de manifiesto que es mucho menor que el inicialmente previsto.   
- Respecto de las alternativas de diseño de los parques   
Se incorporan las consideraciones efectuadas sobre prevención de incendios y demás sugerencias de los informes sectoriales, además de aspectos técnicos para un mejor aprovechamiento energético planteado las siguientes modificaciones:  
- Parque de Villanueva II .  
- Se replantea el aerogenerador nº 1 hacia el sur (unos 16,5 metros) como medida preventiva ara evitar cualquier afección a la microrreseva El Moragete.  
- Parque Villanueva I. Se incluye el aerogenerador eliminado del Parque de Villanueva II con lo cual pasa a tener 24 aerogeneradores. Se redistribuyen los aerogeneradores disminuyendo la distancia entre ellos en las alineaciones mejor orientadas. Se mantienen las posiciones de los cinco aerogeneradores del Puntal del Conejo.  
- Parque de Boira. Se reubican los aerogeneradores situados en la alineación intermedia (BO-15 y Bo-16) integrándolos en la alineación este y oeste de las misma   
- Parque de Losilla, Se redistribuyen los aerogeneradores en sólo dos alineaciones de acuerdo a la alternativa sugerida en el escrito de ampliación.   
Alternativas de accesos.  
Se justifica la imposibilidad de utilizar el camino existente al oeste de Montemayor, por el Cerro Rincón del Peñón del Moro, por sus fuertes pendientes .  
Si que se modifican el acceso a los aerogeneradores 22 y 23, aprovechando el camino existente   
Alternativas al centro de cotrol  
No se concretan  
- Respecto al sistema de evacuación.  
Se efectúa un análisis comparativo de la propuesta inicial y las alternativa propuesta desde el Servicio de Impacto Ambiental para las líneas de evacuación de la zona norte y de la zona sur, llegando a la conclusión en términos generales que las alternativas propuestas no plantean en general una mejora ambiental .   
- Medidas protectoras y/o correctoras   
Se asumen las medidas sobre ruidos, contaminación, etc  
Se aporta la metodología de seguimiento de aves y quirópteros en la fase de funcionamiento, así como la metodología del seguimiento preoperacional de rapaces forestales  
Se indican el alcance de la prospección arqueológica previa de los parques, accesos y líneas eléctricas de evacuación, así como las medidas de vigilancia de la fase de construcción.   
Se indica que se hará extensivo el análisis de afección de las vías pecuarias al sistema de evacuación.  
En cuanto a las medidas de prevención y extinción de incendios se asumen las medidas apuntadas por los órganos competentes salvo las relativas al abastecimiento de agua, por considerarla inasumible económicamente y presentando como propuesta alternativa la construcción de tres depósitos en la zona norte (uno por parque con una capacidad entre 150 y 200 m³)  
- Por ultimo se indica que se incorporarán al Plan Especial las consideraciones efectuadas sobre el plan especial y las normas con eficacia normativa.   
- Revisada la documentación presentada y recabadas las pertinentes consultas se solicitó una nueva ampliación del estudio de impacto ambiental respecto de los siguientes puntos:  
1. Aportación de nuevos datos de recurso eólico que justifiquen el descarte de de los parques situados en el área alternativa 5 a favor del área alternativa 2   
2. Reiteración de la reubicación de las posiciones de aerogeneradores del Puntal del Conejo   
3. Alternativas del sistema de evacuación   
Analizados y sopesados los datos, valoraciones y dificultades expuestos en la documentación el 23 de marzo de 2005, Se reiteraba la consideración de los trazados alternativos indicados en las primera solicitud del estudio de impacto ambiental tanto para la línea de Losilla-Ayora como para de Villanueva -Ayora.  
En coherencia con las solución propuesta en la que se instala un parque en el área alternativa A2 (Zacae-Collado Blanco) se indicó que la linea de 30 Kv desde dicho parque hasta la subestación norte (situada en el Parque Villanueva I) debía ser enterrada, proponiendo un trazado subterráneo que se ajusta en casi todo su recorrido caminos y cortafuegos existentes, o lindes de parcelas cultivadas.  
4. En cuanto a las medidas correctoras para la prevención de incendios, se remitía informe desfavorable de órgano competente, y se indicaba la posibilidad de presentar un sistema alternativo para el abastecimiento de agua que prestara el mismo servicio que el sistema de hidrantes.   
- En fecha 8 de agosto de 2005 se presentó nueva documentación complementaria con en el que se da respuesta tanto a los puntos solicitados tanto en el informe del Servicio de Impacto Ambiental como en los informe de los diferentes organismos consultados.  
Se hace una exposición más detallada del potencial eólico de cada emplazamiento, que justifica el descarte de los parques más meridionales a favor de la ubicación de un parque en la alternativa A2., proponiendo simultáneamente una modificación en el modelo del aerogenerador consistente en el aumento del buje en 34 metros con el fin de incrementar en un 9% la productividad energética de los parques.  
Se reubican los dos aerogeneradores más orientales del Puntal del Conejo  
Se asumen los trazados alternativos propuestos por el Servicio de Impacto Ambiental para la línea de Villanueva II-Villanueva I en subterráneo, para la linea Villanueva-Ayora, el trazado unificado por las Cuestas del Alguacil para ambas líneas y se propone un trazado alternativo para evitar el Estecho de Arguayas, desplazando la linea hacia el norte.  
En relación con el sistema de abastecimiento de agua se propone la construcción de 21 depósitos semienterrados, distribuidos en los tres parques de la zona norte cada 400-500 metros. La capacidad es de 50 m³ de capacidad, de 3,5 m de diámetro y 5,5 m de profundidad y estarán dotados de los sistemas necesarios para el llenado de camiones autobomba.  
Se asumen las condiciones respecto a la duración y demás aspectos relativos al seguimiento de la incidencia de aves quirópteros y se incluye la metodología del estudio de prevalencia de cadáveres.  
Asimismo se da respuesta a los requerimientos del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio.  
Afecciones legales  
- Red Natura 2.000. Los Parques Eólicos situados en la zona norte (Villanueva II Villanueva I y Boira así como parte de la línea de evacuación que va desde la ST de Villanueva hasta S.T. Ayora se encuentran total o parcialmente en el ámbito del LIC denominado Valle de Ayora y Sierra del Boquerón   
Dicho LIC se caracteriza por albergar la mejor representación de comunidades sobre yesos de la Comunidad Valenciana, destacándose los tarayares asociados a dichos medios. También se incluyen un sector importante del Río Cautabán y de su afluente, el Río Zarra, de interés para ciertas especies de ictiofauna.   
La zona forestal alberga entre otros matorrales arborescentes con Juniperus, carrascales, bosques endémicos con Juniperus, o matorrales termófilos.  
En cuanto a especies a destacar las rapaces Circaetus gallicus, Hieraetus pennatus, Aquila Chrysaetos, Falco peregrinus, Bubo Bubo, Hiaraetus Faciatus), Chondrostoma arrigonis, y el invertebrado Coenagrion mercuriale. Entre los vegetales de interés, cabe mencionar Chaenorrihinum tenellum, Limonium crofentanum, L. Lobetanicum y L. Sucronicum.   
También se destaca el LIC denominado Cueva Negra situada en la Sierra Palomeras (Ayora) que aunque no se ve directamente afectado por las instalaciones eólicas, es una cavidad relevante por albergar diversas especies de Quirópteros, tal y como queda recogido en el proyecto de catálogo de Cuevas de la Comunidad Valenciana, incluida en el apartado criterios biológicos II: quirópteros. Se han identificado las siguientes especies Rhinolophus ferrum-equinum, Rh. Hipposideros, Rh. Euryale, Myotis myotis, M. emarginatusi, plecotus austriacus y Miniopterus schreibersii.  
Ambos LICS se incluyen en la propuesta aprobada por Acuerdo del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de julio de 2001.  
- Vías Pecuarias. En el ámbito de la Zona 10 existen varios tramos de vías pecuarias clasificas estando alguna de ellas propuesta para su catalogación como de Interés Natural, aunque ninguna de éstas se verá afectado por las instalaciones proyectadas. Tanto el trazado, la anchura legal de cada una de ellas ha sido recogido tanto en el estudio de impacto ambiental como en los documentos y urbanísticos del Plan Especial como afecciones legales.   
- Dominio Público Hidráulico. el principal curso de la zona 10 es el Río Júcar que constituye atraviesa de oeste a este la zona norte, estando el resto del área surcada por diversos afluentes por la derecha de este Río. Los principales el Rió Zarra y el río Reconque que se unen para formar el río Cautabán o río de Cofrentes que desemboca en el Río Júcar en las proximidades de esta población. Estos ríos tiene a su vez una numerosa red de barrancos tributarios que constituyen la red de drenaje de las relieves que flanquean el Valle de Ayora.   
- Patrimonio cultural. La conselleria de Cultura, Educación y Deporte tiene inventariados más de 50 yacimientos en el término de Ayora, 4 en el término de Jalance, 4 en el término de Jarafuel, 10 yacimientos en Zarra, y 5 en el término de Teresa de Cofrentes. Ninguno de ellos se ve afectado por los parques eólicos proyectados, pudiendo existir afección por el sistema de evacuación lo que será determinado en la correspondiente prospección previa.   
- Microrreservas vegetales. Al norte de la alineación del Parque eólico Villanueva II se encuentra delimitada la microrreservas denominada el Moragete declarada mediante Orden de 22 de octubre de 2002, de la conselleria de Medio Ambiente por la que se declaran 22 microrreservas vegetales en la provincia de Valencia.   
- Montes de Utilidad Pública. Los parques Villanueva I y II y Boira afectan a los montes 28 U.P. EL Zacae, perteneciente al Ayuntamiento de Jalance, en los términos de Jalance y Jarafuel, 29 U.P. Muela del Juey, perteneciente al Ayuntamiento de Jarafuel,l termino de Jarafuel y 158 U.P. Solana de la Muela del Juey perteneciente a la Generalitat Valenciana situado en el Término de Jarafuel .  
- Clasificación y calificación urbanística. Plan eólico de la Comunidad Valenciana que tiene carácter de Plan de Acción Territorial Sectorial aprobado mediante Acuerdo de 26 de julio de 2001, del Gobierno Valenciano.   
Consideraciones ambientales  
El principal problema para la evaluación de la zona se deriva del escaso conocimiento del recurso eólico de la zona en el momento de la redacción para la fase de adjudicación, y la caracterización del recurso paralelamente al proceso de evaluación del impacto ambiental, a pesar de que en el contenido mínimo del estudio de impacto ambiental, establecido en el articulo 13 de la normativa del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana, se indicaba que debía incluir ineludiblemente un estudios de los vientos dominantes, así como su intensidad y distribución y en suma la confirmación de la existencia de recurso suficiente para el funcionamiento del parque eólico y consecuentemente su localización.  
Así de la propuesta inicial que concentraba los parques en dos áreas alternativa de las cinco posibles, se pasa, cuando se cuentan n datos más completos de viento, a una solución que implica la ocupación por aerogeneradores de una tercera área alternativa, lo que conlleva la ejecución de una nueva línea de evacuación de energía.  
Por otra parte la Alternativa de la Muela de la Tortolilla, se descarta, a pesar de ser técnicamente posible, puesto que las condiciones establecidas en en el proceso de evaluación de impacto ambiental del Plan eólico de la Comunidad Valenciana (aprovechamiento de las infraestructuras de acceso y de evacuación del parque eólico colindante) que garantizan una impacto bajo, no son consideradas, por el Organo sustantivo, viables administrativamente por encontrarse las infraestructuras de evacuación y acceso en la Comunidad Autónoma de Castilla-La Mancha.  
Como consecuencia de lo anterior una vez determinadas la solución de áreas de ubicación de los parques se ha orientado el proceso de evaluación de impacto ambiental a la disminución de los impactos ambiéntales de los diferentes emplazamientos estudiando diferentes alternativas de diseño de los parques y del sistema de evacuación.  
En relación con el diseño de los parques se ha redistribuido las posiciones de los aerogeneradores con el fin de compatibilizar las instalaciones eólicas con las infraestructuras existentes de prevención de incendios y con el fin de reducir la interferencia con los medios aéreos de extinción. También se ha considerado la reubicación de aquellos aerogeneradores que presentaban dificultades técnico-constructivas, que afectaban a formaciones vegetales de interés, o que presentaban un elevado impacto paisajístico.  
En el sistema de evacuación se han introducido modificaciones notables:  
- La línea de Villanueva II- Villanueva I será enterrada aprovechando caminos y cortafuegos, y lindes de parcelas cultivadas lo que permite por otra parte la eliminación del centro colector proyectado inicialmente.  
- Se modifica el trazado inicial de la línea Villanueva-Ayora para minimizar el impacto sobre el Hábitat prioritario de matorrales gipsícolas ibéricos, sobre núcleo urbano de Teresa de Cofrentes.  
- Se proyecta un trazado alternativo al estrecho de Arguayas  
- Se unifican las líneas, en las proximidades de la confluencia del barranco del Agua con la Río Reconque, por las Cuestas del Alguacil hasta la subestación de Ayora situada en el Llano Palero. Sin embargo el trazado grafiado en los planos y fotos aéreas en la documentación presentada el 8 de agosto de 2005, no se ajusta exactamente a la alternativa propuesta por lo que tendrá ser modificado ya que discurre por un área sin accesos de fuertes pendientes   
No se ha llegado a concretar la ubicación, diseño y dimensiones del edificio de control aunque se presentan dos posibles alternativas en el ámbito del Parque de Villanueva I que en principio no se consideran adecuadas, ya que el centro parece tener grandes dimensiones y los emplazamientos propuestos presentan cumbreras poco extensas y en el Puntal del conejo existen formaciones de carrascal. Se considera necesario reestudiar las posibles alternativas.  
También se considera que en la elaboración del Plan Especial no se ha valorado adecuadamente la incidencia que el conjunto de las instalaciones eólicas va a tener sobre la población de los municipios afectados y más concretamente sobre la población dispersa en el suelo no urbanizable y las actividades que en el mismo se desarrollan.  
La normativa del Plan eólico (artículo 25) estableció limitaciones a las construcciones aisladas de carácter no industrial futuras en un radio de 1.000 de cualquier aerogenerador, norma que por otra parte parece excesiva puesto que de acuerdo con la características del medio y con las criterios urbanísticos el Suelo No Urbanizable es la ubicación más adecuada para este tipo de construcciones. Sin embargo (a diferencia de los suelos clasificados en el planeamiento vigente como urbanos o urbanizables) no fija ninguna distancia para las construcciones existentes, ni en el diseño de las instalaciones eólicas se han tenido en cuenta las localización de las edificaciones aisladas como aspecto limitante, para la elección de alternativas.  
Por tanto se considera que no existe ninguna justificación para declarar las edificaciones existentes fuera de ordenación ya que esta situación, de acuerdo con lo expresado en el artículo 58.6 de la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística se fijará cuando "exista manifiesta incompatibilidad con la determinación de los Planes". No obstante lo anterior la ejecución de las instalaciones eólicas producirán efectos negativos sobre las actividades preexistentes que será necesario corregir a cargo de la empresa promotora.  
Como consecuencia de todo lo anterior se eliminará la norma que declara fuera de ordenación a las edificaciones aisladas de carácter no industrial como régimen aplicable a las edificaciones existente (artículo 10 de las Normas Urbanísticas) por el impacto crítico que genera sobre la población rural de los núcleos en los que tradicionalmente se ha desarrollado la actividad agraria y ganadera (Masías) o sobre los usos actuales dirigidos al turismo ambiental y porque, de acuerdo a lo expresado en el propio estudio e impacto ambiental y el proyecto de parques, no existe manifiesta incompatibilidad de los usos actuales con las instalaciones eólicas.  
Por otra parte las alegaciones presentadas son todas o en su mayoría de propietarios y Ayuntamientos afectados que no muestran precisamente una aceptación del proyecto ni de sus consecuencias sobre todo por las limitaciones que la implantación de dichas instalaciones suponen.  
Asimismo se ha estimado necesario completar el estudio de fauna con estudios preoperacionales sobre rapaces rupícolas y rapaces forestales, así como la matización de algunos aspectos de la metodología, en base a las observaciones realizadas por el Servicio de Conservación de la Biodiversidad.  
En relación con las vías pecuarias se ha indicado la necesidad de estudiar la afección por las líneas de evacuación ya que solo se había valorado la afección por los parques y accesos.  
Igualmente se ha considerado preciso supeditar la ejecución de las obras a la realización de las prospecciones arqueológicas de las áreas afectadas, para evitar afecciones al patrimonio arqueológico, etnológico, paleontológico y arquitectónico.  
Respecto a las medidas protectoras y correctoras el proceso de evaluación se ha centrado en la concreción de las encaminadas a sustituir las limitaciones generadas sobre la limitación de los medias aéreos de extinción de incendios, consistentes en un reforzamiento de los medios terrestres y que se han materializado en la ampliación de las áreas cortafuegos y en la construcción de una red de depósitos distribuidos a los largo de las alineaciones de aerogeneradores.  
No obstante lo anterior las medidas se han propuesto solo para los parques ubicados en la zona norte por lo que se ha procedido a analizar la necesidad aplicación en la zona sur, concluyendo que, dada la densidad y altura de la vegetación, la apertura de los viales interiores no es necesario crear nuevas áreas cortafuegos. Por el contrario si que es necesario construir depósitos de abastecimiento de agua con las mismas características que los de la zona norte aunque con menor densidad, distribuidos del siguiente modo:  
- En la alineación oeste, se ubicarán tres depósitos equidistantemente repartidos.  
- En la alineación este se ubicará un depósito en la zona norte de la alineación.   
Las medidas protectoras y o correctoras, incluidas en el estudio de impacto ambiental son en muchos casos poco concretas o incompletas por lo que se relacionan una serie de matizaciones o condicionantes en la parte dispositiva de la Declaración. Se procede del mismo modo en el caso del programa de vigilancia ambiental.   
Por último se deberá presentar el paquete de medidas compensatorias de carácter ambiental, de acuerdo con lo previsto en el articulo 16 del Plan eólico de la Comunidad Valenciana, apuntando como preferentes las encaminadas a minimizar el impacto sobre la avifauna generado por infraestructuras preexistentes.  
Consideraciones jurídicas  
- El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 8g del decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
- En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.   
- El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.   
- El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaracion de impacto ambiental  
Primero   
Estimar aceptable, desde el punto de vista ambiental, el proyecto desde el punto de vista ambiental el proyecto de instalaciones eólicas de la zona 10, incluido el sistema de evacuación hasta la subestación de Ayora 132/400 Kv, sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, promovido por la empresa adjudicataria Guadalaviar, Consorcio Alabe-Enerfin siempre y cuando se ajuste a los propuesto en la documentación presentada o en su caso, en el punto segundo de esta resolución.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1) Emplazamiento de las instalaciones eólicas  
1.1) La ubicación de los aerogeneradores, el trazado de las zanjas, de las subestaciones y de los viales de acceso, tanto interiores como exteriores, serán, en principio, los descritos y/o grafiados en la documentación complementaria presentada el día 8 de agosto de 2005, quedando supeditada en los casos en los que pudiera afectarse la superficie perteneciente a vías pecuarias, a yacimientos arqueológicos inventariados o los detectados en las prospecciones previas, flora endémica, amenazada o a los resultados de los estudios previos de fauna, que se detallan en el punto 2 de esta resolución.   
En la reubicación de los aerogeneradores y en su caso de las subestaciones se seguirán los siguientes criterios:  
- Se realizará, en todo caso, dentro del ámbito del Plan Especial, de acuerdo con los criterios de delimitación que se marcan en el apartado 4 del punto segundo de la presente resolución.  
- Los aerogeneradores que no puedan ser reubicados deberán ser eliminados.   
1.2) El sistema de evacuación de la Zona 10 se corresponderá básicamente con el grafiado en los planos a escala 1:10.000 presentado el día 8 de agosto de 2005, excepto el tramo que se grafían en el plano adjunto.   
1.3) Se presentará a esta Dirección General, antes de la ejecución de las obras, para su supervisión e informe favorable:  
- Los proyectos de construcción de la totalidad de los parques. En dicho proyecto se incluirá, a escala suficientemente detallada, el acondicionamiento de los viales de acceso a los parques, el trazado y diseño definitivos de los viales interiores, de las zanjas, de las plataformas de montaje, cimentaciones, resto de obra civil de la totalidad de los parques, y medidas de prevención y extinción de incendios, de acuerdo con los criterios y condiciones particulares de la presente resolución y en especial lo especificado en el punto 5.4.  
Se incluirá la solución definitiva de ubicación del edificio de control, las características de dimensiones y diseño del mismo, teniendo en cuenta que las dos propuestas de ubicación consignada en la documentación complementaria de 8 de agosto de 2005 (plano 10G-MA-09, alternativa 1 junto al aerogenerador 1 y alternativa 2 junto al aerogenerador 22 del ambos del parque de Villanueva I) no se consideran en principio adecuadas, de acuerdo con lo expresado en el apartado de consideraciones ambientales de la parte expositiva de la presente resolución.  
- El trazado definitivo de la línea eléctrica a escala 1:10.000 y la ubicación de los apoyos y los caminos nuevo trazado o acondicionamiento de los existentes a escala suficientemente detallada, de acuerdo con los criterios y condiciones particulares de la presente resolución y en especial o especificado en el punto 5.4. y teniendo en el trazado, anchura legal de las vías pecuarias clasificadas en los términos municipales que atraviesan las líneas eléctricas.  
- El plan de restauración de obras de las superficies afectadas por la totalidad de las instalaciones necesarias para el desarrollo del potencial eólico de la zona 10, incluido el sistema de evacuación.   
2) La metodología y duración del Estudio de avifauna en situación preoperacional, tanto de las rapaces forestales como del marcaje de águila real, será la descrita en la presentada oficialmente el día 3 de marzo de 2005.   
El estudio de prevalencia de cadáveres forma parte del estudio de avifauna en situación preoperacional y se realizará de acuerdo a la metodología presentada en la documentación complementaria del día 8 de agosto de 2005.   
El estudio abarcará todas las áreas en las que se proyectan la implantación de parques, es decir tanto la zona norte (Zacae.Collado Blanco- Muela del Juey) como la zona sur (Montemayor- Montechico).   
3) El inicio de las obras quedará supeditado a:  
- Al informe favorable de esta Dirección General (mediante la formulación de Resolución complementaria) de la siguiente documentación:  
- Estudio previo de Avifauna en situación preoperacional, de acuerdo a los establecido en el punto 2 del apartado segundo de la parte dispositiva de la presente resolución.   
- Los proyectos especificados en el punto 1.3 del apartado segundo de la parte dispositiva de la presente resolución   
- A la presentación de las memorias correspondientes a las prospecciones arqueológicas (línea eléctrica, nuevos accesos, nueva ubicación de la subestación, etc, no incluidos en las anteriores prospecciones) y de los informes favorables y/o condicionantes establecidos por la conselleria de Cultura emitidos sobre las prospecciones previas.  
4) En la documentación con eficacia normativa (tanto gráfica como escrita) deberá procederse a las siguientes modificaciones:  
4.1) El ámbito del Plan Especial para los aerogeneradores, y subestación (área en la que se declaran compatibles las instalaciones eólicas) independientemente de la extensión que arbitrariamente se fije, excluirá en todo caso:  
- Las áreas declaradas no aptas en el Plan Eólico de la Comunidad Valenciana.  
- Cualquier superficie que se encuentre a menos de 1.000 m de suelo clasificado como urbano o urbanizable en el planeamiento urbanístico vigente del municipio en cuestión,   
- Las vías pecuarias clasificadas colindantes con las alineaciones o la subestación transformadora y/o que atraviesen las alineaciones de aerogeneradores.  
- La superficie incluida en el perímetro de protección de elementos patrimoniales de interés inventariados y/o determinada por el órgano competente tras la correspondiente prospección arqueológica.  
4.2) Se eliminará la norma que declara fuera de ordenación los usos actuales o cualquier edificación aislada de carácter no industrial preexistente, dentro del perímetro de 1.000 metros declarado como zona vulnerable (artículo 10 régimen transitorio) ya que para la ubicación de las infraestructuras eólicas no se ha considerado manifiestamente incompatibles la existencia de dichos usos o edificaciones.  
4.3) Se incluirá en la documentación con eficacia normativa la obligación de solicitar la Declaración de zonas de seguridad, tanto en la fase de construcción (Impacto temporal) como en la fase de funcionamiento (impacto permanente) para aquellas áreas en las que el uso de aprovechamiento eólico se superpone con el uso cinegético preexistente, de acuerdo con lo previsto en el artículo 39 de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre de Caza de la Comunidad Valenciana y a la Resolución, de 26 de abril de 1988, de la Dirección General de Producción Agraria, por la que se dan norma para la señalización de los terrenos sometidos a régimen especial de caza y pesca continental y vías pecuarias.   
5) Las medidas preventivas y correctoras propuestas en el capítulo IV.3 y V.3 del estudio de impacto ambiental del Plan especial y apartados 6.5, 6.6 y 6.7 del estudio de impacto ambiental del sistema de evacuación, serán complementadas con las que a continuación se detallan:  
5.1) Medidas de protección de calidad del aire y prevención del ruido  
- Medidas para minimizar la contaminación en la fase de construcción:  
- Los vehículos de transporte de material, en la fase de construcción, circularán con las cajas cubiertas de lona.  
- Se efectuarán riegos periódicos de los caminos que soporten tráfico rodado y de las zonas de acopio de material. La frecuencia se adaptará a la estación del año y a las condiciones meteorológicas en cada momento y siempre que se haga perceptible la emisión de partículas.  
- Medidas de prevención de la contaminación acústica en la fase de construcción.  
- Se efectuará un mantenimiento periódico de los silenciosos de los escapes rodamientos engranajes y mecanismos en general de toda la maquinaria que intervenga en la obra  
- La realización de voladuras como método de excavación se utilizara puntualmente y solo en los supuestos en los que no existan técnicas alternativas. En este caso se comunicará mediante un informe extraordinario dicha circunstancia con el fin de determinar la necesidad de aplicación de medidas preventivas y/o correctoras adicionales.  
5.2) Protección del Sistema hidrológico e hidrogeológico   
El promotor presentará previo al inicio de las obras la inscripción en el registro de pequeños productores de la Comunidad Valenciana así como el documento de aceptación del gestor autorizado de residuos tóxicos y peligrosos que se vaya a hacer cargo de cualquier residuo de esta naturaleza que se genere, tanto en las fase de construcción como en la de funcionamiento.  
5.3) Protección de la fauna  
En tanto no se hayan presentado y valorado los estudios preoperacionales de avifauna, se incluye como medida preventiva para evitar impactos sobre la fauna durante la fase de construcción, la programación de la obras fuera del período reproductivo de las especies más sensibles, adaptando el Calendario de actuaciones de la ejecución de las instalaciones de la Zona 10 a dicha medida preventiva.  
- En tanto los estudios preoperacionales de fauna no justifiquen una disposición diferente, las medidas anticolisión serán las señaladas en el propio estudio de impacto ambiental, es decir la señalización de los cables de tierra y fibra óptica, mediante espirales de 30 cm de diámetro y de 1 metro de longitud cada 5 metros, de las líneas abarcará todo el recorrido de las líneas eléctricas del sistema de evacuación de 132 (desde la SET. Villanueva y SET Losilla hasta la SET de Ayora)   
En aquellos tramos en los que existan cables de tierra paralelos los elementos salvapájaros se instalarán al tres bolillo de forma que queden a una separación de 5 metros   
- Si los estudios previos de avifauna evidenciaran incompatibilidad con las infraestructuras proyectadas (aerogeneradores y sistema de evacuación) se propondrán las modificaciones necesarias en base a dichos resultados.  
5.4) Protección del suelo y la vegetación   
- Durante la fase de construcción, el acondicionamiento tanto de los caminos de acceso a los parques como los viales interiores no sobrepasarán los 4,5 metros de anchura, exceptuando las cunetas, los sobreanchos de las curvas y los ensanches para el cruce de maquinaria, que distarán al menos 500 metros entre ellos y se harán coincidir con alguna de las plataformas habilitadas para las instalaciones de los aerogeneradores.  
- Los accesos para la instalación de los apoyos de la línea eléctrica responderá a los siguientes criterios:  
- Como norma general no se permite la apertura de nuevos caminos.  
- Se utilizarán caminos existentes y/o vías pecuarias para acceder al punto más próximo a la ubicación del apoyo, desde donde se efectuará una rodadura superficial con maquinaria apropiada sin afectar ejemplares arbóreos.  
- Si la rodadura superficial se realiza sobre una zona abancaladas, cada bancal se utilizará de plataforma de camino, practicando en los extremos de los bancales rampas de unión para permitir el acceso.  
- La superficie afectada por todas las infraestructuras se reducirá a la mínima imprescindible, ubicándolas sobre áreas en las que existen o se proyectan medidas de prevención de incendios (áreas cortafuegos) y adaptando, al máximo, a la topografía del terreno el trazado de los viales, las cimentaciones de los aerogeneradores, la orientación y diseño de las plataformas de montaje y de las subestaciones, particularmente en:  
- Plataformas de montaje de los aerogeneradores 1, 2, 3, 4, 8, 9, 18, y 22, 23 y 24 del Parque Villanueva I.  
- Plataformas de montaje de los aerogeneradores 7 a 10, ambos inclusive del Parque eólico Villanueva II.  
- Plataformas de montaje de los aerogeneradores LO-1 a LO-10, ambos inclusive, del Parque de Losilla,   
- Plataformas de montaje de los aerogeneradores BO-9 a BO-14 del Parque eólico de Boira.  
- Depósitos para la prevención de incendios situados entre los aerogeneradores 8 -9, 10-11 y 13-14 del parque de Boira.  
- Depósitos situado ente los aerogeneradores 1-2 y junto a los aerogeneradores 18 y 22 del Parque de Villanueva I.  
- Depósitos del parque de Villanueva II.  
- Depósitos del Parque de Losilla.  
- Vial interior entre los aerogeneradores 22 y 23 del Parque de Villanueva I.  
- La totalidad de los viales de nuevo trazado, tanto si son considerados interiores como exteriores del Parque eólico de Losilla.  
- En general viales de nueva apertura para la instalación de los apoyos Viales para la instalación de los apoyos.  
- La ejecución de las obras será especialmente cuidadosa en las áreas en las que puedan verse afectadas formaciones vegetales de elevado valor y/o terrenos con pendientes acusadas. A continuación se apuntan algunos de los tramos más sensibles, sin perjuicio de otras que pudieran detectarse en el replaneo definitivo:  
- Zona norte del Parque de Villanueva II de forma que no se vea afectada la mircorreserva de El Moragete   
- Zona sur del Parque de Villanueva I (Puntal del Conejo).  
- Tramos de la línea eléctrica que atraviesa áreas susceptibles de albergar formaciones perteneciente al hábitat prioritario 1520\* vegetación gipsícola ibérica, o bosques de galería de Salix y Populus alba (cruce del Río Zarra).  
- Tramo unificado de las líneas eléctricas por el paraje denominado Cuestas del Alguacil hasta el Llano Palero, de acuerdo a lo especificado en el punto 1.4 del segundo apartado de la parte dispositiva de la presente resolución.  
En la fase de replanteo de las obras de las áreas arriba especificadas intervendrá un especialista en botánica, procediendo a un jalonado especial de forma que se evite cualquier afección de la microrreserva del Moragete, se minimice al máximo la afección sobre el resto de formaciones y todos los casos se impida la ocupación fortuita durante la fase de construcción de las áreas a preservar.   
- El tratamiento calles de las líneas eléctricas se realizará de acuerdo con lo establecido en el artículo 153 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano por el que se aprueba el Reglamento de la ley 3/ 1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana, es decir se remitirá, para su aprobación antes de su ejecución, una memoria concreta de actuación en el que se indicarán las medidas alternativas a la limpieza de vegetación en las zonas de proyección de los conductores.   
- La restauración ambiental abarcará las superficies afectadas por la totalidad de las instalaciones eólicas (plataformas de montaje, cimentaciones de los aerogeneradores, viales de los parques y de las líneas eléctricas, subestaciones, apoyos de las líneas eléctricas...) incluidos los taludes y terraplenes residuales generados en la fase de construcción,, salvo en las áreas sin pendiente que se ubiquen en la franja central decapada y/o en la banda de desbroce total de las áreas cortafuegos en las que no se aplicarán medidas de revegetación.   
En aquellas áreas con fuertes pendientes y/o con erosionabilidad elevada (yesos, arcillas y margas del Triásico y Terciario) se proyectará la aplicación, previa a la revegetación, de técnicas de retención de suelos que se estimen necesarias en cada caso (mallas antierosión, muros de contención, etc) con el fin de evitar la pérdida d suelo y garantizar el arraigo de las vegetación a implantar.   
- Si fuera necesaria la utilización de materiales (tanto áridos como tierra vegetal) no provenientes de la propia excavación de las obras (zapatas, plataformas, zanjas, etc,) se obtendrán de canteras autorizadas y la eliminación de materiales sobrantes se efectuará a vertedero de inertes legalizado. Si no existieran canteras o vertederos legales en el entorno de la obra se deberá tramitar el correspondiente estudio de impacto ambiental de acuerdo con lo previsto en el Decreto 162/ 1990,. De 15 de octubre del Consell del gobierno Valenciano por el que se aprueban el Reglamento para a ejecución de la ley 2/1989, de impacto Ambiental y la Orden de 3 de enero de 2005, de la conselleria de Territorio y Vivienda por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental.  
5. 6) Protección contra incendios  
- Las medidas de prevención y extinción de incendios serán las propuestas en la documentación complementaria, presentada el 8 de agosto de 2005, haciendo extensiva la construcción de depósitos de abastecimiento de agua al parque al parque situado en la zona Sur (Parque eólico de Losilla).   
El número de depósitos a construir en dicho parque será como mínimo 4 depósitos de las misma capacidad y características que los de la zona norte, distribuidos del siguiente modo:  
· Tres en la alineación oeste   
· Uno en la zona norte de la alineación este.  
- La descripción y características de las obras necesarias para la aplicación de las medidas preventivas y corrección de incendios, es decir los depósitos de abastecimiento de agua, se incluirán en los proyectos de construcción (que deben ser presentados de acuerdo al punto 1.2. anterior)  
La ubicación y diseño de los depósitos se realizará de acuerdo con los criterios para la minimización de impactos sobre el suelo y la vegetación establecidos en el punto 5.4 del segundo apartado de la parte dispositiva de la presente resolución   
5.7) Se realizará un estudio sobre el grado de aceptación de las instalaciones eólicas por parte de la población, residente tanto en los núcleos urbanos como en las edificaciones aisladas así como una estimación de la incidencia sobre la socioeconomía de la zona y en especial sobre el turismo rural, atendiendo a las consideraciones efectuadas por el Servicio de Ordenación Sostenible del medio.  
Dicho estudio será presentado antes de la puesta en marcha de las instalaciones eólicas  
5.8) Si el desarrollo de las obras o en la fase de funcionamiento de las actuaciones previstas se observan daños a terceros o impactos no detectados en la presente evaluación de impacto ambiental, se procederá a su estudio y corrección.  
6) En relación con el programa de vigilancia ambiental   
6.1) Sin perjuicio de la periodicidad de los informes establecidos en el programa de vigilancia ambiental, si se produjera cualquier circunstancia no prevista o impacto no detectado en el estudio de impacto ambiental o en la documentación complementaria presentados, en particular la relativa la afección a avifauna protegida se comunicará, a esta Dirección General, en el plazo lo más breve posible mediante un informe extraordinario, que contendrá, en su caso, la correspondiente propuesta de medidas protectoras y/o correctoras para su corrección y/o minimización.   
6.2) La metodología propuesta para la realización del plan de seguimiento de la incidencia por colisión, de los parques eólicos y líneas eléctricas en la fauna (aves y quirópteros), quedando supeditada la frecuencia de prospección a los resultados del estudio de prevalencia de restos (que de acuerdo con la propuesta de la empresa promotora se ha llevado a cabo en septiembre de este año).  
En lo relativo a superficie a prospectar de las líneas eléctricas se ampliara la banda a 50 metros a cada lado del tendido eléctrico   
- La duración del programa de seguimiento de la incidencia sobre la fauna, abarcará como mínimo los 5 primeros años del funcionamiento, determinando, en base a los resultados obtenidos, la conveniencia de su ampliación.   
- Los informes extraordinarios, cuando estén relacionados con datos de mortalidad o de cualquier incidencia reseñable correspondiente a aves rapaces y de aquellas especies incluidas como catalogadas en el Catálogo Valenciano de especies de fauna amenazada (Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat Valenciana), se complementarán con el aviso escrito inmediato (fax, correo electrónico,...)  
- Los cadáveres hallados serán recogidos y mantenidos en condiciones de refrigeración adecuadas, trasladándolos una vez al mes a un centro de recuperación oficial, dependiente de la conselleria de Territorio y Vivienda con el fin de realizar las pruebas forenses que esclarezcan o complementen los datos registrados en campo.  
6.3) Se incorporará al programa de vigilancia ambiental las labores de mantenimiento y comprobación de las medidas de prevención y extinción de incendios y en particular de las infraestructuras de abastecimiento de agua, de forma que se garantice el correcto funcionamiento en cualquier momento.   
6.4) Durante el primer año de funcionamiento de los parques eólicos se realizará un estudio de afección sonora, y de sombras intermitentes en el área perimetral establecida como zona vulnerable (1.000 metros) con el fin de confirmar los cálculos teóricos que han sido incluidos en los estudios de impacto ambiental presentados. Se realizarán medidas de contaminación sonora en las edificaciones habitadas permanentemente o de forma eventual situadas en el perímetro de los 1.000.   
La duración del estudio se ampliará, caso de que las condiciones meteorológicas del primer año fuesen excepcionalmente diferentes a las habituales (días de viento muy inferiores a la media anual, mayor número de días nublados que la media anual, etc....)   
6.5) Se realizará, tras un año de funcionamiento, el estudio sobre el grado de aceptación de las instalaciones por parte de la población, así como la valoración de la incidencia sobre la economía de la zona, comparando los resultados con los obtenidos el estudio previo (punto 6.7)   
7) Medidas compensatorias ambientales   
En el plazo de seis meses, desde la notificación de la presente resolución, se presentarán ante esta Dirección General para su supervisión e informe favorable la propuesta de medidas compensatorias ambientales y de ámbito rural, tal y como se establece en el artículo 16 del Plan Eólico Valencia, preferentemente las encaminadas a las de protección de la aves como:  
- Corrección de líneas eléctricas preexistentes peligrosas para las aves, por electrocución (corrección de postes y/o asilamiento de conductores) y/o por colisión (instalación de salvapájaros en cables eléctricos)   
- Instalación de puntos de agua para la fauna silvestre y corrección de depósitos de agua peligrosos   
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 30 de noviembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Alvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 33/02-AIA  
Promotor: Proyectos Eólicos Valencianos, SA.  
Autoridad sustantiva: conselleria de Infraestructuras y Transporte. Dirección General de Energía.  
Objeto del proyecto: Instalaciones Eólicas de la Zona 11 del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana.  
Localización: Término municipal de Ayora (Valencia).  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto y localización  
El objeto de la actuación es el proyecto de las instalaciones para el desarrollo de la Zona 11 del Plan Eólico Valenciano (PEV) y sus infraestructuras necesarias. Los documentos presentados para la ejecución y desarrollo de la Zona 11 son los proyectos del Plan Especial, Plan Energético y el Estudio de Impacto Ambiental, así como información complementaria posterior.  
Paralelamente, y con objeto de evacuar la energía eléctrica que producirán los parques eólicos a instalar en las zonas 10, 11 y 12 del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana de forma conjunta, Guadalaviar SA. y Proyectos Eólicos Valencianos, SA. proyectan la construcción de las líneas eléctricas aéreas de evacuación a una única subestación eléctrica situada en las inmediaciones del municipio de Ayora. A efectos de evaluación ambiental, las actuaciones de instalación de las infraestructuras eólicas y las infraestructuras de evacuación de la energía producida, se consideran un único expediente.  
Localización  
Parques eólicos  
Se proyecta la instalación de cuatro parques eólicos en la Zona 11, todos ellos en el término municipal de Ayora, comarca de El Valle de Ayora, provincia de Valencia. La zona que comprende el Plan Especial se circunscribe al espacio que ocupan los aerogeneradores, sus infraestructuras, caminos de servicio y subestaciones.  
El ámbito territorial del Plan Especial, en el que se podrán compatibilizar los usos y aprovechamientos eólicos con los preexistentes a la homologación, y en los que se posibilitará la implantación de las instalaciones, infraestructuras, servicios, elementos auxiliares y accesos está constituido por los espacios siguientes:  
a) Franja de 200 m de ancho cuyo eje generador coincide con el eje que une los sucesivos aerogeneradores. En los extremos incluirá una zona de 100 m medidos desde la primera y última torre en la dirección de la generatriz hacia el exterior.  
b) Una franja de 40 m, con eje central en el eje de los caminos que no se encuentren en el ámbito mencionado en a).  
c) Una franja de 20 m, con eje central en el eje de las zanjas por las que discurran instalaciones y que no se encuentren en el ámbito mencionado en a) o en b).  
d) Un cuadrado de 100x100 m centrado en el de cada una de las subestaciones o edificios de control.  
El Plan Especial para la ordenación de la zona eólica ordena el uso del suelo compatibilizando los existentes con el de producción de energía eléctrica mediante aerogeneradores y su evacuación. La clasificación propuesta es Suelo No Urbanizable de Protección Forestal y de Infraestructuras Eólicas.  
Según el vigente Plan General de Ordenación Urbana del término municipal de Ayora los parques se localizan sobre suelo no urbanizable de especial protección, al igual que los viales de servicio y las líneas eléctricas internas asociadas al mismo. El trazado del tendido eléctrico atraviesa terrenos clasificados de suelo no urbanizable de distintas categorías.  
Líneas aéreas de evacuación  
La energía eléctrica que producirán los parques eólicos a instalar en la Zona 11 del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana se transportará mediante línea aérea de alta tensión (123 kV) a una única subestación próxima al municipio de Ayora, localizada al noroeste del parque de Las Bodeguillas y a una distancia aproximada de 5 km de éste.   
Alternativas y justificación de la solución propuesta  
Parques eólicos  
En el estudio de impacto ambiental de la Zona Eólica 11 se realiza una primera selección de emplazamientos para el establecimiento de los parques eólicos, atendiendo a los siguientes factores: potencial eólico, orografía, viabilidad técnico-constructiva, optimización de infraestructuras, zonas medioambientalmente aptas y factores territoriales. Los emplazamientos así preseleccionados son: Peña Blanca, Cerro Contiendas, Cañada de las Ratas, Las Bodeguillas, La Solana, Rincón de Cabello y El Mulatón.  
En este primer estudio se desestimaron los emplazamientos de Peña Blanca, Cerro Contiendas y Cañada de las Ratas, principalmente por tener unas características orográficas desfavorables respecto a las direcciones de viento predominantes y por su reducido tamaño. Además Peña Blanca y Cerro Contiendas se encuentran alejados del resto de emplazamientos lo que implicaría una mayor longitud de las líneas eléctricas. Por último Peña Blanca está muy próximo a la ZEPA Sierra de Martés- Muela de Cortes y a la Reserva de Caza de Muela de Cortes no resultando adecuado desde el punto de vista medioambiental.  
En cuanto a las alternativas tecnológicas no se presentó un estudio de soluciones como tal; no obstante cabe señalar que en primer lugar se consideró la instalación de 4 parques eólicos que totalizaban un total de 200 aerogeneradores de tipo MADE AE-56 de 800 kW de potencia nominal. Debido a la mayor disponibilidad de datos de viento, la evolución tecnológica del sector eólico, la adquisición de MADE por GAMESA, el estudio de las alegaciones y las solicitudes de reestudio para disminuir el número total de aerogeneradores, se realizaron las siguientes modificaciones: reducción del número total de aerogeneradores, la sustitución del modelo AE-56 (800 kW) de MADE por G-58 (850 kW) de GAMESA en los parques de La Solana y Las Bodeguillas, así como la modificación de las subestaciones para adaptar la transformación de energía. El número total de aerogeneradores pasó a ser 128 con una potencia total de 160,55 MW.  
Según la documentación presentada hasta junio de 2006, la Zona Eólica 11 constaba de cuatro parques eólicos: El Mulatón, Rincón de Cabello, La Solana y Las Bodeguillas. Los 128 aerogeneradores se distribuían de la siguiente manera:  
- Parque eólico El Mulatón, con un total de 20 aerogeneradores de 2 MW de potencia unitaria divididos en 3 alineaciones.  
- Parque eólico Rincón de Cabello con un total de 25 aerogeneradores de 2 MW de potencia unitaria divididos en 5 alineaciones.  
- Parque eólico Las Bodeguillas con un total de 29 aerogeneradores de 850 kW de potencia unitaria, distribuidas en 4 alineaciones.  
- Parque eólico La Solana con un total de 54 aerogeneradores de 850 kW de potencia unitaria, en una única alineación.  
En documentación complementaria, tras la eliminación de aquellas zonas declaradas como no aptas por el PEV, se reestudiaron 10 emplazamientos en cuanto a recurso eólico: Cerro San Juan, El Mulatón, Rincón de Cabello, Laderas de Mariluna, La Solana, Las Bodeguillas, Cañada de las Ratas, Cerro Contiendas, Cerro de Cabeza Pinosa y Peña Blanca.  
En primer lugar se descartan aquellas alineaciones paralelas a los vientos predominantes tratándose de los emplazamientos Cerro de San Juan, Laderas de Mariluna y Cañada de las Ratas. En segundo lugar, en función de la morfología y accesibilidad, se elimina Cerro de Cabeza Pinosa porque su ejecución supondría un elevado volumen de obra civil con un impacto ambiental mayor. Por último, en función de la lejanía de algunos de los emplazamientos respecto de otros con mayor recurso eólico, cuya selección implicaría un incremento de las líneas de evacuación y la creación de nuevos accesos, se eliminan los emplazamientos de Peña Blanca y Cerro Contiendas. Con todo ello, se obtienen los cuatro emplazamientos de parques que son La Solana, Bodeguillas, Rincón de Cabello y El Mulatón.  
Finalmente se propone una solución en la que se eliminan ciertos aerogeneradores de Rincón de Cabello, reubicándolos en Bodeguillas, manteniendo la potencia total de la zona.  
Los aerogeneradores eliminados son las posiciones 2.1, 2.2, 2.3, 2.4 y 2.15 de 2 MW de potencia unitaria correspondientes al parque Rincón de Cabello, sustituyéndolos por las posiciones alternativas BDA13, BDA14, BDA22, BDA23, BDA24, BDA25, BDA26, BDA27, BDA28, BDA29 y BDA30 de Las Bodeguillas con una potencia unitaria de 850 Kw. Se puntualiza que las posiciones cuya eliminación se propone se mantienen en calidad de reserva.  
De este modo, la última solución presentada el 15 de junio de 2006, deja la configuración de los parques de la siguiente manera:  
- Parque eólico El Mulatón, con un total de 20 aerogeneradores de 2 MW de potencia unitaria divididos en 3 alineaciones.  
- Parque eólico Rincón de Cabello con un total de 20 aerogeneradores de 2 MW de potencia unitaria divididos en 3 alineaciones.  
- Parque eólico Las Bodeguillas con un total de 40 aerogeneradores de 850 kW de potencia unitaria, distribuidas en 7 alineaciones.  
- Parque eólico La Solana con un total de 54 aerogeneradores de 850 kW de potencia unitaria, en una única alineación.  
Líneas aéreas de evacuación  
El EIA correspondiente analiza tres alternativas (alternativas 1, 2 y 3) para el trazado de las líneas de evacuación de la energía producida Parc eòlic Potència (MW) Aerogeneradors Subestació  
 (30/132KV)  
Núm. Potència (kw)  
La Solana 45,90 54 850 Rincón de Cabello  
Las Bodeguillas 34,00 40 850  
Rincón de Cabello 40,00 20 2.000  
El Mulatón 40,00 20 2.000  
Total 159,90 134  
\* \* \* \* \*  
Parque eólico Potencia (MW) Aerogeneradores Subestación  
 (30/132Kv)  
Nº Potencia (kw)  
La Solana 45,90 54 850 Rincón de Cabello  
Las Bodeguillas 34,00 40 850   
Rincón de Cabello 40,00 20 2000  
El Mulatón 40,00 20 2000  
Total 159,90 134  
en el conjunto de las zonas eólicas 10, 11 y 12. El diseño de las mismas se ha basado en soluciones consideradas viables, tanto desde el punto de visto técnico, como económico. Para la valoración ambiental de las alternativas se han considerado los siguientes factores: longitud de la línea, afección a ZEPA-LIC, afección a reserva de caza, afección a vegetación relevante, afección a fauna y afección a yacimientos y zonas habitadas.  
Respecto al estudio de alternativas inicial hay que destacar que el mismo considera de forma conjunta la evacuación de las zonas eólicas 10, 11 y 12, y analiza alternativas de trazado completas. Dicha metodología no resulta adecuada; ya que deben analizarse alternativas independientes para la evacuación de la zona 10, al norte de la subestación de Ayora, y las zonas 11 y 12, al sur de la misma, ya que la metodología adoptada supedita el trazado en una zona concreta a condicionantes de áreas alejadas de la misma.  
Se propuso, como posible solución alternativa a estudiar, la consideración de una única subestación en el parque de Rincón de Cabello, situada en un algún punto comprendido entre las localizaciones de las dos propuestas en la solución hasta ahora planteada, y cercano al punto de paso de la línea existente de 400 KV. Hasta este nuevo emplazamiento se conduciría la energía producida en todos los parques en trazado subterráneo. A partir de la misma, la línea aérea de evacuación hacia la subestación de Ayora se podría trazar en paralelo y lo más cercana posible a la línea de 400 KV, bien al este o bien al oeste de la misma.  
El promotor tiene en cuenta las indicaciones realizadas y presenta tres alternativas de líneas de evacuación. A partir de un análisis concluye que las tres opciones son viables, tanto técnica como medioambientalmente, pero que las opciones 2 y 3 presentan un menor impacto ambiental global. Asimismo, indica que en aquellas opciones que afectan territorialmente al LIC, tanto la subestación eléctrica como líneas, se realizarán las medidas compensatorias ambientales pertinentes.  
En junio de 2006 el promotor presenta una nueva documentación donde cumplimenta la justificación de alternativas aportando el estudio de vegetación, flora y hábitats naturales. El análisis de las tres alternativas concluye que en cuanto a las subestaciones, la alternativa 2, cuyo impacto se califica con moderado frente al severo de las alternativas 1 y 3, es la mejor opción. En cuanto a las líneas de evacuación, las alternativas 2 y 3 presentan un impacto moderado frente al impacto severo de la alternativa 1. Al no existir diferencias significativas entre las alternativas 2 y 3 en cuanto a las líneas, se opta por la alternativa 2 por ser la ubicación de la subestación necesaria, la de menor impacto ambiental.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Parques eólicos  
Las características básicas del proyecto en la solución finalmente propuesta (junio de 2006) se resumen en el siguiente cuadro:  
Parc eòlic Vials que s'han d'ampliar Vials nous que s'han   
 o condicionar (km) d'executar(km) Total (km)  
El Mulatón 4,60 1,02 5,62  
Rincón de Cabello 6,10 1,80 7,90  
La Solana 4,10 2,44 6,54  
Las Bodeguillas 6,80 0,16 6,96  
Total (km) 2 1,60 5,42 27,02  
\* \* \* \* \*  
Parque eólico Viales a ampliar Viañes nuevos  
 y/o acondicionar (km) a ejecutar (km) Total (km)   
El Mulatón 4,60 1,02 5,62  
Rincón de Cabello 6,10 1,80 7,90  
La Solana 4,10 2,44 6,54  
Las Bodeguillas 6,80 0,16 6,96  
TOTAL (km) 21,60 5,42 27,02  
Las principales características de los aerogeneradores son las siguientes:  
- Modelo GAMESA G-58, de 850 kW, posee un diámetro de rotor de 58 m, tres palas con una longitud de 29 m cada una de ellas y altura de buje de 55 m.  
- Modelo GAMESA G-87, de 2 MW, posee un diámetro de rotor de 86,6 m, tres palas con una longitud de 42,3 m cada una de ellas y altura de buje de 67 m.   
Las dimensiones de las plataformas de montaje y de las zapatas de cimentación son los siguientes: en el caso del modelo GAMESA G-87, de 2 MW, la plataforma de montaje para su instalación ocupa una superficie de 44x44 m siendo la dimensión de las zapatas de 14,5x14,5 de base y canto variable de 1 a 1,5 m; mientras que para el modelo GAMESA G-58, de 850 kW, la plataforma de montaje será de 15x25m y con una zapata de 10,1x10,1x1,1 m.   
El acceso al conjunto de los parques se realiza a través de la carretera CV-590 donde son necesarias rectificaciones puntuales en curvas. Una vez alcanzada la cima de la sierra se seguirá, en su mayor parte, por caminos y pistas ya existentes. Cabe destacar la Cañada Real de San Benito que ejerce de vial interno de la cuerda principal de aerogeneradores.  
Los caminos de nueva apertura son:  
- El Mulatón: 2 tramos  
- Rincón de Cabello: 4 tramos  
- La Solana: 1 tramo  
- Las Bodeguillas: 7 tramos  
Además, por su mal estado o lo abrupto del relieve habrán de realizarse mejoras importantes de los viales de acceso o de servicio en los siguientes tramos:  
- El Mulatón: 1 tramo  
- Las Bodeguillas: 2 tramos  
En el siguiente cuadro se resumen las longitudes tanto de los de nueva ejecución como los de acondicionamiento:  
Existen una serie de tramos de apertura puntual para acceder a plataformas, con una longitud máxima de 200 m de acuerdo con el EIA, en el que se dice que se esperará al replanteo para localizar dichos tramos.  
Las características de los accesos en función del tipo de aerogenerador a transportar, son las siguientes:  
- En los parques con aerogeneradores de 850 kW, los viales tendrán un anchura mínima útil de 5 m, ampliándose a 6 m de ancho en las curvas cerradas y en pendiente. Las áreas de cruce se repartirán cada 250 m aproximadamente con una longitud de 30 m y un ancho de 3-4 m. El radio de giro mínimo será de 20 m y con pendiente máxima de 10%.  
- En los parques con aerogeneradores de 2 MW, los viales tendrán un anchura mínima útil de 6 m, ampliándose a 8 m de ancho en las curvas cerradas y en pendiente. Las áreas de cruce se repartirán cada 5 km aproximadamente con una longitud de 35 m y un ancho de 4-5 m. El radio de giro mínimo será de 32 m y con pendiente máxima de 10%. En las curvas cerradas la pendiente será como máximo de un 7%. En los viales entre aerogeneradores la pendiente máxima será del 7%.  
En cuanto a las zonas de instalaciones auxiliares de obra (parques de maquinaria, almacenaje de materiales, etc.), el EIA dice que contará con dos instalaciones con una superficie de 7.000 m² cada una de ellas, que se ubicarán junto a las subestaciones de Rincón de Cabello y La Solana respectivamente (no se detalla la ubicación exacta ni las características de dichas instalaciones). En la documentación presentada con fecha diciembre de 2005, indica que se dispondrá de dos zonas de acopio, una al noreste del cruce de la CV-590 con la Cañada Real de San Benito y la otra, junto a la subestación Rincón de Cabello, ambas con una superficie de 2.000 m². Asimismo, se instalarán dos plantas móviles de machaqueo y hormigón.  
En la descripción de los materiales a emplear para ejecución de relleno se dice que, en caso de que no sean suficientes o resulten inadecuados los materiales de excavación procedentes de la propia obra, se extraerán de explotaciones de áridos cercanos y en funcionamiento, con la correspondiente autorización administrativa. No se documentan los movimientos de tierras necesarios para la construcción de las instalaciones, los volúmenes de desmontes y terraplenes, los préstamos y canteras, etc.  
Líneas de evacuación  
La solución final contempla la ubicación de una única subestación en el parque Rincón de Cabello, de manera que la energía evacuada de los parques se transporte hasta la misma por líneas subterráneas de 30 kV. Desde la subestación se realizará la evacuación de la energía por una única línea aérea de alta tensión 132 kV hasta la subestación de Ayora. La localización de la línea de evacuación aérea y de la subestación queda reflejada en el plano nº 6 (Planta general de actuación. Solución propuesta) del Informe de junio de 2006.   
La ocupación prevista por la subestación presenta una superficie aproximada de 1 ha, donde se dispondrá una nave rectangular para edificio de control y celdas con dos plantas, con cubierta a doble vertiente y unas dimensiones exteriores de 42,6x11,4 m.  
Para la instalación de las líneas eléctricas internas de los parques, las zanjas tendrán una anchura de 60-90 cm y una profundidad de 1,2 m y se dispondrán paralelamente a los caminos de servicio en el lado más cercano a los aerogeneradores.  
Tramitación administrativa  
El expediente fue incoado de forma conjunta para las 15 zonas eólicas correspondientes al Plan Eólico Valenciano, el 21 de enero de 2002, fecha en la que la Dirección General de Industria y Energía remite a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la documentación correspondiente a los Estudios de Impacto Ambiental de las empresas preadjudicatarias en la reunión de la Comisión de Selección de proyectos del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana, celebrada el 11 de enero de 2002, con el fin de revisar y subsanar las deficiencias documentales.  
Con fecha 14 de junio de 2002, y de forma expresa para la zona 11, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remite a la Dirección General de Industria y Energía la necesidad de solicitar al promotor (Proyectos Eólicos Valencianos, SA.) la ampliación del Estudio de Impacto Ambiental dado que el mismo no cumple con los contenidos mínimos que se le exigen.  
Con fecha 2 de julio de 2002, la Dirección General de Industria y Energía se dirige a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, en relación al escrito anterior, indicando una serie de particularizaciones.  
La Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, con fecha 11 de julio de 2002, contesta reafirmando la necesidad de solicitar al promotor la ampliación del Estudio de Impacto Ambiental.  
Parques eólicos  
En relación directa con el desarrollo de los parques eólicos, el 4 de noviembre de 2002 la Dirección General de Industria y Energía envía a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio los documentos correspondientes a los Estudios de Impacto Ambiental presentados por las empresas preadjudicatarias de cada zona eólica, incluyendo las subsanaciones o mejoras recogidas en las documentaciones entregadas así como de aquellos cambios habidos en los parques eólicos.  
El 26 de diciembre de 2003 el Servicio Territorial de Industria remite a la Dirección General de Gestión del Medio Natural el Estudio de Impacto Ambiental sometido a información pública. Se indica también que las alegaciones se encuentran en fase de tramitación.  
El 19 de julio de 2004 la Dirección General de la Energía remite a la Dirección General del Gestión del Medio Natural la Aprobación Provisional del Plan Especial e Informe sobre las alegaciones o sugerencias formuladas correspondientes a la Zona 11 del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana. Se remiten además los documentos en los que se describen determinadas modificaciones realizadas en los parques eólicos y que ya han sido aceptadas por la Dirección General de la Energía.  
El 21 de julio de 2004 la Dirección General de la Energía remite a la Dirección General de Gestión del Medio Natural los anteproyectos de los parques eólicos correspondientes a la Zona 11 para la formulación de la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental, según se establece en el artículo 7 del Acuerdo de 26 de julio de 2001 del Gobierno Valenciano por el que se aprueba el Plan Eólico de la Comunidad Valenciana.  
El 20 de octubre de 2005 la Dirección General de Gestión del Medio Natural remite a la Dirección General de la Energía un documento de Requerimiento de Documentación en relación con el expediente 033/02-AIA de Evaluación de Impacto Ambiental del Plan Especial de la Zona 11 del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana. Se comunica que vista la documentación presentada, se procede a informarle de los aspectos que se considera deberán ser ampliados y/o justificados antes de la emisión de la Declaración de Impacto Ambiental.  
Con fecha 29 diciembre de 2005 la Dirección General de la Energía remite al Área de Evaluación Ambiental Estratégica la documentación recibida en relación con la zona 11 en la que la Dirección General de Energía actúa como órgano sustantivo en la tramitación. Con fecha 11 de enero de 2006 tiene entrada en la conselleria de Territorio y Vivienda el Informe presentado por la empresa Proyectos Eólicos, SA., en relación con el escrito arriba referido. Posteriormente, con fecha 23 de febrero se presenta por parte de la referida empresa, el documento Mejora de accesos a los parques eólicos de la zona 11 en Ayora, Valencia como documentación complementaria a la presentada con fecha 11 de enero de 2006.  
El 10 de abril de 2006 la Dirección General de Gestión del Medio Natural remite a la Dirección General de la Energía un nuevo documento de Requerimiento de Documentación, donde una vez analizado el Informe presentado por Proyectos Eólicos, SA de fecha 29 de diciembre de 2005, y el documento de Mejora de accesos a los parques eólicos de la zona 11 en Ayora, Valencia; se procede a informarles de los aspectos que se considera deberán ser ampliados y /o justificados antes de la emisión de la Declaración de Impacto Ambiental.  
Con fecha 15 de junio de 2006 tiene entrada en la conselleria de Territorio y Vivienda, la documentación complementaria Informe para el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica. Dirección General del Medio Natural. conselleria de Territorio y Vivienda. junio de 2006 en cumplimiento de la solicitud de requerimiento de documentación realizado por el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica.  
Líneas evacuación  
Con fecha 11 de febrero de 2004, el Servicio Territorial de Industria remite a la Dirección General de Gestión del Medio Natural el documento de estudio de impacto ambiental de las instalaciones eléctricas de la evacuación de energía eléctrica generada en Parques Eólicos, zonas 10,11 y12. Así como la notificación de la publicación del anuncio en el BOP de 26 de noviembre de 2003, en el DOGV de 26 de noviembre de 2003 y en el periódico Las Provincias de 25 de noviembre de 2003.  
El 5 de mayo de 2004, la Dirección General de la Energía remite a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la documentación correspondiente al proyecto técnico, el estudio de impacto ambiental y el resultado de la información pública de las líneas de evacuación de la energía de las zonas 10, 11 y 12.  
El resto de documentación complementaria existente en el expediente es común con los parques eólicos, y es la referida en el apartado anterior, a partir del Requerimiento de fecha 20 de octubre de 2005.  
Información pública  
Procedimiento  
Parques eólicos  
Mediante la Resolución de 20 de junio de 2003 del Servicio Territorial de Industria y Energía, se somete a información pública conjunta el plan especial, los anteproyectos de los parques eólicos y el estudio de impacto ambiental de la zona 11 del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana, publicándose en:  
- El Diari Oficial de la Comunitat Valenciana nº 4549, de 22 de julio de 2003.  
- El Bulletí Oficial de la Provincia de València nº 185, de 6 de agosto de 2003.  
- En el periódico El Mundo, del día 10 de julio de 2003.  
Durante el período de Información Pública al que ha sido sometido el plan especial, los anteproyectos de los parques eólicos y el estudio de impacto ambiental de la zona 11 del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana, se han presentado 29 escritos entre alegaciones particulares, informes de organismos y empresas de servicio público o de servicios de interés general, y dictámenes de ayuntamientos.  
Líneas evacuación  
Se sometieron a información pública las instalaciones eléctricas para la evacuación de energía eléctrica generada en los Parques Eólicos de zonas 10,11 y 12, publicándose en:  
- El Diari Oficial de la Comunitat Valenciana nº 4638, de 26 de noviembre de 2003  
- El Bulletí Oficial de la Provincia de València nº 284, de 26 de noviembre de 2003  
- En el periódico Las Provincias, del día 25 de noviembre de 2003  
Durante el periodo de información pública se presentaron un total de 12 alegaciones.  
Resumen de alegaciones  
Parques eólicos  
Según el informe sobre las alegaciones o sugerencias particulares efectuadas al plan especial, anteproyectos de parques eólicos y estudio de impacto ambiental de la zona 11 del plan eólico de la Comunidad Valenciana, remitido por la Dirección General de la Energía a la Dirección General del Gestión del Medio Natural, con fecha 19 de julio de 2004, a continuación se destacan aquellas de carácter ambiental.  
Con fecha 21/08/03 la Asociación Naturalista de Ayora y La Valle:  
Contenido de la alegación:  
- Declaración de la alta vulnerabilidad de la zona respecto a la contaminación de acuíferos y riesgo alto-muy alto de erosión.  
- Perjuicio socioeconómico alto sobre servicios locales (turismo estival).  
- Afección importante a yacimientos arqueológicos existentes en la zona.  
- Impacto muy alto sobre el paisaje.  
- Afección a vías pecuarias existentes en la zona.  
- Afección a microrreservas en concreto a Cueva de la Horadada.  
- Ubicación en zonas propuestas como Lugares de Interés Comunitario de la Sierra de Enguera-Ayora.  
- Ausencia de actuaciones que minimicen las proyecciones de sombras en aquellas masías cercanas a los parques eólicos.  
- Impacto socioeconómico negativo sobre la zona.  
- Deficiencias en la descripción de flora y fauna afectada por los parques eólicos.  
- Impacto por ruido elevado afectando negativamente a las actividades ganaderas.  
- Producción de residuos peligrosos en la fase de funcionamiento de los parques.  
- Deficiencias en la documentación presentada en los siguientes aspectos:  
- Ausencia de análisis de endemismos y especies amenazadas.  
- Ausencia de análisis de fauna-hábitat.  
- Ausencia de análisis de medidas compensatorias.  
- Insuficiencia de documentación adicional como consecuencia de ser una zona apta con cumplimiento de prescripciones.  
- Falta descripción de los recursos eólicos.  
- Medidas y valorización de impactos.  
- Datos erróneos en la memoria justificativa del plan especial:  
- Distancia entre aerogeneradores en la documentación escrita distinta a la de la documentación gráfica.  
- Omisión de las líneas de evacuación desde las subestaciones.  
- No se realiza un estudio de avifauna necesaria para adopción de medidas correctoras.  
- Declaración de deficiencias en el Estudio de Impacto Ambiental dentro de las medidas protectoras y correctoras, y en la valoración de impactos.  
Líneas de evacuación  
Después del correspondiente periodo de Información Pública al que fue sometido el proyecto de la Línea de Evacuación de la Energía, periodo publicado en el BOP de 26/11/03, DOGV de 26/11/03 y periódico Las Provincias de 25/11/03, las alegaciones de carácter ambiental fueron las siguientes:   
- El Servicio Territorial de Carreteras hace hincapié en que la zona de protección de la carretera CV-440 es 18 metros a partir de la arista exterior de la calzada.  
- El Ministerio de Fomento comunica que existe un cruzamiento en el que el apoyo no cumple con la distancia de vez y media la altura del apoyo con respecto a la arista exterior de la calzada de la carretera.   
- La Confederación Hidrográfica del Júcar autoriza los cruces de varios barrancos sobre los términos municipales de Jarafuel, Zarra, Teresa de Cofrentes, Ayora y Enguera.  
- La conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, alega que la Línea Aérea se ubica parcialmente en la zona de Concentración Parcelaria Cañada de Arriba, con lo que la construcción de dicha línea podría interferir con la ejecución de la Concentración Parcelaria y las obras que ésta lleva consigo.  
- Amalia Valles Gómez alega que la instalación de la línea repercutirá gravemente en su finca, ya que esta se encuentra destinada tanto a la producción de olivo como a su descanso familiar.  
- Red Eléctrica de España comunica que se les envíen los datos referentes al código de las líneas de 400 kV de Red Eléctrica, así como las temperaturas a las que se han realizado las medidas de distancia entre conductores.  
- La Diputación de Valencia comunica que la información presentada en el EIA no es correcta, ya que la propiedad de las vías de comunicación que son atravesadas por la línea es errónea.  
- El ayuntamiento de Ayora por una parte aprueba el trazado de la línea y por otro informa que al inicio de las obras se deberán solicitar los pertinentes informes.  
Peticiones de información y documentación complementaria  
Peticiones de información  
Parques eólicos  
En la resolución por la que se realiza la aprobación provisional de los planes especiales de la zona 11 del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana, emitida por la conselleria de Infraestructuras y Transporte, se ha solicitado informe y/o dictamen a las diferentes Administraciones y Organismos que por razón de su competencia pudieran verse afectados, y que son:  
- Ayuntamiento de Ayora  
- Confederación Hidrográfica del Júcar  
- conselleria de Infraestructuras y Transporte (Servicio Territorial de Carreteras)  
- conselleria de Territorio y Vivienda (Servicio Territorial de Valencia)  
En el procedimiento de evaluación de impacto ambiental se han realizado las siguientes consultas:  
- Ayuntamiento de Ayora (10/04/2006).  
- Servicio de Prevención de Incendios Forestales (11/05/2004, 8/10/2004 y 20/07/2005).  
- Servicio de Conservación de la Biodiversidad (11/05/2004, 8/10/2004, 6/10/2004, 20/07/2005, 28/11/2005 y 9/06/2006).  
- Servicio de Gestión Forestal (20/07/2005).  
- Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación. Dirección Territorial (10/04/2006).  
- Servicio de Ordenación Sostenible del Medio (14/07/2006).  
Documentación complementaria  
Con fecha 19/07/04 tiene entrada una nueva documentación en la que se modifica la documentación presentada, en el mismo se proponen una serie de cambios en la zona 11 producidas por una serie de circunstancias acaecidas durante el proceso de tramitación del Plan Especial para la Ordenación de la Zona Eólica 11 que se deben a:  
- Mayor disponibilidad de datos de viento de los emplazamientos.  
- Evolución tecnológica del sector eólico que ha puesto de disposición de los promotores un mayor abanico de aerogeneradores, más eficientes y de mayor potencia unitaria.  
- Adquisición de MADE por parte de GAMESA, reorganizando el catálogo de aerogeneradores de MADE, sustituyendo el aerogenerador proyectado por otro de similares características.  
- Estudio de las alegaciones y condicionados recibidos durante el proceso de información pública y mantenimiento de conversaciones con las distintas administraciones implicadas (ayuntamientos, D.G. de Energía) para asumirlas lo antes posibles.  
- Solicitud de reestudio de la zona para disminuir el número total de aerogeneradores instalados por parte de la Dirección General de Energía.  
Los cambios efectuados se resumen en los siguientes puntos:  
- Reducción del número total de aerogeneradores, aumentado la potencia unitaria de los mismos, en los parques Rincón de Cabello y El Mulatón.  
- Sustitución del modelo AE-56 (800kW) de MADE por el G-58 (850 kW) de GAMESA, en los parques de La Solana y Las Bodeguillas.   
- El parque eólico de La Solana permanece tal y como se presentó en su anteproyecto, con la única excepción del cambio de modelo de aerogenerador comentado.  
- En el parque eólico de Las Bodeguillas, además del cambio de modelo de aerogenerador, se reubican varios de ellos para alejarlos de la carretera comarcal que discurre por la zona. Esta reubicación afecta a 7 aerogeneradores.  
- El parque Rincón de Cabello pasa de 62 a 25 aerogeneradores, sustituyendo el modelo inicialmente previsto de aerogenerador MADE AE-56 de 800 kW por el modelo GAMESA G-87 de 2 MW de 67 m de altura de buje. La potencia prevista del parque permanece prácticamente inalterada.  
- El parque El Mulatón pasa de 55 a 20 aerogeneradores, sustituyendo el modelo inicialmente previsto de aerogenerador MADE AE-56 de 800 kW por el modelo GAMESA G-87 de 2 MW. La potencia total se reduce en 4 MW con objeto de no sobrepasar la potencia total de la zona.  
- Las dos subestaciones de 20/132 kV proyectadas en la zona, serán modificadas para adaptar la transformación de energía al nuevo mapa de parques. Estas modificaciones serán plasmadas en las modificados de los anteproyectos de los parques, a tramitarse conjuntamente con éstos.  
Con fecha 19/07/04 tiene entrada el Informe Complementario al Estudio de Impacto Ambiental de la zona 11 del Plan Eólico de la comunidad Valenciana con objeto revisar la caracterización y calificación de los impactos ambientales asociados a los parques eólicos de la zona 11 debido a las modificaciones realizadas por el promotor.  
Con fecha 11 de enero de 2006 tiene entrada documentación complementaria en respuesta al Requerimiento de Documentación realizado por el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica con fecha 20 de octubre de 2005. En dicho requerimiento, se comunican los aspectos que deben ser ampliados y/o justificados antes de la emisión de la Declaración de Impacto Ambiental. A continuación se resumen dichos aspectos, matizando las carencias detectadas que se deberán cumplimentar:   
- Justificación de la solución adoptada: localización y diseño de parques y líneas de evaluación.  
- Estudio de Incidencia visual.  
- Estudio de sombras.  
- Estudio acústico.  
- Estudio de fauna.  
- Estudio de vegetación, flora y hábitats naturales.  
- Estudio de afección Red Natura 2000.  
- Otros aspectos para completar el inventario y la valoración ambiental.  
- Documentación técnica complementaria.  
En el documento Informe para el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica. Dirección General del Medio Natural. conselleria de Territorio y Vivienda. diciembre de 2005 se dio respuesta, en cuanto a la forma, a la mayoría de los aspectos presentado, no así en cuanto al contenido solicitado. Como aspecto significativo, cabe señalar que se añaden una serie de posiciones alternativas de aerogeneradores en el parque Bodeguillas que se incluyen en los estudios de sombras, ruidos e incidencia visual.  
Con fecha 23 de febrero se presenta por parte de la referida empresa, el documento Mejora de accesos a los parques eólicos de la zona 11 en Ayora, Valencia como documentación complementaria a la presentada con fecha 11 de enero de 2006. En el mismo, el único vial considerado es la CV-590 no haciéndose referencia a los caminos internos a los parques.  
Como consecuencia de las carencias detectadas en la documentación analizada, el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica elabora un nuevo Requerimiento de documentación con fecha 6 de abril de 2006 en el que reitera la necesidad de ampliar y/o justificar algunos de los aspectos señalados con anterioridad que son:  
- Justificación de la solución adoptada: localización y diseño de parques y líneas de evaluación.  
- Estudio de Incidencia visual.  
- Estudio acústico.  
- Estudio de fauna.  
- Estudio de vegetación, flora y hábitats naturales.  
- Otros aspectos para completar el inventario y la valoración ambiental.  
- Documentación técnica complementaria.  
Con fecha 15 de junio de 2006 tiene entrada, la documentación complementaria «Informe para el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica. Dirección General del Medio Natural. conselleria de Territorio y Vivienda. junio de 2006» en cumplimiento de la última solicitud de requerimiento de documentación realizada.  
Se propone como solución una nueva serie de aerogeneradores, algunos aerogeneradores en reserva y la eliminación de otros tal como se ha detallado en la descripción de los parques.  
En cuanto a las líneas y subestaciones, se plantea una única subestación con tres posibles emplazamientos y con tres alternativas de líneas de evacuación, una para cada posición de subestación.  
Informes sectoriales  
Ayuntamiento de Ayora  
Con fecha 19/08/03 el Pleno del Ayuntamiento de Ayora establece el dictamen al Plan Especial y anteproyectos de los parques eólicos de la zona 11 en los siguientes términos:  
- Solicita los presupuestos globales de la actuación, diferenciando los costes de los equipos, instalaciones, obra civil y medidas de corrección del impacto ambiental, además de la previsión de los procedimientos de gestión y financiación.  
- No está conforme con la prohibición (artículo 25 del Plan Eólico) de construir, en un entorno de 1.000 m de cada aerogenerador, cualquier edificación aislada de carácter no industrial que pudiese promoverse sobre suelo no urbanizable, puesto que su Plan Urbanístico permite cualquier tipo de construcción relacionada con la madera y los refugios de caza.  
- Declara la no justificación de la disminución de la distancia mínima a lindes de los edificios de las subestaciones de 5 m, tal y como indica el Plan General, a 2 m, según se indica en el Plan Especial. Añadiéndose que la limitación es mayor para el suelo no urbanizable de protección forestal, suelo donde se van a ubicar los parques eólicos de la zona 11, que es de 10 m la distancia mínima a lindes.  
- Declaración de que la filosofía de toda la instalación eléctrica debería ser que se enterraran el máximo número de líneas siguiendo las directrices que se marquen en el Estudio de Impacto Ambiental.  
- El Ayuntamiento de Ayora quiere conocer de donde se obtiene el radio de 1000 m para delimitar la zona de afección de cada aerogenerador.  
- Necesidad de efectuar el deslinde de las cañadas sobre el terreno afectado antes de la ejecución de la obra y materialización de la misma en un plano de afecciones para evitar que ningún aerogenerador se ubique sobre la anchura de 75 m de la Cañada Real de San Benito.  
- Declaración, en contra de lo establecido en la memoria justificativa del Plan Especial, que dentro de la zona existe un yacimiento arqueológico de tipo prehistórico incluido dentro del patrimonio histórico artístico protegido denominado Casa de la Diabla.  
- Debido al potencial problema de erosión de la zona de ubicación de Parques Eólico, este ayuntamiento considera razonable exigir un plan que minimice la erosión de las zonas que abarcan el Plan Especial.  
- La ubicación de los parques eólicos en los planos presentados muestran que los mismos han sido implantados en Lugares de Interés Comunitario como la cueva del Abrigo del Sordo y el Valle de Ayora-Sierra Boquerón.  
- No se ha facilitado el mapa eólico del pueblo de Ayora y no se ha podido valorar emplazamientos alternativos al propuesto.  
- El Ayuntamiento de Ayora ratifica el deseo de fomentar y participar en la ubicación de estas energías alternativas coherentes y viables técnica y temporalmente apoyará este Proyecto siempre y cuando se aclaren los beneficios que obtendría con al implantación de los cuatro parques eólicos en su territorio.  
Con fecha 15 de mayo de 2006, el ayuntamiento de Ayora responde en relación con el escrito presentado en este ayuntamiento el día 10 de abril de 2006, en el que se solicita información acerca de los usos y ocupación aproximada de varias masías que se ubican en el término municipal de Ayora.  
Esta Corporación informa que respecto a la ocupación, que en todas las masías mencionadas (Casa de la Cañada Mayor, Casa del Pino, Casa de Pi, Casa de la Solana, Nueva Casa de la Diabla), a excepción de la Casa del Alto, no vive nadie de forma habitual. En la Casa del Alto vive un pastor durante toda la semana. Respecto a los usos, en todas ellas su uso es agrícola.  
Confederación Hidrográfica del Júcar  
Con fecha 21/07/03, la Confederación Hidrográfica del Júcar, en informes sobre los anteproyectos de parques eólicos El Mulatón, El Rincón de Cabello, Las Bodeguillas y La Solana, declara que toda actuación que se quiera ejecutar en dominio público hidráulico y/o dentro de la zona de policía, aparte de respectar la servidumbre de paso mínima de 5 m respecto a cauces, tendrá como requisito previo e indispensable a la iniciación de las obras, la obtención de la autorización de esta Confederación Hidrográfica del Júcar de acuerdo con la legislación de aguas vigente, igualmente si se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea, así como para el vertido de aguas.  
Advirtiendo que el mencionado informe no constituye la autorización de las obras proyectadas, y que la legislación vigente está conformada por el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas, sus reglamentos y demás disposiciones que lo desarrollen.  
Servicio Territorial de Carreteras de Valencia de la conselleria de Infraestructuras y Transporte  
El Servicio Territorial de Carreteras de Valencia de la conselleria de Infraestructuras y Transporte en informes, de fecha 28/07/03, sobre los anteproyectos de los Parques Eólicos El Mulatón, Las Bodeguillas, El Rincón de Cabello y La Solana, declaran que para la obtención de las autorizaciones de ejecución de las obras deberán presentar planos de detalle de las actuaciones que afecten a la zona de protección de la carretera CV-590, que es de 18 m medidos desde la arista exterior de la calzada, teniendo en cuenta lo siguiente:  
- En caso de ampliar accesos, se deberá respetar el drenaje existente y colocar la señalización de obra reglamentaria.  
- Las instalaciones eléctricas deberán tramitarse a través del Servicio Territorial de Industria y Energía, y en lo que afecte a la carretera CV-590, se atenderá a lo siguiente:  
- Los cruzamientos subterráneos se realizarán, preferentemente, mediante perforación horizontal.  
- Los cruzamientos aéreos se realizarán con gálibos libres sobre la calzada superiores a siete metros, debiendo colocar los apoyos fuera de la zona de protección de la carretera y, como mínimo, a una distancia de vez y media la altura libre de apoyo.  
- Las instalaciones subterráneas paralelas a la carretera se realizarán fuera de la zona de protección de la misma.  
- Los aerogeneradores se colocarán fuera de la zona de protección de la carretera y, como mínimo, a una distancia de una vez y media la altura libre del aerogenerador con respecto a la arista exterior de la calzada.  
Conselleria de Territorio y Vivienda, Servicio Territorial de Valencia  
En el informe sobre el Anteproyecto del Parque Eólico El Mulatón, de fecha 7/10/03, se declara que afecta al monte V-1066, denominado Los Collados, perteneciente a la Generalitat Valenciana y situado en el término municipal de Ayora, y se encuentra en una zona clasificada como apta con cumplimiento de prescripciones en Estudio de Impacto Ambiental.  
Previamente a cualquier actividad, obra o trabajo para la instalación del Parque Eólico será preciso que el promotor disponga, en los terrenos que afecten a los montes anteriormente indicados, de la correspondiente autorización de ocupación aprobada por la conselleria de Territorio y Vivienda. En dicha ocupación, se establecerá, en su caso, las condiciones necesarias para la ocupación.  
Con fecha 15/07/03 la conselleria de Territorio y Vivienda emite informe de vías pecuarias sobre el Anteproyecto del Parque Eólico Rincón de Cabello, en el que no se aprecia inconveniente para la continuación de la tramitación del expediente con los siguientes condicionantes:  
- Los aerogeneradores proyectados están fuera de la afección de la vía pecuaria 2 Cañada Real de San Benito, clasificada por O. de 21 de noviembre de 1977 (BOE de 12 de enero de 1978), con una anchura de 75,22m.  
- El acondicionamiento de los caminos no asfaltados por medio de zahorras compactadas, no entra en contradicción con la consideración de corredor ecológico.  
- Las líneas eléctricas aéreas deben situar los apoyos fuera del dominio público de la citada vía pecuaria.  
- Tanto para el acondicionamiento de caminos como para la construcción de las líneas aéreas o subterráneas que crucen o coincidan con la vía pecuaria, deberán solicitarse las perceptivas ocupaciones temporales, de acuerdo a lo establecido a la Ley 3/1995.  
Con fecha 08/10/03, el informe emitido por la sección forestal sobre el Parque Eólico El Rincón de Cabello dice lo siguiente:  
- La Instalación del parque afecta al monte V-1087, denominado Casa Cabello, perteneciente a la Generalitat Valenciana, y al monte conveniado V-7001, denominado Casa del Olmo Seco, perteneciente a un propietario particular, ambos en el término municipal de Ayora y que se encuentra en una zona clasificada como apta con cumplimiento de prescripciones en Estudio de Impacto Ambiental.  
- Previamente a cualquier actividad, obra o trabajo para la instalación del Parque Eólico será preciso que el promotor disponga, en los terrenos que afecten a los montes anteriormente indicados, de la correspondiente autorización de ocupación aprobada por la conselleria de Territorio y Vivienda. En esta ocupación, se establecerá, en su caso, las condiciones necesarias para la ocupación.  
Con fecha 16/07/03 emite informe de vías pecuarias sobre el Anteproyecto del Parque Eólico La Solana, en el que no se aprecia inconveniente para la tramitación del expediente con los mismos 4 condicionantes que en el caso del Parque Eólico Rincón de Cabello.  
Con fecha 08/10/03, el informe emitido por la sección forestal sobre el Parque Eólico La Solana, se manifiesta lo siguiente:  
- La Instalación del parque afecta a los montes V-1063, denominado Cañada Mayor y Peregrín y V-1057 denominado La Pascuala y otros, pertenecientes a la Generalitat Valenciana, ambos en el término municipal de Ayora y que se encuentra en una zona clasificada como apta con cumplimiento de prescripciones en Estudio Impacto Ambiental.  
- Previamente a cualquier actividad, obra o trabajo para la instalación del Parque Eólico será preciso que el promotor disponga, en los terrenos que afecten a los montes anteriormente indicados, de la correspondiente autorización de ocupación aprobada por la conselleria de Territorio y Vivienda. En esta ocupación, se establecerá, en su caso, las condiciones necesarias para la ocupación.  
Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad   
Parques eólicos  
Con fecha 28/07/05 el Jefe de Servicio de Conservación de la Biodiversidad responde a la consulta realizada por el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica en relación con la consulta realizada por ésta sobre la zona 11 del Plan eólico, en la que dice que:  
- Consultado el Banco de Datos de la Biodiversidad no se aprecian afecciones graves que puedan determinar la ubicación de los aerogeneradores.  
- Tanto en el caso de hábitats como en el de flora la afección vendrá determinada por la localización exacta de cada aerogenerador, si bien, en general la afección no es importante.  
- Para el caso de fauna se señalan afecciones a áreas de campeo de diferentes rapaces que, aunque en principio no es una afección determinante, aconseja realizar un seguimiento exhaustivo de las aves de la zona. El seguimiento debería tener duración suficiente como para poder determinar la afección a los diferentes grupos de rapaces de la zona, tanto por nidificación como por campeo y áreas de paso.  
- No obstante, y con carácter previo a este seguimiento, debería remitir a este Servicio cualquier trabajo previo, tanto bibliográfico como de campo, que hubiera realizado el consultor encargado del estudio de impacto ambiental.  
Con fecha 12/07/06 el Servicio de Conservación de la Biodiversidad responde en relación con el estudio de vegetación de la zona 11, en la que dice:  
- Una vez completados y subsanados los aspectos que se requirieron en su día, se comunicamos que, aunque no sea muy exhaustivo, es formalmente correcto y se puede dar por válido.  
- No hay ninguna comunidad vegetal que se vea afectada en un grado importante por el proyecto del parque eólico. Las comunidades prioritarias son pastizales termófilos que están muy bien representados por gran parte de nuestro territorio, por lo que aunque estén afectados no lo consideramos significativo. La afección a otras comunidades tampoco es importante, tan sólo habrá que tener en consideración la afección puntual a fagáceas arbóreas.  
Relativo a la posible afección a la avifauna causada por la ejecución de los parques eólicos y demás infraestructuras incluidas en la zona eólica 11, se extraen las siguientes conclusiones:  
- El estudio presentado no resulta suficiente para evaluar la afección a la fauna de las infraestructuras previstas. Debería complementarse con un estudio de localización de zonas de cría de aves rapaces y otras de interés, en la zona de afección de las obras. Este estudio debería iniciarse la próxima temporada, a partir de enero y finalizar en agosto de 2006. Entre tanto, deberían realizarse estudios de uso del territorio por aves territoriales y fauna terrestre, así como durante la migración otoñal. Debe aportarse el plan de vigilancia ambiental, cuya metodología, duración y equipo encargado debe ser supervisado por este Servicio.  
- El estudio deberá aportar alternativas para ubicar parques y aerogeneradores. Deben instalarse pasillos entre alineaciones y determinar las posibles ubicaciones para los mismos. Deben señalarse qué caminos serán utilizados en el futuro para la gestión de los parques y cuales podrán ser restaurados. Igualmente, el uso de los caminos que se realizará durante la fase de funcionamiento.  
- En cuanto a las líneas debe estudiarse el posible enterramiento de la línea que discurre entre la subestación de Rincón de Cabello y la de La Solana. Deben estudiarse alternativas para la línea de la subestación de La Solana a la subestación de Ayora. El primer tramo de la misma discurre por un pequeño valle delimitado por cortados y cubierto por cultivos de secano. Este tipo de zonas tienen gran interés paisajístico y para la conservación de la biodiversidad por lo que debe evitarse su afección.  
Líneas de evacuación  
Con fecha 11/10/04 el Área de Recursos Forestales y Conservación Ambiental remite al Área de Evaluación de Impacto Ambiental el informe al «Proyecto de Líneas de Evacuación de las zonas Eólicas 10,11 y 12» solicitado con anterioridad. En lo que concierne a las competencias de su Servicio informa de lo siguiente:  
- En los que respecta a las líneas de evacuación de la zona eólica 11 dice que no hay nada que informar, excepto que las líneas deberían ajustarse lo máximo posible a fondos de valle e infraestructuras existentes para evitar impactos paisajísticos y afección a hábitats naturales. Esto es particularmente evidente en el tramo de la subestación del Rincón de Cabello a la subestación de La Solana, zona bien conservada donde el trazado discurre en línea recta atravesando lomas, existiendo un camino cercano que podría utilizarse.  
Destacar que al elevar la tensión de transporte de las líneas subterráneas se consigue construir una única subestación, eliminándose la línea eléctrica a la que se hace referencia en el apartado anterior.  
Servicio de Prevención de Incendios Forestales  
Parques eólicos  
Con fecha 4/11/04 el Servicio de Prevención de Incendios y Sanidad Forestal remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental un informe en respuesta a la consulta de fecha 6 de octubre de 2004, y se concreta en el análisis de posibles impactos que sobre la prevención y extinción de incendios forestales presentan los planes especiales desarrollados en dichas zonas eólicas.  
Del Informe del Servicio de Prevención de Incendios y Sanidad Forestal caben destacar los aspectos que se describen a continuación y que proponen una serie de medidas correctoras para la fase de ejecución y de explotación que se resumen en:  
En la fase de ejecución:  
- En todas las actuaciones que se realicen terreno forestal o en una franja de seguridad de 500 metros alrededor del mismo, se estará a lo establecido en el «Manual de normas de seguridad en prev», aprobado por Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la de la Generalitat Valenciana.   
- En las diferentes zonas de trabajo, y en lugar visible, se colocarán carteles informativos de los niveles de riesgo de incendios diarios establecidos por la Dirección General de Interior en cumplimiento de Plan Especial Frente al Riesgo de Incendios Forestales de la Comunidad Valenciana.  
- En todo momento se mantendrán en buen estado de conservación y libres de obstáculos los caminos y pistas forestales afectados por los trabajos, de tal manera que no se interrumpa el normal funcionamiento de los medios de prevención y extinción de incendios forestales.  
En fase de explotación:  
La instalación de aerogeneradores en terrenos forestales genera una disminución en la eficacia de los medios de prevención y aéreos de extinción en el entorno de los mismo al tratarse de obstáculos de gran envergadura que en caso de incendio pueden estar ocultos por el humo, por lo que las medidas correctoras han de ir dirigidas fundamentalmente al refuerzo de estos medios para compensar la disminución de la efectividad. Así, en los parques:  
- Se evitará la instalación de aerogeneradores en el entorno de observatorios forestales que pueden entorpecer el campo visual de los mismos.  
- Se reforzará la vigilancia en la zona de influencia, bien mediante sistemas automáticos de detección de incendios forestales o mediante patrullas de vigilancia.  
- Se evitará la instalación de aerogeneradores en el entorno de depósitos de agua con posibilidades de carga de helicópteros.  
- Se primará la concentración de aerogeneradores, evitando dispersiones que dificulten aún más las labores de los medios de extinción.   
- Se dispondrá de un sistema de vigilancia y alerta de incendios integrado en un sistema que permita, en caso de incendio, la parada de los aerogeneradores y su orientación más adecuada en función de las características y localización del incendio. Asimismo, los aerogeneradores dispondrán de señales y balizamientos que faciliten su detección por los medios aéreos.  
- Los viales que comunican las diferentes torres de cada agrupación de aerogeneradores dispondrán, en el caso de no estar ejecutadas, de áreas cortafuegos de apoyo para los medios de extinción terrestres. Las áreas cortafuegos tendrán con carácter general una anchura total igual a 10 veces la altura media de la vegetación circundante. En cualquier caso, su anchura no podrá sobrepasar los 60 metros. Dicha anchura se dividirá en 5 bandas: una central decapada coincidente con el vial, dos bandas laterales a la anterior en las que se practicará un desbroce total y en su caso la eliminación de arbolado, y por último, dos bandas exteriores a las anteriores en las que se practicará un desbroce parcial y en su caso el adehesamiento y poda del arbolado. En vaguadas y cruces de caminos se incrementarán las anchuras establecidas en un 25%. En las bandas exteriores o de desbroce parcial, el adehesamiento del arbolado y el desbroce del matorral se realizará con una intensidad tal que resulte una superficie total cubierta del orden del 20%. Estas áreas cortafuegos habrán de mantenerse periódicamente para que conserven su efectividad.  
- Tanto los accesos a los parques como los viales de comunicación entre aerogeneradores se mantendrán en buen estado de conservación permitiendo la circulación de los vehículos de prevención y extinción de incendios forestales, y sus cunetas se mantendrán limpias de vegetación.  
- Además se incide en la necesidad de crear una red de puntos de agua de modo que se facilite la recarga de los medios de extinción terrestres.  
Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación  
Con fecha 15/05/06 la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación da contestación al escrito de fecha 10 de abril de 2006 en la que se le solicitaba información sobre "las fincas o parcelas del municipio de Ayora que hayan sido objeto de reforestaciones en base al Programa de Ayudas para Reforestación de terrenos derivados de la Política Agraria Común (PAC) que pudieran ser afectadas la instalación de los parques eólicos de la zona XI". Se comunica la información de que dispone la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación y hace referencia a las subvenciones destinadas a fomentar inversiones forestales en explotaciones agrarias de la Comunidad Valenciana, identificándose la localización y superficie de las parcelas.  
Servicio de Ordenación Sostenible del Medio  
Con fecha 27 de julio de 2006, el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental un informe en respuesta a la consulta de fecha 14/7/2006.  
En cuanto a la posible afección a la fauna existente en la zona, se deberá desarrollar un estudio preoperacional de avifauna en cuanto a pasos migratorios y rapaces forestales. Se deberá valorar la adecuación de la propuesta planteada y detectar los aerogeneradores o alineaciones que pudieran resultar problemáticas respecto a la avifauna de la zona.  
Este Servicio emite informe favorable. No obstante realiza una serie de recomendaciones que son:  
- Necesidad de realizar estudios rigurosos sobre el uso del espacio de la avifauna y de los murciélagos de forma que se obtengan datos sobre las poblaciones sedentarias y migradoras, estudio cuya duración no debería ser inferior a un año.  
- Aumentar distancia de los aerogeneradores para disminuir las situaciones de riesgo para la avifauna.  
- Eliminación o reubicación de los aerogeneradores con muchas situaciones de riesgo o mortandad, como por ejemplo la alineación de nuevos emplazamientos BDA13-BDA14, dada su cercanía a cuevas habitadas por quirópteros.  
- Paradas técnicas de los aerogeneradores en situaciones de desplazamiento importante de aves.  
- Aumento de la velocidad mínima de arranque.  
- Señalización adecuada de los tendidos eléctricos.  
- Uso exclusivo de los viales abiertos por parte de personal técnico, para evitar que la presencia humana sea constante en lugares hasta ahora poco transitados.  
Afecciones legales  
Será de aplicación el Acuerdo de 26 de julio de 2001, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan Eólico de la Comunidad Valenciana, así como el Plan Eólico de la Comunidad Valenciana en su totalidad. Asimismo, el referido plan establece la obligatoriedad de cumplimentar lo especificado en el EIA del mismo.  
En particular, por tratarse de zonas aptas con cumplimiento de prescripciones además de ser acordes con la normativa vigente, deberán cumplir el apartado 4.4.2 de dicho EIA, en lo que se refiere a restricciones y estudios de detalle a realizar.  
Espacios Naturales Protegidos  
En el área de estudio no aparecen espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, definidos según la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, (Parque Natural, Paraje Natural, Paraje Natural Municipal, Reserva Natural, Monumento Natural, Sitio de Interés, Paisaje Protegido), ni Zonas Húmedas registradas en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana.  
Red Natura 2000  
En relación con la Directiva 92/43/CEE, del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres y Directiva 97/62/CE del Consejo, de 27 de octubre de 1997, por la que se adapta al progreso científico y técnico la Directiva 92/43/CEE, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de fauna y flora silvestres (transpuesta al derecho nacional por los Decretos 1997/1995, de 7 de diciembre, y 1193/1998, de 12 de junio, tres de los cuatro parques eólicos proyectados en la zona eólica 11 están ubicados sobre terrenos incluidos en el LIC denominado Muela de Cortes y el Caroche (Código: ES5233040) propuesto para su inclusión en la Red Natura 2000 en el Acuerdo de 10 de julio de 2001 del Consell de la Generalitat Valenciana. Concretamente son los parques de La Solana y Las Bodeguillas en su totalidad y los aerogeneradores 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24 y 25 del Rincón de Cabello (e infraestructuras asociadas), la subestación y un pequeño tramo inicial de la línea, se encuentran dentro del LIC.   
Dicho LIC abarca un área de gran extensión (61.519 ha), muy montañosa y surcada por numerosos barrancos y pequeños ríos afluentes del Xúquer, donde la ausencia de núcleos urbanos convierte a la zona de gran interés para la fauna. Además, se trata de una de las áreas más castigadas por el fuego en la Comunidad Valenciana.  
En la zona de actuación no aparecen ZEPAs (Zonas de Especial Protección para las Aves, designadas según la Directiva 79/409/CEE, de 27 de diciembre, Directiva Aves) integradas en la Red Natura 2000.  
Según la cartografía disponible en el Banco de Datos de la Naturaleza del Ministerio de Medioambiente, relativo al Inventario Nacional de Hábitats Naturales (definido en el Anexo I de la Directiva Hábitats), la totalidad del parque eólico El Mulatón y los aerogeneradores del 1 al 9 del parque eólico Rincón de Cabello se encuentra cartografiado el hábitat prioritario denominado Teucrio pseudochamaepitys-Brachypodietum retusi. (Código natura 6220), definido anteriormente.   
Microrreservas de flora  
En los alrededores del parque eólico La Solana y a una distancia menor de 1 km de los aerogeneradores 49, 50, 51 y 52 se sitúa la microrreserva denominada Fuente del Puntalejo. Esta microrreserva, declarada por la Orden 4 de mayo de 1999 de la conselleria de Medio Ambiente (DOGV nº 3505, 28/05/1999) no precisa de un área de amortiguación de impactos. Por lo tanto, no existe afección sobre la misma.  
Cavidades y cuevas  
En la zona de afección del parque se encuentran tres cuevas naturales incluidas en la zona LIC que se localizan en el plano nº 8 del estudio de vegetación, flora y hábitats naturales del Informe para el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de diciembre de 2005. Dos de las cuevas se encuentran al SO y SE del aerogenerador 22 del parque Bodeguillas, mientras que la tercera cueva se localiza al SO del aerogenerador 11 del parque Bodeguillas.  
No queda completamente justificada la no afección a dichas cavidades.  
Vías pecuarias  
Las vías pecuarias están reguladas por la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, en la que se indica como fin principal el mantenimiento de la integridad superficial de las vías, la idoneidad de los itinerarios y trazados, junto con la continuidad del tránsito ganadero y el resto de usos complementarios y compatibles con éste.  
Forest Afeccions  
 Aerogeneradors Servituds   
Número Nom Núm. Ocupació (m²) Camí (m²) Rasa (m²)  
V-1063 Assagador Major i Peregrín 8 10.275 8.804 3.306  
V-1087 Casa del Cabello 12 16.100 21.704 4.350  
V-7001 Casa del Olmo Seco 1 1.800 1.280 75  
V-1066 Los Collados 11 19.800 24.460 4.545  
V-1075 Las Negritas 3 1.275 804 606  
\* \* \* \* \*  
Monte Afecciones  
 Aerogeneradores Servidumbres   
Número Nombre Núm. Ocupación (m²) Camino (m²) Zanja (m²)  
V-1063 Cañada Mayor y Peregrín 8 10.275 8.804 3.306  
V-1087 Casa del Cabello 12 16.100 21.704 4.350  
V-7001 Casa del Olmo Seco 1 1.800 1.280 75  
V-1066 Los Collados 11 19.800 24.460 4.545  
V-1075 Las Negritas 3 1.275 804 606  
En la zona de actuación aparecen dos cañadas, la Cañada de San Benito que atraviesa los parques eólicos Rincón de Cabello y La Solana, en los que se utiliza además como camino interior, y la Cañada Real de la Tortosilla que también es utilizada como camino interior entre los aerogeneradores 1 y 3 del parque Rincón de Cabello.  
Dichas afecciones han sido informadas a la conselleria de Territorio y Vivienda, Servicio Territorial de Valencia, indicando éstos la necesidad de que la distancia al eje de la vía pecuaria deberá ser mayor de 38 m, para evitar la afección directa. El uso de los viales es compatible siempre que se mantenga la transitabilidad en los mismos.  
Montes de Utilidad Pública  
La ley valenciana establece que, para la autorización de ocupaciones, la constitución de servidumbres, concesiones, y derechos reales que graven los bienes inscritos en el Catálogo de Utilidad Pública, sin prejuicio de lo establecido en la legislación básica estatal, se requerirá la previa autorización de la administración, que la otorgará si son compatibles con la naturaleza y función de los bienes.  
Las afecciones aproximadas de los distintos elementos que conforman las instalaciones de los parques son las siguientes:  
Cauces y ramblas  
Dominio Público Hidráulico. La zona 11 está constituida por numerosos barrancos pertenecientes a la cuenca del río Reconque, el cual es afluente del Júcar a la altura de Cofrentes en el Embalse de Embarcaderos. En la zona de localización de los parques eólicos se pueden destacar como barrancos más importantes los siguientes:  
- P.E. El Mulatón: Barranco de la casa del Mellado, Bco. de la Lobera.  
- P.E. El Rincón de Cabello: Bco. de la Corza, Bco. del Rincón.  
- P.E. La Solana: Bco. del Sabinar, Bco. del Fraile, Bco del Chorrico seco.  
- P.E. Las Bodeguillas: Bco. del Pinar, Bco. del Carrascal, Bco. de los Mosquistos.  
Patrimonio cultural  
La conselleria de Cultura, Educación y Deportes tiene inventariados en la zona de actuación distintos bienes muebles e inmuebles de valor histórico, artístico, arquitectónico, arqueológico, paleontológico, etnológico, documental, bibliográfico, científico, técnico, o de cualquier otra naturaleza cultural, regulados por la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano y que tiene por objeto su protección, conservación, difusión, fomento, investigación y el acrecentamiento del patrimonio cultural valenciano.  
Cabe destacar la presencia en el área de afección del parque eólico de La Solana de un yacimiento denominado Cueva de la Diabla (2500-1800 a.C.), situándose a una distancia menor de 75 m del aerogenerador 51.  
Como medida de protección de patrimonio histórico y arqueológico el EIA contempla que con carácter previo la realización de las obras deberá realizar estudio que permita la detección de yacimientos con restos históricos o arqueológicos en la zona de afección del proyecto. Asimismo, durante el replanteo, deberá participar un arqueólogo con el fin de evitar la afección al patrimonio y proponer las medidas de protección adecuadas.  
Se han presentado las autorizaciones del proyecto de prospección arqueológica motivada por la necesidad de realizar el Estudio de Impacto Ambiental en relación al proyecto Parque Eólico La Solana (6 mayo de 2005), Parque Eólico El Mulatón (9 de mayo de 2005), Parque Eólico Las Bodeguillas (11 de mayo de 2005) y Parque Eólico Rincón de Cabello (13 de abril de 2005), todas ellas en la zona 11.  
Hasta el momento se han realizado las prospecciones arqueológicas de los cuatro parques previo permiso de la Dirección General de Patrimonio Cultural. La prospección de las líneas de evacuación se realizará una vez se tenga el trazado definitivo de la misma.  
Resulta preceptivo un informe vinculante del Área de Cultura de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte que de momento no ha sido emitido.  
Carreteras  
La Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunidad Valenciana, indica en sus artículos 32 y 33, la previa autorización de la administración titular de la vía, para la realización de obras o instalaciones, en la zona de dominio público (3 m) o zona de protección (18 m), no relacionadas con la construcción, conservación o explotación de la vía.  
En la zona de actuación la carretera CV-590, que une los términos municipales de Ayora y Enguera, atraviesa los parques eólicos de Las Bodeguillas, y La Solana, siendo utilizada como camino de acceso a los mismos. En el parque eólico de Las Bodeguillas la carretera es atravesada por la línea subterránea y caminos interiores entre los aerogeneradores 7-8, 1-2 y BDA27-BDA28, mientras que en el parque eólico de La Solana se atraviesa entre los aerogeneradores 14 y 15.  
Clasificación y calificación urbanística  
Plan Eólico de la Comunidad Valenciana, que tiene carácter de Plan de Acción Territorial Sectorial aprobado mediante Acuerdo de 26 de julio de 2001, del Gobierno Valenciano.  
Consideraciones ambientales  
Extrayendo las conclusiones del EIA y de las sucesivas documentaciones complementarias, se destaca lo siguiente:  
- Las alineaciones de los parques se ubican en la cuenca del Río Reconque, que recibe agua mediante aportes irregulares de las ramblas y barrancos. Los cursos de agua, excepto el Reconque, se caracterizan por un régimen típicamente mediterráneo de fuertes avenidas, generalmente de poca duración, y estiajes muy prolongados que dejan al río prácticamente seco.  
- La litología de la zona está dominada por series carbonatadas y con presencia de fuertes pendientes.  
- No existen puntos de interés geológico que deban ser preservados de las actuaciones previstas.  
- Los incendios forestales son frecuentes y se han convertido en un condicionante de la vegetación del área de estudio, incrementándose su importancia por las condiciones climáticas y la orografía que dificultan las labores de extinción, aumentándose el riesgo de procesos de erosión. La principal causa de incendios son las debidas a las tormentas eléctricas.  
- Teniendo en cuenta la madurez, diversidad, rareza, significación local y carácter endémico de la vegetación, se han valorado las distintas comunidades vegetales presentando un valor muy alto las comunidades rupícolas fisurícolas, seguidas de carrascales desarrollados, coscojares desarrollados y brezales con un valor alto.  
- No hay ninguna comunidad vegetal que se vea afectada directamente en un grado importante por el proyecto. Las comunidades prioritarias son pastizales termófilos que están muy bien representados por gran parte de nuestro territorio, por lo que aunque estén afectados no se considera significativo. La afección a otras comunidades tampoco es importante, tan sólo habrá que tener en consideración la afección puntual a fagáceas arbóreas.  
- La zona de afección se ubica en el límite suroccidental del LIC Muela de Cortés y Macizo de Caroche y abarca la totalidad de los emplazamientos de La Solana y Las Bodeguillas y los aerogeneradores 15 al 25 de Rincón de Cabello, así como la subestación y el tramo inicial de la línea de evacuación.  
- El área que comprende la delimitación del LIC Muela de Cortés y Macizo del Caroche en la zona de ubicación objeto del estudio, corresponde a un antiguo carrascal degradado por los numerosos incendios en la zona, el pastoreo o la acción del hombre. Por este motivo, el hábitat que predomina es el matorral bajo de romero (Rosmarinus officinalis) con aliaga (Genista scorpius), estepa blanca (Cistus albidus) o esparto (Stipa tenacissima), con arbustos de carrasca, coscoja y enebro pero en menor medida y finalmente alguna pinada que resistió a la acción del fuego.  
El resto de hábitats naturales designados al LIC, como zonas subestépicas, retamares, etc., no se encuentran representados en esta franja del mismo, así como la mayoría de especies endémicas, raras o amenazadas descritas para la zona presentan una afección nula porque solamente se localizan en los valles y riberas fuera de la afección de las instalaciones.  
Para el resto de hábitats naturales corresponden a extensiones degradadas de matorral bajo dominado por romero (Rosmarinus officinalis) y aliaga (Genista scorpius), y arbustos de coscoja (Quercus coocifera) carrasca (Quercus rotundifolia) y enebro (Juniperus oxycedrus), con pequeñas pinadas de pino rodeno (Pinus pinaster) como predominante con ejemplares maduros de gran envergadura.  
- La fauna de invertebrados del área no ha sido contemplada ya que apenas existen estudios que abarquen la zona y únicamente se dispone de observaciones dispersas.  
- En cuanto a la avifauna, las rapaces rupícolas son las de mayor importancia destacando Hieraaetus fasciatus, Aquila chrysaetos, Falco peregrinus y Bubo bubo, todas ellas protegidas e incluidas en el Catálogo Nacional de Especies Amenazadas (RD 439/1990) como de interés especial, así como en el Anexo I de la Directiva Aves (Directiva 79/409/CEE). Estas especies son especialmente sensibles a la alteración del hábitat y a las molestias durante la época de cría. Otro grupo de importancia son las rapaces forestales entre las que cabe destacar Circaetus gallicus, Accipiter gentiles, Buteo buteo y Hieratus pennatus de interés especial en el Catálogo Nacional de Especies Amenazadas.  
Entre los mamíferos caben destacar los quirópteros que están protegidos por ley entre los que se destacan: Rhinolophus euryale, Rhinolophus ferrumequinum y Rhinolophus hipposideros.  
Se ha constatado la presencia de: búho real, águila culebrera europea, águila calzada, azor, gavilán, busardo ratonero, búho chico, cárabo, halcón abejero, milano negro, aguilucho lagunero, buitre leonado, águila real y águila-azor perdicera.  
Se han identificado como zonas de interés para la fauna: en el parque Rincón de Cabello, que la zona es un punto de paso casi regular de halcón abejero, milano negro y aguilucho lagunero durante los pasos migratorios pre y postnupciales. Los collados de la zona Casa Los Collados y Casa Cañada Mayor canalizan y sirven de punto de cruce de la cuerda. Como pasillos frecuentados por fauna terrestre, las zonas de mayor paso vuelven a ser los collados ubicados en la zona Casa Los Collados y Casa Cañada Mayor. Otro punto donde se han visto rastros de paso de fauna se localiza en el tramo de la cañada real de Tortosilla entre la naciente del Barranco del Robledal y la del de las Agüicas.   
Hasta el momento no ha sido presentado ante esta Dirección General documentación sobre los estudios de fauna requeridos.  
- Las cuevas naturales situadas en el LIC pueden presentar una afección por la fauna que habitan en ellas. Los quirópteros serían la fauna más afectada debido a sus desplazamientos nocturnos, que podrían verse afectados por la instalación de los aerogeneradores próximos a las cuevas, circunstancia que en el caso estudiado no se produce debido a que la distancia mínima a las cuevas existentes es de 600 metros. Esta distancia se ve modificada por las nuevas posiciones alternativas propuestas como solución disminuyendo esta distancia hasta los 108 m, situación que deberá ser estudiada.  
- Las únicas casas habitadas de forma permanente son la Casa del Alto y Casa Yánez, en los que se ha obtenido un impacto por ruido severo y compatible, respectivamente.  
- Del estudio de incidencia de sombras se deduce que el impacto sobre la Casa del Alto es severo, mientras que en casa Yánez es compatible.  
- El impacto sobre el paisaje obtenido es moderado tanto para el conjunto de los parques eólicos originales como con los emplazamientos de las posiciones alternativas.   
- El riesgo de deslizamiento es bajo o nulo, siendo el riesgo de inundación bajo por tratarse de las partes altas de las cuencas.  
- Según el Mapa de estados erosivos el riesgo de erosión actual es alto siendo el riesgo natural más importante en el área de estudio. Tanto el riesgo de erosión actual como el potencial son muy altos. En el EIA de la zona 11 señala la necesidad de protección de las zonas más sensibles frente a la erosión. Para ello cita la necesidad de realizar un estudio de más detalle, y en su caso, replantear la ubicación de los aerogeneradores afectados y/o viales de acceso en los siguientes casos:  
- Acceso a los aerogeneradores 14 a 16. Parque El Mulatón.  
- Aerogeneradores nº 52, 53 y 54. Parque La Solana.  
- Ramal de acceso a las alineaciones de Las Bodeguillas en la Casa del Pino (aerogeneradores 11 al 21, 22 al 29).  
- En el área de proyecto se localizan varios montes de la Generalitat Valenciana y se identifican dos vías pecuarias: las cañadas reales de San Benito y de Tortosilla. No existe ninguna microrreserva en el área de actuación, aunque cabe señalar la existencia a menos de 1 km de las alineaciones de La Solana de la microrreserva Fuente de Puntalejo, siendo nula la afección sobre la misma.  
Existen una serie de emplazamientos de aerogeneradores que presentan aspectos poco favorables, que deberían haber cuestionado su elección, teniendo en cuenta los propios criterios establecidos en el estudio de impacto ambiental y en la información complementaria presentada:  
- Grandes movimientos de tierra para el acceso y/o instalación de aerogeneradores que se resumen a continuación:  
- Aerogenerador:  
- El Mulatón: 1.1, 1.6, 1.12, 1.14, 1.16 y 1.17.  
- Rincón de Cabello: 2.8, 2.9 y 2.16.  
- Acceso:  
- El Mulatón: acceso al aerogenerador 1.1, aerogeneradores 1.10 a1.12,   
- Rincón de Cabello: acceso de 2.6 a 2.9, 2.22.  
- Posible ocupación de la vía pecuaria 2 Cañada Real de San Benito, clasificada por O. de 21 de noviembre de 1977 (BOE de 12 de enero de 1978), con una anchura de 75,22m por los siguientes aerogeneradores:  
- Rincón de Cabello: 2.5 y 2.10.  
- La Solana: 3.8, 3.9, 3.10, 3.11, 3.12, 3.18, 3.24, 3.32 y 3.49.  
- Subestación eléctrica correspondiente a la Alternativa 2.  
- Aerogeneradores proyectados sobre cortafuegos:  
- El Mulatón: 1.2 a 1.5.  
- Rincón de Cabello: 2.2.  
- El aerogenerador 3.43 de La Solana se sitúa sobre un camino existente.  
- La masía denominada Casa del Alto que se encuentra habitada de forma continua tiene ocho aerogeneradores en una distancia de 550 m. En el estudio de ruido presentado se ha estimado un impacto por ruido severo.  
- Las posiciones alternativas del parque Las Bodeguillas incluidas en la solución final BDA 13 y BDA 14 se encuentran a una distancias de 122 y 108 m de cuevas inventariadas (coordenadas X=677.684, Y=4.320.165 y coordenadas X=677.693, Y=4.321.176).  
- En el estudio de sombras presentado, se sobrepasan las 30 horas anuales, que se establecen como umbral admisible, en 5 de las 10 masías analizadas. Por otro lado, de acuerdo a los datos aportados en el propio estudio, todas aquellas viviendas ubicadas a una distancia mayor de 500 m del aerogenerador no se verán afectadas por el efecto de sombras. Se tienen un total de cinco fincas que estando a una distancia menor de 500 m sobrepasan las 30 horas anuales de sombra.   
No obstante, la Casa del Alto, situada a 99 m del aerogenerador más próximo y con 55h/año de sombra, es la única finca habitada de todas ellas, siendo la medida más adecuada desde el punto de vista ambiental la reubicación de los aerogeneradores para minimizar el impacto por sombras producido por los mismos.  
- Se deberá evitar la afección a fagáceas arbóreas, en particular de los aerogeneradores 4.18, 4.19, 4.23 y 4.24 del parque Bodeguillas, desplazando los aerogeneradores.   
En la solución final propuesta, se eliminan los aerogeneradores 2.1 a 2.4 (Rincón de Cabello) y se traslada la potencia de estos aerogeneradores al parque eólico de las Bodeguillas a las posiciones alternativas estudiadas. Por otro lado, al seleccionar la alternativa nº 2 tanto para la subestación como para las línea de evacuación, ello implica la reubicación del aerogenerador 2.15, por coincidir su ubicación con la de la subestación seleccionada.  
En resumen, se eliminan los aerogeneradores 2.1, 2.2, 2.3, 2.4 y 2.15 de 2 MW de potencia unitaria por las posiciones alternativas BDA13, BDA14, BDA22, BDA23, BDA24, BDA25, BDA26, BDA27, BDA28, BDA29 y BDA30 de Las Bodeguillas con una potencia unitaria de 850 Kw. Se puntualiza que las posiciones cuya eliminación se propone se pueden mantener en calidad de reserva.  
No obstante cabe señalar que dicho cambio no queda totalmente justificado. Después del análisis de toda la documentación presentada, se considera que en vez del paso a reserva de los aerogeneradores 2.1 a 2.4 del parque Rincón de Cabello, se eliminen los aerogeneradores 2.6, 2.7, 2.8 y 2.9 porque su instalación produciría un impacto elevado tanto por la vegetación afectada como por el movimiento de tierras necesario para su ejecución.   
- La normativa del Plan Eólico (artículo 25) estableció limitaciones a las construcciones aisladas de carácter no industrial futuras en un radio de 1.000 de cualquier aerogenerador, norma que por otra parte parece excesiva puesto que de acuerdo con las características del medio y con los criterios urbanísticos, el Suelo No Urbanizable es la ubicación más adecuada para este tipo de construcciones. Sin embargo (a diferencia de los suelos clasificados en el planeamiento vigente como urbanos o urbanizables) no fija ninguna distancia para las construcciones existentes, ni en el diseño de las instalaciones eólicas se ha tenido en cuenta la localización de las edificaciones aisladas como aspecto limitante, para la elección de alternativas.  
Por tanto, se considera que no existe ninguna justificación para declarar las edificaciones existentes fuera de ordenación ya que esta situación, de acuerdo con lo expresado en el artículo 58.6 de la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística se fijará cuando exista manifiesta incompatibilidad con la determinación de los Planes. No obstante lo anterior, la ejecución de las instalaciones eólicas producirá efectos negativos sobre las actividades preexistentes que será necesario corregir.  
Como consecuencia de todo lo anterior se eliminará la norma que declara fuera de ordenación a las edificaciones aisladas de carácter no industrial como régimen aplicable a las edificaciones existente (Normas Urbanísticas), por el impacto crítico que genera sobre la población rural de los núcleos en los que tradicionalmente se ha desarrollado la actividad agraria y ganadera (Masías) o sobre los usos actuales dirigidos al turismo ambiental y porque, de acuerdo a lo expresado en el propio estudio de impacto ambiental y el proyecto de parques, no existe manifiesta incompatibilidad de los usos actuales con las instalaciones eólicas.  
- Debe considerarse la reducción al máximo de las superficies afectadas por las infraestructuras (subestación, cimentaciones, plataformas de montaje, caminos, etc.) ajustándolas a las realmente necesarias teniendo en cuenta los impactos residuales que generan los sobredimensionamientos.  
- También se considera necesario supeditar la ejecución de la obra a la realización de la totalidad de las prospecciones arqueológicas de las áreas afectadas para evitar afecciones al patrimonio arqueológico, etnológico, paleontológico y arquitectónico.  
La propuesta general de medidas correctoras y protectoras, así como el Plan de Vigilancia Ambiental deberán ser ampliados en algunos aspectos, siendo los de mayor importancia:  
- Debe de aportarse el plan de vigilancia ambiental de la avifauna, cuya metodología, duración y equipo encargado debe ser coordinado y supervisado por el Servicio de Conservación de la Biodiversidad.  
- Control del ruido y de las sombras en la zona de influencia así como su incidencia sobre la población y el estudio del grado de aceptación del proyecto.  
- Control de las vibraciones en las cuevas.  
- La restauración y revegetación de las áreas afectadas se hará extensiva no solo a la superficie de plataformas, cimentaciones, apoyos, caminos etc. sino que también a los taludes y terraplenes residuales de la obra.  
Para la revegetación se realizarán plantaciones con especies arbustivas y/o arbóreas similares a las existentes en el entorno y pertenecientes a los hábitats presentes en la zona.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990 de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
4. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental   
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Instalaciones Eólicas de la Zona 11, incluido su infraestructura de evacuación, cuyo promotor es Proyectos Eólicos Valencianos, SA., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta el momento, con los Informes Sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos a continuación.   
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1) Emplazamiento de las instalaciones eólicas.  
1.1) La ubicación de aerogeneradores, el trazado de las zanjas y los viales de acceso tanto interiores como exteriores, así como las posiciones de reserva de aerogeneradores y el acceso a los mismos serán, en principio, los grafiados en el plano nº 6 de la documentación complementaria de fecha 15 de junio de 2006. En esta documentación no se grafía el trazado de la red eléctrica subterránea de las nuevas posiciones de aerogeneradores en el parque Las Bodeguillas las posiciones BDA13 a BDA14, BDA22 a BDA24, BDA25 a BDA26 y BDA27 a BDA30, ni en las posiciones de reserva que son BDA16 a BDA17 y del BDA19 a BDA21.  
Las características de los aerogeneradores, de las zanjas de la red subterránea de media tensión, plataformas de montaje y de los viales de acceso tanto exteriores como interiores, se recogen en la documentación complementaria presentada con fecha 29 de diciembre de 2005.   
Todo ello con las excepciones y/o matizaciones que se detallan en el apartado 1.2 y quedando supeditado en los casos de: posible afección a superficies pertenecientes a vías pecuarias, yacimientos arqueológicos inventariados o detectados en las prospecciones previas, flora endémica, amenazada o a la existencia de pasos migratorios pre y/o postnupcial, así como a los resultados de los estudios previos que se detallan en el punto 7 de esta resolución.  
1.2) Las excepciones y/o matizaciones a las que se refiere el punto anterior son:  
- Se eliminarán las posiciones 2.6, 2.7, 2.8 y 2.9 del parque eólico Rincón de Cabello (según denominación del Informe presentado en junio de 2006), pudiendo ser reubicados dichos aerogeneradores en las posiciones de reserva 2.1, 2.2, 2.3 y 2.4 del mismo parque.  
- Se desplazará el aerogenerador 2.5 de Rincón de Cabello a bancal existente en sus proximidades.  
- Los aerogeneradores 1.2 a 1.5 del parque eólico El Mulatón y el aerogenerador 2.2 de Rincón de Cabello se desplazarán fuera de los cortafuegos sobre los que se localizan. En la reubicación de las posiciones de los aerogeneradores, las torres se ubicarán fuera de los cortafuegos, pudiendo ser ocupados por las cimentaciones, accesos, zanjas y plataformas temporales.  
- Debido a la posible ocupación de la vía pecuaria 2 Cañada Real de San Benito, clasificada por O. de 21 de noviembre de 1977 (BOE de 12 de enero de 1978), con una anchura de 75,22m, por los aerogeneradores 2.5 y 2.10 de Rincón de Cabello y los aerogeneradores 3.8, 3.9, 3.10, 3.11, 3.12, 3.18, 3.24, 3.32 y 3.49 de La Solana, será imprescindible revisar el correspondiente proyecto de ejecución que será objeto de aceptación y visto bueno de esta Dirección General.  
- Reubicación del aerogenerador 3.43 del parque eólica La Solana fuera del camino sobre el que se sitúa.  
- Se desplazarán los aerogeneradores 4.18, 4.19, 4.23 y 4.24 del parque Bodeguillas para evitar la afección puntual a fagáceas arbóreas. Esta medida será aplicable al proyecto de detalle de cualquier instalación.  
- En las masías denominadas Casa del Alto y en Casa Yánez, se deberá justificar, mediante un estudio de detalle, que el nivel de ruido esperable no supera los 55 dB(A) día y 45 dB(A) noche de Leq. En caso de superarse dichos valores se buscarán emplazamientos alternativos de los aerogeneradores hasta alcanzar dichos niveles máximos definidos en el Anexo II de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
- Se evitarán grandes movimientos de tierra para la instalación de los aerogeneradores. No se podrán ejecutar taludes mayores de 4 metros de altura. En el caso concreto de las posiciones de aerogeneradores 1.1, 1.6, 1.12, 1.14, 1.16 y 1.17 del parque El Mulatón y los aerogeneradores 2.8, 2.9 y 2.16 de Rincón de Cabello, se reubicará su posición para minimizar el movimiento de tierras y los taludes obtenidos.  
En cuanto a los nuevos viales, se deberán buscar accesos alternativos a los planteados en los viales de acceso al aerogenerador 1.1 y aerogeneradores 1.10 a 1.12 en El Mulatón, y el acceso al aerogenerador 2.22 en Rincón de Cabello, por no ser las mejores alternativas de trazado por los movimientos de tierra que conllevan.  
- Se reubicarán los aerogeneradores 3.15 y 3.16 del parque eólico La Solana, que se encuentran a una distancia menor de 250 m de la edificación Casa del Alto, teniendo en cuenta la frecuencia de la incidencia de las sombras sobre la misma, de acuerdo con el estudio de sombras presentado.  
- Eliminación o reubicación de los aerogeneradores BDA13 Y BDA14, por su cercanía a cuevas habitadas por quirópteros incluidas en el LIC.  
- La reubicación de los aerogeneradores se deberá realizar, dentro del ámbito del Plan Especial, de acuerdo con los criterios de delimitación que se marcan en este apartado y aquellos aerogeneradores que no puedan ser reubicados deberán ser eliminados.  
- En cualquier caso será imprescindible la presentación de los proyectos de ejecución de todos parques ante esta Dirección General para su supervisión y visto bueno.  
1.3) El sistema de evacuación de la zona 11 corresponderá básicamente con el grafiado en el plano nº 6 a escala 1:20.000 del Informe de junio de 2006, correspondiente con la denominada Alternativa 2.  
La subestación y el proyecto definitivo de la línea eléctrica a escala 1:10.000, incluida la ubicación de los apoyos, los viales de acceso tanto los de nuevo trazado como acondicionamiento de los existentes, y el resultado de la información pública correspondiente a su tramitación administrativa, se deberán presentar ante esta Dirección General para su supervisión y visto bueno.   
1.4) Se presentarán ante esta Dirección General para su supervisión y visto bueno, los proyectos de ejecución de la totalidad de los parques, incluyendo la subestación y líneas de evacuación. Deberá quedar definido el conjunto de actuaciones de acuerdo a los siguientes criterios generales:   
- Máxima adaptación de los viales, plataformas de montaje y cimentaciones a la topografía del entorno. En concreto no se podrán sobrepasar taludes mayores de 4 m de altura.  
- Reducción de la superficie afectada por cada una de las infraestructuras necesarias al mínimo posible.   
Dicha documentación deberá incluir a escalas adecuadas (2.000 a 10.000):  
- Localización, características y dimensiones de los aerogeneradores y sus cimentaciones.  
- Localización y dimensiones de las plataformas auxiliares de montaje.  
- Localización y delimitación de las subestaciones, edificios de control u otras instalaciones permanentes necesarias.  
- Trazado de todos los accesos, caminos y viales, distinguiendo los existentes, y las actuaciones necesarias sobre los mismos (en el caso del acondicionamiento de la carretera CV-590 ya se ha presentado la solución propuesta), y los de nueva apertura. Anchuras temporales y permanentes. Tramos temporales a desmantelar y restaurar.  
- Trazado de las conducciones subterráneas.  
- Localización y delimitación de zona de instalaciones auxiliares de obra (parque de maquinaria, acopios, etc). Accesos a la misma y tipo de medidas preventivas y protectoras a aplicar.  
- Trazado de las líneas de evacuación. Localización, tipología y dimensiones de los apoyos y sus cimentaciones.  
- Justificación de los movimientos de tierras previstos para la totalidad de las obras. Balances de tierras. Previsión de volúmenes de sobrantes y/o necesidades de materiales de préstamo. Justificación y localización de zonas de préstamo y vertederos.  
- Compatibilidad de la explotación con el uso de las infraestructuras de prevención y extinción de incendios: fajas y áreas cortafuegos, puntos de agua, etc.  
Asimismo, se deberán tener en cuenta los criterios y condicionantes particulares que se detallan a continuación y, en particular, lo especificado en el punto 4.5.  
2) Se deberán presentar los estudios específicos de fauna requeridos por esta Dirección General en el escrito de fecha 20 de octubre de 2005, cuya metodología y elaboración deberá estar coordinada con el Servicio de Conservación de la Biodiversidad.  
3) En la documentación con eficacia normativa (tanto gráfica como escrita) deberá procederse a las siguientes modificaciones:  
3.1) El ámbito del Plan Especial para los aerogeneradores y subestación (área en la que se declaran compatibles las instalaciones eólicas), independientemente de la extensión que arbitrariamente se fije, estará incluida en la anchura de los 1.000 metros que se declara de acuerdo con el artículo 25 de la Normativa del Plan Eólico Valenciano, aprobado mediante Acuerdo del Consell de la Generalitat Valenciana de 26 de julio de 2001, y excluirá en todo caso:  
- Las áreas declaradas no aptas en el Plan Eólico de la Comunidad Valenciana.  
- Cualquier superficie que se encuentre a menos de 1.000 m de suelo clasificado como urbano o urbanizable en el planeamiento urbanístico vigente de los municipios afectados.  
- Las vías pecuarias clasificadas colindantes con las alineaciones o con la subestación transformadora y/o que atraviesen las alineaciones de aerogeneradores.  
- La superficie incluida en el perímetro de protección de elementos patrimoniales de interés inventariados, y/o determinada por el órgano competente tras las correspondientes prospecciones arqueológicas.  
3.2) Se eliminará la norma que declara fuera de ordenación los usos actuales o cualquier edificación aislada de carácter no industrial preexistente, dentro del perímetro de 1.000 metros declarado como zona vulnerable (de las Normas Urbanísticas) ya que la ubicación de las infraestructuras eólicas no se ha considerado manifiestamente incompatible la existencia de dichos usos o edificaciones.  
3.3) Se incluirá en la documentación con eficacia normativa la obligación de solicitar la Declaración de Zonas de Seguridad, tanto en la fase de construcción (impacto temporal) como en la fase de funcionamiento (impacto permanente) para aquellas áreas en las que el uso de aprovechamiento eólico se superpone con el uso cinegético preexistente, de acuerdo con lo previsto en el artículo 39 de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre de Caza de la Comunidad Valenciana, y a la Resolución de 26 de abril de 1988 de la Dirección General de Producción Agraria, por la que se da norma para la señalización de los terrenos sometidos a régimen especial de caza y pesca continental y vías pecuarias.  
4) Se deberán cumplir todas las medidas preventivas y correctoras propuestas en Estudio de Impacto Ambiental de la Zona 11, con fecha de entrada 26 de diciembre 2003, para cada uno de los parques eólicos, y en el Informe Complementario al EIA de la Zona 11, con fecha de entrada 19 de julio de 2004, así como las contempladas en el apartado 5.1 y 5.2 del EIA del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana, que deberán ser complementadas con los diferentes aspectos que se detallan a continuación:  
4.1) Medidas de protección de calidad del aire y prevención del ruido  
- Los vehículos de transporte de material, en la fase de construcción, circularán con las cajas cubiertas de lona.  
- Se efectuarán riegos periódicos en viales y zonas de transito para minimizar la emisión de partículas a la atmósfera.  
- Medidas de prevención de la contaminación acústica en la fase de construcción:  
- En cuanto al mantenimiento de maquinaria, se asegurará el cumplimiento del Real Decreto 212/2002, de 22 de febrero, por el que se regulan las emisiones sonoras en el entorno debidas a determinadas máquinas de uso al aire libre.   
- Se efectuará un mantenimiento periódico de los silenciadores de los escapes, rodamientos, engranajes y mecanismos, en general, de toda la maquinaria empleada en la obra.  
- En caso de ser necesario el empleo de voladuras como método de excavación, este se empleará de forma puntual y siempre y cuanto no existan técnicas alternativas al mismo.  
- En cuanto a los niveles sonoros admisibles en la zona de afección de los parques eólicos en la fase de explotación, serán de aplicación la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica y el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con las actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.   
En la tabla 1 del anexo II de la ley 7/2002 figuran los distintos niveles de recepción externos tanto para el periodo diurno como el nocturno para cada uno de los usos dominantes; los valores de acuerdo a dicha tabla para el uso residencial son 55 dB(A) día y 45 dB(A) noche de Leq.  
Las únicas edificaciones existentes habitadas de forma continua a lo largo de toda la semana son la Casa del Alto y Casa Yáñez, por lo que se asimilaría a efectos de uso de tipo residencial, siendo los valores admisibles los 55 dB(A) día y 45 dB(A) noche, referidos. Se deberá justificar mediante un estudio acústico la afección real a dichas edificaciones que en caso de superar los valores admisibles se deberán reubicar o suprimir hasta cumplir dicho objetivo.  
4.2) Protección del sistema hidrológico e hidrogeológico  
- El promotor presentará, previo al inicio de las obras la inscripción en el registro de pequeños productores de la Comunidad Valenciana, así como el documento de aceptación del gestor autorizado de residuos tóxicos y peligrosos que se vaya a hacer cargo de cualquier residuo de esta naturaleza que se genere, tanto en la fase de construcción como de funcionamiento.  
- En la ubicación de los apoyos de la línea eléctrica de evacuación se evitarán los barrancos que se cruzan con su trazado.  
4.3) Protección de los valores geológicos y geomorfológicos  
- Se realizará un seguimiento de las obras con objeto de detectar cualquier formación cárstica de interés (cuevas, dolinas, simas, etc.). Cualquier hallazgo será comunicado mediante un informe especial a esta Dirección General con el fin de valorar e informar de la importancia del mismo, atendiendo a lo establecido en el artículo 16 de la Ley 11/94, de 27 de diciembre de la Generalitat Valenciana de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
- Con el fin de determinar la posible afección por vibraciones sobre las cuevas de coordenadas X= 677.684, Y=4.320.165 y coordenadas X=677.693, Y=4.321.176 en el parque Las Bodeguillas, se procederá a instalar un sistema de dispositivos de control de vibraciones durante la fase de construcción del parque eólicos Las Bodeguillas. De forma simultánea se procederá al:  
- Control visual diario por personal especializado de los posibles cambios en la topografía de las Cuevas.  
- Limitación de los accesos a las bocas de entrada de las Cuevas y a la colocación de avisos junto a las señalizaciones indicativas de las Cuevas existentes, en el que se detallen los controles a llevar a cabo, el motivo de los mismo y el periodo de duración de las obras.  
El dispositivo de control se mantendrá en la fase de funcionamiento, durante un periodo de tiempo suficiente para poder estimar las posibles afecciones por vibraciones en todo el intervalo de velocidades en las que funcionan los aerogeneradores.  
Los resultados y/o incidencias de estos controles serán comunicados a esta Dirección General.   
4.4) Protección de la fauna   
- Una vez desarrollados los estudios preoperacionales de avifauna, se programarán paradas técnicas de los aerogeneradores por situaciones de desplazamiento importante de aves.  
- Se señalizarán adecuadamente los tendidos eléctricos.  
- La solución final desarrollada deberá contar con la supervisión y visto bueno de esta Dirección General. De igual modo se actuará con la subestación eléctrica y de la línea eléctrica de evacuación.  
4.5) Protección del suelo y de la vegetación  
- Durante la fase de construcción, las anchuras máximas de plataforma en el acondicionamiento de los caminos de acceso a los parques y los viales interiores, es decir, exceptuando las cunetas, los sobreanchos de las curvas y los ensanches para el cruce de maquinaria, no sobrepasarán:  
- Los 4 metros de ancho en los parques eólicos con aerogeneradores de 850 KW de potencia unitaria que son La Solana y Las Bodeguillas.   
- Los 5 metros de ancho en los parques con aerogeneradores de 2 MW de potencia unitaria que son los parques El Mulatón y Rincón de Cabello.  
Ambas anchuras ya fueron indicadas en la Declaración de Impacto Ambiental de la zona 6 del Plan Eólico Valenciano para los mismos tipos de aerogeneradores.  
En ningún caso los viales interiores tendrán un ancho superior a los viales de acceso principales.  
- Una vez finalizada la fase de ejecución de las obras, la anchura de los caminos que se hayan acondicionado se reducirá a 3,5 m.  
- Las dimensiones de las plataformas de montaje, cimentaciones de aerogeneradores, zanjas de la red subterránea, zonas de acopio de materiales, planta de hormigonado, etc. se reducirán al mínimo necesario para la ejecución de la obra y cumplimiento de las medidas de seguridad exigidas en la legislación sectorial.  
- Los accesos necesarios para la instalación de los apoyos de la línea eléctrica deberán realizarse de acuerdo a los siguientes criterios:  
- Como norma general no se permite la apertura de nuevos caminos.  
- Se utilizarán los caminos existentes y/o vías pecuarias para acceder al punto más próximo al apoyo, a partir del cual se efectuará una rodadura superficial con maquinaria apropiada sin afectar ejemplares arbóreos.  
- En caso de que la rodadura superficial se realice sobre una zona abancalada, cada bancal se utilizará de plataforma de camino, ejecutando en los extremos de los bancales rampas de unión para permitir el acceso.  
- Los viales de nueva apertura para acceder a las instalaciones eólicas que no tengan servidumbre de paso, el acceso estará restringido al personal técnico.  
- En la restauración vegetal se deberán tener en cuenta los siguientes aspectos:  
- Se procederá al desmantelamiento y restauración de todas las infraestructuras temporales ejecutadas, de forma inmediata tras finalizar su uso.  
- Se emplearán especies y densidades de plantación similares a las características del entorno de cada parque, o que formen parte de los hábitats presentes. Las especies deberán ser autóctonas y/o endémicas del lugar.  
- La mezcla empleada en la hidrosiembra estará formada por especies propias de la flora local.  
- En la restauración de los taludes de los caminos y de las plataformas de montaje se emplearán especies arbóreas, arbustivas y herbáceas, mientras que alrededor de los aerogeneradores se empelarán especies herbáceas.  
- La revegetación mediante hidrosiembra se aplicará sobre los taludes residuales de inclinación mayor de 3H:1V de los caminos y explanaciones permanentes, e inmediatamente después del perfilado de su morfología final. En el caso de taludes menores o iguales a 3H:1V se realizará en caso de estimarse necesario, siembra en seco.  
- Se llevarán a cabo plantaciones en todas las superficies de restauración. No obstante, se tendrán en cuenta las limitaciones existentes debido a la aplicación de la legislación vigente y en particular en lo referente a las vías pecuarias, cortafuegos, fajas auxiliares de caminos y faja de servidumbre de líneas aérea.  
- Se aplicarán los riegos necesarios para garantizar el arraigo de la vegetación, para obtener la retención del suelo y la integración paisajística.  
- La revegetación se realizará en la época adecuada (otoño-invierno) inmediata a la finalización de las obras.  
- En las superficies de afección por la instalación de la línea eléctrica y de la subestación, se emplearán los mismos criterios que en los parques eólicos, empleando como especies de plantación las existentes en el entorno de los apoyos.  
- Se deberán restaurar y revegetar los terrenos afectados por las obras conservando en la medida de lo posible el suelo existente.   
- Se determinarán diferentes tipologías de plantación en función de las características de las superficies de revegetación.  
- En caso de ser necesaria y no evitable la afección sobre ejemplares arbóreos notables, se estudiará la posibilidad de transplantarlos.  
- En caso de ser necesario el empleo de materiales (tanto áridos como tierra vegetal) no procedentes de la propia excavación de la obra, por resultar ésta insuficiente o inadecuados, se obtendrán de canteras autorizadas, mientras que la eliminación de los materiales sobrantes se realizará en vertedero de inertes legalizado. En caso de no existir canteras o vertederos autorizados en el entorno de la obra y recurrirse a emplazamientos nuevos, se deberá tramitar el correspondiente estudio de impacto ambiental de acuerdo con lo previsto en el Decreto 162/1990 de 15 de octubre del Consell del Gobierno Valenciano por el que se aprueba el Reglamento para la desarrollo de la Ley 2/1989, de impacto ambiental y la Orden de 3 de enero de 2005, de la conselleria de Territorio y Vivienda que establece los contenidos mínimos de los estudios de impacto ambiental.  
4.6) Protección contra incendios  
Previamente al inicio de las obras, se deberá presentar para su supervisión y visto bueno, un proyecto de las medidas preventivas y/o correctoras de los parques eólicos, subestación y líneas de evacuación en cuanto a la protección contra incendios, donde se incorporen y concreten los aspectos requeridos por el Servicio de Prevención de Incendios y Sanidad Forestal, tanto para la fase de construcción como para la fase de funcionamiento. Se deberá contar con la supervisión y visto bueno de esta Dirección General.  
4.7) Se presentará, previamente al inicio de las obras, el Proyecto de medidas correctoras que responda a todo lo expuesto en este apartado e incluya la totalidad de las medidas preventivas, precautorias y correctoras enumeradas, que deberá ser aprobado por esta Dirección General.  
4.8) El Proyecto de medidas correctoras incluirá, de manera diferenciada, el Proyecto de Desmantelamiento de todas las instalaciones al final de su vida útil. Dicho Proyecto incorporará las medidas de desmontaje y demolición, destino de los distintos residuos y la restauración morfológica y vegetal de todos los terrenos.  
4.9) Si en el desarrollo de las obras o en la fase de funcionamiento de las actuaciones previstas se observaran daños a terceros o impactos no detectados en la presente evaluación de impacto ambiental, se procederá a su estudio y corrección, en coordinación con esta Dirección General.  
5) Seguimiento y vigilancia ambiental  
El plan de vigilancia ambiental deberá ser presentado, previamente al inicio de las obras, y tendrá por objetivo el seguimiento y control de los impactos y de la eficacia de las medidas preventivas y correctoras de: el EIA e informes complementarios; el proyecto de medidas correctoras descrito en el punto 4.7; y las condiciones de la presente declaración.  
En el programa se establecerá el modo de seguimiento de las actuaciones y se describirá el tipo de informes, su frecuencia y período de emisión. Para ello, el programa detallará para cada recurso del medio y actuación objeto de seguimiento, los siguientes términos:  
- Objetivo del control establecido.  
- Actuaciones derivadas del control.  
- Lugares de inspección.  
- Periodicidad de inspección.  
- Material necesario, método de trabajos y necesidades de personal técnico.  
- Parámetros sometidos a control.  
- Umbrales críticos para esos parámetros.  
- Medidas de prevención y corrección en caso de que se alcancen los umbrales críticos.  
- Documentación generada por cada control.  
Los informes de seguimiento deberán remitirse esta Dirección General a través de la Dirección General de Energía, que acreditará su contenido y conclusiones.  
El Plan de Vigilancia Ambiental deberá incluir, además de lo recogido en el punto 6 del EIA del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana los siguientes aspectos:  
5.1) Debe aportarse el plan de vigilancia ambiental de la avifauna, cuya metodología, duración y equipo encargado debe ser supervisado y aprobado por esta Dirección General.  
5.2) Se deberá incorporar al programa de vigilancia ambiental los datos de control de vibraciones realizados en las cuevas, tanto en la fase de construcción de los parques como en la de funcionamiento, incluyendo los resultados e interpretación de los mismos en los diferentes informes periódicos.  
5.3) Durante el primer año de funcionamiento de los parques eólicos, se deberá realizar el control de afección por ruido y por sombras en el área perimetral establecida como zona vulnerable (1.000 metros) con el fin de comprobar los valores teóricos obtenidos en la documentación ambiental presentada.  
Se realizarán mediciones de ruido en todas las edificaciones habitadas permanentemente o de forma eventual situadas en un perímetro de 1.000 m de cualquier aerogenerador.  
La duración del estudio se ampliará, caso de que las condiciones meteorológicas del primer año fuesen excepcionalmente diferentes a las habituales (días de viento muy inferiores a la media anual, mayor número de días nublados que la media anual, etc.).  
5.4) Se deberá realizar un estudio sobre el grado de aceptación de las instalaciones eólicas por parte de la población, tanto de los núcleos urbanos como de las edificaciones aisladas existentes, así como de la incidencia sobre la socioeconomía de la zona y en particular sobre el turismo rural.  
5.5) El plan incluirá la elaboración y remisión de los siguientes informes:  
- Antes del inicio de las obras:  
Plan de vigilancia y seguimiento ambiental para la fase de obras, indicando expresamente los recursos humanos y materiales asignados.  
Plan de aseguramiento de la calidad, en lo que se refiere a la calidad ambiental, presentado por el contratista que ejecute las obras, indicando los recursos humanos y materiales asignados.  
- Fase de obras:  
- Informe ordinario mensual (desde el acta de replanteo), sobre el desarrollo y la ejecución de las medidas preventivas y correctoras exigidas por esta declaración e incluidas en el Proyecto definitivo.  
- Informe extraordinario previo al Acta de Recepción de las Obras.  
- Informes especiales de carácter urgente que sean necesarios, cuando se presenten circunstancias o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo.  
En dichos informes deberá quedar reflejado el desarrollo y ejecución de todas las medidas protectoras y correctoras.  
- Fase garantía de obras:  
- Informe semestral ordinario (desde la firma del acta de recepción de las obras).  
- Informe extraordinario previo a la finalización del periodo de garantía de las obras.  
- Informe final.  
- Informes especiales, cuando se presenten circunstancias o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo.  
Se determinarán las afecciones de los parques eólicos e infraestructuras asociadas sobre el medio, comprobando su adecuación al EIA. En caso de detectar afecciones no previstas se deberán tomar las medidas necesarias para su corrección.  
Se deberá comprobar la efectividad de las medidas protectoras y correctoras proyectadas. En particular, sobre el estado y efectividad de las medidas de protección del sistema hidrogeológico, de los niveles sonoros, fauna y estado y progreso de las áreas de las plantaciones e hidrosiembras realizadas.  
- Fase de funcionamiento:  
- Informe anual.  
- Informes especiales, cuando se presenten circunstancias o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo.  
Se deberá comprobar la efectividad de las medidas preventivas y correctoras proyectadas. En caso de detección de afecciones no previstas a largo plazo, se adoptarán las medidas necesarias para evitarlas o corregirlas.  
El contenido mínimo de los informes será el recogido en el apartado 6 del EIA del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana.  
Del examen de esta documentación por parte de esta Dirección General podrán derivarse modificaciones de las actuaciones previstas, en función de una mejor consecución de los objetivos de la presente resolución.  
6) Medidas compensatorias ambientales  
En el plazo de seis meses, desde la notificación de la presente resolución, se presentará ante esta Dirección General para su supervisión y visto bueno, una propuesta de medidas compensatorias ambientales y de ámbito rural, tal como se establece en el artículo 16 del Plan Eólico Valenciano.  
El Proyecto de medidas compensatorias ambientales deberá incluir asimismo un programa de vigilancia ambiental para la comprobación de su desarrollo y efectividad, con la estructura, contenidos e informes indicados en el apartado 5 de esta resolución.  
7) Documentación adicional:  
7.1) En consecuencia con lo expuesto en los apartados anteriores, el inicio de las obras queda supeditado a la presentación, supervisión y visto bueno de esta Dirección General de la siguiente documentación:  
- Proyectos de ejecución de la subestación y líneas de evacuación, así como la documentación ambiental completa donde quede justificada la idoneidad de la solución, así como su descripción, de acuerdo al apartado 1.3.  
- Proyectos de construcción especificados en el punto 1.4.  
- Estudios de fauna de acuerdo al punto 2.  
- Proyecto de medidas preventivas y correctoras, de acuerdo a lo establecido en el apartado 4.  
- Proyecto de medidas preventivas y/o correctoras de protección contra incendios que comprenda tanto los parques eólicos, como la subestación y líneas de evacuación, de acuerdo al apartado 4.6.  
- Programa de vigilancia ambiental, de acuerdo al apartado 5.  
- A la presentación de las memorias correspondientes a las prospecciones arqueológicas de los cuatro parques, así como de las prospecciones no realizadas durante el proceso de evaluación de impacto ambiental (línea eléctrica, nuevos accesos, nueva ubicación de la subestación, etc., no incluidos en prospecciones anteriores) y de los preceptivos informes vinculados favorables y/o condicionantes establecidos por el Área de Cultura de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, emitidos sobre las prospecciones previas.   
7.2) Antes de seis meses, desde la notificación de la presente resolución, se presentará ante esta Dirección General una propuesta de medidas compensatorias ambientales y de ámbito rural, de acuerdo a lo establecido en el punto 6.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 3 de agosto de 2006.- La directora general de gestión del medio natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 34/02-AIA  
Promotor: Guadalaviar Consorcio Eólico Alabe - Enerfín SA.  
Autoridad sustantiva: conselleria de Infraestructuras y Transporte. Dirección General de Energía.  
Objeto del proyecto: Instalaciones Eólicas de la Zona 12 del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana.  
Localización: Términos municipales de Enguera y Ayora (Valencia)  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto y localización  
El objeto de la actuación es el proyecto de las instalaciones para el desarrollo de la Zona 12 del Plan Eólico Valenciano (PEV) aprobado por Acuerdo de 26 de julio de 2001, del Gobierno Valenciano, y sus infraestructuras necesarias, incluyendo la evacuación de la energía eléctrica generada. Los documentos presentados para la ejecución y desarrollo de la Zona 12 son los proyectos del Plan Especial, Plan Energético y el Estudio de Impacto Ambiental, así como información complementaria posterior.  
Localización  
Parques eólicos  
Se proyecta la instalación de tres parques eólicos en la Zona 12 definida en el Plan Eólico de la Comunidad Valenciana, afectando al término municipal de Enguera, comarca de La Canal de Navarrés, provincia de Valencia. La zona que comprende el Plan Especial se circunscribe al espacio que ocupan los aerogeneradores, sus infraestructuras, caminos de servicio y subestaciones.  
El ámbito territorial del Plan Especial, en el que se podrá compatibilizar los usos y aprovechamientos eólicos con los preexistentes a la homologación, y en los que se posibilitará la implantación de las instalaciones, infraestructuras, servicios, elementos auxiliares y accesos está constituido por los espacios siguientes:  
a) El área comprendida entre el eje de los viales de unión entre los aerogeneradores y dos líneas paralelas situadas a 150 m de cada aerogenerador, dando lugar a una banda de 300 m de ancho.  
b) En el caso de caminos de acceso a los parques de nueva planta, la banda será de 50 m a cada uno de los lados del eje de los caminos, dando lugar a franjas de 100 m de ancho.   
c) En el caso de caminos existentes, donde se localizarán las zanjas, así como para las zanjas de nueva planta, que serán empleados para el transporte de energía eléctrica o de cualquier otro servicio necesario para el funcionamiento de los parques, la banda será de 12 m a cada lado del eje, resultando una franja de 24 m de ancho.  
d) En el caso de edificaciones auxiliares permanentes necesarias para el funcionamiento de los parques, la definición del ámbito territorial será un cuadrado de 100x100 m, en cuyo interior se construirá la subestación o edificio auxiliar requerido.  
El Plan Especial para la ordenación de la zona eólica es el instrumento de planeamiento que, en desarrollo y ejecución del Plan Eólico ordena el uso del suelo para una zona específica, compatibilizando los existentes con el de producción de energía eléctrica mediante aerogeneradores y su evacuación.   
El apartado 6.1.a) de la Adenda del Plan Especial para la Ordenación de la zona eólica número 12 indica que "...a los efectos del presente Plan Especial, se declara la compatibilidad del uso eólico con los usos previstos en el planeamiento municipal, extendiéndose dicha compatibilidad al suelo no urbanizable sujeto a especial protección, de acuerdo con el artículo 1 de la Ley 4/1992, de 5 de junio, del Suelo no urbanizable y siempre que esta especial protección no se encuentre incluida dentro de los criterios de exclusión previstos por el Plan Eólico".  
Según el vigente Plan General de Ordenación Urbana del término municipal de Enguera los parques se localizan sobre suelo no urbanizable de especial protección, al igual que los viales de servicio y las líneas eléctricas internas asociadas al mismo. El trazado del tendido eléctrico atraviesa terrenos clasificados de suelo no urbanizable de distintas categorías.  
Línea aérea de evacuación  
Se prevé la construcción de una única subestación eléctrica en el parque Benalaz I, en las coordenadas UTM X=681.871 e Y=4.314.385, denominada Benalaz.  
Desde esta subestación se transportará la energía producida mediante línea aérea de alta tensión 132 kV, hasta la subestación prevista en la Zona Eólica 11, desde la que se transportará, de forma conjunta, la energía producida en ambos parques mediante línea aérea de alta tensión de doble circuito 132 kV, a una única subestación próxima a Ayora.  
Alternativas y justificación de la solución propuesta  
Parques eólicos  
El amplio área delimitada en el Plan Eólico Valenciano como Zona 12 incluía dos grandes zonas aptas separadas entre sí: una que en la Sierra de Enguera y otra, más al sur, que incluye la vertiente suroriental del Macizo de Caroch.  
En el Estudio de Impacto Ambiental de la Zona 12, se realiza una primera selección de emplazamientos adecuados para el establecimiento de parques eólicos, en la que se desestima la segunda área citada, vertiente suroriental del Macizo del Caroch con el fin de «evitar la dispersión de impactos mediante la concentración de las actuaciones», localizando así las posibles ubicaciones únicamente en la Sierra de Enguera.   
Dentro de ésta, las posibles alternativas de localización de parques se realizan en función de que sean económicamente viables; dicho factor depende de la producción de energía eléctrica y está directamente relacionado con el potencial eólico siendo inadecuadas las zonas del fondo del valle que se eliminan del estudio.  
Teniendo en cuenta esta consideración, y sin contar con otros criterios de selección, se presentan 4 posibles alternativas de localización de parques eólicos, que se denominan:  
P-1. Caporucho.  
P-2. Alto de la Muela.  
P-3. Loma de la Higuera.  
P-4. El Rincón.  
Sobre estas alternativas se realiza una evaluación basada en una serie de indicadores ambientales: impacto visual, impacto sobre riesgos geológicos, impacto sobre la fauna, impacto sobre vegetación e impacto sobre patrimonio cultural; concluyéndose que las alternativas P-3 y P-4 son las que originan un menor impacto ambiental global y descartándose, por tanto, P-1 y P-2.  
Una vez centrados en estas dos zonas seleccionadas, se proponen 4 parques eólicos que se denominan Benalaz, Salomón, Garbí y Mistral, con un total de 79 aerogeneradores y una potencia a instalar de 158 MW. A continuación se realiza un análisis más detallado de cada parque, en lo que a emplazamiento de aerogeneradores se refiere, eliminando determinadas posiciones por razones diversas.  
Posteriormente en una Adenda al E.I.A., presentada en enero de 2004, se propone una nueva distribución de los parques eólicos, desestimando los de Garbí y Mestral, lo cual se justifica por un deficiente aprovechamiento energético y un mejor aprovechamiento en el parque Benalaz, proponiéndose una ampliación de dicho parque.  
Se presenta un nuevo estudio de alternativas motivado por la existencia de nuevos datos de viento y una modelización más aproximada sobre potencial eólico. Dichos modelos indican que, en la zona oeste de Navalón, se dispone de áreas de aprovechamiento, técnica y económicamente viables, además de las ocupadas por Salomón y Benalaz.  
En este estudio se vuelve a incluir la comparación ambiental de alternativas del EIA original (P-1, P-2, P-3 y P-4), incluyendo además una ampliación de P-4, estudiándose dos posibles alternativas en éste, para un mejor aprovechamiento eólico del recurso en la Sierra al oeste de Navalón que son:  
- Alternativa P-4A: extremo suroeste del parque eólico Salomón.  
- Alternativa P-4B: cumbres al este del parque eólico Benalaz.  
Ambas presentan como inconveniente su relativa proximidad a áreas de exclusión por presencia de rapaces en la Sª de Caroch y, además, la P-4A se sitúa relativamente alejada de la subestación eléctrica propuesta, por lo que se elige la alternativa de Benalaz (P-4B) para la instalación de los parques eólicos, dado que, a igualdad de impactos sobre fauna, vegetación, patrimonio y riesgos ecológicos, presenta una mayor proximidad a las infraestructuras eléctricas previstas, minimizándose la apertura de caminos y zanjas.  
De este modo, los emplazamientos finalmente seleccionados son:  
- Parque eólico Salomón, con un total de 25 aerogeneradores de 2 MW de potencia unitaria, compuesto de 3 alineaciones.  
- Parque eólico Benalaz I, con un total de 25 aerogeneradores de 2 MW de potencia unitaria, en una única alineación.  
- Parque eólico Benalaz II, con un total de 20 aerogeneradores de 2 MW de potencia unitaria, en 4 alineaciones.  
En cuanto a las alternativas tecnológicas, en la documentación complementaria presentada con fecha de entrada 2 de mayo de 2006, se comparan dos tipos de aerogeneradores que se podrían emplear en los parques: 800-850 kW ó 2MW de potencia. Se selecciona el aerogenerador Enercon E-66 de 2 MW porque, al requerirse un menor número de aerogeneradores para la misma potencia total, las alineaciones tienen menores dimensiones y los caminos de servicio requeridos tendrán una menor longitud.   
En cuanto a la localización de las subestaciones no se ha planteado ninguna alternativa a la solución propuesta.  
Línea aérea de evacuación  
El correspondiente E.I.A. inicial analiza tres alternativas, denominadas 1, 2 y 3, para el trazado de las líneas de evacuación de la energía producida en el conjunto de las zonas eólicas 10, 11 y 12. El diseño de las mismas se basó en soluciones consideradas viables, tanto desde el punto de visto técnico, como económico. Para la valoración ambiental de las alternativas se han considerado los siguientes factores: longitud de la línea, afección a ZEPA-LIC, afección a reserva de caza, afección a vegetación relevante, afección a fauna y afección a yacimientos y zonas habitadas.  
Respecto al estudio de alternativas inicial hay que destacar que el mismo considera de forma conjunta la evacuación de las zonas eólicas 10, 11 y 12 y analiza alternativas de trazado completas. Dicha metodología no resulta adecuada, pues deberían analizarse alternativas independientes para la evacuación de la zona 10, al norte de la subestación de Ayora, y las zonas 11 y 12, al sur de la misma, ya que la metodoloParc eòlic Potència instal·lar Aurogeneradors Subestació  
 (MW) Nº Potència (20/132Kv)  
Salomón 50 25 2000 Benalaz  
Benalaz I 50 25 2000  
Benalaz II 40 20 2000  
TOTAL 140 70  
\* \* \* \* \*  
Parque eólico Potencia instalar Aurogeneradores Subestación  
 (MW) Nº Potencia (20/132Kv)  
Salomón 50 25 2000 Benalaz  
Benalaz I 50 25 2000  
Benalaz II 40 20 2000  
TOTAL 140 70  
gía adoptada supedita el trazado en una zona concreta a condicionantes de áreas alejadas de la misma.  
En este sentido se propuso, como posible solución alternativa a estudiar, un trazado de la línea de evacuación desde la subestación Benalaz de la Zona 12 a la Zona 11 que se ajustase a las indicaciones dadas en su momento por el Área de Recursos Forestales y Conservación Ambiental (octubre 2004): "Convendría que la línea (Benalaz-La Solana) atravesara el Peñón de los Machos al oeste del Alto del Buitre evitando la afección al pequeño barranco y cortado situado en sus cercanías. A su vez, lo más alejado de Las Chufleras". Asimismo, debe evitarse la afección a la microrreserva de flora denominada Barranco de la Rosa.  
El promotor tiene en cuenta las indicaciones realizadas y, partiendo de la ubicación de la subestación de la Zona 12 hasta la definitiva ubicación de la subestación de la Zona 11, presenta en agosto de 2006 tres alternativas para la línea de evacuación concluyendo que la opción 2A minimiza las afecciones a los valores ambientales.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Parques eólicos  
Las características básicas del proyecto en la solución finalmente propuesta se resumen en el siguiente cuadro:   
Se empleará el modelo ENERCON E-66/20 fabricado por Enercon GMBH con una potencia máxima asignada de 2 MW, en todos los parques. La cimentación se realizará mediante zapatas de hormigón armado de dimensiones 15x15x1,5 m con nivel de coronación a 1,8 m de profundidad.  
Para la ubicación de las grúas de montaje y los vehículos de transporte, se han previsto dos tipos de plataformas de las siguientes características: 50x26 m si el aerogenerador se encuentra a pie de camino y de 30x35 m si el aerogenerador se encuentra al final de un camino.  
El acceso al conjunto de los parques se realiza a través de la carretera N-430 por el desvío de Font de la Figuera, por medio de una vía de servicio y posteriormente discurre por caminos y pistas ya existentes. Cabe resaltar la rectificación puntual de trazado de dichos caminos en ocho puntos para permitir el paso de vehículos pesados. Asimismo, es necesaria la apertura de nuevos caminos para los accesos a los siguientes aerogeneradores: 7, 8, 11 y 12 del parque Salomón; 3, 5 a 6, 7 a 9, 10 a 14, 15, 20, 22, 23, 24 del parque Benalaz I; y 3, 8, 9, 10, 16 a 19, 20 del parque Benalaz II.  
Las condiciones mínimas de los caminos interiores durante la ejecución de la obra serán: 4,5 m de ancho de calzada, 5,5 m de ancho libre de obstáculos, radio mínimo de curva de 25 m, pendiente máxima de 12%, gálibo mínimo de 6 m y firme de zahorra artificial de 20 cm de espesor. Una vez finalizadas las labores de construcción e instalación se recubrirán los caminos con tierra vegetal hasta dejar un ancho útil de 3,5 m.  
En el siguiente cuadro se resumen las longitudes de los caminos interiores:  
Parque Longitud (m)   
 Acondicionamiento Nuevo trazado  
Salomón 5.436 300  
Benalaz I 4.813 1.510  
Benalaz II 9.970 792  
En cuanto a la zona de instalaciones auxiliares (acopio de materiales, parques de maquinaria, plantas de hormigonado etc.), la Adenda del EIA dice que contará con un área que ocupa una superficie de unos 5.000 m² que se ubicará junto a la subestación de Benalaz, adjuntándose un plano con la localización de las instalaciones a escala 1:10.000. La superficie de la planta de hormigonado es de 4.000 m², que incluye la propia planta y la zona de acopio de materiales, y la del parque de maquinaria de 1.000 m². No se ha detallado la localización exacta, las características de dichas instalaciones, ni el tipo de medidas protectoras y de gestión ambiental a aplicar.  
La energía producida por cada aerogenerador se transporta en 30 kV mediante canalización enterrada hasta la subestación transformadora, denominada Benalaz, en donde se eleva la tensión hasta 132 kV.  
Las zanjas del cableado interior discurren paralelas a los caminos de acceso a los aerogeneradores. Las dimensiones de las zanjas serán: 0,5 m de ancho inferior, 0,6 m de ancho superior y 1,2 m de profundidad.  
Con respecto a la cuantificación y balance de los movimientos de tierras generados por el conjunto de actuaciones necesarias (caminos y accesos, zanjas, cimentaciones, plataformas de montaje, etc.) los datos aportados en la documentación presentada son parciales e incompletos en algunos casos. No se realiza un balance conjunto de dichos movimientos, desconociendo los volúmenes totales de materiales de préstamo y/o sobrantes que se generarían.  
Respecto a las tierras de préstamo y materiales para firmes, en el apartado 5 de la Adenda del EIA se indica que los volúmenes de préstamo se tomarán de las canteras en funcionamiento en la zona. En cuanto a los volúmenes de sobrantes de la compensación que no puedan ser aprovechados como núcleo de terraplén, deberá buscarse un punto para utilizarlo como vertedero, que no suponga una afección apreciable al medio, como puede ser un corte a un cauce natural. Se presenta un plano de localización de posibles zonas de vertido a escala 1:100.000.  
Por último señalar, que en cuanto a las voladuras, la Adenda al EIA dice que se prevé la realización de voladuras en algunas cimentaciones de las situadas en las zonas de calizas y dolomías, así como puntualmente en algunos desmontes para la ejecución de los caminos. No se detalla la localización de las zonas de voladura, ni su programación temporal.  
Líneas de evacuación  
La solución final contempla la ubicación de una única subestación en el parque Benalaz I desde la que se realizará la evacuación de la energía por una única línea aérea de alta tensión de 132 kV hasta la subestación de la Zona 11. A partir de ésta la energía se transporta de forma conjunta mediante línea aérea de alta tensión a una única subestación próxima al municipio de Ayora. Se selecciona como solución para la línea de evacuación el trazado de la alternativa 2A, cuya localización y la de la subestación quedan reflejadas en el plano nº 1 (Alternativas de trazados) del documento «Valoración Final Alternativas de Trazado de la Línea de Evacuación» de la información complementaria de junio de 2006.   
La subestación estará formada por un parque de intemperie de 132 kV y de un edificio de control con todos los equipos necesarios para su funcionamiento. La planta de la subestación tiene forma en L con las siguientes dimensiones: rectángulo de 43x8 m y otro rectángulo de 15x5 m adosado al anterior (lado largo 38,5 m y lado corto 13,0 m). El volumen de excavación en explanación y cimientos es de 563 m³ y el relleno de material de 284 m³. La obra civil comprende las siguientes unidades: cimentaciones, canalizaciones de cables de media baja tensión y control, foso de transformadores, depósito de recogida de aceite, red de drenaje y cerramiento del perímetro de la subestación. El recinto de la subestación se cerrará con una malla perimetral de 2,6 m.  
Tramitación administrativa  
El expediente fue incoado de forma conjunta para las 15 zonas eólicas correspondientes al Plan Eólico Valenciano, el 21 de enero de 2002, fecha en la que la Dirección General de Industria y Energía remite a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la documentación correspondiente a los Estudios de Impacto Ambiental de las empresas preadjudicatarias en la reunión de la Comisión de Selección de proyectos del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana, celebrada el 11 de enero de 2002, con el fin de revisar y subsanar las deficiencias documentales.  
El 14 de junio de 2002, y de forma expresa para la zona 12, se requiere a la Dirección General de Industria y Energía la necesidad de ampliar el Estudio de Impacto Ambiental dado que el mismo no cumple con los contenidos mínimos que se le exigen.  
Parques eólicos  
El 5 de noviembre de 2002 la Dirección General de Industria y Energía envía los documentos correspondientes a los Estudio de Impacto Ambiental presentados por las empresas preadjudicatarias de cada zona eólica, en las que se incluyen las subsanaciones o mejoras recogidas en las documentaciones ya entregadas, así como de aquellos cambios habidos en los diferentes parques eólicos.  
El 21 de enero de 2004 se produce la entrada en la conselleria de Territorio y Vivienda del documento «Instalación Eléctrica con Estudio de Impacto Ambiental. Remisión parcial de documentación», en la que se incluía el Estudio de Impacto Ambiental de la Zona 12.  
El 15 de julio de 2004 la Dirección General de la Energía remite a la Aprobación Provisional del Plan Especial e Informe sobre las alegaciones o sugerencias formuladas correspondientes a la Zona 12 del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana. Se remiten además los documentos en los que se describen determinadas modificaciones realizadas en los parques eólicos y que ya han sido aceptadas por la Dirección General.  
El 20 de julio de 2004 la Dirección General de la Energía remite los anteproyectos de los parques eólicos correspondientes a la Zona 12 para la formulación de la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental, según se establece en el artículo 7 del Acuerdo de 26 de julio de 2001 del Gobierno Valenciano por el que se aprueba el Plan Eólico de la Comunidad Valenciana.  
El 16 de noviembre de 2005, se realiza requerimiento de documentación que informa de los aspectos que se considera deberán ser ampliados y/o justificados antes de la emisión de la Declaración de Impacto Ambiental.  
El 2 de mayo de 2006 tiene entrada el documento "Información complementaria a requerimiento de la Dirección General de Gestión del Medio Natural de fecha 16 de noviembre de 2005" presentada por la empresa promotora en relación con el requerimiento antes referido. Información que posteriormente fue complementada con documentación entregada el 14 de julio y 31 de agosto de 2006.  
Líneas evacuación  
El 11 de febrero de 2004, el Servicio Territorial de Industria remite a la Dirección General de Gestión del Medio Natural el documento de Estudio de Impacto Ambiental de las instalaciones eléctricas de la evacuación de energía eléctrica generada en Parques Eólicos, zonas 10,11 y 12; así como la notificación de la publicación del anuncio en el B.O.P. de 26 de noviembre de 2003, en el DOGV de 26 de noviembre de 2003 y en el periódico Las Provincias de 25 de noviembre de 2003.   
El 5 de mayo de 2004, la Dirección General de la Energía remite la documentación correspondiente al proyecto técnico, el estudio de impacto ambiental y el resultado de la información pública de las líneas de evacuación de la energía de las zonas 10, 11 y 12.  
El resto de documentación complementaria existente en el expediente es común con los parques eólicos y exclusiva para la zona 12, y es la referida en el apartado anterior, a partir del requerimiento de fecha 16 de noviembre de 2005.   
Información pública  
Procedimiento  
Parques eólicos  
Mediante la resolución de 17 de septiembre de 2003, del Servicio Territorial de Industria y Energía, se somete a información pública conjunta el plan especial, los anteproyectos de los parques eólicos y el estudio de impacto ambiental de la zona 12 del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana, publicándose en:  
- El Diari Oficial de la Comunitat Valenciana nº 4.638, de 26 de noviembre de 2003.   
- El Bulletí Oficial de la Provincia de València nº 280, de 25 de noviembre de 2003.  
- En el diario El País, del día 25 de noviembre de 2003.  
Durante dicho período de Información Pública se presentaron 32 escritos entre alegaciones particulares, informes de organismos y empresas de servicio público o de servicios de interés general, y dictámenes de ayuntamientos.  
Líneas evacuación  
Se sometieron a información pública las instalaciones eléctricas para la evacuación de energía eléctrica generada en los Parques Eólicos de zonas 10, 11 y 12, publicándose en:  
- El Diari Oficial de la Comunitat Valenciana nº 4638, de 26 de noviembre de 2003.  
- El Bulletí Oficial de la Provincia de València nº 284, de 26 de noviembre de 2003.  
- En el periódico Las Provincias, del día 25 de noviembre de 2003.  
Durante el periodo de información pública se presentaron un total de 12 alegaciones.  
Resumen de alegaciones  
Parques eólicos  
Según el «Informe sobre las alegaciones o sugerencias particulares efectuadas al Plan Especial, Anteproyectos de Parques Eólicos y Estudio de Impacto Ambiental de la zona 12 del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana», remitido por la Dirección General de la Energía el día 15 de julio de 2004, a continuación se destacan aquellas de carácter ambiental:  
- Rechazo de los accesos principales y propuesta de alternativas.  
- Solicitud de integración paisajística de los edificios y obras civiles.  
- Invasión de zonas declaradas no aptas para el aprovechamiento eólico en el Plan eólico de la Comunidad Valenciana.  
- No se incluyen ni se cartografían elementos etnológicos ni vías pecuarias.  
- En el EIA no se justifica el impacto acústico, sombras móviles, infrasonidos, variaciones de presión y turbulencias, campos electromagnéticos ni efectos de ionización.  
- Afecciones sobre vías pecuarias.  
- Afecciones sobre los usos ganaderos y sobre la agricultura.  
- Eliminación de la vegetación de una franja de 1.000 metros a ambos lados de la línea de aerogeneradores.  
- Afección a acuíferos y generación de residuos.  
- Erosión y pérdida de vegetación.  
- Gran parte de los aerogeneradores de los parques eólicos se sitúan a una distancia inferior a 1.000 metros de viviendas, tanto aisladas como situadas en suelo urbano o urbanizable, incumpliendo lo establecido en el Plan Especial de la zona.  
- Impacto visual de la actuación, afecciones sobre el paisaje.  
- Falta de estudios de fauna y flora endémica, rara o amenazada.  
Reducción de la visibilidad de una torre de vigilancia ambiental de la «Asociación para la Defensa de la Naturaleza de Enguera», que sirve de apoyo a puestos de vigilancia de la conselleria de Territori i Habitatge.  
- Alto índice en la zona de peligrosidad de incendios forestales. No se estudia la afección sobre incendios forestales.  
- Impactos sobre las actividades turísticas, de educación ambiental y cinegéticas desarrolladas en la zona.  
- Se cuestiona el método empleado en el EIA para valoración de impactos.  
- Afecciones zona IBA (Área Importante para las Aves) nº 161 según SEO/Bird. Deficiencias importantes en el inventario de aves y quirópteros presentado.  
- Afecciones al LIC Sierra de Enguera.  
- La línea de evacuación cruza una zona señalada como no apta y que esta línea producirá un impacto sobre las aves y quirópteros por colisión y electrocutación.  
Vulneración de lo establecido en la Directiva 97/11/CE del Consejo por la que se modifica la Directiva 85/337/CEE relativa a las repercusiones de determinados proyectos públicos y privados sobre el medio ambiente.  
- Afección a la microrreserva Barranco de la Rosa.  
- Afección a las colonias de murciélagos de la zona.  
- Se indica que el EIA hace referencia únicamente a la cuenca del río Cañoles, sin mencionar las cuencas del río Sellent y del río Escalona.  
- Falta de estudio de enterramiento de la línea de alta tensión que va desde los parques hasta la subestación de Ayora.  
- Se proyectan la construcción de líneas subterráneas sobre el camino de la Facorra, que linda con una parcela en la que se encuentra una vivienda muy próxima al camino, lo que constituye un claro peligro sobre la salud humana, solicitando la modificación del trazado de forma que se aleje de la vivienda. Respecto a este trazado también se solicita que se garantice el acceso a la vivienda durante la ejecución de las obras.  
- Afección a Montes de Utilidad Pública. Concretamente la conselleria de Territorio y Vivienda solicita la realización de una autorización de ocupación antes del inicio de las obras en estos montes.  
- En el informe de alegaciones se hace constar que se ha omitido como organismo afectado al Ayuntamiento de Ayora.  
Líneas de evacuación  
- El Servicio Territorial de Carreteras hace hincapié en que la zona de protección de la carretera CV-440 es 18 metros a partir de la arista exterior de la calzada.  
- El Ministerio de Fomento comunica que existe un cruzamiento en el que el apoyo no cumple con la distancia de vez y media la altura del apoyo con respecto a la arista exterior de la calzada de la carretera.  
- La Confederación Hidrográfica del Júcar autoriza los cruces de varios barrancos sobre los términos municipales de Jarafuel, Zarra, Teresa de Cofrentes, Ayora y Enguera.  
- La conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, alega que la Línea Aérea se ubica parcialmente en la zona de Concentración Parcelaria Cañada de Arriba, con lo que la construcción de dicha línea podría interferir con la ejecución de la Concentración Parcelaria y las obras que ésta lleva consigo.  
- Amalia Valles Gómez alega que la instalación de la línea repercutirá gravemente en su finca, ya que esta se encuentra destinada tanto a la producción de olivo como a su descanso familiar.  
- El Ayuntamiento de Teresa de Cofrentes alega que el trazado de la línea, afecta en un elevado grado a las actuaciones medioambientales que han venido desarrollándose en los últimos años para la mejora del municipio. Por otro lado, proponen que existen diferentes alternativas que tendrían un menor impacto.  
- La Diputación de Valencia comunica que la información presentada en el EIA no es correcta, ya que la propiedad de las vías de comunicación que son atravesadas por la línea es errónea.   
- El Ayuntamiento de Teresa de Cofrentes hace referencia al posible impacto medioambiental de la línea a su paso por su término municipal, ya que considera que el EIA únicamente hace referencia a la salida de la línea en el término municipal de Jarafuel. Además, el ayuntamiento aporta un estudio de posibles alternativas.  
- El ayuntamiento de Ayora por una parte aprueba el trazado de la línea y por otro informa que al inicio de las obras se deberán solicitar los pertinentes informes.  
Peticiones de información y documentación complementaria  
Peticiones de información  
A lo largo del procedimiento de evaluación de impacto ambiental se han realizado las siguientes consultas:  
- Servicio de Prevención de Incendios Forestales (12/05/2004, 08/10/2004).  
- Servicio de Conservación de la Biodiversidad (12/05/2004, 08/10/2004, 06/06/2006, 13/07/2006 y 19/07/2006).  
- Servicio de Ordenación Sostenible del Medio (26/06/2006 y 6/10/2006).  
Documentación complementaria  
El 21/01/04 tiene entrada la «Subsanación y mejora del Estudio de Impacto Ambiental Zona 12» del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana (Adenda al EIA) con objeto de revisar la caracterización y calificación de los impactos ambientales asociados a los parques eólicos de la zona 12 debido a las modificaciones realizadas por el promotor que son:  
- Se elimina en la documentación toda referencia a los parques eólicos Garbí y Mestral.  
- Desarrollo de una segunda fase del parque Benalaz.  
El 15/07/04 tiene entrada una «Subsanación y mejora del Plan Especial que incluye la Adenda al Plan Especial para la Ordenación de la Zona Eólica número12» en la que se modifica la documentación entregada por el promotor el 2 de noviembre de 2001, correspondiente al Plan Especial de Zona. La elección de los parques se ha realizado con los mismos criterios que los empleados en el Plan Especial original, con la salvedad de que en este caso se ha contado con la actualización del estudio de producción. El resultado del mismo se resume en los siguientes puntos:  
- Se reafirman las posiciones de aerogeneradores definidos en los parques eólicos Salomón y Benalaz (I).  
- Eliminación de los parques eólicos Garbí y Mestral.  
- Se añaden 20 nuevos aerogeneradores que formarían la Fase II del parque eólico Benalaz.  
En relación con la evaluación del impacto sobre valores culturales, con fecha 02/05/06 se presenta copia de las solicitudes de permiso de prospección arqueológicas presentada ante la conselleria de Cultura, Educación y Deporte. Posteriormente, con fecha 26/07/06 se comunica que han sido autorizados los trabajos arqueológicos, presentándose copia de las correspondientes autorizaciones por parte de la conselleria de Cultura.  
Con fecha 2 de mayo, 14 de julio, 17 de julio y 31 de agosto de 2006, tienen entrada sucesivas documentaciones complementarias en respuesta al Requerimiento de Documentación realizado el 16 de noviembre de 2005. A continuación se enumeran los aspectos que debían ser ampliados y/o justificados antes de la emisión de la Declaración de Impacto Ambiental:  
- Justificación de la solución adoptada: localización y diseño de parques y líneas de evacuación.  
- Estudio de Incidencia visual.  
- Estudio de sombras.  
- Estudio acústico.  
- Estudio de fauna.  
- Estudio de vegetación, flora y hábitats naturales.  
- Estudio de afección Red Natura 2000.  
- Interferencias con las infraestructuras de prevención y extinción de incendios.  
- Otros aspectos para completar el inventario y la valoración ambiental.  
- Documentación técnica complementaria.  
Informes sectoriales  
Conselleria de Territorio y Vivienda, servicios territoriales de Valencia. Sección forestal  
En relación a los anteproyectos de parques eólicos de Salomón, Benalaz I y Benalaz II, este organismo informa:  
- Que la instalación del parque eólico afecta a los montes catalogados de utilidad pública, denominados Los Altos, Navalón (pertenecientes al Ayuntamiento de Enguera) y La Matea (perteneciente a la Generalitat Valenciana).  
- Que conforme al Plan Eólico de la Comunidad Valenciana la ubicación del parque eólico está incluido en zona apta con cumplimiento de prescripciones.  
- Que previamente a cualquier actividad, obra o trabajo para la instalación del parque eólico, será preciso que el promotor disponga, en los terrenos que afecten a los montes anteriormente indicados, de la correspondiente autorización de ocupación aprobada por la conselleria de Territorio y Vivienda. En esta ocupación, que deberá solicitarse en los servicios territoriales, se establecerán en su caso, las condiciones necesarias para la ocupación.  
Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad   
Parques eólicos  
Del conjunto de informes remitidos por dicho Servicio, cabe destacar las siguientes cuestiones básicas:  
- En el caso de formaciones arbóreas, la solución propuesta por el promotor se considera adecuada para evitar el impacto a la masa de carrasca (Quercus rotundifolia) detectada en la zona, al descartar el acceso oeste a la línea de aerogeneradores.  
- No puede dejar de resaltarse la existencia de la microreserva del Barranco de la Rosa en las proximidades del parque eólico Benalaz, a fin de que no se permita su afección por ninguna de las infraestructuras asociadas a las obras. Esta microreserva protege vegetación propia de barrancos y pastizales húmedos ligados a los mismos.  
- Se deben cuidar específicamente las actuaciones en el entorno de la microrreserva Barranco de la Rosa, y de la cercana Fuente de la Rosa, por tratarse de enclaves con significativa concentración de flora singular, y en particular del endemismo Echium saetabense.  
- La zona de actuación para instalar el aerogenerador BE-19 (tanto el emplazamiento físico de su instalación como su área de afección) deben quedar fuera del perímetro de de protección establecido en la Orden de 22 de octubre de 2002, de la conselleria de Medio Ambiente (DOGV nº 4390, 2/12/2002). Se recomienda emplear lo menos posible la pista que atraviesa la parte meridional de la microrreserva con transportes pesados, maquinaria de gran anchura etc., ya que el trayecto en dicho tramo es muy dificultoso y pueden producirse daños a la vegetación.  
- En el caso de la Fuente de la Rosa, ésta se encuentra muy cerca de un camino (que más al norte atraviesa el extremo sur de la microrreserva). Su ubicación es muy cercana al camino y podría verse afectada por cualquier desmonte, ampliación o cambio de trayecto, en caso de ampliación o modificación de dicho camino. A priori no parece necesario la actuación sobre el mismo por existir accesos alternativos.  
- Dada la ecología de Thymus granatensis subsp. micranthus es conveniente que para los trabajos de mantenimiento de las áreas despejadas donde existe la especie, grafiadas en la documentación complementaria de fecha de entrada 14 de julio de 2006, se establezcan directrices técnicas orientativas desde la Dirección Territorial de Valencia. Se recomienda que, mediante acuerdo entre la empresa responsable y la conselleria, pudieran establecerse parcelas permanentes de seguimiento sometidas a caracterización y censo regular de la planta.  
- La memoria final entregada como informe preoperacional de Avifauna de la Zona 12 del Plan Eólico Valenciano, no se corresponde con la metodología propuesta por este Servicio, debiendo entregar el promotor las bases de datos completas (en particular, los campos de alturas de vuelo y aerogeneradores entre los que se realiza el cruce) en los formatos digitales adecuados, correspondientes a nidos, posaderos y territorios de campeo de rapaces nidificantes, localización de estaciones de seguimiento, trayectorias de vuelo y ubicaciones definitivas de aerogeneradores y línea de evacuación, con el fin de que pueda realizarse un análisis adecuado y comparable al de otras zonas eólicas.   
Líneas de evacuación  
Con fecha 11/10/04 el Área de Recursos Forestales y Conservación informa de lo siguiente, con referencia a la zona 12:  
- La línea de evacuación entre la Subestación de la Solana y la de Benalaz-Salomón se sitúa en las cercanías del trazado de trasvase Júcar-Vinalopó. Sería conveniente tener en cuenta esta circunstancia con el fin de aprovechar los caminos abiertos ó proyectados, el fin de que éstos se reduzcan en lo posible. Convendría que la línea atravesara el Peñón de los Machos al W de alto del Buitre evitando la afección al pequeño barranco y el cortado situado en sus cercanías, así como se situará lo más alejada posible de las zonas de Las Chufletas, de gran interés para la fauna. Por fin, comentar que la microreserva del barranco de La Rosa, situada en las proximidades de la línea, no debe ser afectada.  
- Las líneas deberían ajustarse lo máximo posible a fondos de valle e infraestructuras existentes para evitar impactos paisajísticos y afección a hábitats naturales.  
Servicio de Prevención de Incendios Forestales  
Parques eólicos  
Con fecha 4/11/04 el Servicio de Prevención de Incendios y Sanidad Forestal responde a la consulta de fecha 6 de octubre de 2004, y se concreta en el análisis de posibles impactos que sobre la prevención y extinción de incendios forestales presentan los planes especiales desarrollados en dichas zonas eólicas. El 25/10/2006 realiza un nuevo informe de carácter general que amplía al anterior.  
De los Informes cabe destacar los aspectos que se describen a continuación y que proponen una serie de medidas correctoras para la fase de ejecución y de explotación que se resumen en:  
En la fase de ejecución:  
- En todas las actuaciones que se realicen en terreno forestal o en una franja de seguridad de 500 metros alrededor del mismo, se estará a lo establecido en el "Manual de normas de seguridad en prevención de incendios forestales en ejecución de obras y trabajos realizados en terrenos forestales o en sus inmediaciones", aprobado por Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la de la Generalitat Valenciana.   
- En las diferentes zonas de trabajo, y en lugar visible, se colocarán carteles informativos de los niveles de riesgo de incendios diarios establecidos por la Dirección General de Interior en cumplimiento de Plan Especial Frente al Riesgo de Incendios Forestales de la Comunidad Valenciana.   
- En todo momento se mantendrán en buen estado de conservación y libres de obstáculos los caminos y pistas forestales afectados por los trabajos, de tal manera que no se interrumpa el normal funcionamiento de los medios de prevención y extinción de incendios forestales.  
En fase de explotación:   
La instalación de aerogeneradores en terrenos forestales genera una disminución en la eficacia de los medios de prevención y aéreos de extinción en el entorno de los mismos, al tratarse de obstáculos de gran envergadura que en caso de incendio pueden estar ocultos por el humo, por lo que las medidas correctoras han de ir dirigidas fundamentalmente al refuerzo de estos medios para compensar la disminución de la efectividad. Así, en los parques:  
- Se evitará la instalación de aerogeneradores en el entorno de observatorios forestales que pueden entorpecer el campo visual de los mismos.  
- Se reforzará la vigilancia en la zona de influencia, bien mediante sistemas automáticos de detección de incendios forestales o mediante patrullas de vigilancia.  
- Se evitará la instalación de aerogeneradores en el entorno de depósitos de agua con posibilidades de carga de helicópteros.  
- Se primará la concentración de aerogeneradores, evitando dispersiones que dificulten aún más las labores de los medios de extinción.   
- Se dispondrá de un sistema de vigilancia y alerta de incendios integrado en un sistema que permita, en caso de incendio, la parada de los aerogeneradores y su orientación más adecuada en función de las características y localización del incendio. Asimismo, los aerogeneradores dispondrán de señales y balizamientos que faciliten su detección por los medios aéreos.  
- Los viales que comunican las diferentes torres de cada agrupación de aerogeneradores dispondrán, en el caso de no estar ejecutadas, de áreas cortafuegos de apoyo para los medios de extinción terrestres. Las áreas cortafuegos tendrán con carácter general una anchura total igual a 10 veces la altura media de la vegetación circundante. En cualquier caso, su anchura no podrá sobrepasar los 60 metros. Dicha anchura se dividirá en 5 bandas: una central decapada coincidente con el vial, dos bandas laterales a la anterior en las que se practicará un desbroce total y en su caso la eliminación de arbolado, y por último, dos bandas exteriores a las anteriores en las que se practicará un desbroce parcial y en su caso el adehesamiento y poda del arbolado. En vaguadas y cruces de caminos se incrementarán las anchuras establecidas en un 25%. En las bandas exteriores o de desbroce parcial, el adehesamiento del arbolado y el desbroce del matorral se realizará con una intensidad tal que resulte una superficie total cubierta del orden del 20%. Estas áreas cortafuegos habrán de mantenerse periódicamente para que conserven su efectividad.  
- En cada uno de los parques, a razón de una por kilómetro, se habilitarán zonas desbrozadas carentes de arbolado, fuera de la zona de influencia de los aerogeneradores, para el embarque y desembarque de brigadas helitransportadas.  
- Tanto los accesos a los parques como los viales de comunicación entre aerogeneradores se mantendrán en buen estado de conservación permitiendo la circulación de los vehículos de prevención y extinción de incendios forestales, y sus cunetas se mantendrán limpias de vegetación.  
- Además se incide en la necesidad de crear una red de puntos de agua de modo que se facilite la recarga de los medios de extinción terrestres.  
- Todas las medidas preventivas referidas, habrán de estar ejecutadas previamente a la instalación de las torres de los aerogeneradores.  
Líneas de evacuación  
Con fecha 22/07/05, y 25/10/2006 concreta los siguientes aspectos:  
- Respecto a la instalación de cada una de las torres que configuran cada trazado, se deberá realizar el trazado de la línea eléctrica preferiblemente en zonas agrícolas o en líneas paralelas a trazados de carreteras y caminos, para evitar en lo posible la eliminación innecesaria de la vegetación.  
- En caso de que por motivos justificados de construcción, el trazado de las líneas de evacuación deba pasar por terrenos forestales, se deberán cumplir la legislación y normativa vigente en lo referente a la anchura de limpieza de las calles en la proyección del tendido.  
Durante la instalación de las torres se cumplirá el Decreto 7/2004 de 23 de enero sobre normas de seguridad en prevención de incendios forestales o inmediaciones. Asimismo deberán cumplir lo estipulado en el artículo 153 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal, de la Comunidad Valenciana, en el que se indica lo siguiente:  
"Los titulares de líneas aéreas de conducción eléctrica habrán de mantener limpias de vegetación las zonas de proyección de los conductores, de acuerdo con lo que establece la normativa vigente sobre esta materia. En caso de tendidos eléctricos de probada seguridad, la conselleria podrá establecer otras medidas preventivas alternativas".  
El empleo de protecciones especiales que confieren a la línea las características de líneas de probada seguridad, así declaradas por la conselleria competente, permitirá que éstas queden exentas de la actuación preventiva sobre matorrales y arbustos con el fin de mantener limpio el ancho de la calle, así como de acotar la inflamabilidad y combustibilidad de las mismas. Sí serán necesarias aquellas tareas correctoras que sean oportunas si se observa que se incumplen las distancias de seguridad durante alguna revisión o mantenimiento.  
Servicio de Ordenación Sostenible del Medio  
En su informe de 30 de octubre de 2006 informa favorablemente la actuación destacando que por un lado no se observan afecciones significativas a la vegetación y por otro no se identifican áreas de nidificación de especies amenazadas. Sí se localizan varios territorios utilizados por aves rapaces de carácter forestal.  
El informe realiza una serie de recomendaciones:  
- Necesidad de realizar estudios rigurosos sobre el uso del espacio de la fauna, especialmente la avifauna, de forma que se obtengan datos sobre las poblaciones sedentarias y migradoras: estudio cuya duración no debería ser inferior a un año.  
- Aumentar distancia entre los aerogeneradores para disminuir las situaciones de riesgo para la avifauna.  
- Paradas técnicas de los aerogeneradores en situaciones de desplazamiento importante de aves.  
- Aumento de la velocidad mínima de arranque.  
- Señalización adecuada de los tendidos eléctricos.  
- Uso exclusivo de los viales abiertos por parte de personal técnico, para evitar que la presencia humana sea constante en lugares hasta ahora poco transitados.  
Afecciones legales  
Será de aplicación el Acuerdo de 26 de julio de 2001, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan Eólico de la Comunidad Valenciana, así como el Plan Eólico de la Comunidad Valenciana en su totalidad. Asimismo, el referido plan establece la obligatoriedad de cumplimentar lo especificado en el Estudio de Impacto Ambiental del mismo.   
En particular, por tratarse de zonas aptas con cumplimiento de prescripciones, además de ser acordes con la normativa vigente, deberán de cumplir el apartado 4.4.2 de dicho EIA, es lo que se refiere a restricciones y estudios de detalle a realizar.  
En este sentido cabe comentar que, dado que los emplazamientos propuestos para determinados aerogeneradores se sitúan muy cercanos e incluso en el límite de zona cartografiada como No Apta en el Plan Eólico Valenciano (Plano nº 1.2 Aptitud del territorio para el aprovechamiento eólico. Planos de detalle, hoja 16 de 27), no podrán estar incursos en ninguno de los criterios de exclusión establecidos en el Apartado 4.4.1. del Estudio de Impacto Ambiental del referido Plan.  
Tras la documentación final aportada por el promotor se observa que, con el conjunto de medidas propuestas, las afecciones a formaciones boscosas y a especies vegetales endémicas, raras o amenazadas, es adecuada la solución adoptada, debiendo cumplirse determinados requisitos.  
Espacios Naturales Protegidos  
En el área de estudio no aparecen espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, definidos según la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, (Parque Natural, Paraje Natural, Paraje Natural Municipal, Reserva Natural, Monumento Natural, Sitio de Interés, Paisaje Protegido), ni Zonas Húmedas registradas en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana.  
Red Natura 2000  
En relación con la Directiva 92/43/CEE, del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres y Directiva 97/62/CE del Consejo, de 27 de octubre de 1997, por la que se adapta al progreso científico y técnico la Directiva 92/43/CEE, (transpuestas al derecho nacional por los Decretos 1997/1995, de 7 de diciembre, y 1193/1998, de 12 de junio, respectivamente) un parque y parte de otro de los proyectados en la zona eólica 12 están ubicados sobre terrenos incluidos en el LIC denominado Sierra de Enguera (Código: ES5233045) propuesto para su inclusión en la Red Natura 2000 en el Acuerdo de 10 de julio de 2001 del Consell de la Generalitat Valenciana. Concretamente se trata del parque Salomón en su totalidad, y los aerogeneradores 23, 24 y 25 del parque eólico Benalaz I (e infraestructuras asociadas) y un pequeño tramo inicial de la línea de evacuación, los que se encuentran dentro del LIC en su zona noroccidental. Un pequeño tramo final de la línea de evacuación se encuentra en el LIC denominado Muela de Cortes y el Caroche (Código: ES5233040).  
El LIC Sierra de Enguera abarca un área montañosa de gran extensión (17.323 ha), ocupada por matorrales y fragmentos de formaciones forestales, de gran interés para la fauna silvestre por su carácter de encrucijada entre diferentes territorios; surcada además por importantes barrancos que albergan hábitats rocosos y fluviales de elevado valor.  
En la zona de actuación no aparecen ZEPAs (Zonas de Especial Protección para las Aves, designadas según la Directiva 79/409/CEE, de 27 de diciembre, Directiva Aves) integradas en la Red Natura 2000.  
De acuerdo a la documentación complementaria presentada, se han localizado cuatro hábitats asimilables a los diferentes códigos determinados en la Directiva 97/62/CE que son: formaciones de matorral con enebros (código 5210), carrascales (código 9340), bosques mediterráneos de pinos (código 9540) y aguas oligomesotróficas calcáreas (3140).  
La vegetación natural está dominada por matorrales xerófilos y, en menor medida, por pinares, quedando reducida la presencia de encinares a una representación prácticamente testimonial.  
Microrreservas de flora  
En los alrededores del parque eólico Benalaz I y a una distancia mínima de 45 m del ámbito del plan especial y a una distancia aproximada de 205 y 225 m de los aerogeneradores 18 y 17 respectivamente, se sitúa la microrreserva denominada Barranco de la Rosa. En esta microrreserva, declarada por la Orden 22 de octubre de 2002 de la conselleria de Medio Ambiente (DOGV nº 4390, 2/12/2002), serán de aplicación las limitaciones y prohibiciones establecidas en dicha Orden.  
Cavidades y cuevas  
Las cuevas de quirópteros de mayor interés se ubican a más de 10 km de distancia de los parques. No obstante, se tiene constancia de la Nom forest Número Tipus Pertinença Parcs eòlics  
 Salomóm Benalaz I Benalaz II  
La Matea i les Chofleras V1005V155 Utilitat pública Generalitat Valenciana X X   
Los Altos V72 Utilitat pública Ajuntament Enguera X X  
Navalón V74 Utilitat pública Ajuntament Enguera X X X  
\* \* \* \* \*  
Nombre Monte Número Tipo Pertenencia Parques eólicos  
 Salomóm Benalaz I Benalaz II  
La Matea y las Chofleras V1005V155 Utilidad Pública Generalitat Valenciana X X   
Los Altos V72 Utilidad Pública Ayuntamiento Enguera X X  
Navalón V74 Utilidad Pública Ayuntamiento Enguera X X X  
existencia de cuevas en el entorno próximo a los parques, aunque no se detalla su localización ni posible grado de afección.  
Vías pecuarias  
Las vías pecuarias están reguladas por la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, en la que se indica como fin principal el mantenimiento de la integridad superficial de las vías, la idoneidad de los itinerarios y trazados, junto con la continuidad del tránsito ganadero y el resto de usos complementarios y compatibles con éste.  
En la zona de actuación se observan dos cañadas, la Cañada de Real de Almansa o de Valencia, que atraviesa los tres parques en los que se utiliza además como camino interior; y la Cañada Real de Tortosilla que también es utilizada como camino interior entre los aerogeneradores 22 y 23 del parque Benalaz I. También hay una colada en el parque de Salomón, denominada Colada del Escudero, que finaliza al unirse a la Cañada Real de Almansa o de Valencia.   
Según la información presentada, la anchura legal de las cañadas es de 75 m (20-10 m de anchura necesaria) y de 50 m (20 m necesaria) en la colada. La ubicación de las instalaciones debe ser compatible con dichas prescripciones, aunque en el expediente no existe informe de la conselleria de Territorio y Vivienda, Servicio Territorial de Valencia, respecto a estas afecciones.  
Montes de Utilidad Pública  
La legislación valenciana establece que, para la autorización de ocupaciones, la constitución de servidumbres, concesiones, y derechos reales que graben los bienes inscritos en el Catálogo de Utilidad Pública, sin prejuicio de lo establecido en la legislación básica estatal, se requerirá la previa autorización de la administración, que la otorgará si son compatibles con la naturaleza y función de los bienes.  
En la siguiente tabla se muestran los montes afectados por los aerogeneradores propuestos o por el contorno de éstos:  
Cauces y ramblas  
La zona 12 está constituida por numerosos barrancos pertenecientes a tres subcuencas hidrológicas diferentes que son: Río Grande o Escalona, Canyoles y Sellent. En la zona de localización de los parques eólicos se pueden destacar como barrancos más importantes los siguientes:  
- P.E. Salomón: (Río Grande) Barranco de las Menores, Bco. de las Fajas, Bco. del Buitre, Bco. del Medio, Bco. de Hoya Redonda, (Canyoles) Bco. de la Majolera.  
- P.E. Benalaz: (Río Grande) Bco. del Mojón o de la Rosa, Bco. del Ribasón, Bco. de Sabinarejo, (Sellent) Bco. de Benigüengo, Bco. de Cacer, (Canyoles) Bco. de las Menores.  
- P.E. Benalaz II: (Río Grande) Bco. de Caballero, (Sellent) Bco. de Benigüengo, Bco. de las Higuerazas, Bco. de Cacer, Bco. de la Capona.  
Patrimonio cultural  
La conselleria de Cultura, Educación y Deportes tiene inventariados en la zona de actuación distintos bienes muebles e inmuebles de valor histórico, artístico, arquitectónico, arqueológico, paleontológico, etnológico, documental, bibliográfico, científico, técnico, o de cualquier otra naturaleza cultural, regulados por la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano y que tiene por objeto su protección, conservación, difusión, fomento, investigación y el acrecentamiento del patrimonio cultural valenciano.  
Cabe destacar el yacimiento Santic con coordenadas UTM: 680.700, 4.312.100, se encuentra dentro del ámbito del Plan Especial, en el parque Salomón a una distancia aproximada de 135 m del aerogenerador SA-22.  
El EIA contempla que en un radio de 100 m a los yacimientos arqueológicos catalogados se requerirá una prospección arqueológica antes del inicio de cualquier obra.  
Hasta el momento se han presentado las autorizaciones para la prospección arqueológica de los tres parques propuestos en la zona 12.  
La prospección de las líneas de evacuación se realizará una vez este definido el trazado definitivo de las mismas.  
Resulta preceptivo el informe vinculante del Área de Cultura de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
Clasificación y calificación urbanística  
El Plan Eólico de la Comunidad Valenciana, que tiene carácter de Plan de Acción Territorial Sectorial aprobado mediante Acuerdo de 26 de julio de 2001, del Gobierno Valenciano.  
Consideraciones ambientales  
Extrayendo las conclusiones del EIA y de las sucesivas documentaciones complementarias, se destaca lo siguiente:  
- La red hidrográfica está representada por los cauces altos de numerosos ríos y barrancos tributarios del Júcar por su margen derecha. Entre los ríos de la zona destacan el Cañóles, el Sellent y el Grande, si bien estos ríos presentan estiajes muy prolongados.  
- Se desarrolla fundamentalmente sobre la unidad hidrogeológica 08.28 Caroch Sur.  
- La vulnerabilidad de las aguas subterráneas frente a la contaminación es baja en las zonas de afloramiento de los materiales margosos del mesozoico y del terciario. La mayor parte del territorio presenta una vulnerabilidad media debido a la presencia de materiales permeables por fisuración y/o karstificación y a la profundidad del nivel piezométrico. En las zonas de descarga la vulnerabilidad es alta por la proximidad del nivel piezométrico a la superficie.  
- La zona del Caroch se corresponde con un área de transición entre el dominio Ibérico y el Prebético como se manifiesta por la interferencia de estructuras observable en la zona. La serie litológica aflorante abarca desde el Cretácico inferior hasta el Cuaternario con importantes lagunas estratigráficas por no sedimentación o erosión tras la sedimentación. Los materiales están formados fundamentalmente por calizas, dolomías, margas y materiales detríticos.   
- Los distintos tipos de suelo existentes son: rendzinas, phaeozems, regosoles, cambisoles, fluvisoles y luvisoles.  
Los suelos afectados por las obras han sufrido una fuerte erosión en los últimos años por incendios forestales y actuaciones humanas. Son luvisoles en las zonas de cumbre de los parques en las que afloran materiales calizos, mientras que en las depresiones donde afloran materiales margosos y detríticos son de tipo regosoles y cambisoles.   
El desbroce del terreno favorecerá la aparición de procesos erosivos, siendo de mayor relevancia en zonas no compactadas con pendiente pronunciada.  
- Vegetación  
La vegetación del área de estudio presenta una combinación de garrigas degradadas en estado de regeneración y de matorrales de Quercus coccifera, junto con pinares de Pinus halepensis con Quercus coccifera. En algunas zonas aparecen formaciones mixtas de Quercus coccifera, Pinus halepensis y Pinus pinaster.  
La vegetación natural está dominada por matorrales xerófilos y, en menor medida, por pinares, quedando reducida la presencia de encinares a una representación testimonial.  
El estado de conservación de las masas forestales es bueno en general, y se observa una aceptable regeneración y un buen estado fitosanitario, si bien se aprecia el efecto de antiguos incendios.  
Se han observado cuatro hábitats asimilables a los determinados por la Directiva 97/62/CE que son: formaciones de enebros (5210), carrascales (9340), pinares mediterráneos (9540) y aguas oligomesotróficas calcáreas (3140).  
En algunos puntos de la futura vía de acceso principal al ramal oeste, se ha detectado la presencia de pequeños bosquetes de Quercus rotundifolia, se trata de una factor de singularidad y diversidad dentro la homogeneidad del resto de la vegetación característica de la zona. Se descarta el llamado acceso oeste como acceso a los parques, sin modificar el ancho y trazado de los caminos de esta zona.  
Es importante que se cuiden específicamente las actuaciones en el entorno de la microrreserva Barranco de la Rosa y de la cercana Fuente de la Rosa, ya que ambos enclaves poseen una significativa concentración de flora singular, y en particular del endemismo Echium saetabense, una de las pocas especies valencianas del Atlas Nacional de Flora Amenazada.  
Se han detectado tres tipos de formaciones incluidas en el criterio de exclusión 5º, apartado 4.4.1, del EIA del Plan Eólico Valenciano que son: bosquetes de Quercus rotundifolia, quejigares de Quercus faginea y rodales de Fraxinus ornus.  
Se han localizado pocas especies endémicas, raras o amenazadas. Ello se debe a que se han evitado las zonas de roquedo y surgencias que son las que presentan mayor riqueza. De las nueve fuentes y surgencias localizadas las únicas con algún riesgo de verse afectadas son las del Mozo y la Moza que se sitúan en las inmediaciones del desvío del camino principal hacia el ramal de los aerogeneradores BN-1, BN-2 y BN-3, donde se han localizado especies como Narcissus radinganorum, Adonis vernalis y Erica erigena. SE ha localizado Thymus granatensis spp. micranthus en el cruce del camino principal de Benalaz (vereda de Almansa) con el camino de La Lobera, así como en cortafuegos cercanos.  
Se estima conveniente desviar el camino de acceso a los aerogeneradores BN-1, BN-2 y BN-3.   
Se estiman un total de 26 cortados y escarpes a menos de 100 m de las líneas de aerogeneradores y viales.  
Se estima que los impactos sobre la vegetación endémica, rara o amenazada resultan negativos, de baja magnitud y en consecuencia compatibles, siempre y cuando no se alteren las condiciones de las fuentes existentes y se minimicen los daños, en particular las formaciones de Thymus granatensis ssp. micranthus en la zona norte de Benalaz I.  
- Fauna  
En cuanto a la avifauna, como especies singulares y de elevado interés caben señalar las siguientes: águila real (Aquila chrysaetos), halcón peregrino (Falco peregrinus), águila-azor perdicera (Hieraetus fasciatus), búho real (Bubo bubo), culebrera europea (Cyrcaetus gallicus) y cernícalo vulgar (Falco tinnunculus). Asimismo, aves migratorias como Circus pygargus, Circus aeroginosus y Ciconia ciconia.  
Cabe señalar la existencia en la zona de un área de refugio de importancia para murciélagos cavernícolas. Asimismo, existe una cavidad catalogada en el catálogo de cavidades de interés del Plan de Recuperación de Murciélagos Cavernícolas a menos de 10 km.  
La cavidad existente dentro del perímetro de la zona 12, alberga una población reproductora de 50-60 Rhinolophus ferrumequinum y unos 30 Rhinopolophus euryale. Ambas catalogadas como de interés especial por el catálogo nacional de especies amenazadas, vulnerables en el libro rojo e incluidas en el anexo II de la directiva hábitats. También se observan ejemplares dispersos de los géneros Rhinolopus por todas las cavidades de la alineación montañosa de La Matea. Asimismo, la sima es habitada como mínimo por otras dos especies, Miniopterus schreibersii y género Myotis. Considerando un área de alimentación de 5 km de radio alrededor de la cavidad se puede decir que en la zona noroeste existe la posibilidad de causar bajas en la población de Rhinolopus ferrumequinum y Rhinolopus euryale.  
En cuanto a los murciélagos fisurícola en el área han sido detectadas las siguientes especies: Eptesicus serotinus, Tadarida taeniotis, Pipistrellus pipistrellus, Pipistrellus kuhli e Hypsugo savii, todas ellas catalogadas de interés especial en el catálogo nacional de especies amenazadas.  
En cuanto a grandes mamíferos destacar la presencia de: tejón (Meles meles), garduña (Marte foina), gineta (Genetta genetta), gato montés (Felis silvestris), zorro (Vulpes vulpes), cabra montés y jabalí (Sus scrofa).  
Hasta el momento se ha presentado la memoria final entregada como informe preoperacional de Avifauna de la zona 12 del Plan Eólico Valenciano, que no se corresponde con la metodología propuesta por el Servicio de Conservación de la Biodiversidad.  
- Aspectos territoriales y socioculturales:  
Según el EIA, las únicas casas habitadas de forma permanente son Hoya Redonda, Casa Zarzalejo, Casa de las Carreteras y Casa de Benalaz; en todas ellas se ha obtenido un impacto por ruido compatible. La única edificación situada a una distancia de aerogeneradores que pudiera recibir un impacto potencialmente mayor, es la denominada Casa de la Moñigosa (a 225 m del aerogenerador BN-13 del parque Benalaz II). No obstante, figura como de uso no permanente en el EIA.  
- Del estudio de incidencia de sombras se deduce que sobre las casas Hoya Redonda y Casa de las Carreteras no hay impacto mientras que sobre la Casa Zarzalejo y la Casa de Benalaz el impacto es compatible.  
- El impacto sobre el paisaje obtenido para el conjunto de los parques eólicos es moderado.  
- En el área de proyecto se localizan varios montes de la Generalitat Valenciana y se identifican tres vías pecuarias: Cañada Real de Almansa o de Valencia, Cañada Real de Tortosila y Colada del Escudero.   
Existe una serie de emplazamientos de aerogeneradores que presentan aspectos poco favorables, de los que cabría cuestionar su localización, teniendo en cuenta los propios criterios establecidos en el estudio de impacto ambiental y en la información complementaria presentada:  
- Posible ocupación de las vías pecuarias Cañada Real de Almansa o de Valencia y Cañada Real de Tortosilla, por los siguientes aerogeneradores:  
- Salomón: SA-1 a SA-8, SA-10, SA-11 y SA-13.  
- Benalaz I: BE-16, BE-17, BE-18, BE-19, BE-23 y BE-25.  
- Benalaz II: BN-13, BN-14 y BN-15.  
- Subestación eléctrica de Benalaz.  
- Determinados aerogeneradores están proyectados sobre cortafuegos:  
- Salomón: SA-1, SA-4, SA-5, SA-7, SA-9, SA-10, SA-13, SA-18 y SA-19.  
- Benalaz I: BE-6.  
- Los aerogeneradores SA-10, SA-11 y SA-17 se sitúan sobre caminos existentes.  
- La subestación de Benalaz se ubica en zona de protección de la carretera CV-590.  
- El aerogenerador SA-13 de Salomón y el BE-5 de Benalaz I se localizan sobre repoblaciones de pinos existiendo zonas abancaladas en sus inmediaciones.  
- Aunque se tiene constancia de la existencia de cuevas en el entorno próximo de los parques no se detalla su localización ni posible grado de afección.  
- Se cuidarán específicamente las actuaciones en el entorno de la microrreserva Barranco de la Rosa y de la cercana Fuente de la Rosa, ya que ambos enclaves poseen una significativa concentración de flora singular, y en particular del endemismo Echium saetabense.  
No parece que el proyecto vaya a afectar significativamente a la microrreserva, donde por otro lado velan las limitaciones y prohibiciones ya establecidas en la correspondiente Orden de declaración de la zona.  
La zona de actuación para instalar el aerogenerador BE-19 (tanto el emplazamiento físico con su área de afección) deben quedar fuera del perímetro de protección establecido en la citada Orden.  
En el caso de la Fuente de la Rosa, se encuentra muy cerca al camino grafiado en el plano 7 de la documentación complementaria presentada con fecha de entrada 14 de julio, siendo su ubicación real aún más cercana al camino que lo indicada en el plano, y podría verse afectada por cualquier desmonte, ampliación o cambio de trayecto, si dicho camino fuera a ampliarse o modificarse. A priori, no parece que el proyecto vaya a acometer ni necesitar realizar tal acción, ya que existen accesos alternativos.  
- La mejora del acceso principal ramal oeste (parque Salomón) podría afectar a formaciones incluidas en el criterio de exclusión 5º del apartado 4.4.1 del EIA como son los bosquetes de Quercus rotundifolia en las inmediaciones del caserío del barranco de la Canaleja.  
- En las inmediaciones del desvío del camino principal hacia el ramal de acceso a los aerogeneradores BN-1, BN-2 y BN-3 se han localizado especies como Narcissus radinganorum, Adonis vernalis y Erica erigena.  
Otras consideraciones de carácter general son:  
- La normativa del Plan Eólico (artículo 25) estableció limitaciones a las construcciones aisladas de carácter no industrial futuras en un radio de 1.000 de cualquier aerogenerador, norma que por otra parte parece excesiva puesto que de acuerdo con las características del medio y con los criterios urbanísticos, el Suelo No Urbanizable es la ubicación más adecuada para este tipo de construcciones. Sin embargo (a diferencia de los suelos clasificados en el planeamiento vigente como urbanos o urbanizables) no fija ninguna distancia para las construcciones existentes, ni en el diseño de las instalaciones eólicas se ha tenido en cuenta la localización de las edificaciones aisladas como aspecto limitante, para la elección de alternativas.  
Por tanto, se considera que no existe ninguna justificación para declarar las edificaciones existentes fuera de ordenación ya que esta situación, de acuerdo con lo expresado en el artículo 58.6 de la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística se fijará cuando exista manifiesta incompatibilidad con la determinación de los Planes. No obstante lo anterior, la ejecución de las instalaciones eólicas producirá efectos negativos sobre las actividades preexistentes que será necesario corregir.  
Como consecuencia de todo lo anterior se eliminará la norma que declara fuera de ordenación a las edificaciones aisladas de carácter no industrial como régimen aplicable a las edificaciones existente (Normas Urbanísticas), por el impacto crítico que genera sobre la población rural de los núcleos en los que tradicionalmente se ha desarrollado la actividad agraria y ganadera (Masías) o sobre los usos actuales dirigidos al turismo ambiental y porque, de acuerdo a lo expresado en el propio estudio de impacto ambiental y el proyecto de parques, no existe manifiesta incompatibilidad de los usos actuales con las instalaciones eólicas.  
- Debe considerarse la reducción al máximo de las superficies afectadas por las infraestructuras (subestación, cimentaciones, plataformas de montaje, caminos, etc.) ajustándolas a las realmente necesarias teniendo en cuenta los impactos residuales que generan los sobredimensionamientos.  
- Se considera necesario supeditar la ejecución de la obra a la realización de la totalidad de las prospecciones arqueológicas de las áreas afectadas para evitar afecciones al patrimonio arqueológico, etnológico, paleontológico y arquitectónico.  
La propuesta general de medidas correctoras y protectoras, así como el Plan de Vigilancia Ambiental deberán ser ampliados en algunos aspectos, siendo los de mayor importancia:  
- Debe aportarse el plan de vigilancia ambiental de la avifauna, cuya metodología, duración y equipo encargado debe ser coordinado y supervisado por el Servicio de Conservación de la Biodiversidad.  
- Control de las vibraciones en las cuevas, en su caso.  
- La restauración y revegetación de las áreas afectadas se hará extensiva no solo a la superficie de plataformas, cimentaciones, apoyos, caminos etc. sino que también a los taludes y terraplenes residuales de la obra.  
Para la revegetación se realizarán plantaciones con especies arbustivas y/o arbóreas similares a las existentes en el entorno y pertenecientes a los hábitats presentes en la zona.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990 de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
4. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental   
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Instalaciones Eólicas de la Zona 12, incluida su infraestructura de evacuación, cuyo promotor es Guadalaviar Consorcio Eólico Alabe-Enerfín SA., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta el momento, con los Informes Sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1) Emplazamiento de las instalaciones eólicas.  
1.1) La ubicación de aerogeneradores, subestación eléctrica, el trazado de las zanjas y los viales de acceso tanto interiores como exteriores serán, en principio, los grafiados en los planos incluidos en la documentación de fecha de entrada en esta conselleria 21/01/04 denominada «Subsanación y mejora del Estudio de Impacto Ambiental. Zona 12», compuesto de 3 volúmenes.  
Las características de los aerogeneradores, de las zanjas de la red subterránea de media tensión, plataformas de montaje y de los viales de acceso tanto exteriores como interiores serán, asimismo, los recogidos en dicha documentación.  
Todo ello con las excepciones y/o matizaciones que se detallan en el apartado 1.2 y quedando supeditado en los casos de: posible afección a superficies pertenecientes a vías pecuarias, yacimientos arqueológicos inventariados o detectados en las prospecciones previas, flora endémica, amenazada o a la existencia de pasos migratorios pre y/o postnupcial, así como a los resultados de los estudios que se detallan en el punto 7 de esta Declaración.  
1.2) Las excepciones y/o matizaciones a las que se refiere el punto anterior son:  
- La localización del aerogenerador BE-19 en Benalaz I se corresponderá con la recogida en la documentación complementaria presentada con fecha julio de 2006.  
- En los correspondientes proyectos de ejecución se evitará la ocupación de las vías pecuarias Cañada Real de Almansa o de Valencia y Cañada Real de Tortosilla, con una anchura de 75 m, por los aerogeneradores SA-1 a SA-8, SA-10, SA-11 y SA-13 de Salomón, los aerogeneradores BE-16 a BE-19, BE-23 y BE-25 de Benalaz I, los aerogeneradores BN-13, BN-14 y BN-15 de Benalaz II y por la subestación de Benalaz.  
- Los aerogeneradores SA-1, SA-4, SA-5, SA-7, SA-9, SA-10, SA-13, SA-18 y SA-19 del parque eólico Salomón y el aerogenerador BE-6 de Benalaz I se desplazarán fuera de los cortafuegos sobre los que se localizan. En la reubicación de las posiciones de los aerogeneradores, las torres se ubicarán fuera de los cortafuegos, pudiendo ser ocupados por las cimentaciones, accesos, zanjas y plataformas temporales.  
- Reubicación de los aerogeneradores SA-10, SA-11 y SA-17 del parque eólico Salomón fuera del camino sobre el que se sitúan.  
- En caso de situarse alguna instalación, y en particular, la subestación eléctrica Benalaz en la zona de protección de la carretera CV-590, obtendrá la autorización preceptiva de la conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
- Los aerogeneradores SA-13 de Salomón y BE-5 de Benalaz I se desplazarán a bancales existentes en sus proximidades, para evitar afección a masa de pinar.  
- En la masía Casa de la Moñigosa se deberá documentar si el uso es de carácter residencial y la frecuencia con que se habita. En caso de tratarse de una vivienda habitada permanentemente se deberá justificar mediante estudio acústico de detalle que no se superan los niveles establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica, de 55 dB(A) de Leq día y 45 dB(A) de Leq noche. De no ser así, se deberá buscar emplazamiento alternativo para el o los aerogeneradores que produzcan los niveles de inmisión inadmisibles.  
- Se evitarán grandes movimientos de tierra para la instalación de los aerogeneradores. No se podrán ejecutar taludes mayores de 4 metros de altura.  
- Se evitará cualquier posible afección sobre la microrreserva Barranco de la Rosa localizada en las proximidades de los aerogeneradores BE-17 y BE-18 del parque Benalaz I y de la cercana Fuente de la Rosa.  
- La zona de actuación para instalar el aerogenerador BE-19 (tanto el emplazamiento físico donde se instala como su área de afección) deben quedar fuera del perímetro de protección establecido en la Orden de 22 de octubre de 2002, de la conselleria de Medio Ambiente, por la que se declaran 22 microrreservas vegetales en la provincia de Valencia.  
- Para evitar el empleo del camino que discurre junto a la Fuente de la Rosa, el acceso más sencillo para acceder al aerogenerador BE-19 se realizará desde el aerogenerador BE-20 en Benalaz I.   
- Se descarta el acceso oeste a la línea de aerogeneradores (parque Salomón) para evitar la posible afección a los bosquetes de Quercus rotundifolia localizados en las inmediaciones del caserío del barranco de la Canaleja.  
- Se desviará el vial de acceso a los aerogeneradores BN-1, BN-2 y BN-3 para evitar la afección a especies vegetales endémicas, raras o amenazas como Narcissus radinganorum, Adonis vernalis y Erica erigena.  
- En cuanto a caminos y cortafuegos, se extremarán las precauciones en la zona donde se ha localizado Thymus granatensis spp. micranthus para evitar la afección al mismo.  
- Asimismo, se realizarán los reajustes y modificaciones derivados de los estudios específicos que se desarrollen referidos a variables ambientales concretas como: fauna y yacimientos arqueológicos y paleontológicos.  
- La reubicación de los aerogeneradores se deberá realizar, dentro del ámbito del Plan Especial, de acuerdo con los criterios de delimitación que se marcan en este apartado y aquellos aerogeneradores que no puedan ser reubicados deberán ser eliminados.  
1.3) El sistema de evacuación de la zona 12 corresponderá básicamente con el grafiado en el plano nº 1 a escala 1:15.000 de la documentación complementaria de junio de 2006, «Valoración Final Alternativas de Trazado Línea de Evacuación», correspondiente con la denominada alternativa 2A.  
En el proyecto definitivo de la línea eléctrica a escala 1:10.000, se deberá incluir la ubicación de los apoyos, los viales de acceso tanto los de nuevo trazado como acondicionamiento de los existentes, todo ello acompañado de un anejo ambiental que recoja la afección de cada apoyo así como de los viales de acceso. El proyecto definitivo y el resultado de la información pública correspondiente a su tramitación administrativa se deberán presentar ante esta Secretaría Autonómica.  
1.4) Se presentarán ante esta Secretaría Autonómica, los proyectos de ejecución de la totalidad de los parques, incluyendo la subestación y líneas de evacuación. Deberá quedar definido el conjunto de actuaciones de acuerdo a los siguientes criterios generales:  
- Máxima adaptación de los viales, plataformas de montaje y cimentaciones a la topografía del entorno. En concreto no se podrán sobrepasar taludes mayores de 4 m de altura.  
- Reducción de la superficie afectada por cada una de las infraestructuras necesarias al mínimo necesario.  
Dicha documentación deberá incluir a escalas adecuadas (2.000 a 10.000):  
- Localización, características y dimensiones de los aerogeneradores y sus cimentaciones.  
- Localización y dimensiones de las plataformas auxiliares de montaje.   
- Localización y delimitación de la subestación, edificios de control u otras instalaciones permanentes necesarias.  
- Trazado de accesos, caminos y viales, distinguiendo los existentes, y las actuaciones necesarias sobre los mismos, y los de nueva apertura. Anchuras temporales y permanentes y secciones tipo. Tramos temporales a desmantelar y restaurar.  
- Trazado de las conducciones subterráneas.  
- Localización y delimitación de zonas de instalaciones auxiliares de obra (parque de maquinaria, acopios, etc). Accesos a la misma y tipo de medidas preventivas y protectoras a aplicar.  
- Trazado de las líneas de evacuación. Localización, tipología y dimensiones de los apoyos y sus cimentaciones.  
- Justificación de los movimientos de tierras previstos para la totalidad de las obras. Justificación del balance global de tierras detallando las excavaciones y rellenos de los distintos conceptos: cimentaciones de aerogenerador y apoyos, plataforma auxiliar, caminos y accesos, edificaciones, zanjas, etc. Previsión de volúmenes de sobrantes y/o necesidades de materiales de préstamo. Justificación y localización de zonas de préstamo y vertederos.  
- Localización y programación temporal de excavaciones mediante voladura.  
- Uso previsto en explotación para los caminos y viales interiores. Delimitación de los tramos de libre circulación y de los restringidos a la explotación de las instalaciones. Compatibilidad con las servidumbres de paso. Aclaración sobre los tramos de caminos restringidos mediante cerramiento.  
2) Se deberán presentar los estudios específicos de avifauna requeridos por la Dirección General de Gestión del Medio Natural en el escrito de fecha 16 de noviembre de 2005. Dicha documentación deberá corresponder con la metodología propuesta por el Servicio de Conservación de la Biodiversidad, debiendo entregar el promotor las bases de datos completas (en particular, los campos de alturas de vuelo y aerogeneradores entre los que se realiza el cruce) en formato digital adecuado correspondientes a nidos, posaderos y territorios de campeo de rapaces nidificantes, localización de estaciones seguimiento, trayectorias de vuelo y ubicaciones definitivas de aerogeneradores y línea de evacuación, con el fin de que pueda realizarse un análisis adecuado y comparable al de otras zonas eólicas.  
3) En la documentación con eficacia normativa (tanto gráfica como escrita) deberá procederse a las siguientes modificaciones:  
3.1) El ámbito del Plan Especial para los aerogeneradores y subestación (área en la que se declaran compatibles las instalaciones eólicas), independientemente de la extensión que arbitrariamente se fije, estará incluida en la anchura de los 1.000 metros que se declara de acuerdo con el artículo 25 de la Normativa del Plan Eólico Valenciano, aprobado mediante Acuerdo del Consell de la Generalitat Valenciana de 26 de julio de 2001, y excluirá en todo caso:  
- Las áreas declaradas no aptas en el Plan Eólico de la Comunidad Valenciana.  
- Cualquier superficie que se encuentre a menos de 1.000 m de suelo clasificado como urbano o urbanizable en el planeamiento urbanístico vigente de los municipios afectados.  
- Las vías pecuarias clasificadas colindantes con las alineaciones o con la subestación transformadora y/o que atraviesen las alineaciones de aerogeneradores.  
- La superficie incluida en el perímetro de protección de elementos patrimoniales de interés inventariados, y/o determinada por el órgano competente tras las correspondientes prospecciones arqueológicas.  
3.2) Se eliminará la norma que declara fuera de ordenación los usos actuales o cualquier edificación aislada de carácter no industrial preexistente, dentro del perímetro de 1.000 metros declarado como zona vulnerable (artículo 15 régimen transitorio) ya que para la ubicación de las infraestructuras eólicas no se ha considerado manifiestamente incompatible la existencia de dichos usos o edificaciones.  
3.3) Se incluirá en la documentación con eficacia normativa la obligación de solicitar la Declaración de Zonas de Seguridad, tanto en la fase de construcción (impacto temporal) como en la fase de funcionamiento (impacto permanente) para aquellas áreas en las que el uso de aprovechamiento eólico se superponga con el uso cinegético preexistente, de acuerdo con lo previsto en el artículo 39 de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre de Caza de la Comunidad Valenciana, y a la resolución de 26 de abril de 1988 de la Dirección General de Producción Agraria, por la que se da norma para la señalización de los terrenos sometidos a régimen especial de caza y pesca continental y vías pecuarias.  
4) Se deberán cumplir todas las medidas preventivas y correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental de la Zona 12, con fecha de entrada 5 de noviembre de 2002, para cada uno de los parques eólicos, y en la Adenda al Estudio de Impacto Ambiental de la Zona 12, con fecha de entrada 21 de enero de 2004, así como las contempladas en el apartado 5.1 y 5.2 del EIA del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana, que deberán ser complementadas con los diferentes aspectos que se detallan a continuación:  
4.1) Medidas de protección de calidad del aire y prevención del ruido  
- Los vehículos de transporte de material, en la fase de construcción, circularán con las cajas cubiertas de lona.  
- Se efectuarán riegos periódicos en viales y zonas de transito para minimizar la emisión de partículas a la atmósfera.  
- Medidas de prevención de la contaminación acústica en la fase de construcción:  
- En cuanto al mantenimiento de maquinaria, se asegurará el cumplimiento de la legislación vigente en materia de emisiones sonoras en el entorno debidas a determinadas máquinas de uso al aire libre.   
- Se efectuará un mantenimiento periódico de los silenciadores de los escapes, rodamientos, engranajes y mecanismos, en general, de toda la maquinaria empleada en la obra.  
- En caso de ser necesario el empleo de voladuras como método de excavación, este se empleará de forma puntual y siempre y cuanto no existan técnicas alternativas al mismo.  
- En cuanto a los niveles sonoros admisibles en la zona de afección de los parques eólicos en la fase de explotación, serán de aplicación la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica y el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con las actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.   
En la tabla 1 del anexo II de la ley 7/2002 figuran los distintos niveles de recepción externos tanto para el periodo diurno como el nocturno para cada uno de los usos dominantes; los valores de acuerdo a dicha tabla para el uso residencial son 55 dB(A) día y 45 dB(A) noche de Leq.  
4.2) Protección del sistema hidrológico e hidrogeológico  
- El promotor presentará, previo al inicio de las obras la inscripción en el registro de pequeños productores de residuos la Comunidad Valenciana, así como el documento de aceptación del gestor autorizado de residuos tóxicos y peligrosos que se vaya a hacer cargo de cualquier residuo de esta naturaleza que se genere, tanto en la fase de construcción como de funcionamiento.  
- En la ubicación de los apoyos de la línea eléctrica de evacuación se evitarán los barrancos que se cruzan con su trazado.  
4.3) Protección de los valores geológicos y geomorfológicos  
- Se realizará un seguimiento de las obras con objeto de detectar cualquier formación cárstica de interés (cuevas, dolinas, simas, etc.). Cualquier hallazgo será comunicado mediante un informe especial a esta Secretaría Autonómica con el fin de valorar e informar de la importancia del mismo, atendiendo a lo establecido en el artículo 16 de la Ley 11/94, de 27 de diciembre de la Generalitat Valenciana de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
- Con el fin de determinar la posible afección sobre las cuevas existentes en la zona de influencia se procederá a:  
- Identificar y cartografiar su ubicación y características.  
- En su caso, control visual diario por personal especializado de los posibles cambios en la topografía de las cuevas.  
- En su caso, limitación de los accesos a las bocas de entrada de las Cuevas y a la colocación de avisos junto a las señalizaciones indicativas de las Cuevas existentes, en el que se detallen los controles a llevar a cabo, el motivo de los mismos y el periodo de duración de las obras.  
El dispositivo de control se mantendrá en la fase de funcionamiento, durante un periodo de tiempo suficiente para poder estimar las posibles afecciones por vibraciones en todo el intervalo de velocidades en las que funcionan los aerogeneradores.  
Los resultados y/o incidencias de estos trabajos serán comunicados a esta Secretaría Autonómica.  
4.4) Protección de la fauna  
- Los resultados de los estudios de avifauna y de las medidas adicionales que se deriven de ellos, deberán ser supervisados por esta Secretaría Autonómica.  
- Una vez desarrollados los estudios preoperacionales de avifauna, se programarán paradas técnicas de los aerogeneradores por situaciones de desplazamiento importante de aves.  
- Los tendidos eléctricos dispondrán de sistemas de protección frente a colisión y electrocución según los correspondientes estudios de avifauna.  
4.5) Protección del suelo y de la vegetación  
- Durante la fase de construcción, las anchuras máximas de plataforma en el acondicionamiento de los caminos de acceso a los parques y los viales interiores, es decir, exceptuando las cunetas, los sobreanchos de las curvas y los ensanches para el cruce de maquinaria, no sobrepasarán los 5,7 m de ancho de plataforma en terraplén y 5,1 m de ancho de plataforma en desmonte.  
- Una vez finalizada la fase de ejecución de las obras, la anchura de los caminos que se hayan acondicionado se reducirá a 3,5 m.  
- Las dimensiones de las plataformas de montaje, cimentaciones de aerogeneradores, zanjas de la red subterránea, zonas de acopio de materiales, planta de hormigonado, etc. se reducirán al mínimo necesario para la ejecución de la obra y cumplimiento de las medidas de seguridad exigidas en la legislación sectorial.  
- Los accesos necesarios para la instalación de los apoyos de la línea eléctrica deberán realizarse de acuerdo a los siguientes criterios:  
- Como norma general no se permite la apertura de nuevos caminos.  
- Se utilizarán los caminos existentes y/o vías pecuarias para acceder al punto más próximo al apoyo, a partir del cual se efectuará una rodadura superficial con maquinaria apropiada sin afectar ejemplares arbóreos.  
- En caso de que la rodadura superficial se realice sobre una zona abancalada, cada bancal se utilizará de plataforma de camino, ejecutando en los extremos de los bancales rampas de unión para permitir el acceso.  
- Los viales de nueva apertura para acceder a las instalaciones eólicas que no tengan servidumbre de paso, el acceso estará restringido al personal técnico.  
- En la restauración vegetal se deberán tener en cuenta los siguientes aspectos:  
- Se procederá al desmantelamiento y restauración de todas las infraestructuras temporales ejecutadas, de forma inmediata tras finalizar su uso.  
- Se emplearán especies y densidades de plantación similares a las características del entorno de cada parque, o que formen parte de los hábitats presentes. Las especies deberán ser autóctonas y/o endémicas del lugar.  
- La mezcla empleada en la hidrosiembra estará formada por especies propias de la flora local.  
- En la restauración de los taludes de los caminos y de las plataformas de montaje se emplearán especies arbóreas, arbustivas y herbáceas, mientras que alrededor de los aerogeneradores se empelarán especies herbáceas.  
- La revegetación mediante hidrosiembra se aplicará sobre los taludes residuales de inclinación mayor de 3H:1V de los caminos y explanaciones permanentes, e inmediatamente después del perfilado de su morfología final. En el caso de taludes menores o iguales a 3H:1V se realizará en caso de estimarse necesario, siembra en seco.  
- Se llevarán a cabo plantaciones en todas las superficies de restauración. No obstante, se tendrán en cuenta las limitaciones existentes debido a la aplicación de la legislación vigente y en particular en lo referente a las vías pecuarias, cortafuegos, fajas auxiliares de caminos y faja de servidumbre de líneas aérea.  
- Se aplicarán los riegos necesarios para garantizar el arraigo de la vegetación, para obtener la retención del suelo y la integración paisajística.  
- La revegetación se realizará en la época adecuada (otoño-invierno) inmediata a la finalización de las obras.  
- En las superficies de afección por la instalación de la línea eléctrica y de la subestación, se emplearán los mismos criterios que en los parques eólicos, empleando como especies de plantación las existentes en el entorno de los apoyos.  
- Se deberán restaurar y revegetar los terrenos afectados por las obras conservando en la medida de lo posible el suelo existente.   
- Se determinarán diferentes tipologías de plantación en función de las características de las superficies de revegetación.  
- En caso de ser necesaria y no evitable la afección sobre ejemplares arbóreos notables, se estudiará la posibilidad de transplantarlos.  
- En caso de ser necesario el empleo de materiales (tanto áridos como tierra vegetal) no procedentes de la propia excavación de la obra, por resultar ésta insuficiente, o inadecuados, se obtendrán de canteras autorizadas, mientras que la eliminación de los materiales sobrantes se realizará en vertedero de inertes legalizado. En caso de no existir canteras o vertederos autorizados en el entorno de la obra y recurrirse a emplazamientos nuevos, se deberá tramitar el correspondiente estudio de impacto ambiental de acuerdo con lo previsto en el Decreto 162/1990 de 15 de octubre del Consell del Gobierno Valenciano por el que se aprueba el Reglamento para la desarrollo de la Ley 2/1989, de impacto ambiental y la Orden de 3 de enero de 2005, de la conselleria de Territorio y Vivienda que establece los contenidos mínimos de los estudios de impacto ambiental.  
4.6) Protección contra incendios  
Previamente al inicio de las obras, se deberá presentar, un proyecto de las medidas preventivas y/o correctoras de los parques eólicos, subestación y líneas de evacuación en cuanto a la protección contra incendios; que incluirá la red de densificación de puntos de abastecimiento de agua para los medios de extinción terrestres.  
4.7) Se presentará, previamente al inicio de las obras, el Proyecto de medidas correctoras que responda a todo lo expuesto en este apartado e incluya la totalidad de las medidas preventivas, precautorias y correctoras enumeradas.  
4.8) El Proyecto de medidas correctoras incluirá, de manera diferenciada, el Proyecto de Desmantelamiento de todas las instalaciones al final de su vida útil. Dicho Proyecto incorporará las medidas de desmontaje y demolición, destino de los distintos residuos y la restauración morfológica y vegetal de todos los terrenos.  
4.9) Si en el desarrollo de las obras o en la fase de funcionamiento de las actuaciones previstas se observaran daños a terceros o impactos no detectados en la evaluación de impacto ambiental, se procederá a su estudio y corrección, en coordinación con esta Secretaría Autonómica.  
5) Seguimiento y vigilancia ambiental  
El plan de vigilancia ambiental deberá ser presentado, previamente al inicio de las obras, y tendrá por objetivo el seguimiento y control de los impactos, y de la eficacia de las medidas preventivas y correctoras de: el EIA, adenda del EIA e informes complementarios; el proyecto de medidas correctoras descrito en el punto 4.7; y las condiciones de la presente Declaración.  
En el programa se establecerá el modo de seguimiento de las actuaciones y se describirá el tipo de informes, su frecuencia y período de emisión. Para ello, el programa detallará para cada recurso del medio y actuación objeto de seguimiento, los siguientes términos:  
- Objetivo del control establecido.  
- Actuaciones derivadas del control.  
- Lugares de inspección.  
- Periodicidad de inspección.  
- Material necesario, método de trabajos y necesidades de personal técnico.  
- Parámetros sometidos a control.  
- Umbrales críticos para esos parámetros.  
- Medidas de prevención y corrección en caso de que se alcancen los umbrales críticos.  
- Documentación generada por cada control.  
Los informes de seguimiento deberán remitirse a esta Secretaría Autonómica a través de la Dirección General de Energía, que acreditará su contenido y conclusiones.  
El Plan de Vigilancia Ambiental deberá incluir, además de lo recogido en el punto 6 del EIA del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana los siguientes aspectos:  
5.1) Debe aportarse el plan de vigilancia ambiental de la avifauna, cuya metodología, duración y equipo encargado, será aprobado por esta Secretaría Autonómica.  
5.2) En función de la localización y caracterización de cavidades y cuevas cercanas, se deberá incorporar al programa de vigilancia ambiental los datos de control de vibraciones realizados en las cuevas, tanto en la fase de construcción de los parques como en la de funcionamiento, incluyendo los resultados e interpretación de los mismos en los diferentes informes periódicos.  
5.3) Durante el primer año de funcionamiento de los parques eólicos, se deberá realizar el control de afección por ruido y por sombras en el área perimetral establecida como zona vulnerable (1.000 metros) con el fin de comprobar los valores teóricos obtenidos en la documentación ambiental presentada.  
Se realizarán mediciones de ruido en todas las edificaciones habitadas permanentemente o de forma eventual situadas en un perímetro de 1.000 m de cualquier aerogenerador.  
La duración del estudio se ampliará, caso de que las condiciones meteorológicas del primer año fuesen excepcionalmente diferentes a las habituales (días de viento muy inferiores a la media anual, mayor número de días nublados que la media anual, etc.).  
5.4) Se deberá realizar un estudio sobre el grado de aceptación de las instalaciones eólicas por parte de la población, tanto de los núcleos urbanos como de las edificaciones aisladas existentes, así como de la incidencia sobre la socioeconomía de la zona y en particular sobre el turismo rural.  
5.5) El plan incluirá la elaboración y remisión de los siguientes informes:  
- Antes del inicio de las obras:  
Plan de vigilancia y seguimiento ambiental para la fase de obras, indicando expresamente los recursos humanos y materiales asignados.  
Plan de aseguramiento de la calidad, en lo que se refiere a la calidad ambiental, presentado por el contratista que ejecute las obras, indicando los recursos humanos y materiales asignados.  
- Fase de obras:  
- Informe ordinario mensual (desde el acta de replanteo), sobre el desarrollo y la ejecución de las medidas preventivas y correctoras exigidas por esta Declaración e incluidas en el Proyecto definitivo.  
- Informe extraordinario previo al Acta de Recepción de las Obras.  
- Informes especiales de carácter urgente que sean necesarios, cuando se presenten circunstancias o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo.  
En dichos informes deberá quedar reflejado el desarrollo y ejecución de todas las medidas protectoras y correctoras.  
- Fase de garantía de las obras:  
- Informe semestral ordinario (desde la firma del acta de recepción de las obras).  
- Informe extraordinario previo a la finalización del periodo de garantía de las obras.  
- Informe final.  
- Informes especiales, cuando se presenten circunstancias o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo.  
Se determinarán las afecciones de los parques eólicos e infraestructuras asociadas sobre el medio, comprobando su adecuación al EIA. En caso de detectar afecciones no previstas se deberán tomar las medidas necesarias para su corrección.  
Se deberá comprobar la efectividad de las medidas protectoras y correctoras proyectadas. En particular, sobre el estado y efectividad de las medidas de protección del sistema hidrogeológico, de los niveles sonoros, fauna y estado y progreso de las áreas de las plantaciones e hidrosiembras realizadas.  
- Fase de funcionamiento:  
- Informe anual.  
- Informes especiales, cuando se presenten circunstancias o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo.  
Se deberá comprobar la efectividad de las medidas preventivas y correctoras proyectadas. En caso de detección de afecciones no previstas a largo plazo, se adoptarán las medidas necesarias para evitarlas o corregirlas.  
El contenido mínimo de los informes será el recogido en el apartado 6 del EIA del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana.  
Del examen de esta documentación por parte de esta Secretaría Autonómica podrán derivarse modificaciones de las actuaciones previstas, en función de una mejor consecución de los objetivos de la presente Declaración.  
6) Medidas compensatorias ambientales  
En el plazo de seis meses, desde la notificación de la presente Declaración, se presentará ante esta Secretaría Autonómica, una propuesta de medidas compensatorias ambientales y de ámbito rural, tal como se establece en el artículo 16 del Plan Eólico Valenciano.  
El Proyecto de medidas compensatorias ambientales deberá incluir asimismo un programa de vigilancia ambiental para la comprobación de su desarrollo y efectividad, con la estructura, contenidos e informes indicados en el apartado 5 de esta Declaración.  
7) Documentación previa a la ejecución:  
En consecuencia, con lo expuesto en los apartados anteriores, el inicio de las obras queda supeditado a la presentación en esta Secretaría Autonómica de la siguiente documentación que será objeto de Resolución Complementaria:  
7.1)  
- Proyectos de ejecución de la subestación y líneas de evacuación, así como la documentación ambiental completa donde quede justificada la idoneidad de la solución, así como su descripción, de acuerdo al apartado 1.3.  
- Proyectos de construcción especificados en el punto 1.4.  
- Estudios de avifauna de acuerdo al punto 2.  
- Proyecto de medidas preventivas y correctoras, de acuerdo a lo establecido en el apartado 4.  
- Proyecto de medidas preventivas y/o correctoras de protección contra incendios que comprenda tanto los parques eólicos, como la subestación y líneas de evacuación, de acuerdo al apartado 4.6.  
- Programa de vigilancia ambiental, de acuerdo al apartado 5.  
- A la presentación de las memorias correspondientes a las prospecciones arqueológicas de los tres parques, así como de las prospecciones de cualquier otro elemento de afección superficial no recogido en las anteriores, y en particular de la línea de evacuación y sus accesos, así como de los preceptivos informes vinculantes favorables y/o condicionantes establecidos por el Área de Cultura de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, emitidos sobre las prospecciones previas.  
7.2) Antes de seis meses, desde la notificación de la presente Declaración, se presentará ante esta Secretaría Autonómica una propuesta de medidas compensatorias ambientales y de ámbito rural, de acuerdo a lo establecido en el punto 6.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 27 de noviembre de 2006.- La secretaria autonómica de territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML