Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5302, del 13-07-2006 (2006/7954)

Resolució de 28 de juny de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5302

Data del DOGV
:   13-07-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/7954

CVE


Data del document
:   28-06-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Vila Joiosa, la](javascript:void(0))
    * [Silla](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [Alacant](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Tuéjar](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Resolució de 28 de juny de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental. [2006/7954]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 145/03-AIA La Vila joiosa, 206/03-AIA L'Alcora, 232/02-AIA Alacant, 257/04-AIA Silla, 262/03-AIA Villena, 322/04-AIA Villena, 351/03-AIA Tuejar i 352/03-AIA Tuejar, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 28 de juny de 2006. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 145/03-AIA  
Objecte del projecte: Declaració d'interés comunitari per a campament de turisme  
Promotor: Campdeguer, SL  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: A la partida Galandú del terme municipal de la Vila Joiosa (Alacant).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte  
L'objecte del projecte és el de disposar de sòl per a la construcció d'un campament de turisme de 2a categoria, en una superfície de 74.145 m², en una zona qualificada com a sòl no urbanitzable comú en el PGOU de la Vila Joiosa, tramitant amb aquest fi una declaració d'interés comunitari, de conformitat amb allò que disposa l'article 20 de la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable.  
Està prevista una superfície d'acampada de 32.101 m², en què es disposarà un total de 351 parcel·les, per a una capacitat màxima de 1.053 persones.  
Les infraestructures necessàries per al funcionament del projecte seran:  
. Subministrament d'aigua que es connectarà a partir de la xarxa general municipal, mitjançant connexió exclusiva per al càmping, connectant amb la xarxa que discorre pel vial paral·lel a la carretera N-332, al costat de l'Hospital Comarcal Marina Baixa de la Vila Joiosa. A més, disposarà d'un depòsit acumulador amb una capacitat de 80 m³, capacitat superior a la dotació de 200 litres/parcel·la, i suficient per a una dotació de 50 l per campista i dia.  
Aporta certificat d'Aquagest Levante, SA de l'existència de cabals suficients per a l'execució i posterior manteniment dels consums d'aigua del càmping.  
. El subministrament elèctric es realitzarà mitjançant connexió específica a partir de la línia elèctrica que discorre per la parcel·la.  
. Per a l'evacuació d'aigües residuals es disposarà de dues xarxes: una per gravetat que finalitzarà en un pou de registre i estació de bombament; i una impulsió que partirà del bombament anterior, mitjançant el qual s'elevarà fins a la xarxa general municipal de clavegueram que transcorre pel vial existent des de la N-332 fins a l'Hospital Comarcal Marina Baixa.  
. La retirada de residus sòlids s'efectuarà pel servei municipal de recollida de fems, sent aquesta retirada amb una periodicitat diària. Per a l'emmagatzemament temporal d'aquests es disposaran, en zones comunes del càmping, contenidors estandarditzats.  
. L'accés es realitzarà a través d'un camí secundari que comunica la N-332 amb l'Hospital Comarcal de la Vila Joiosa.  
2. Alternatives  
No es plantegen alternatives d'ubicació, es justifica l'elecció de la plantejada en el projecte per tractar-se de terrenys ja transformats d'ús agrícola en l'actualitat. Així mateix la parcel·la està dotada de la major part dels serveis necessaris per a l'explotació del càmping (electricitat, aigua, xarxa de sanejament), unit que disposa de bona comunicació mitjançant la xarxa de carreteres existent.  
Tramitació administrativa:  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'11 d'abril de 2003, dels Serveis Territorials d'Alacant de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial es remet el projecte i l'estudi d'impacte ambiental. Es remet posteriorment el certificat d'informació pública.  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés a informació pública mitjançant un anunci de la Conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 4.980, de data 7 d'abril de 2005, i no s'hi han formulat al·legacions a aquest segons consta en el certificat remés en data 19 de maig de 2005.  
Afeccions legals  
L'actuació se situa en zona qualificada com a sòl no urbanitzable comú en el Pla general d'ordenació urbana de la Vila Joiosa.  
L'actuació no afecta llocs d'interés comunitari, tampoc zones de microreserves ni espais inclosos en la xarxa Natura 2000.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
Els principals elements que poden veure's afectats per l'execució del projecte són la hidrologia subterrània per l'alta vulnerabilitat de contaminació d'aqüífers per porositat que presenta el terreny segons la informació continguda en el mapa geocientífic de la província d'Alacant; el sòl, en el cas de depòsit de materials potencialment contaminants. Pel que fa a flora i fauna, en tractar-se de parcel·les de cultiu, les afeccions es consideren d'escassa rellevància; al paisatge pot afectar per la presència de caravanes, tendes de campanya i alguna edificació en una zona amb conca visual àmplia i pròxima a via de comunicació.  
Durant el període d'explotació poden generar-se impactes derivats de les activitats dels usuaris del càmping, com són els impactes sonors i lumínics, sent especialment importants per la ubicació pròxima a l'Hospital Comarcal de la Marina Baixa.  
Cal assenyalar que els terrenys de la parcel·la contacten parcialment en la zona nord-est amb sòl inclòs com a sòl forestal en el Pla general d'ordenació forestal, per la qual cosa s'hauran d'adoptar les mesures necessàries per a evitar afeccions a aquest tant durant l'execució com en l'explotació tenint en compte la normativa de prevenció d'incendis forestals.  
S'estableixen mesures correctores tant per a la fase de construcció com de funcionament, entre elles realitzar els treballs en horari laboral normal per a evitar majors molèsties per sorolls en la fase de construcció. En la fase de funcionament s'inclou la plantació de tanca perimetral, respectar els exemplars adults aïllats de pi, utilitzar espècies vegetals pròpies de la zona en els enjardinaments i conservar els murs de maçoneria com a mesures d'integració paisatgística. Disposar de reguladors de cabal en els punts de proveïment d'aigua potable per a evitar consums innecessaris.  
En el programa de vigilància ambiental s'indica que el director d'obra haurà de realitzar el seguiment en l'etapa de construcció, i en l'etapa de funcionament la gerència del càmping haurà de realitzar el seguiment relatiu a la retirada correcta dels residus sòlids i manteniment de neteja d'instal·lacions.  
No obstant això, aquest programa de vigilància haurà d'ampliar-se per al seguiment de les mesures correctores relatives a la conservació de la vegetació, mesures d'integració paisatgística i d'impactes sonors i lluminosos, i la resta de mesures que s'estableixen a través del condicionat d'aquesta declaració.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 20 i disposició addicional 5a de la Llei 4/1992, del sòl no urbanitzable.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el projecte de campament de turisme que s'ha de situar a la partida Galandú del terme municipal de la Vila Joiosa, projecte promogut per Campdeguer, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Segons la informació continguda en el mapa geocientífic de la província d'Alacant, la zona presenta alta vulnerabilitat de contaminació d'aqüífers per porositat, per la qual cosa s'hauran d'adoptar les mesures necessàries per a prevenir qualsevol possibilitat de contaminació.  
2. S'haurà d'efectuar una adequada gestió dels recursos hídrics, promovent l'estalvi del consum d'aigua.  
3. Pel que fa a la gestió de les aigües generades per l'activitat, hauran de complir les condicions de connexió i abocament a la xarxa de clavegueram que establisca l'entitat gestora de l'estació depuradora i en qualsevol cas els límits establits en l'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram elaborada per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
4. A causa de la proximitat d'un establiment hospitalari, s'hauran d'adoptar mesures per a evitar impactes sonors tant en la fase de construcció (horaris de treball, especialment de maquinària pesant), com també en la fase de funcionament per actuacions derivades de les activitats turístiques, respectant els nivells de soroll establits en les normatives sectorials, i especialment en horaris nocturns.  
5. Els residus generats en l'activitat hauran de ser gestionats segons les característiques d'aquests i d'acord amb allò que estableix la legislació sectorial específica. Els materials sobrants del moviment de terres es traslladaran a abocadors autoritzats. Es facilitarà la recollida selectiva de residus de tipus urbà, disposant contenidors normalitzats amb aquest fi, coordinant la gestió amb la recollida municipal.  
6. S'haurà de disposar un sistema de recollida de pluvials que garantisca l'absència d'efectes d'inundació tant en els terrenys de l'actuació com en parcel·les confrontants, camins, etc. deguda a la modificació en l'escorriment dels terrenys.  
7. S'hauran de preveure les exigències sobre els riscs sísmics i incendis forestals recollida en l'Ordre de 8 de març de 1999, de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports. S'hauran de disposar les mesures necessàries per a prevenir el risc d'incendis forestals derivat aquest de la seua proximitat a terrenys forestals en la zona nord-est, mitjançant la instal·lació dels dispositius antiincendis pertinents (xarxes d'aigua per a extinció, depòsits, etc.), i evitar les activitats de risc d'incendi en les zones pròximes.  
8. En les operacions de moviment de terres s'haurà d'evitar provocar desnivells significatius en relació amb les parcel·les confrontants, evitant efectes negatius en l'impacte paisatgístic. En el cas de necessitar aportació externa de materials caldrà ajustar-se a allò que estableix la matèria disposant de les autoritzacions corresponents. Els materials sobrants del moviment de terres s'hauran de traslladar a abocadors autoritzats.  
9. S'adoptarà com a mesura d'integració paisatgística de les instal·lacions l'execució de murets de pedra. Utilitzant en la revegetació dels parterres i jardins espècies autòctones, intentant en la mesura dels possible preservar els pins d'algun port en aquelles zones en què puga evitar-se'n la tala. S'haurà d'evitar la utilització d'elements brillants, adaptant a l'entorn els acabats de façanes, etc.  
10. El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure la gestió realitzada amb els diversos tipus de residus generats en l'execució i funcionament de les obres projectades, com també les mesures adoptades per a prevenir el risc sísmic i el risc d'incendi forestal.  
Es remet un informe aquesta Direcció General amb periodicitat anual amb el resultat de l'esmentat programa, incloent documentació fotogràfica de les mesures de revegetació i minimització de l'impacte visual.  
11. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
12. Altres condicionants de caràcter ambiental que s'hi establisquen derivades de l'aplicació de la normativa reguladora dels campaments de turisme, com també les disposicions contingudes en les ordenances municipals i la resta de normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 206/03-AIA   
Promotor: Áridos Alcalatén SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló.   
Objecte del projecte: Explotació de calcàries per a àrids, classificats per la Llei de mines com a recursos de la secció A.   
Localització: Ocupa de manera parcial o total les parcel·les 58, 59, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 69, 70, 71 i 72 del polígon 6 del municipi de l'Alcora (Castelló).  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques del projecte  
El projecte al qual es refereix aquesta declaració d'impacte ambiental fa referència exclusivament a la pedrera Raboseras, i queda exclosa la via d'accés a aquesta.  
Es dissenya l'explotació mitjançant 4 bancs de 20 metres d'alçària amb bermes de 14 metres d'amplària i pendent dels talussos de 75º, el pendent general del talús és de 45º. En aquestes condicions, l'estabilitat del talús general està calculada i s'obté un valor del factor de seguretat superior a 1,2.  
Els bancs són els següents:   
Banc núm. Cotes (m)  
5 3 00/280  
4 280/260  
3 260/240  
2 240/220  
1 220/200  
La plaça de la pedrera se situa a 200 metres. L'ordre de restauració dels bancs és: 5, 4, 3, 2, 1.   
Les reserves de calcària comercialment explotable ascendeixen a 13.500.000 tones, es desconeix la producció anual i els anys de vida de l'explotació.  
S'efectuaran les labors de perforació mitjançant perforadora sobre erugues i martell al capdavant de 105 mm de diàmetre, l'extracció serà mitjançant explosius. La càrrega la realitzarà una pala frontal i el transport serà mitjançant bolquets de 16 m³ de capacitat. S'emprarà també un martell hidràulic sobre rodes.   
S'instal·larà una planta de tractament d'àrids en la zona de la plaça de la pedrera, per al trencament, trituració, mòlta i classificació per grandàries, que estarà composta per: 3 tremuges, 3 alimentadors, una matxucadora de mandíbules, un molí secundari i dues garbelles.  
L'escàs material edàfic que puga retirar-se s'emmagatzemarà en forma de cordó, de menys de dos metres d'alçària i situat marginalment als treballs d'extracció.  
No es preveu la formació de runams.  
En la instal·lació treballaran 5 operaris i les voladures es realitzaran mitjançant contractació externa.  
Alternatives ambientals en la selecció de l'emplaçament  
Totes les limitacions de caràcter geològic i urbanístic, com també d'autoritzacions de l'administració local i de qualitat de la calcària, fan que es reduïsca el ventall de possibilitats de selecció d'un emplaçament des del punt de vista ambiental. L'emplaçament proposat concentra en un mateix lloc les activitats d'extracció i tractament, a fi de minimitzar els impactes i se situa en un lloc de baix valor ecològic.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
17-06-03: L'Ajuntament de l'Alcora inicia la tramitació de l'expedient i remet la documentació i el certificat d'haver sotmés aquesta a informació pública.  
01-07-03: S'informa el promotor de l'estat de l'expedient i se li demanen còpies.  
17-07-03: El promotor va remetre un exemplar del projecte d'explotació i dos exemplars de l'estudi d'impacte ambiental a través del registre de VAERSA.  
23-12-03:El promotor va tramitar una resolució sobre prospecció arqueològica.  
06-02-04: Es va sol·licitar ampliació de documentació i s'avisa de caducitat.  
23-03-04:El promotor va tramitar còpia de l'informe de patrimoni.  
07-05-04: El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial va informar que la pedrera Raboseras no està autoritzada, i que es troba en tràmit l'expedient.  
11-05-04: El promotor va aportar dos exemplars de l'estudi d'impacte ambiental i dues còpies del projecte de restauració.  
30-06-04: El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló va remetre projecte d'explotació, annex al projecte d'explotació, projecte restauració, estudi d'impacte ambiental, plànols i document de síntesi.  
15-09-04 Es va tornar al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló la documentació rebuda el 30-06-04.  
15-11-04: El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló va tramitar el certificat d'haver sotmés la documentació a informació pública, sense haver rebut al·legacions a aquesta.   
12-01-05: A causa de carències i contradiccions existents en la documentació rebuda, es va tornar tota la documentació al Servei Territorial d'Indústria.  
23-03-05: El Servei Territorial d'Indústria va remetre un projecte d'explotació, projecte de restauració i estudi d'impacte ambiental, així com annexos.  
06-05-05: Se li va enviar un requeriment al promotor, via òrgan substantiu, per a modificar substancialment el projecte de restauració, confirmar l'acceptació de diverses modificacions anteriorment sol·licitades; també se li va sol·licitar un mapa geològic de l'explotació, ja que l'anteriorment aportat no corresponia al lloc, i es va demanar un plànol per a poder conéixer la ubicació de la planta de tractament i el traçat complet de la via d'accés.  
17-06-05: El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial va remetre les modificacions al pla de restauració, com també l'estudi d'impacte ambiental de la via d'accés. Va adjuntar la documentació digital en un CD, en arxius amb format pdf.  
Informació pública  
La pedrera Raboseras ha estat sotmesa a informació pública per mitjà de l'Ajuntament de l'Alcora i pel Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, sense que s'hi hagen produït al·legacions.  
Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
Es va sol·licitar Informe la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló el 27-11-03, la qual va remetre la informació el 12-01-04.  
Es va consultar al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial el 27-11-03 i es va rebre la informació el 7-05-04.  
Es va sol·licitar informe de microreserves de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló el 21-12-04, la qual va contestar el 6-5-05.  
Afeccions legals  
No se'n coneixen.  
Consideracions ambientals  
Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
Els elements que poden veure's afectats són els habituals en l'explotació d'una pedrera de calcàries, que l'extracció es realitza per mitjà de perforació i voladures.   
A banda de l'anterior, la vegetació dominant de la zona, matoll termòfil, vegetació sobre substrats calcaris i pastius calcaris, correspon a quatre hàbitats naturals d'interés comunitari de la Directiva 97/62/CE del Consell, de 27 d'octubre de 1997, per la qual s'adapta al progrés científic i tècnic la Directiva 92/43/CEE relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de fauna i flora silvestres, definits respectivament com: formacions de Juniperus (matoll escleròfil mediterrani i submediterrani sempre verd), (codi 5210 de Natura 2000), Pastius calcaris kàrstics (alysso . Sedion albi) (codi 6110\* de Natura 2000), pseudoestepes amb gramínies i anuals (Thero . Brachypodietea) (codi 6220\* de Natura 2000) i comunitats casmofítiques amb pendents calcaris rocosos (codi 8210 de Natura 2000) per a la conservació de la qual és necessari designar zones especials de conservació. Cal destacar que els hàbitats indicats amb asterisc en el codi, són hàbitats prioritaris de la Directiva.  
En la zona estan presents espècies protegides o catalogades, cal destacar l'alzina (Quercus ilex subsp. rotundifolia), el margalló (Chamaerops humilis), com també mates disperses d'alzineta (Teucrium chamaedrys), cua de gat (Sideritis tragoriganum) i timó (Thymus vulgaris), incloses en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, per a les quals queda sotmesa a autorització prèvia la tala o desarrelament.  
Segons indica l'informe de la Direcció Territorial, el promotor descriu una sèrie d'unitats de vegetació en l'àmbit del projecte en què s'inclouen espècies i comunitats vegetals, moltes d'elles protegides (ex. savines), que no es troben en la zona.   
A uns 2 quilòmetres de la pedrera hi ha empadronada una parella nidificant d'àguila reial (Aquila chrysaetos). L'àguila de panxa blanca (Hieraetus fasciatus) es troba una miqueta més allunyada i ha nidificat en la serra de las Contesas. El xoriguer vulgar (Falco tinnuculus) té un niu permanent en la contornada; també hi ha constància de l'existència de duc (Bubo bubo) en els mateixos cingles o molt pròxims a Raboseras. Un altre tipus de fauna que existeix per la zona la constitueixen teixons, genetes, mosteles i raboses. A les proximitats hi ha una altra pedrera en operació, per la qual cosa abans de l'entrada en producció de la pedrera Raboseras ja impera un radi d'exclusió per a les activitats de caça i nidificació de l'avifauna citada. No obstant l'anterior, és obvi que l'obertura de Raboseras resta quelcom d'espai a les activitats normals de la fauna, ja que aquesta tendirà a desplaçar-se o modificar les seues àrees de caça.  
Identificació i valoració dels impactes  
Els impactes que causa l'explotació de calcàries estan descrits en la seua totalitat; la valoració d'aquests és en general acceptable.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Les mesures protectores i correctores dels impactes són acceptables, com també el programa de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits prevists en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'explotació de la pedrera Raboseras i el pla de restauració d'aquesta, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb la condició segona d'aquesta declaració.  
Segon  
Es remetran dos texts refosos: un de l'estudi d'impacte ambiental i un altre del pla de restauració. Cada text refós, amb la seua memòria, plànols i annexos, incorporarà al document inicial totes les correccions, modificacions i ampliacions sol·licitades, que van ser requerides al promotor, posteriorment aportades per aquest i finalment aprovades al llarg de la tramitació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta estimació d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient 232/02-AIA  
Títol Legalització d'explotació avícola de posta  
Promotor Avícola Zapata, SA  
Autoritat substantiva Ajuntament d'Alacant  
Objecte del projecte Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat avícola de posta  
Localització: Finca la Cañada, partida la Cañada, S/N, del terme municipal d'Alacant  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola, les característiques de la qual, segons la documentació aportada (documentació inicial i ampliacions), són:  
L'activitat es dedica a la producció d'ous per a consum humà, com també la seua classificació en el centre, disponible a aquest efecte al centre de classificació d'ous siti a la mateixa partida de la Cañada, 3, al paratge Alabatre, al terme municipal d'Alacant, propietat del mateix promotor. L'explotació estarà constituïda per una nau amb capacitat per a 24.000 gallines de posta. Les gallines estan allotjades en gàbies disposades en files de bateries (tres altures i quatre files) tipus compacte, disposant de cintes transportadores per a la recollida de gallinassa, centralitzades a una sola cinta que trau de la nau el residu orgànic, el qual queda emmagatzemat en contenidors de 20 m³, els quals es localitzaran en fosses, de manera que aquestes n'asseguren l'estabilitat, fins a la retirada setmanalment per una empresa aliena a l'explotació.  
La superfície de la finca és de 75.801 m², mentre que la superfície construïda, corresponent exclusivament a la nau és de 1.192,86 m².  
Es classifiquen i envasen els ous en edificacions diferents de la construcció existent, i es considera innecessari condicionar alguna zona de la nau per a l'emmagatzemament de productes.  
Es considera que la producció de gallinassa serà de 1.584 t/any, la qual serà retirada per una empresa aliena a l'explotació (s'aporta contracte subscrit amb Hermanos Guillén Mendoza, SL; empresa dedicada a la compravenda a l'engròs d'adobs orgànics i derivats, sent la duració del contracte indefinida excepte denúncia expressa d'alguna de les parts. Aquesta informació es contradiu amb la recollida en l'ampliació presentada, en la qual s'indica que la gallinassa serà retirada per l'empresa Ecotriuls, sítia al c/ Alcalde Luis Pascual, de Caudete, per a la qual no s'hi aporta contracte justificatiu).  
L'explotació disposa actualment, com a mesura higienicosanitària de tanca perimetral de la instal·lació.  
Els cadàvers generats en l'explotació, s'emmagatzemaran en contenidors homologats a aquest efecte fins a la seua retirada d'aquests per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
El subministrament d'aigua potable procedeix de pou situat en la mateixa explotació.  
No s'ha justificat legalment la procedència d'aigua potable, ja que no s'ha aportat autorització de l'organisme de conca per a la utilització d'aquesta.  
L'explotació es localitza a 6 km de Sant Vicent del Raspeig, encara que està inserida al nucli de població Cañada del Fenollar.  
Segons la documentació aportada, no es realitzaran obres, ja que la nau corresponent a la futura explotació coincideix amb una ja existent.  
No s'ha justificat la gestió de residus de zoosanitaris de distinta naturalesa.  
En data 25 de maig de 2005 es realitza visita de camp, en la qual s'observa:  
. L'explotació de producció avícola de posta no està en funcionament, tot i que la nau està construïda.   
. En el recinte propietat del promotor, actualment s'està exercint l'activitat de manipulat i envasament d'ous en una de les edificacions existents (que no correspon a la nau que pretén habilitar-se per a l'allotjament de les aus de posta) sense que s'haja realitzat la posta d'aquests ous en cap de les naus localitzada en aquest recinte.  
. L'explotació no disposa de gual sanitari ni sistema de desinfecció equivalent a l'entrada d'aquesta, que permeta la desinfecció dels vehicles que hi accedisquen.  
Tramitació administrativa  
Informació pública  
L'expedient es va iniciar el 13 de juny de 2002, amb la remissió per part de l'Ajuntament d'Alacant de còpia de l'estudi d'impacte ambiental, projecte d'activitat i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 233, d'11 de desembre de 1997, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions dins del termini legalment establit (durant els dies compresos entre l'11 de desembre de 1997 i el 7 de gener de 1998). Per no haver inclòs l'estudi d'impacte ambiental en la informació pública anterior, es realitza novament, per a sotmetre l'expedient complet a informació pública en el DOGV núm. 5.030, de 17 de juny de 2005, amb la presentació d'al·legacions.  
Resum de les al·legacions  
Les al·legacions presentades relatives a l'expedient dins dels terminis legalment reconeguts (totes elles incloses en l'expedient), es recullen a continuació, i es fa referència únicament a les consideracions de caràcter ambiental en elles incloses:  
. Miguel Ángel Boix Rocamora, exposa la seua oposició a l'inici de l'activitat, ja que l'explotació està enclavada en un nucli poblacional; que l'activitat no té accés a la conducció de clavegueram per a les aigües residuals i la possible afecció que podria causar l'activitat a la capa freàtica.  
. Gloria Antón Vigrana i altres, exposen la seua oposició a l'inici de l'activitat, ja que es considera una activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, en el més alt grau d'aquesta (grup A), segons la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció de l'ambient atmosfèric i el seu Reglament de desenvolupament aprovat per raó del Decret 833/1975; en la documentació presentada s'ha omés una sèrie de circumstàncies i requisits legals (annex II) del nomenclàtor d'activitats MINP; s'ha omés en la documentació la referència als productes intermedis i acabats en l'activitat i la gestió d'aquests; no s'han plantejat mesures correctores contra sorolls i vibracions ni contra evacuació de fums i olors; es considera que l'habitatge de la finca de l'explotació està en estat ruïnós, per la qual cosa es posa en dubte les condicions higienicosanitàries d'aquesta; en la documentació s'ha considerat que no es generen aigües residuals, quan sí es generen (ex.: aigües de neteja i higiene), els lixiviats provinents de l'acumulació dels detrits poden produir possible contaminació d'aqüífers; es troba a faltar un estudi geològic del terreny; molèsties per presència d'insectes i rosegadors.  
. Amador Ferrándiz Aracil i altres al·legants (superior a 100), exposen la seua oposició a l'inici de l'activitat, presentant de manera individual i per a un text idèntic, al·legació basada en la ubicació de l'explotació en una zona rural àmpliament poblada, existir un col·legi públic en els seus voltants; ser negatius els efectes ambientals que pot produir l'activitat en aquest nucli poblacional; com també per deficiències en l'estudi d'impacte ambiental presentat.  
Les mesures correctores i els condicionants exigits en aquesta declaració d'impacte ambiental tracten de minimitzar l'afecció que l'activitat puga causar en l'entorn, i es contesta d'aquesta manera a les al·legacions de caràcter ambiental presentades.  
Petició d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 19 de febrer de 2004, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació de la documentació següent:  
. Justificació quantitat de gallinassa. L'estudi d'impacte ambiental infravalora la quantitat de residu orgànic generat, segons la informació de què disposa aquest servei, per la qual cosa s'hi haurà de presentar aquest càlcul novament.  
. Sistema de gestió de gallinassa. El sistema triat per a emmagatzemar el residu abans de la retirada d'aquest no compleix amb el que estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. S'haurà de presentar documentació del disseny del femer (plànol de situació, dimensions i característiques que el definisquen).  
. Tractament previ dels residus orgànics. Segons la cartografia consultada, l'explotació es troba a una distància aproximada de 300 m d'un col·legi d'educació primària i 100 m de dos habitatges tocant a la parcel·la, que podrien veure's afectats per olors procedents de l'explotació. Es presentarà un tractament de la gallinassa, per a reduir l'emissió de males olors, disminuir la càrrega contaminant i millorar-ne les característiques com a adob orgànic.  
. Retirada de gallinassa. L'estudi d'impacte ambiental explica que s'ha subscrit contracte amb una empresa especialitzada, que retira la gallinassa de l'explotació, però no s'hi adjunta document que ho acredite. S'haurà de presentar aquest contracte, vigent i firmat per ambdues parts.  
. Justificació eliminació de cadàvers. Haurà de justificar-se l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. En concret es presentarà contracte, vigent i firmat per ambdues parts, amb una empresa autoritzada per a gestionar aquest tipus de residus.  
. Sistema desinfecció de vehicles. El projecte no preveu la construcció d'un gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent per a vehicles a l'entrada de l'explotació. S'hi adjuntarà plànol de situació d'aquest, a més de plànol de detall i característiques que el definisquen.  
. Protecció contra risc d'inundació. Segons la cartografia consultada, l'explotació es troba en zona de risc per inundació. Aquesta situació haurà de ser considerada en el projecte, adoptant les mesures que s'estimen convenients per a prevenir situacions de risc i es presentarà davant d'aquesta Direcció General una descripció detallada d'aquestes (construcció d'un sistema de captació i evacuació d'aigües d'escorriment, manteniment i conservació d'obres de drenatge, etc.).  
El promotor, després de sol·licitar en data 20 de maig de 2004 i 10 de novembre del mateix any (dates referides al registre d'entrada en aquesta Conselleria), remet part de l'ampliació sol·licitada en data 20 de maig de 2005, i acaba de completar-la en data 23 de febrer de 2005, tot i que l'apartat relatiu a la protecció contra risc d'inundació no ha sigut contestat. En la documentació presentada s'aporta la informació següent:  
. Contracte de retirada de gallinassa, subscrit amb l'empresa Hermanos Guillén Mendoza, SL, amb NIF B-30760128, empresa dedicada a la compravenda d'adobs orgànics i derivats, amb domicili en Fuente Álamo (Múrcia).  
. Per a una capacitat de 24.000 gallines ponedores, es generarà un total de 1.584 t/any.  
. Per a retirar la gallinassa, s'instal·laran dos contenidors on s'emmagatzemarà provisionalment, de 20 m³ cada un, que s'asseguraran al terreny, per a evitar bolcades i vessaments.  
. Per a disminuir la humitat en les dejeccions, s'instal·laran en les gàbies abeuradors de tetina, evitant-se pèrdues d'aigua a la cinta de gallinassa.  
. Els cadàvers seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte (no s'ha aportat contracte justificatiu a aquest efecte).  
. Es controlarà la desinfecció realitzada en origen de tots els vehicles que accedisquen a l'explotació.  
No s'ha tingut en compte la necessitat d'instal·lar gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació.  
S'ha modificat substancialment la capacitat proposada de l'explotació, que en la documentació inicial era de 35.000 gallines, i ara s'hi indica que és de 24.000.  
En l'última documentació aportada s'indica a una altra empresa com a encarregada de retirar la gallinassa de l'explotació, sense que s'hi haja aportat justificació respecte d'això.  
No s'ha aportat plànol de situació, dimensionat, ni descripció de les característiques constructives del femer que haurà de localitzar-se en l'explotació, i es considera inadequada la utilització de contenidors, ja que pot causar problemes per desbordament en cas d'inundació en pretendre's situar a més en fosses per a assegurar-ne l'estabilitat.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
. Certificat d'informació pública, en el BOP núm. 233, d'11 de desembre de 1997, en el qual s'informa que no s'ha presentat al·legacions en el termini atorgat amb aquest fi, encara que sí s'hi han presentat fora d'aquest termini.  
. Informe de l'aparellador municipal en què s'indica que l'emplaçament es considera apte, d'acord amb els usos permesos per les normes del Pla general d'ordenació urbana.  
Falta informe del cap local de sanitat i del veterinari d'àrea.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal. Segons l'article 8 de la Llei 4/1992, de 5 de juny de 1992, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable, l'autorització prèvia urbanística, per a municipis de població superior als 50.000 habitants, serà atorgada pel mateix Ajuntament, que podrà subsimir en la llicència d'obres. La Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable, indica en l'article 31 d'aquesta que les instal·lacions ramaderes seran autoritzables per l'Ajuntament mitjançant l'atorgament de les corresponents llicències municipals, previs els informes o les autoritzacions legalment exigibles, emesos per les conselleries competents per raó de la matèria, i amb les condicions assenyalades per aquelles. Per la qual cosa, en tot cas, la competència urbanística és municipal, i és la ubicació de l'explotació compatible amb els usos reconeguts per al sòl que ocupa, és per tant l'òrgan substantiu qui ha d'iniciar la proposta de rectificació d'usos compatibles en aquest sòl, per a modificar la normativa urbanística municipal vigent.  
La Llei 10/1998 de residus, aplicable a qualsevol tipus de residu, és exceptuable, entre altres, als residus produïts en les explotacions agrícoles i ramaderes consistents en matèries fecals i altres substàncies naturals no perilloses quan s'utilitzen exclusivament en el marc de les explotacions agràries, en allò que s'ha reglat en el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries i en la normativa que aprovada pel Govern per raó d'allò que estableix la disposició addicional cinquena.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província d'Alacant ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat com a elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte: sòl, aire, aigua, fauna, flora i paisatge.  
La descripció de l'àmbit de referència que s'inclou en l'estudi d'impacte ambiental no s'ajusta a la realitat, ja que s'indica que en un radi de 300-500 m a la ubicació de l'explotació, hi ha cultiu de cítrics i hortalissa, i és l'ús del sòl bàsicament agrícola i sense cultiu (entenent-se com a tals terrenys erms). Malgrat que la identificació anterior no és incorrecta, es considera incompleta, ja que realment l'explotació es localitza en una zona en què hi ha escassos cultius agrícoles, entre els quals predomina el cultiu de cítrics, abundant en tota la zona els habitatges unifamiliars aïllats, dels quals no se'n coneix la situació legal, en no haver-se aportat cèdula d'habitabilitat de cap d'ells (Decret 162/1989, de 30 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula el procediment d'expedició de les cèdules d'habitabilitat), encara que la ubicació de l'explotació en aquest sòl, qualificat com a no urbanitzable comú, s'ajusta als usos legalment permesos per a aquest sòl, segons la normativa urbanística vigent al municipi d'Alacant.  
La zona on se situa l'explotació ramadera té risc d'inundació nivell 3, (i està parcialment inclosa en aquesta zona la nau on pretén desenvolupar-se l'activitat) segons el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Aquest nivell de risc d'inundació, s'estableix quan la probabilitat que en un any qualsevol es patisca, almenys, una inundació superior a 0,04 (equivalent a un període de retorn inferior a 25 anys), amb un calat màxim generalitzat abastat per l'aigua inferior a vuitanta centímetres (80 cm). Els usos i activitats prohibits en sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació de nivell 3 són: habitatges, estables, granges i vivers d'animals, estacions de subministraments de carburants, indústries qualificades o amb risc químic; establiments hotelers i campaments de turisme; centres hípics i parcs zoològics; serveis funeraris i cementeris; depòsits d'emmagatzemament de residus i abocadors; equipaments estratègics com centres d'emergència, parcs de bombers, quarters, centres escolars i sanitaris, i pavellons esportius coberts; infraestructures puntuals estratègica com a plantes potabilitzadores i centres de producció transformació i emmagatzemament d'energia. Per la qual cosa a totes les edificacions presents en aquesta zona (tant per a l'explotació ramadera com per als habitatges unifamiliars aïllats) haurà de considerar-se la viabilitat de la seua ubicació en aquest sòl i les mesures preventives que s'han de desenvolupar per a evitar situacions de risc en cas d'inundació.  
La zona on s'exerceix l'activitat, presenta uns valors ambientals poc destacables, i es troba fortament antropitzada, i són els elements ambientals més rellevants susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la utilització d'aquesta per empresa externa a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics I presència d'animals principalment.  
Identificació i valoració d'impactes  
Els impactes que ocasionarà l'activitat, identificats en l'estudi d'impacte ambiental, se centren en: impacte sobre l'aire per emissió de partícules en suspensió generades per la ventilació de la mateixa nau; sobre l'aigua, ja que es generen aigües de llavada que poden produir efectes contaminants en les aigües superficials o subterrànies, tot i que, segons la documentació presentada, aquestes aigües s'evaporen amb la posada en marxa dels ventiladors per a l'assecat i evaporació d'aquesta; sobre el paisatge, tot i que es considera poc significatiu en existir la nau que allotjarà les aus; sobre el sòl, per contaminació associada als residus que es generen, constituïts per la gallinassa, que anualment es calcula en 575 t, amb una humitat final del 55%.  
No s'ha utilitzat mètode de valoració d'impactes, i es passa directament a proposar mesures correctores respecte d'això.  
1. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
A l'hora de plantejar mesures correctores als impactes que ocasionarà l'activitat, en la documentació aportada, s'inclou les consideracions següents:  
. L'impacte sobre el paisatge es considera insignificant, ja que l'explotació escassament pot veure's des de la carretera de Sant Vicent del Raspeig a l'Alcoraia, i no destaca sobre l'entorn ja que està integrada en el conjunt d'aquest.  
. L'impacte sobre l'aire, associat a l'emissió d'olors (que no s'ha considerat en l'apartat corresponent a l'avaluació d'impactes), es considera baix ja que l'explotació compta amb suficient ventilació forçada per a evitar l'acumulació d'olors i proporcionar aire net a l'interior de les naus, la qual cosa, unit que l'explotació està a 6 km del nucli urbà, fa que no hi haja afecció a la població per soroll i olors.  
Les mesures correctores exposades es consideren insuficients, ja que no s'han tingut en compte de manera global els possibles impactes que podrà causar l'activitat en l'entorn, ni la proximitat a habitatges unifamiliars aïllats, per la qual cosa hauran d'ampliar-se amb l'adopció de les mesures correctores recollides a continuació i els condicionants establits en aquesta declaració d'impacte ambiental:  
. Per a minimitzar l'excés d'humitat de la gallinassa, millorant-ne la manipulació i emmagatzemament en femer (en cas de ser necessari), s'haurà d'aplicar ventilació forçada a l'altura de les cintes transportadores, i quedar el residu amb un menor grau d'humitat.  
. Respecte a la gestió de gallinassa, i en ser retirada en successives ocasions (periodicitat setmanal) de l'explotació, i en previsió que no es donen acumulacions incontrolades del residu en l'explotació pel fet de no sincronitzar-ne l'extracció de la nau amb la seua retirada de l'explotació per una empresa aliena a aquesta, haurà de disposar-se de femer, impermeabilitzat i estanc, amb capacitat per a emmagatzemar almenys la gallinassa produïda durant un cicle d'engreixament, amb lleuger pendent en la solera i canalització de possibles lixiviats que puguen generar-se, cap a cubeta de recollida d'aquests, i es podran abocar novament al muntó. El femer haurà de dissenyar-se elevat, a una alçària superior a 1 m per damunt de la cota del terreny, i disposar de rampa d'accés a aquest (o un altre sistema constructiu que conferisca les mateixes propietats), de manera que no puga haver-hi fuites del residu acumulat en cas d'inundació.  
. La nau on s'exercirà l'activitat haurà de condicionar-se, impermeabilitzant les parets i disposant de solera de formigó impermeabilitzada per a evitar filtracions. Així mateix, haurà de complir amb les exigències constructives que marque la legislació vigent.  
. A fi de minimitzar les pèrdues d'aigua i afavorir la disminució d'humitat de les dejeccions, s'instal·laran abeuradors en l'explotació tipus vàlvula o semblant, disposats sobre canaleta recuperadora, a més es podrà valorar realitzar la neteja de les instal·lacions en sec, mitjançant aplicació d'aire a pressió que desprenga la brutícia permetent-ne la fàcil eliminació de la nau per agranada. En tot cas, haurà de disposar-se de sistema d'evacuació d'aigües de neteja (mitjançant albellons que dirigisquen les aigües residuals a la xarxa general municipal).  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 1.H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de la granja avícola, situada al terme municipal d'Alacant, promoguda per Avícola Zapata, SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. L'òrgan substantiu haurà de plantejar la revisió urbanística dels usos prevists en el sòl no urbanitzable on se situa l'explotació ramadera i els habitatges unifamiliars aïllats pròxims (per als quals s'atorga reconeixement legal sempre que disposen de la corresponent cèdula d'habitabilitat), de manera que els usos permesos per la legislació urbanística municipal no conduïsquen a confrontació pel que fa a la compatibilitat d'aquests.  
. Previ a l'obtenció de la llicència d'obertura, el promotor haurà de presentar davant d'aquesta Conselleria i davant de l'òrgan substantiu, la justificació legal de la utilització d'aigua en l'explotació. En tractar-se de pou propi, haurà de presentar concessió per a la seua explotació de l'organisme de conca, o justificació de la inclusió d'aquest en el registre d'aigües. En tot cas, el promotor podria plantejar davant de l'òrgan substantiu el proveïment de l'explotació des de la xarxa de proveïment municipal que suposadament proveeix els habitatges aïllats pròxims.  
. La nau haurà de disposar de gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent del trànsit rodat que accedisca a aquesta. A més, haurà de tenir un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant, però de manera que la llum de malla d'aquesta no permeta el pas de vectors de dimensió reduïda.  
. Atés el grau de risc d'inundació de la zona on es localitza l'explotació, previ a la concessió de la llicència d'obertura, hauran de desenvolupar-se les mesures que s'estimen convenients encaminades a prevenir situacions de risc i es presentarà davant d'aquesta Direcció General una descripció detallada d'aquestes (construcció d'un sistema de captació i evacuació d'aigües d'escorriment, manteniment i conservació d'obres de drenatge, etc.).  
. Per a minimitzar els riscs de contaminació, el lavabo de l'habitatge inclòs en el recinte de l'explotació, haurà de connectar amb la xarxa de clavegueram municipal comuna als habitatges aïllats pròxims, per a evacuar les aigües residuals que puguen generar-s'hi.  
. Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, de manera que puga emmagatzemar-se la gallinassa generada fins a la retirada d'aquesta per una empresa gestora. El femer haurà de dissenyar-se de manera que tinga capacitat suficient per a contenir la gallinassa generada, com mínim, durant dues setmanes, i ha d'estar perfectament impermeabilitzat i construït a base de solera i parets de formigó impermeabilitzat amb lleuger pendent que facilite la canalització I recollida de lixiviats en cubeta de recollida d'aquests, que podran novament ser incorporats al muntó. Haurà de construir-se elevat, de la manera que s'ha descrit en aquesta declaració impacte ambiental. Previ a l'obtenció de la llicència d'obertura, haurà de presentar-se davant d'aquesta Conselleria i davant de l'òrgan substantiu, plànols d'ubicació del femer, general, planta i alçat, com també descripció detallada de les característiques constructives d'aquest.  
. Previament a l'obtenció de la llicència d'obertura, haurà de presentar-se davant d'aquesta Conselleria i davant de l'òrgan substantiu proposta de tractament de la gallinassa, de manera que assegure la reducció de l'emissió d'olors, i disminuir al mateix temps la seua càrrega contaminant i en millore les característiques com a adob orgànic.  
. Haurà d'aplicar-se tractaments de desinfecció i desratització adequats en la nau, s'utilitzarà productes d'eliminació d'insectes vectors de manera que s'evite molèsties a la població de la zona circumdant.  
. El promotor haurà de presentar davant d'aquesta Conselleria, contracte de retirada de gallinassa, on s'incloga la identificació fiscal d'aquesta. Tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, els establiments diferents de les explotacions ramaderes que realitzen activitats de recollida, concentració i tractament de fems i purins, hauran d'efectuar la comunicació de les seues activitats a la conselleria competent, en un termini màxim de tres mesos des de l'entrada en vigor de la llei, comunicació que haurà de formalitzar l'empresa amb què se subscriga en contracte abans esmentat.  
. Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que puguen produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i s'acumularan en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
. En relació amb les normes mínimes de benestar animal, es tindrà en compte allò que s'ha recollit en el Reial decret 3/2002, d'11 de gener, pel qual s'estableixen les normes mínimes de protecció de les gallines ponedores.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 257/04-AIA  
Títol: Centre autoritzat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil  
Promotor: ALRI Ecología, SL (Amelia Alfonso Ríos)  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Silla  
Localització: Carretera d'Alcàsser, 3, del polígon Vll-C, del terme municipal de Silla (València)  
Descripció del projecte  
Antecedents i objecte del projecte  
ALRI .Alfonso Ríos. Ecología, SL, projecta la implantació dels equips i infraestructures necessàries per a dur a terme l'operació de descontaminació de vehicles al final de la seua vida ùtil, en una parcel·la en què la industrial Amelia Alfonso Ríos compta amb declaració d'impacte ambiental acceptable, amb condicions, de data 18 d'octubre de 1990, de resolució de l'expedient 265/90-AIA, d'avaluació d'impacte ambiental de l'operació de fragmentació de ferralla.  
Amelia Alfonso, SL, és una empresa del sector dels gestors de residus que, en les seues instal·lacions de la carretera d'Alcàsser, 3, del Polígon Vll-C, del terme municipal de Silla (València), disposa de l'autorització administrativa per al tractament de bateries, el fragmentat de vehicles al final de la seua vida útil que no continguen líquids ni altres components perillosos, equips rebutjats diferents dels especificats en els codis 16 02 09 a 16 02 13, components retirats d'equips rebutjats diferents dels especificats en el codi 16 02 15 i metalls, com també la recollida, transport i emmagatzemament de coure, bronze, llautó, alumini, plom, zinc, ferro i acer, estany, metalls mesclats, cables diferents dels especificats en el codi 17 04 10, metalls i altres residus no biodegradables.  
Objecte de la resolució  
D'acord amb l'article 2 del Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, sobre gestió de vehicles al final de la seua vida útil, les instal·lacions en què es duguen a terme les operacions de tractament de vehicles al final de la seua vida útil consistents en la descontaminació, desmuntatge, fragmentació, com també qualsevol altra operació efectuada per a possibilitar la reutilització, el reciclatge, la valorització o l'eliminació de vehicles al final de la seua vida útil, les seues peces i residus, tenen la consideració de centre autoritzat de tractament (CAT en endavant).  
Es projecta dur a terme la recepció, descontaminació, i posterior emmagatzemament dels residus extrets d'una banda, i el fragmentat de vehicles al final de la seua vida útil (VFVU en avant) descontaminats per un altre. A més en aquest cas, es gestionen bateries de procedència externa a què vindran a sumar-se el nou volum procedent dels VFVU que es descontaminen en les instal·lacions.  
Així, i tenint en compte les sinergies, l'objecte és recollir en una sola resolució que faça referència a un CAT de VFVU, l'ampliació d'activitat proposada juntament amb la revisió de les condicions de l'anterior resolució sobre la fragmentació de ferralla de què disposa Amelia Alfonso Ríos, SL, en les instal·lacions d'aquesta en la carretera d'Alcàsser, 3, del polígon Vll-C, del terme municipal de Silla (València), i facilitar així la lectura dels expedients administratius i el seguiment ambiental del CAT.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
Es tracta d'un CAT de VFVU, considerats actualment com a residus perillosos. En aquesta instal·lació es projecta dur a terme la recepció, descontaminació, i posterior emmagatzemament dels residus extrets d'una banda, i la fragmentació del VFVU descontaminat per un altre.  
A banda, es du a terme la gestió de bateries usades. Al volum actualment gestionat, se sumarà el conformat per les bateries extretes dels VFVU tractats en la instal·lació en projecte.  
Es projecta dur a terme l'operació de descontaminació de VFVU en interior de la parcel·la de la mercantil Amelia Alfonso Ríos avaluada per al desenvolupament de l'operació de fragmentació de ferralles durant la tramitació de l'expedient 265/90-AIA. D'acord al planejament urbanístic vigent del municipi de Silla, l'esmentada parcel·la està classificada com a sòl urbà i qualificada com a sòl industrial.  
Específicament, per a l'activitat projectada, s'emprarà una nau industrial que actualment s'eleva al nord-est de l'esmentada parcel·la, com també serveis comuns a l'activitat de la fragmentadora, com són els lavabos, oficines i un pati exterior en què es troba l'accés a la parcel·la d'Amelia Alfonso Ríos.  
En la nau industrial es durà a terme l'emmagatzemament temporal de VFVU previ a la descontaminació, la descontaminació, l'emmagatzemament temporal dels residus extrets i el premsat dels vehicles. L'esmentada nau, de planta irregular i aproximadament 1.200 m² de superfície, compta amb coberta a dues aigües, solera de formigó amb additiu impermeabilitzant i tancaments a mitjana alçària per a facilitar-ne la ventilació.  
El pati anterior a la nau, d'aproximadament 1.035 m² de superfície, i paviment asfàltic servirà com a zona d'accés i distribució a la parcel·la. Igualment, és ací on se situa la bàscula.  
Finalment, les oficines i lavabos es troben en una construcció adossada, d'uns 100 m² de superfície, enfrontada a l'accés a la parcel·la.  
Tramitació administrativa  
En data 29 de juny de 2004, l'Ajuntament de Silla remet la documentació del projecte de referència, consistent en el projecte de llicència d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental, com també l'expedient municipal d'activitat, en el qual s'inclouen entre altres documents:  
. La sol·licitud d'Amelia Alfonso Ríos, en nom i representació d'ALRI Ecología, SL, de llicència municipal d'activitat.  
. La sol·licitud d'informes previs als tècnics municipals, d'acord amb el que estableix la legislació d'AACC.  
. Informe de l'arquitecte municipal, en què s'assenyala que pot admetre's a tràmit la sol·licitud de llicència municipal d'activitat, i la possibilitat de produir-se efectes additius.  
. L'admissió a tràmit de l'activitat objecte d'avaluació.  
. La diligència per a fer constar que se sotmet a informació pública en el BOP de València i en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament el projecte avaluat.  
. Notificació a confrontants.  
. Informe favorable de sanitat.  
. Informe indefinit del tècnic de Medi Ambient que es limita a assenyalar una sèrie d'aspectes:  
\* Qualificació de l'activitat d'acord al nomenclàtor.  
\* Compatibilitat urbanística.  
\* Necessitat d'aportar l'autorització d'abocament de l'entitat metropolitana de serveis hidràulics.  
\* Obligacions de l'empresa en matèria d'extinció d'incendis.  
\* Necessitat aportar còpia de l'autorització com a CAT.  
\* Fulls d'acceptació de residus perillosos emesos per gestors autoritzats.  
\* Necessitat d'aportar l'estimació d'impacte ambiental.  
\* Justificació de la solució adoptada per a evitar que en cas de pluges torrencials, la nau industrial puga inundar-se amb les aigües d'escorriment.  
\* Necessitat d'aportar certificat acústic que els sorolls transmesos es troben per sota dels límits establits en l'ordenança municipal.  
. Resposta del promotor als aspectes assenyalats pel tècnic de Medi Ambient.  
Informe del tècnic de Medi Ambient en què es considera que s'han esmenat els aspectes assenyalats en l'anterior informe d'aquest.   
. L'anunci en el BOP de València, número 13, de data 16 de gener de 2004, com també el certificat del secretari general de l'Ajuntament de Silla, de data 13 de maig de 2004, que transcorregut el període d'informació pública, no s'hi van presentar al·legacions.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita la llicència municipal d'activitat per a l'exercici de l'activitat de recepció i descontaminació de VFVU, i posterior emmagatzemament temporal dels residus extrets, que atorga l'Ajuntament de Silla.  
Durant el seu funcionament normal, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació, com pot ser l'autorització d'abocament.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
Els CAT es projecten d'una banda, per a reduir al mínim les repercussions sobre el medi ambient degudes als residus continguts en els vehicles al final de la seua vida útil i, d'altra banda, per a reduir el consum d'energia i recursos en reutilitzar, reciclar i valoritzar aquelles parts dels vehicles al final de la seua vida útil que siguen susceptibles d'això, i contribuir així a la protecció, conservació i millora de la qualitat ambiental. No obstant això, la inadequada gestió dels residus arruïna els lloables objectius ambientals perseguits en la gestió d'aquests, ja que podria contribuir a concentrar els riscs que es volien evitar, danyant seriosament el medi ambient que es volia protegir, atemptant contra la salut dels ciutadans.  
D'acord al Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, sobre gestió de vehicles al final de la seua vida útil, els CAT garantiran la reutilització, reciclatge i valorització del vehicle, siga per ells mateixos o a través d'altres centres de tractament.  
D'acord amb la documentació avaluada, amb l'ampliació plantejada només es projecta la descontaminació i no el desballestament dels vehicles. Tal com s'indica, una vegada descontaminat el vehicle, es gestionaria a través d'un gestor autoritzat. S'entén que aquest gestor autoritzat procediria al desballestament del vehicle previ a la fragmentació d'aquest, tot això amb l'objectiu que es prioritze la reutilització complint d'aquesta manera amb l'article 7.1 de la Directiva 2000/53/CE, i de manera general amb les prioritats establides en la política comunitària en matèria de gestió de residus, com també a l'objecte establit en la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus i als principis generals de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.  
No obstant això, que el VFVU una vegada descontaminat es trasllade a una instal·lació on es procedisca al desballestament d'aquest, per a extraure aquelles peces reutilitzables i, posteriorment, es trasllade a una fragmentadora per a extraure aquelles matèries reciclables, no sembla viable. Ítem més, es compta amb una premsa que, després de la seua funció, només en permetria la fragmentació. D'aquesta manera, en aparença, les operacions de tractament previstes serien la descontaminació, premsatge i posterior fragmentació, sense dur a terme entre ambdues operacions la de desmuntatge d'aquelles peces reutilitzables, i sense que tampoc es poguera dur a terme en una altra instal·lació, ja que l'operació de premsat només pot antecedir a la fragmentació, que només possibilita el reciclatge.  
En un altre ordre de coses, l'estudi d'impacte ambiental presentat tracta la instal·lació d'un CAT en l'interior d'un polígon industrial desenvolupat. S'aporta un escàs inventari ambiental. No obstant això, és cert que atesa la tipologia de l'activitat, i atés que el lloc en que es desenvoluparà l'empresa està molt antropitzat, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats amb el normal exercici de l'activitat.  
En tractar-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, és ressenyable que la parcel·la objecte de projecte es troba situada en una zona de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, d'alta accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental i annex a aquest elaborat per a conéixer l'impacte generat per l'activitat que es projecta desenvolupar en la carretera d'Alcàsser, 3, del polígon Vll-C, del terme municipal de Silla (València), després d'una succinta descripció dels elements ambientals, s'identifiquen els impactes durant la fase de funcionament creuant els elements ambientals amb les accions susceptibles de produir impacte, els factors d'impacte, considerant les accions següent: generació i emmagatzemament de residus, soroll i vibracions, olors, trànsit.  
Es considera que els elements del medi susceptibles de rebre impactes seran l'aire, el sòl, l'aigua, el paisatge i el subsistema socioeconòmic.  
La valoració d'impactes es du a terme quantitativament. És ressenyable que la valoració quantitativa aporta poc en absència d'alternatives amb què comparar, convertint-se en una valoració marcadament subjectiva, per la qual cosa hauria d'haver-s'hi dut a terme qualitativament.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Les úniques aigües residuals que genera la indústria seran les de procedència sanitària. Com a mesura preventiva de la contaminació d'aigües pluvials i d'escorriment, les operacions de gestió de residus es duran a terme a cobert, a l'interior d'una nau industrial, pel que fa al pati davanter, per a evitar que en episodis de pluviometria intensa les aigües d'escorriment puguen penetrar a l'interior de la nau, la cota en l'interior de la nau serà més elevada que en l'exterior, a més s'executarà la col·locació d'un sistema de canaletes i embornals situats en la porta i façana de la nau per a facilitar la recollida i evacuació de pluvials.  
Es projecta executar una sèrie de canaletes instal·lades estratègicament en la descontaminant, en l'elevador i al costat la premsa. Aquestes canaletes conduiran els possibles vessaments i abocaments fins a dos depòsits des dels quals seran recollits per a la posterior gestió d'aquests. Aquests sistemes seran cecs, això és, no estaran connectats al clavegueram.  
No s'hi assenyala la possibilitat de disposar els depòsits aeris per a l'emmagatzemament de residus líquids en l'interior de cubetes, o que els depòsits siguen de doble paret.  
Si bé és cert que l'activitat avaluada ha sigut recentment recollida en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl, en el moment en què es va redactar l'estudi d'impacte ambiental no es trobava en vigor aquesta legislació. No obstant això, i independentment de la legislació en vigor, ja en aquest moment es tractava d'una activitat potencialment contaminant del sòl, aspecte que no es tracta amb la suficient profunditat en l'estudi d'impacte ambiental, ni pel que fa a l'inventari ambiental ni pel que fa a les mesures preventives o correctores.  
Pel que fa al soroll, i tenint en compte que es tracta d'una activitat que genera contaminació acústica (desballestament de vehicles al final de la seua vida útil, compressors, pistoles d'aire comprimit, premsa, etc.), es presenta un estudi de sorolls en què no es té en compte la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica, ni que s'havia exposat que la ventilació de la nau industrial es verificarà part per extractors d'aire, part a través dels espais lliures que queden entre la coberta i els paraments verticals. Es projecta instal·lar suports elàstics per a evitar vibracions.  
En l'estudi d'impacte ambiental i annex a aquest s'assenyala que no s'emetran contaminants atmosfèrics, oblidant potser els fluids d'aire condicionat dels vehicles al final de la seua vida útil, per als quals en aparença no s'han previst els equips adequats per a la seua extracció i emmagatzemament temporal. Seguint amb la llista de maquinària i la resta de mitjans, s'aprecia que tampoc s'inclou maquinària per a desmuntar els pneumàtics de les llandes.  
Tot i que és habitual en aquest tipus d'instal·lacions, en aparença no es projecta un equip per a la neteja de peces, per la qual cosa tampoc s'especifica quin seria l'agent de llavada, ni la destinació d'aquest una vegada esgotat.  
Es presenta un programa de vigilància ambiental en què es proposen revisions periòdiques per a comprovar el bon funcionament de les instal·lacions, incloent els depòsits soterrats per a la recollida de vessaments.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 6.C de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, el desballestament o emmagatzemament de ferralla, es troba sotmés al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
Atés l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'un centre autoritzat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil (descontaminació, desballestament i fragmentació), promogut per l'empresa ALRI Ecología, SL (Amelia Alfonso Ríos), que s'ha de situar a la carretera d'Alcàsser, 3, del polígon Vll-C, del terme municipal de Silla (València), en els termes que estableix el projecte de llicència municipal d'activitat, l'estudi d'Impacte ambiental i els annexos a aquests, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Les activitats de gestió de vehicles al final de la seua vida útil hauran de dur-se a terme d'acord amb allò que estableix el Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre. Els residus gestionats, com també els generats per la indústria durant el seu funcionament normal, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus i el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament de la producció possessió i gestió dels pneumàtics fora d'ús. No s'emmagatzemaran residus perillosos a la intempèrie.  
2- Hauran d'adoptar-se les mesures necessàries per a fomentar la reutilització dels components reutilitzables i la valoració dels components que no siguen reutilitzables, com també perquè es concedisca prioritat al reciclatge quan això siga viable des del punt de vista ambiental, per la qual cosa hauran d'instal·lar-se els equips (desmuntadora de pneumàtics, extractor dels fluids d'aire condicionat, màquina de neteja de peces, zones per a l'emmagatzemament de peces reutilitzables, etc.).  
3. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments es disposarà de cubetes, sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments o depòsits de doble paret. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
4. L'equip per a la neteja de peces disposarà d'un circuit tancat per a l'agent de llavatge, que permeta la regeneració d'aquest i posterior reutilització. Una vegada que aquest agent de llavatge estiga saturat, haurà de gestionar-se com a residu perillós.  
5. En la zona de descontaminació, desballestament i premsat, les arquetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser cecs i trobar-se impermeabilitzats. El residu retingut en les arquetes, serà recollit i emmagatzemat fins a la recollida periòdica d'aquest per un gestor autoritzat. El llavatge de la solera de la nau es durà a terme mitjançant agranada humida, mai per neteja.  
6. S'haurà de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els possibles vessaments accidentals produïts durant el trasbals de residus líquids, etc. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
7. Pel que fa a la possible contaminació del sòl, hauran d'executar-se totes aquelles mesures preventives tendents a impedir la contaminació dels sòls i aqüífers en les zones de tractament de residus i les conduccions, basses, fosses i qualsevol element per on de manera habitual o accidental circulen o s'emmagatzemen líquids residuals. Així mateix, hauran d'establir-se els protocols que permeten fer un seguiment en el temps de l'estanquitat d'aquests equips.  
8. Mantenint els sistemes de renovació forçada de l'aire prevists en la nau, hauran d'elevar-se els paraments verticals fins a la coberta. Totes les operacions de descontaminació i desballestament hauran de dur-se a terme en l'interior de la nau industrial, amb les finestres i els accessos a la nau tancats. Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior controlats a través del programa de vigilància ambiental, haurà de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el títol ll, capítol ll, Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
9. Pel que fa al programa de vigilància ambiental de la totalitat del centre autoritzat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil (descontaminació, desballestament i fragmentació):  
. S'hauran d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental presentats durant la tramitació dels expedients 265/90-AIA I 257/04-AIA, i comprovar que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures s'hauran de completar amb les proposades en aquesta resolució d'impacte ambiental.  
. Una OCA haurà de constatar, mitjançant anàlisis semestrals, que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de cada una de les connexions amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament.  
. El titular de la instal·lació haurà d'estar obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
. Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la del CAT realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa a la posada en marxa i una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.  
. Semestralment, s'haurà de dur a terme la vigilància de les instal·lacions en general, para si és el cas, actuar contra la propagació de possibles plagues.  
. Els resultats del programa de vigilància ambiental s'hauran d'enviar anualment a l'Ajuntament de Silla i a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
10. Els condicionants de la declaració d'impacte ambiental de data 18 d'octubre de 1990, de resolució de l'expedient 265/90-AIA, d'avaluació d'impacte ambiental de l'operació de fragmentat de ferralla, i altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
11. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser immediatament comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 1 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 262/2003-AIA   
Títol: Programa d'actuació integrada del sector les Fonts del Pla general de Villena (Alacant)  
Promotor: Ajuntament de Villena  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Villena, Alacant, comarca de l'Alt Vinalopó  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'alternativa tècnica per al desenvolupament del Programa d'actuació integrada en el sector les Fonts, al terme municipal de Villena, comprén una superfície total de 272.164 m². Aquest programa inclou un pla parcial modificatiu de l'ordenació estructural del Pla general d'ordenació urbana de Villena, pel fet que en la zona d'estudi no hi ha una ordenació detallada. La major part de la superfície de l'àmbit del programa, 235.164 m², es troba actualment classificada com a sòl urbanitzable, i en aquesta zona es permetrà l'ús residencial i terciari.  
La resta de la superfície del sector les Fonts està classificada en el Pla general com a sòl no urbanitzable per a usos d'equipament esportiu, amb una superfície de 37.000 m².  
Per tant, el programa d'actuació integrada pretén modificar la classificació actual del sòl de la xicoteta superfície anteriorment mencionada i posteriorment desenvolupar en aquesta la implantació d'instal·lacions esportives, ús per al qual estaven reservats aquests terrenys en el PGOU de Villena.  
Els criteris d'ordenació en què es basa el pla parcial són:  
. Crear un conjunt d'equipaments que per la ubicació d'aquest preste servei no sols al sector, sinó a la totalitat del municipi.  
. Situar una zona d'oci que genere un augment d'activitat en l'àmbit que s'ha de desenvolupar.  
. Crear una xarxa de vies públiques que servisquen tant per a donar accés i servei a les unitats residencials i dotacions públiques, com per a estructurar correctament el sector amb la resta del municipi.  
. Proposar unes tipologies acords amb la demanda actual del mercat immobiliari de la ciutat i de provada eficàcia en la seua funcionalitat, moderant les alçàries màximes i maximitzant la qualitat habitacional i urbana de l'àmbit ordenat.  
. Obtenir una àmplia zona destinada a equipament públic destinada a ampliar les dotacions de la xarxa primària.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
El sector que s'ha d'urbanitzar es troba en el terme municipal de Villena, província d'Alacant, al nord del nucli urbà. El sector està limitat per:  
Nord: sòl urbanitzable no programat (tipus B)  
Sud: sòl programat residencial (tipus A)  
Est: autovia Madrid-Alacant  
Oest: ferrocarril Madrid-Alacant  
La part del sector que es pretén requalificar es troba al nord-oest d'aquest, al costat de la via del ferrocarril.  
Planejament vigent i proposat  
El planejament urbanístic vigent en el municipi de Villena és el Pla general d'ordenació urbana que va ser aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 9 de maig de 1991, i ha sigut objecte des d'aleshores de diverses modificacions puntuals.   
Segons es recull en el document d'homologació modificativa del sector de sòl urbanitzable que forma part del Programa d'actuació integrada, el Ple de l'Ajuntament de Villena, en sessió de 2 de juliol de 1992 va classificar el sector de les Fonts com a sòl urbanitzable programat amb les següents especificacions bàsiques:  
Usos: residencial i de serveis (comercial, hoteler i de serveis)  
Edificabilitat màxima: 0,50 m²/m²  
La Comissió Territorial d'Urbanisme, en sessió celebrada el 16 d'octubre de 1992, va acordar aprovar definitivament el sector de sòl urbanitzable programat confrontant amb l'autovia (paratge de les Fonts), com també el sòl urbanitzable no programat i el sol no urbanitzable de la revisió del PGOU de Villena. L'esmentat PGOU és anterior a la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, reguladora de l'activitat urbanística, per la qual cosa el programa proposat incorpora un document d'homologació.  
Zonificació del sector i usos  
En la superfície sector, d'acord al pla parcial, es realitzarà la següent assignació d'usos:  
Privat  
. Residencial: 91.845 m²  
. Terciari: 6.430 m²  
Públic  
Xarxa secundària  
. Zones verdes: 5.502 m²  
. Equipament: 17.925 m²  
. Viari: 93.928 m²  
Xarxa primària  
. Equipament: 36.534 m²  
L'ús global o preferent del sector és residencial i terciari. En la zona de destinació urbanística residencial l'ús dominant és residencial, sent compatible l'ús terciari, dotacional, tallers i magatzems. En la zona de destinació terciària l'ús dominant serà oci, comercial i hoteler, i són compatibles els magatzems vinculats a l'activitat terciària. Pel que fa als usos dotacionals públics, regiran expressament en l'àmbit del sector les condicions generals previstes en el vigent PGOU de Villena i es permeten els usos dotacionals per a les infraestructures en les zones verdes del sector.  
L'edificabilitat prevista en el pla parcial és 0,44 m²/m² i el nombre màxim d'habitatges és 1.133.  
Pel fet que en la documentació presentada no es troba el projecte d'urbanització no es disposa de les dades referents a moviments de terres, canalització d'escorriments, enllumenat, etc.  
3. Alternatives  
Tot i que que en l'estudi d'impacte ambiental no es preveuen alternatives, en la memòria del pla parcial se'n preveuen dues:  
. En la primera es proposa una franja destinada a l'oci en el límit est del sector, una zona verda i d'equipaments en el sud i la resta es compon d'habitatges en filera jerarquitzats segons dos eixos ortogonals de zona verda.  
. En la segona proposta, considerada com a opció final, es proposa un teixit residencial compost per habitatges unifamiliars aïllats, habitatges en filera i en tipologia aïllada creant aquesta última un vial amb terciari en PB. Aquesta banda se separa de la zona d'oci mitjançant una franja de zona verda. Aquesta ordenació estaria dotada de dues zones d'equipament, una al nord del sector pertanyent a la xarxa primària i una altra al sud corresponent a la xarxa secundària al costat de la zona verda.  
En ambdues alternatives es proposa el mateix ús d'equipament per a la zona que es pretén requalificar, per al qual ja estava reservada en el PGOU.  
Tramitació administrativa  
Segons certificat de l'Ajuntament de Villena, en sessió extraordinària de 22 de maig de 2003, s'aprova provisionalment el Programa d'actuació integrada del sector les Fonts, de Villena.  
En data 25 de juny de 2003 l'Ajuntament de Villena sol·licita la tramitació ambiental del Programa d'actuació integrada les Fonts, de Villena, per a la qual cosa remet a la Conselleria de Territori i Habitatge els documents següents:  
. Homologació modificativa  
. Estudi d'impacte ambiental  
En data 10 de juliol de 2003 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge sol·licita, a fi de completar la documentació mínima necessària per a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental una còpia dels documents següents:  
. Pla parcial que es tramita amb l'homologació modificativa  
. Certificat d'aprovació provisional del projecte per l'Ajuntament Ple  
. Resultat de la informació pública amb la còpia de les al·legacions presentades  
Amb data 28 d'agost de 2003, l'Ajuntament de Villena remet a Conselleria de Territori i Habitatge la informació sol·licitada pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i presenta a més una còpia de les al·legacions efectuades en les diverses fases del procediment. En aquesta data s'incoa el corresponent expedient per a la seua tramitació.  
1. Informació pública  
Segons certificat de l'Ajuntament de Villena de data 3 de juny de 2005, es va resoldre sotmetre a informació pública la documentació corresponent a la proposta per al desenvolupament d'una actuació integrada en el sector de sòl urbanitzable programat les Fonts (que comprenia programa d'actuació integrada, projecte d'urbanització, pla parcial, document d'homologació modificativa i estudi d'impacte ambiental), per acord adoptat per la Comissió de Govern de l'Ajuntament de Villena en sessió de 8 de novembre de 2002. L'esmentada documentació va ser objecte d'exposició pública mitjançant anuncis que es van inserir en el diari Información del dia 29 de novembre de 2002 i en el DOGV núm. 4393, de 5 de desembre de 2002. El termini d'exposició va ser objecte de pròrroga per raó de Decret de l'Alcaldia núm. 288, de 19 de desembre de 2002, per la qual cosa el període d'exposició pública va ser de 40 dies hàbils, comprés entre el 7 de desembre de 2002 al 14 de febrer de 2003.  
2. Resum d'al·legacions  
Durant el termini d'informació pública es van presentar 7 al·legacions i altres 2 al·legacions més es van presentar fora de termini. Cap d'aquestes al·legacions té caràcter ambiental.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
2. En data 21 de juny de 2004, el director general de Gestió del Medi Natural sol·licita a l'Ajuntament de Villena:  
. Còpia del document d'homologació amb errors esmenats sobre la superfície del sector.  
. Esmena de la documentació gràfica de l'estudi d'impacte ambiental, ja que és insuficient i l'escala és inapropiada  
. L'estudi d'impacte ambiental ha de fer referència als aspectes següents:  
. Xarxa de subministrament d'aigua potable al sector, punt de connexió, disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients, etc.  
. Tipus de clavegueram proposat. Solució per a l'evacuació i abocament de les aigües pluvials. Depuració de les aigües residuals generades en el sector. Capacitat de l'estació Depuradora  
. Mecanismes de gestió dels diversos tipus de residus generats, residus d'urbanització i construcció, inerts i residus   
. El programa de vigilància ambiental ha d'establir aquells indicadors ambientals que seran objecte de seguiment, com també el tipus de control, el nombre i freqüència, etc.  
. En data 12 d'abril de 2005, la directora general de Gestió del Medi Natural indica que el procediment es troba paralitzat des del dia 21 de juny de 2004, data en què es va comunicar la necessitat de procedir a realitzar l'ampliació o esmena de diversos aspectes de l'estudi d'impacte ambiental. També s'adverteix que transcorreguts tres mesos des del rebut de la notificació, sense que realitze els actes requerits per a impulsar-ne la prossecució es produirà la caducitat del procediment.  
Aquests oficis són contestats per l'Ajuntament de Villena en data 22 de juny de 2005, i es remet la següent documentació que esmena les deficiències detectades:  
. Certificat de l'acord de la Junta de Govern Local de dia 23 de maig de 2005, referent a l'aprovació de la documentació complementària sobre estudi d'impacte ambiental de l'actuació integrada sector les Fonts.  
. Certificació de l'acord pel Ple en sessió de dia 22 de maig de 2003, pel qual es resol l'aprovació provisional de l'actuació integrada en el sector les Fonts, del Pla general d'ordenació urbana.  
. Certificat que comprén el període d'exposició pública a què ha estat sotmesa tota la documentació.  
. Còpia de les al·legacions presentades durant el període d'informació pública.  
. Exemplar de l'estudi d'impacte ambiental del pla parcial (opció B) les Fonts-documentació complementària.  
. Documentació de planejament integrant de l'expressada opció B, que va ser objecte d'aprovació provisional pel Ple.  
La nova documentació complementària remesa consta dels següents documents tècnics:  
. Ampliació de documentació de l'EIA del pla parcial sector les Fonts, Villena. En aquest document s'expliquen els canvis realitzats per a esmenar la documentació.  
. Annex a l'ampliació de documentació de l'estudi d'impacte ambiental, les Fonts. Villena  
. Homologació modificativa sector sòl urbanitzable les Fonts, opció B. Pla general d'ordenació urbana de Villena.  
. Es tracta del mateix document ja tramitat, amb l'excepció que en aquest cas únicament s'entrega el capítol núm. 1  
. Estudi d'impacte ambiental: pla parcial (opció B) sector les Fonts, Villena (Alacant) documentació complementària.  
En aquests documents s'esmenen els següents aspectes requerits en l'ofici de 21 de juny del DGGMN:  
\* Pel que fa a la xarxa de subministrament d'aigua potable al sector, punt de connexió, disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients, etc.  
La descripció de la xarxa de proveïment d'aigua potable es troba definida en el projecte d'urbanització, el qual ha estat redactat segons les indicacions de l'oficina tècnica municipal i companyia gestora.  
L'esmentada instal·lació es defineix en l'annex a l'ampliació de documentació de l'estudi d'impacte ambiental les Fonts. Villena en l'annex núm. 6 de la memòria del Projecte d'urbanització sector les Fonts, plànols 13 (planta general. Xarxa d'aigua potable), plànols 20, 21 i 22 (detalls xarxa d'aigua potable).  
Pel que fa a la disponibilitat de recursos per al proveïment d'aigua potable, en la documentació aportada s'adjunta còpia de l'informe sectorial emés per la companyia gestora de subministrament d'aigua a Villena (VIRASA), que s'inclou en l'apartat corresponent d'aquesta declaració.  
Tipus de clavegueram proposat. Solució per a l'evacuació i abocament de les aigües pluvials. Depuració de les aigües residuals generades en el sector. Capacitat de l'estació depuradora.  
Igual que ocorria en el cas de la xarxa de subministrament d'aigua, la xarxa de sanejament ve explicada en el document .annex a l'ampliació de documentació de l'estudi d'impacte ambiental les Fonts. Villena. sent en aquest cas en l'annex núm. 3 de la memòria del Projecte d'urbanització sector les Fonts (p 14) i plànols 3, 6, 7, 20, 21 i 22.  
L'annex núm. 3 indica que la xarxa de sanejament es compon de cinc claveguerams per a la xarxa de fecals i quatre per a la xarxa de pluvials, i es subdivideixen cada un d'ells en ramals.  
En l'estudi d'impacte ambiental-documentació complementària, s'inclou informe sectorial de l'entitat de sanejament EPSAR, referent a la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Villena per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel sector. Aquest informe s'analitza en el següent apartat.  
El programa de vigilància ambiental ha d'establir aquells indicadors ambientals que seran objecte de seguiment, com també el tipus de control, el nombre i freqüència, etc.  
En el document ampliació de documentació de l'estudi d'impacte ambiental, pla parcial les Fonts, de Villena es proposa com a control de seguiment la redacció mensual d'un informe per part del director d'obra durant l'execució de les obres d'urbanització. En aquest informe es controlarà específicament els següents elements o processos ambientals especificats en el pla de mesures correctores i protectores:  
. Escorriment superficial  
. Compactació del sòl lliure  
. Disminució de la qualitat edàfica  
. Augment dels nivells d'immissió  
. Increment dels nivells sonors  
. Possibles efectes sobre el patrimoni arqueològic  
També indica que en el cas que apareguera una afecció negativa no prevista en l'estudi d'impacte ambiental o en el cas de generar-se impactes superiors als prevists, es redactaran informes de caràcter extraordinari. Finalment i en referència al període posterior a la finalització de les obres, cita que els indicadors s'hauran de reduir a la comprovació dels nivells d'immissió i els nivells sonors, els quals hauran de ser controlats pel tècnic municipal competent.  
D'altra banda en el document estudi d'impacte ambiental.documentació complementària, el programa de vigilància ambiental ho estableix de la manera següent:  
Fase de planificació  
. Possibles riscs ambientals: no aplicable  
. Programa de revisió setmanal: es farà una revisió per part del gabinet de redacció de les mesures dels següents apartats.  
. Programa de revisió trimestral: es farà una revisió de tots els plans redactats i competències adjudicades a l'equip de la següent fase.  
Fase de construcció: en la qual els possibles riscs ambientals són:  
. Possibles riscs ambientals:   
. Moviment de maquinària pesant sense presència de contenidors específics per a cada tipus de residu extret.  
. Ruptures mecàniques per trasllat de la maquinària.  
. Pèrdues de residus durant les activitats d'enviaments de residus a gestors finals autoritzats.  
. Programa de revisió setmanal  
. Revisió visual per a comprovar l'absència de pèrdues en els contenidors d'abassegament de residus extrets  
. Revisió visual per a comprovar l'absència d'escapaments en la maquinària que puguen vessar-se per les instal·lacions.  
Fase d'explotació:   
. Possibles riscs ambientals són:  
. Abocaments sense control en el clavegueram.  
. Abocament de materials sòlids en zones diferents de les especificades.  
. Programa de revisió setmanal  
. Revisió d'arquetes de recollida de pluvials com de sanitàries, per a comprovar que no estan obstruïdes.  
. Comprovació de l'estat dels contenidors per a residus per a cerciorar-se que funcionen correctament i amb la capacitat de càrrega prevista per a situacions de màxim ús.  
. Programa de revisió mensual  
. Revisió visual per a comprovar el bon funcionament de la EDAR.  
. Comprovació d'absència de materials no depositats fora dels contenidors col·locats amb aquest fi.  
. Programa de revisió semestral  
. Comprovar que el personal de serveis i els seus mitjans, són idonis per al desenvolupament de les seues labors, informant el responsable de qualsevol anomalia.  
Mecanismes de gestió dels diversos tipus de residus generats, residus d'urbanització i construcció, inerts i residus sòlids urbans.  
En el document ampliació de documentació de l'EIA pla parcial Les Fonts, de Villena s'informa que la recollida de residus urbans la realitza l'empresa VIRASA, Agua y Servicios Urbanos, SL, segons informació del tècnic de Medi Ambient de l'Ajuntament de Villena.  
D'altra banda el document estudi d'impacte ambiental.documentació complementària, adjunta un annex en què mostra un contracte d'arrendament de serveis en què l'empresa Promociones Gil y Requena, SL per a complir la Llei 10/1988, de 21 d'abril, de residus, i també amb l'Ordre 28 de febrer de 1989, que obliga a la recollida i transport de residus per una persona autoritzada, està interessada a contractar amb Hermanos Gil Gestión de Residuos, SLU. L'esmentada empresa és gestora de residus no perillosos, com també de perillosos, segons autoritzacions expedient núm. ref. 411/RTA/RNP/CV de la consellera de Territori i Habitatge de la Comunitat Valenciana, per a la gestió dels seus residus.  
Informes sectorials  
Informe de l'entitat de proveïment  
Pel que fa a la disponibilitat de recursos per al proveïment d'aigua potable, en la documentació aportada s'inclou l'informe emés en data 22 de setembre de 2004 per la companyia gestora de subministrament d'aigua a Villena (VIRASA). En aquest certificat, adjuntat pel mateix Ajuntament com a contestació a la sol·licitud d'instal·lacions d'aigua potable i disponibilitat de recursos hídrics, es comunica que haurà de connectar en almenys dos punts de la xarxa arterial amb diàmetre mínim interior - 200 mm. Pel que fa a l'existència de recursos hídrics per a proveiir el nombre d'habitatges que es pretén consolidar, s'indica que en l'actualitat no és prou; en aquests moments s'està executant un nou pou subterrani amb què, en cas d'extraure el cabal esperat, si que es disposarà de recursos hídrics suficients a partir de finals de 2005.  
Informe de l'entitat de sanejament  
En l'expedient s'inclou informe de l'entitat de sanejament d'aigües EPSAR de data 22 d'octubre de 2004, inclòs dins de l'estudi d'impacte ambiental-documentació complementària, on es fa referència a què en l'actualitat la depuradora de Villena està tractant al voltant de 8.000 m³/ dia, sent aquest el volum per al qual està dissenyada l'esmentada EDAR, al qual caldria afegir 842 m³/dia, que és el cabal previst per al sector. D'altra banda, en el II pla director de sanejament hi ha una sèrie d'actuacions previstes per a ampliar la capacitat de la planta, per la qual cosa la viabilitat d'aquest projecte queda supeditada a la realització de les actuacions que en aquest pla es preveuen.  
A més s'assenyala per part d'EPSAR que els urbanitzadors responsables d'executar l'actuació hauran de costejar l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que necessite l'actuació i en cas de no resoldre pel seu compte les necessitats de sanejament i depuració que generen i vagen a sol·licitar la connexió a sistemes públics, hauran de cobrir l'objectiu imprescindible de què se suplementen les infraestructures públiques en allò que és necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servei existents o desitjables.  
Finalment es conclou que en el cas que l'urbanitzador decidisca sol·licitar en un futur la connexió a un sistema públic, l'entitat de sanejament informa la viabilitat del tractament en l'esmentada EDAR de les aigües residuals generades pel desenvolupament del sector les Fonts, de Villena si es compleixen una sèrie de condicionants, entre els quals destaca que l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament. A aquests efectes l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament. A més perquè es puga realitzar la connexió efectiva, hauran d'estar executades les actuacions d'ampliació de la planta previstes per a la seua adequació al tractament del cabal generat.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionades per l'administració.  
2. Tampoc hi ha rambles ni llits d'aigua, regulats pel Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
3. Cal destacar que pel límit sud-oriental de l'àmbit del sector, discorre un camí ramader denominat assagador de les Fonts. Segons es mostra en els plànols d'ordenació estructural modificada de la memòria informativa i justificativa del pla parcial, l'esmentat camí ramader ha sigut considerat en el planejament proposat, excloent-se els 37,61 m d'amplària de l'assagador de l'àmbit del sector.  
No queda clar el traçat del camí ramader i la possible influència de la construcció del sector sobre aquest, per la qual cosa es considera necessari la presentació d'informe favorable del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant respecte d'això.  
4. A causa de la proximitat de la zona que es proposa requalificar, com també de part de la resta de l'àmbit del sector, a les vies del ferrocarril, s'haurà de considerar el que estableix la Llei 39/03, de 17 de novembre, del sector ferroviari, respecte a la zona de domini públic, zona de protecció i límit d'edificació.  
5. Pel que fa als jaciments arqueològics, no se'n té constància de l'existència de cap en l'àmbit d'actuació, després de la consulta realitzada al catàleg de jaciments arqueològics de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
Consideracions ambientals  
1. Després de l'anàlisi de la cartografia temàtica de la COPUT es dedueix que els aspectes ambientals més significatius són:  
. Es tracta de terrenys agrícoles abandonats amb capacitat agronòmica moderada a elevada.  
. En la superfície objecte d'estudi no hi ha cap tipus de risc ambiental (inundació, lliscament-despreniment o vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació).  
. El risc d'erosió potencial és baix i el d'erosió actual és molt baix  
2. Realitzades les consultes a la informació temàtica de la COPUT i del MAGNA de l'Institut geològic i miner d'Espanya (IGME), es constata que la litologia present en la zona està conformada per depòsits quaternaris, concretament mants de torrentera difusa i ventalls al·luvials (conglomerats, arenes i argiles encrostades). També apareixen llims d'inundació (llims i argiles a vegades amb sals).  
3. L'àmbit del pla parcial, incloent l'àrea que s'ha de reclassificar, correspon actualment a cultius abandonats. La vegetació més abundant són pastius ruderals i matolls de Suaeda sp. i Phlomis sp, i s'observa també en l'àmbit d'estudi peus dispersos d'oms en molt mal estat fitosanitari. Actualment la zona està sent aprofitada com a pastura per a bestiar oví. Després de l'estudi de l'àmbit afectat per l'activitat proposada es conclou que no s'afecta espais protegits, ni hàbitats o espècies de flora o fauna d'especial interés, o altres valors ambientals rellevants.  
4. Pel que fa al paisatge afectat, els cultius i els matolls xerofítics s'alternen ocupant àmplies superfícies al voltant del nucli urbà. A més, la situació actual d'abandó, ha provocat que s'aboquen fems, runes i ferralla en la zona. Per tant el desenvolupament del sector, inclosa l'àrea que s'ha de reclassificar per a situar instal·lacions esportives, no comporta una afecció important al medi i permet la recuperació i ús d'una àrea degradada.  
5. La parcel·la és travessada per diversos tàlvegs d'aproximadament 75 cm de profunditat i 1 m d'ample. En l'actualitat els esmentats tàlvegs no presenten vegetació edafòfila ni major humitat que el terreny circumdant.  
6. Pel que fa a l'explotació dels recursos naturals (proveïment d'aigua potable, depuració d'aigües residuals i gestió de residus) no es preveu un increment apreciable a causa de la ubicació de l'ús dotacional esportiu en la parcel·la de 37.000 m² que es pretén requalificar en l'àmbit del sector. En qualsevol cas cal destacar que segons l'informe de l'entitat de sanejament EPSAR, és viable el tractament en l'esmentada EDAR de les aigües residuals generades pel desenvolupament del sector les Fonts, de Villena (cabal generat esperat de 842 m³/dia) si s'executen prèviament les actuacions d'ampliació de la planta previstes per a la seua adequació al tractament del cabal generat, i si es compleixen els condicionants d'abocament mencionats en el certificat de l'entitat de sanejament. Pel que fa al proveïment d'aigua potable, la companyia gestora de subministrament d'aigua a Villena (VIRASA) ha indicat que en l'actualitat no hi ha suficients recursos hídrics per a proveir al nombre d'habitatges que es pretén consolidar. Per tant, de forma prèvia al desenvolupament urbanístic del sector s'haurà d'acreditar per part de l'organisme de conca o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament la legalitat del pou que es pretén construir, com també la suficiència de recursos hídrics per als usos que es pretenen establir en el sector i la compatibilitat d'aquests amb les previsions dels plans hidrològics, conforme a l'article 19 de la Llei 4/2004, de la Generalitat Valenciana, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Programa d'actuació integrada del sector les Fonts (opció B) del Pla general de Villena (Alacant), el promotor de les quals és l'Ajuntament de Villena, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada fins al moment i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
El desenvolupament del Programa d'actuació integrada del sector les Fonts (opció B) del PGOU de Villena estarà condicionat al fet que siga ampliada l'EDAR existent, de manera que s'incremente la capacitat de tractament actual (8.000 m³/dia). Aquesta ampliació haurà de permetre, almenys, que siga tractat un cabal addicional de 843 m³/dia (previsió de cabal generat en el sector). Ja que segons el certificat de l'entitat de sanejament EPSAR, l'EDAR que dóna servei a aquest municipi, està dissenyada per a tractar 8.000 m³/dia.   
Per a poder connectar amb el sistema de sanejament i depuració públic, l'abocament generat pel sector Les Fonts haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
A més perquè es puga realitzar la connexió efectiva, hauran d'estar executades prèviament les actuacions d'ampliació de la planta previstes, que permetran la seua adequació al tractament del cabal generat pel sector les Fonts. Els urbanitzadors responsables d'executar l'actuació hauran de costejar l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que necessite l'actuació, incloses les d'ampliació de l'EDAR.  
Els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
1. Prèviament al desenvolupament urbanístic del sector s'haurà d'acreditar per part de l'organisme de conca o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, la legalitat del pou que es pretén construir, com també la suficiència de recursos hídrics per als usos que es pretenen establir en el sector, conforme a l'article 19 de la Llei 4/2004, de la Generalitat Valenciana, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
2. Respecte a la gestió dels residus sòlids, l'Ajuntament haurà de fer-se càrrec de la gestió d'aquests complint el pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril de residus de la Comunitat Valenciana, el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.  
3. S'ha de presentar informe favorable del Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial d'Alacant, pel que fa al tractament del camí ramader assagador de les Fonts, i complir les observacions i condicionants que es desprenguen d'aquest.  
4. S'haurà de considerar el que estableix la Llei 39/03, de 17 de novembre, del sector ferroviari, respecte a la zona de domini públic, zona de protecció i límit d'edificació, pel fet que la major part del sector es troba confrontant a les vies del ferrocarril.  
5 El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, i haurà de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. S'han de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
6. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'haurà de mantenir en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
7. S'haurà d'aportar informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons allò que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
8. S'haurà de presentar davant del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, de forma prèvia a l'inici de les obres, un programa de vigilància ambiental complet. Aquest programa de vigilància ambiental inclourà l'elaboració dels informes, el seguiment dels indicadors ambientals i el nombre i freqüència de controls que s'han establit tant en el document ampliació de documentació de l'EIA pla parcial Les Fonts de Villena com en l'estudi d'impacte ambiental-documentació complementària.   
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 2 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 322/04-AIA  
Títol: Gestor de residus no perillosos. Emmagatzemament de ferralla.  
Promotor: Lorenzo Domene, SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Villena  
Localització: C/ Tambor de Granaderos, 19, del terme municipal de Villena (Alacant)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
El projecte tracta la instal·lació d'un magatzem de ferralles, que tenen la consideració de residus no perillosos.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
Pel que fa a l'emplaçament i les construccions, la indústria projecta l'exercici de les seues activitats en una nau industrial elevada en el número 19 del carrer Tambor de Granaderos, del terme municipal de Villena (Alacant), que serveix d'accés a aquesta. D'acord al planejament urbanístic vigent del municipi de Villena, la parcel·la està classificada com a sòl urbà i qualificada com a residencial, tot i que d'acord amb allò que s'ha establit per l'arquitecte municipal, procedeix atorgar la llicència d'activitat sempre que la indústria complisca amb la tipologia, potència, nivell de sorolls i superfícies establides en el planejament urbanístic.  
La nau industrial, de 128 m² de superfície i una sola planta d'una alçària lliure que oscil·la entre els 2'65 i 5'2 metres. Es tracta d'una nau adossada, amb confrontants per laterals i posterior, d'estructura metàl·lica, tancaments de rajola i solera de formigó armat. La coberta, d'estructura metàl·lica, està resolta amb uralita.  
Pel que fa a l'activitat, es projecta la recollida, classificació i emmagatzemament de residus no perillosos, concretament ferralles fèrriques i no fèrriques, sense rebre cap tractament, fins al transport d'aquestes a un gestor autoritzat.  
Tramitació administrativa  
En data 17 de novembre de 2004 es rep, remés per l'Ajuntament de Villena, el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal del projecte de referència. Obrant en aquest expedient, es troba:  
. Informes favorables de l'arquitecte i de l'enginyer municipals.  
. Escrit de la secretària de l'Ajuntament de Villena, en el qual se certifica que el projecte es va sotmetre a informació pública en el BOP d'Alacant número 138 de 17 de juny de 2004, i que transcorregut el període de vint dies, no s'hi van presentar al·legacions.  
. Notificació a confrontants, d'acord amb allò que estableix la Llei 3/89, d'activitats qualificades.  
Afeccions legals  
La indústria haurà de disposar de la llicència municipal d'activitat per a l'exercici de l'activitat d'emmagatzemament de ferralla que, igual que l'autorització d'abocament al clavegueram, atorga l'Ajuntament de Villena.  
Durant el seu funcionament normal, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que pertoque obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
Dins del sector serveis, les empreses del sector de la gestió de residus, són un pilar fonamental per al desenvolupament sostenible. No obstant això, la inadequada eliminació dels residus arruïna els lloables objectius ambientals perseguits en la gestió d'aquests, ja que podria contribuir a concentrar els riscs que es volien evitar, danyant seriosament el medi ambient que es volia protegir i atemptant contra la salut dels ciutadans.  
L'estudi d'impacte ambiental presentat tracta la instal·lació d'un magatzem de ferralla en ple nucli urbà de Villena. Per això, tot i que s'aporta un inventari ambiental, es fa sempre fent insistència en el fet que el medi biòtic (flora, fauna, espais naturals, paisatge) es troba totalment antropitzat per tractar-se d'un sòl urbà d'ús residencial, encara que potser, per açò últim, s'hauria d'haver tingut més en compte el medi abiòtic (sobretot i atés el tipus d'activitat, pel que fa a la qualitat de l'aire, els nivells sonors i el sòl), el socioeconòmic, i el planejament urbanístic.  
Respecte al sòl, si bé és cert que el comerç a l'engròs de ferralla i productes de rebuig és una activitat recentment recollida en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl, en el moment en què es va redactar l'estudi d'impacte ambiental no es trobava en vigor aquesta legislació. No obstant això, i independentment de la legislació en vigor, s'entén que ja en aquest moment es tractava d'una activitat potencialment contaminant del sòl, aspecte que no es tracta amb la suficient profunditat en l'estudi d'impacte ambiental, ni pel que fa a l'inventari ambiental ni pel que fa a les mesures preventives o correctores.  
Així, tot i que no s'han tingut en compte les afeccions que el desenvolupament d'una activitat industrial de gestió de residus sobre sòl urbà d'ús industrial, pot tenir sobre el planejament urbanístic vigent al municipi de Villena (disminució del preu de l'habitatge, del sòl per a ús residencial o d'oci al voltant de la instal·lació, els necessaris informes de situació previs al canvi d'ús del sòl en què s'hagen exercit activitats potencialment contaminants del sòl, la necessària publicitat registral que han de dur a terme els propietaris de les finques en què s'exercisquen activitats potencialment contaminants del sòl, etc.), en l'expedient municipal consta informe favorable de l'arquitecte municipal, que s'entén esmena les carències de l'estudi d'impacte ambiental.  
Respecte al soroll, en l'estudi d'impacte ambiental i en el projecte presentats s'assenyala que amb els tancaments adoptats, no es transmetran als confrontants més de 35 dB(A), restringint a més l'activitat a l'horari diürn. En tot cas, i atés que l'activitat es troba en funcionament, aquesta asseveració hauria de recolzar-se en el preceptiu estudi acústic, ara bé, en l'expedient municipal se certifica que es va notificar als confrontants sense que aquests hi presentaren al·legacions.  
Finalment, en tractar-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, cal assenyalar que la parcel·la objecte de projecte es troba situada en una zona de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, d'alta accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental elaborat per Lorenzo Domene, SL, per a conéixer l'impacte generat per l'activitat que du a terme al terme municipal de Villena, tenint en compte l'inventari ambiental i després de la descripció del projecte i les seues accions, es procedeix a la identificació i valoració d'impactes.  
Seguint la línia argumental desenvolupada anteriorment, no s'identifiquen impactes sobre el medi biòtic, i es procedeix a estudiar únicament els impactes sobre el medi socioeconòmic, oblidant el medi abiòtic i el planejament urbanístic.  
Sobre el medi socioeconòmic únicament es té en compte la generació de sorolls, i la integració en l'estratègia del desenvolupament sostenible dels gestors de residus l'operació de la qual segueix les prioritats exposades en les jerarquies establides d'acord amb els objectius i principis generals en matèria de gestió de residus.  
L'emissió de soroll és un impacte indirecte sobre la socioeconomia (i directe sobre la qualitat de l'aire), es conclou que sobre la socioeconomia serà un impacte negatiu, directe, discontinu, temporal, reversible, recuperable, localitzat, lleu i que necessita adoptar mesures correctores, en presència de les quals desapareixerà aquest impacte.  
L'impacte de l'activitat de gestió de residus dins de la societat es valora com a positiva, directa i indirecta, permanent i d'extensió zonal.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Com a mesura preventiva de la contaminació d'aigües pluvials i d'escorriment, la pràctica totalitat de les operacions de gestió de residus es duran a terme a cobert, en l'interior d'una nau industrial. Així, segons s'indica en la documentació presentada, les úniques aigües residuals que generaria la indústria serien les de procedència sanitària.  
Es proposa no acceptar en les instal·lacions qualsevol tipus de residu perillós.  
Per tractar-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, s'han projectat mesures respecte a la possible contaminació del sòl i les aigües subterrànies, com són l'execució de la totalitat de la solera de la nau industrial en formigó armat.  
Pel que fa al soroll, tot i que en l'apartat corresponent a la identificació i valoració d'impactes s'ha determinat la necessitat d'executar mesures correctores, en aparença no es prenen mesures preventives o correctores, ja siguen globals (sobre la nau) o locals (sobre els focus generadors). Tenint en compte que es tracta d'una activitat que genera contaminació acústica, no es presenta un estudi de sorolls en què es tinga en compte la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica, justificant que la transmissió de sorolls a veïns i confrontants estarà per sota del que reglamenta gràcies a l'aïllament acústic dels materials de construcció de la nau, sense tenir en compte paraments horitzontals, paraments verticals (com portes i finestres) i que s'havia exposat que la ventilació i part de la il·luminació de la nau es verificarà a través de l'operació amb la porta i finestres obertes.  
Es presenta un programa de vigilància ambiental consistent únicament en l'exposició de les obligacions legals del promotor com a gestor de residus, obviant un aspecte clau com és la generació de sorolls.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 6.C de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, el desballestament o emmagatzemament de ferralla, es troba sotmés al tràmit de declaració d'impacte ambiental.   
Considerat que en l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
Considerat l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'activitat d'emmagatzemament de ferralla (gestor de residus no perillosos), promogut per l'empresa Lorenzo Domene, SL, que s'ha de situar al c/ Tambor de Granaderos, 19, del terme municipal de Villena (Alacant), en els termes que estableix el projecte i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
Pel que fa a la gestió i generació de residus:  
Hauran de preveure's les infraestructures adequades destinades únicament a l'emmagatzemament en trànsit de RP, o RAEE que pogueren aparéixer durant les operacions de descàrrega i classificació, i dels produïts durant el funcionament normal i manteniment de les instal·lacions.  
. Els residus gestionats, com també els generats per la indústria durant el seu funcionament normal i manteniment (exposats en l'apartat anterior), seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. No es duran a terme activitats de gestió de residus perillosos (càrrega/descàrrega, emmagatzemament temporal o tractament) en l'exterior de la nau industrial.  
. Es comptarà amb l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els possibles vessaments accidentals produïts durant el trasbals de residus líquids, etc. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
1. L'activitat s'haurà de dur a terme amb les portes i finestres tancades. Per a evitar problemes d'higiene i seguretat, s'haurà d'adoptar un sistema per a la renovació forçada de l'aire interior de la nau. S'haurà de vigilar que aquest sistema no afecte veïns i confrontants, bé siga pel soroll, bé siga per la situació de l'abocament del corrent d'aire extret. Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior controlats a través del programa de vigilància ambiental, haurà de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll: Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el títol ll, capítol ll: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental:  
. S'hauran d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb allò que estableix el projecte d'activitat, annex a aquest i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en aquesta resolució d'impacte ambiental.  
. La periòdica vigilància de les instal·lacions en general per a, si és el cas, actuar contra la propagació de possibles plagues.  
. Una OCA constatarà, mitjançant anàlisis anuals, que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells arreplegats per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament, açò és, l'Ajuntament de Villena.  
. Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa a la posada en marxa i una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.  
. Els resultats del programa de vigilància ambiental enviaran anualment a l'Ajuntament de Villena i a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació.  
Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser immediatament comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, la qual establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 351/03-AIA  
Títol: Legalització explotació porcina d'encebament  
Promotor: Ganados Varea, SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Tuéjar (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'explotació de bestiar porcí d'encebament  
Localització: Partida Navaza, polígon 10, parcel·la 494, del terme municipal de Tuéjar (València)  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització de l'explotació porcina d'encebament, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació està constituïda per tres naus, una de les quals ja està legalitzada. A més es disposa de llatzaret, un garatge-magatzem amb els lavabos, vestidors i l'oficina. La superfície de la parcel·la és de 6.005 m², i la superfície construïda és de 1.184 m².  
L'activitat consisteix en l'encebament de porcs, que es reben en l'explotació amb un pes de 20 kg, i s'engreixen fins a aconseguir els 100 kg aproximadament, moment en què es destinen a escorxador. La capacitat de l'explotació és de 1.300 porcs d'encebament. Es realitzen 2,4 cicles/any.  
La producció de purí, que s'ha calculat basant-se en el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, s'estima en 2.795 m³/any. Les tres naus disposen de fosses de purins interiors; hi ha a més una bassa exterior d'emmagatzemament, i constitueix tot això una capacitat d'emmagatzemament de 625 m³, la qual cosa comporta una capacitat d'emmagatzemament total de 2,7 mesos.  
S'aplicarà tractament al purí emmagatzemat, consistent en complex bacterià enzimàtic, amb producte comercial que en disminuïsca la càrrega contaminant, disminuïsca l'emissió d'amoníac i altres gasos contaminants, millorant al mateix temps les propietats com a adob orgànic d'aquest. Per a aplicar el purí en camp, es tindran en compte les necessitats del cultiu, les característiques del terreny i la climatologia.  
Els cadàvers de l'explotació es depositen en fossa sèptica en la mateixa explotació, on s'hi aplica tractament bioquímic per a desintegrar les restes.  
El proveïment d'aigües es realitza des de la xarxa general municipal.  
L'explotació es localitza a menys d'1 km de distància del nucli de població.  
Segons el Decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, les explotacions porcines hauran de presentar una autonomia d'emmagatzemament de purins, com a mínim, de tres mesos, per la qual cosa haurà d'augmentar-se l'esmentada capacitat, que actualment té possibilitat d'emmagatzemar el purí que es genera durant 2.7 mesos.  
El sistema de gestió de cadàvers haurà de modificar-se, de manera que es de compliment a les exigències previstes en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'hi estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
Tramitació administrativa  
Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El projecte d'activitat, expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per la Comissió de Qualificació d'Activitats, en data 2 de desembre de 2003.  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 91, de 17 d'abril de 2003, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull la informació següent:  
. Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal.  
. Informe favorable de l'aparellador municipal.  
. Informe favorable del cap local de sanitat.  
. Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial. L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura està condicionat a no superar la capacitat productora del grup al qual pertanyen   
. Informació pública, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
. Informe favorable de l'Alcaldia.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normes subsidiàries municipals.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte i identificació d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha desenvolupat una descripció general del medi, en la qual inclou climatologia, geologia, vegetació, hidrologia, paisatge, fauna i medi socioeconòmic.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, dedicada principalment a cultius de secà, tot i que també hi ha alguna parcel·la dedicada a cultius hortícoles en regadiu. En la contornada de la granja hi ha altres explotacions ramaderes.  
La identificació i valoració d'impactes de l'estudi d'impacte ambiental, se centra en l'impacte sobre l'aire, per emissió d'olors, associat a l'acumulació de purins en l'explotació, considerant que l'impacte serà d'escassa magnitud ja que s'aplica complex bacterià enzimàtic en fossa, que disminueix l'emissió d'olors, emissions que també estan associades a l'aplicació del purí en camp, impacte aquest poc rellevant si se soterren i llauren els purins una vegada escampats. Un altre dels impactes rellevants inclosos és l'impacte sobre l'aigua, per contaminació de les aigües associat a una incorrecta impermeabilització de les fosses en l'explotació, o d'un llavatge de nutrients en camp. S'ha considerat que l'efecte del possible impacte ambiental per les infiltracions sobre els aqüífers serà a llarg termini, ja que la profunditat dels pous de la zona, i per tant dels aqüífers, és d'uns 50 metres, havent en tot cas, de prendre les corresponents mesures preventives.  
No s'ha inclòs en l'estudi d'impacte ambiental un estudi hidrogeològic que aclarisca la situació dels pous de reg en la zona i la possible afecció d'aquests associat a la seua proximitat a les explotacions ramaderes.  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la utilització d'aquests com a adob orgànic en camps de cultiu; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.  
Segons el Decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, haurà de disposar-se de 55,4 ha de superfície agrícola on aplicar el purí. La documentació aportada inclou valors de mineralització del nitrogen en successius anys, considerant que l'aportació de purí s'ha d'efectuar segons dosis agronòmiques, que tenen en compte les necessitats del cultiu, les característiques del terreny, com també la climatologia. Totes aquestes consideracions no es tenen en compte a l'hora de calcular la superfície agrícola on s'haurà d'aplicar el purí.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Entre les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclouen les següents:  
. Els purins hauran de ser soterrats una vegada escampats mitjançant treball del terreny, evitant que mitjançant el vent es magnifique l'impacte.  
. No s'hauran d'aplicar purins en parcel·les pròximes a nuclis urbans i en aquelles que puguen impactar en aquestes zones. Es triaran aquells dies en què no hi haja vents en direcció i sentit del poble afectat.  
. No s'hauran de realitzar abocaments de purins a llits públics, perímetres de protecció de les captacions de proveïment urbà i en les proximitats de brolladors i pous, ni en zones pròximes a pous o sistemes d'aigua potable.  
. No s'hauran d'utilitzar purins en zones en què el nivell freàtic estiga a menys de 15 metres de profunditat o afloren materials permeables per fissuració i carstificació.  
. S'haurà de disposar de tanca perimetral en l'explotació per a evitar possibles contagis de malalties i epidèmies. Es disposa d'una tanca al voltant de tota l'explotació excepte en els llocs en els quals per les característiques de les edificacions no ho permeten.  
. En les finestres de les naus es disposarà de malles mosquiteres per a dificultar el pas d'insectes o rosegadors, els quals poden ser portadors i transmissors de malalties.  
. Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació.  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposa aplicar els purins com a adob orgànic únicament en aquelles àrees en què no presenten vulnerabilitat alta a la contaminació d'aqüífers per fissuració o carstificació, tot i que no identifica els sòls en qüestió. Altres propostes relacionades amb la gestió de purins, com és realitzar balanç de nutrients per a calcular les necessitats d'adobat del cultiu, anàlisi dels purins, com també del sòl de les parcel·les on s'aplicaran, per a calcular en cada parcel·la les necessitats nutritives, com també la consideració de no utilitzar purins en zones en què el nivell freàtic estiga a menys de 15 metres de profunditat o afloren materials permeables per fissuració i carstificació, no poden considerar-se vàlides, ja que no s'ha estudiat la manera de dur a terme les esmentades mesures, sense que s'hi haja aportat a més estudis exhaustius del terreny que permeten prendre decisions respecte d'això.  
El sistema de gestió de cadàvers, destinant-los a fossa de cadàvers en la mateixa explotació, no està autoritzat legalment, per la qual cosa haurà de contractar-se els serveis amb una empresa gestora autoritzada, que retire els cadàvers de la granja.  
Aquestes mesures correctores hauran de complementar-se amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i l'annex I apartat 1.H d'aquest.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment establides, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de legalització de granja porcina, situada al terme municipal de Tuéjar (València), promogut per Ganados Varea SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establits a continuació:  
. Prèviament a l'obtenció de la llicència d'obertura, haurà de justificar-se la disponibilitat d'aigua potable procedent de la xarxa municipal, presentant davant d'aquesta Direcció General contracte de subministrament o document oficial que acredite l'esmentada disponibilitat.  
. Haurà de disposar-se de gual sanitari o sistema equivalent a l'entrada de l'explotació, per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació, com també d'un sistema apropiat per a la desinfecció de la resta del vehicle.  
. Haurà de disposar-se de tela mosquitera en les finestres i orificis de la nau, que impedisquen el pas de vectors a l'interior.  
. L'explotació haurà de disposar de tanca perimetral construïda amb materials que s'integren de manera harmònica amb el paisatge.  
. Haurà de disposar-se de bassa de contenció de purins en l'interior de l'explotació, tal com estableix el Reial decret 324/2000, de març de 2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, com també per la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, de manera que l'explotació tinga una autonomia per a contenir purins, com a mínim de tres mesos.  
. El purí haurà de ser tractat amb complex bacterià, de manera que millore les seues propietats com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i es modificarà la seua manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, s'hauran de dur a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'hauran d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. S'hauran d'aplicar els purins en parcel·les agrícoles que estiguen cultivades considerant no sobrepassar els 170 kg N/ha i any indicats en el Reial decret 261/96, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i considerar que no s'escamparan en cap cas en les proximitats de barrancs, aqüífers, pous o semblants, distribuint-lo de manera adequada en la parcel·la i soterrant-lo per a evitar l'evaporació de fraccions amoniacals del purí.  
. La distància de les parcel·les on s'aplicarà el purí respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'ajustarà a allò que estableix el Reial decret 324/2000, de març de 2000, pel qual s'hi estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
. Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de justificar-se l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'hi estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 352/03-AIA  
Títol: Legalització explotació porcina d'encebament  
Promotor: Ganados Varea, SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Tuéjar (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'explotació de bestiar porcí d'encebament  
Localització: Partida Navaza, polígon 10, parcel·la 537, del terme municipal de Tuéjar (València)  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització de l'explotació porcina d'encebament, les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'explotació està constituïda per tres naus i dos llatzarets annexos a dues de les naus. La superfície de la parcel·la és de 4.808 m², i la superfície construïda és de 2.028 m².  
L'activitat consisteix en l'encebament de porcs, que es reben en l'explotació amb un pes de 20 kg, i s'engreixen fins arribar als 100 kg aproximadament, moment en què es destinen a escorxador. La capacitat de l'explotació és de 2.200 porcs d'encebament. Es realitzen 2,4 cicles/any.  
La producció de purí, que s'ha calculat basant-se en el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, s'estima en 4.730 m³/any. Les tres naus disposen de fosses de purins interiors a les naus, i hi ha a més dues basses exteriors d'emmagatzemament, una de 225 m³ i una altra de 14 m³, i tot això constitueix una capacitat d'emmagatzemament de 826 m³, la qual cosa implica una autonomia d'emmagatzemament de purins total de 2,1 mesos.  
S'aplicarà tractament al purí emmagatzemat, consistent en complex bacterià enzimàtic, amb producte comercial que en disminuïsca la càrrega contaminant, disminuïsca l'emissió d'amoníac i altres gasos contaminants, millorant al mateix temps les propietats d'aquest com a adob orgànic. Per a aplicar el purí en camp, es tindrà en compte la taxa de mineralització, les necessitats del cultiu, les característiques del terreny i la climatologia.  
Els cadàvers de l'explotació es depositen en fossa sèptica localitzada en una altra parcel·la (polígon 10, parcel·la 494, on el promotor disposa d'una altra explotació porcina).  
El proveïment d'aigües es realitza des de la xarxa general municipal.  
L'explotació es localitza a 5,4 km de distància del nucli de població.  
Es disposa de tanca perimetral i gual sanitari com a sistema de desinfecció a l'entrada de l'explotació.  
Segons el Decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, aquestes hauran de presentar una autonomia d'emmagatzemament de purins, com a mínim, de tres mesos, per la qual cosa haurà d'augmentar-se l'esmentada capacitat, que actualment té possibilitat d'emmagatzemar el purí que es genera durant 2.1 mesos, i construir una bassa amb tanca i impermeabilitzada, amb una capacitat d'emmagatzemament de purins, com a mínim de 356,5 m³.  
El sistema de gestió de cadàvers haurà de modificar-se, de manera que es done compliment a les exigències previstes en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
Tramitació administrativa  
Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El projecte d'activitat, expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per la Comissió de Qualificació d'Activitats, en data 2 de desembre de 2003.  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 91, de 17 d'abril de 2003, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull la informació següent:  
. Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal.  
. Informe favorable de l'aparellador municipal.  
. Informe favorable del cap local de sanitat.  
. Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial. L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura està condicionat a no superar la capacitat productora del grup al qual pertanyen (2).  
. Informació pública, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
. Informe favorable de l'Alcaldia.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normes subsidiàries municipals.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte i identificació d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha desenvolupat una descripció general del medi, en la que inclou climatologia, geologia, edafologia, vegetació, hidrologia, paisatge, fauna i medi socioeconòmic.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, dedicada principalment a cultius de secà. En la contornada de la granja hi ha altres explotacions ramaderes.  
La identificació i valoració d'impactes de l'estudi d'impacte ambiental se centra en l'impacte sobre l'aire, per emissió d'olors, associat a l'acumulació de purins en l'explotació, es considera que l'impacte serà d'escassa magnitud ja que s'aplica complex bacterià enzimàtic en fossa, que disminueix l'emissió d'olors, emissions que també estan associades a l'aplicació del purí en camp, impacte aquest, poc rellevant si se soterren i llauren els purins una volta escampats. Un altre dels impactes rellevants inclosos és l'impacte sobre l'aigua, per contaminació de les aigües associat a una incorrecta impermeabilització de les fosses i basses en l'explotació, o d'una llavada de nutrients en camp. S'ha considerat que l'efecte del possible impacte ambiental per les infiltracions sobre els aqüífers serà a llarg termini, ja que la profunditat dels pous de la zona, i per tant dels aqüífers, és d'uns 50 metres, devent en tot cas, prendre les corresponents mesures preventives.  
No s'ha inclòs en l'estudi d'impacte ambiental un estudi hidrogeològic que aclarisca la situació dels pous de reg en la zona i la possible afecció d'aquests associat a la seua proximitat a les explotacions ramaderes.  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la utilització d'aquests com a adob orgànic en camps de cultiu; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.  
Segons el Decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, haurà de disposar-se de 93,83 ha de superfície agrícola on aplicar el purí. La documentació aportada inclou valors de mineralització del nitrogen en successius anys, i considera que l'aportació de purí s'ha d'efectuar segons dosis agronòmiques, que tenen en compte les necessitats del cultiu, les característiques del terreny, com també la climatologia. Totes aquestes consideracions no es tenen en compte a l'hora de calcular la superfície agrícola on s'aplicarà el purí.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Entre les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclouen les següents:  
. Els purins hauran de ser soterrats una volta escampats mitjançant treball del terreny, evitant que mitjançant el vent es magnifique l'impacte.  
. No s'hauran d'aplicar purins en parcel·les pròximes a nuclis urbans i en aquelles que puguen impactar en aquestes zones. Es triaran aquells dies en què no hi haja vents en direcció i sentit del poble afectat.  
. No es realitzarà abocaments de purins a llits públics, perímetres de protecció de les captacions de proveïment urbà i en les proximitats de brolladors i pous, ni en zones pròximes a pous o sistemes d'aigua potable.  
. No s'utilitzarà purins en zones en què el nivell freàtic estiga a menys de 15 metres de profunditat o afloren materials permeables per fissuració i carstificació.  
. S'haurà de disposar de tanca perimetral en l'explotació. Per a evitar possibles contagis de malalties i epidèmies es disposa d'una tanca al voltant de tota l'explotació excepte en els llocs en què per les característiques de les edificacions no la permeten.  
. En les finestres de les naus s'haurà de disposar de malles mosquiteres per a dificultar el pas d'insectes o rosegadors, els quals poden ser portadors i transmissors de malalties.  
. S'haurà de disposar de gual sanitari a l'entrada de l'explotació.  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposa aplicar els purins com a adob orgànic únicament en aquelles àrees en què no presenten vulnerabilitat alta a la contaminació d'aqüífers per fissuració o carstificació, tot i que no identifica els sòls en qüestió. Altres propostes relacionades amb la gestió de purins, com és realitzar balanç de nutrients per a calcular les necessitats d'adob del cultiu, anàlisi dels purins, com també del sòl de les parcel·les on s'aplicaran, per a calcular en cada parcel·la les necessitats nutritives, com també la consideració de no utilitzar purins en zones en què el nivell freàtic estiga a menys de 15 metres de profunditat o afloren materials permeables per fissuració i carstificació, no poden considerar-se vàlides, ja que no s'ha estudiat la manera de dur a terme les esmentades mesures, sense que s'hi hagen aportat a més estudis exhaustius del terreny que permeten prendre decisions al respecte.  
El sistema de gestió de cadàvers, destinant-los a fossa de cadàvers en la mateixa explotació, no està autoritzat legalment, per la qual cosa hauran de contractar-se els serveis amb una empresa gestora autoritzada, que retire els cadàvers de la granja.  
Aquestes mesures correctores hauran de complementar-se amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i l'annex I apartat 1.H d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment establides, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de legalització de granja porcina, situada al terme municipal de Tuéjar (València), promogut per Ganados Varea SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. Previ a l'obtenció de la llicència d'obertura, haurà de justificar-se la disponibilitat d'aigua potable procedent de la xarxa municipal, presentant davant d'aquesta Direcció General contracte de subministrament o document oficial que acredite l'esmentada disponibilitat.  
. Haurà de disposar-se de gual sanitari o sistema equivalent a l'entrada de l'explotació, per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació, com també d'un sistema adequat per a la desinfecció de la resta del vehicle.  
. Haurà de disposar-se de tela mosquitera en les finestres i orificis de la nau, que impedisquen el pas de vectors a l'interior.  
. L'explotació haurà de disposar de tanca perimetral construïda amb materials que s'integren de manera harmònica en el paisatge.  
. Haurà de disposar-se de bassa de contenció de purins en l'interior de l'explotació, tal com estableix el Reial decret 324/2000, de març de 2000, pel qual s'estableix les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, com també per la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, de manera que l'explotació tinga una autonomia per a contenir purins, com a mínim de tres mesos, per la qual cosa haurà de construir-se una bassa impermeabilitzada i amb tanca, amb capacitat per a contenir com a mínim 356,5 m³ de purí.  
. El purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i es modificarà la manipulació d'aquest o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, haurà de dur a terme anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. S'hauran d'aplicar els purins en parcel·les agrícoles que estiguen cultivades considerant no sobrepassar els 170 kg N/ha i any indicats en el Reial decret 261/96, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, considerant que no s'escamparan en cap cas en les proximitats de barrancs, aqüífers, pous o semblants, distribuint-los de manera adequada en la parcel·la i soterrant-los per a evitar-ne l'evaporació de fraccions amoniacals.  
. La distància de les parcel·les on s'aplicarà el purí respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'haurà d'ajustar al que estableix el Reial decret 324/2000, de març del 2000, pel qual s'hi estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
. Prèviament a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de justificar-se l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'hi estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5302, del 13-07-2006 (2006/7954)

Resolución de 28 de junio de 2006 de la Directora General de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5302

Fecha DOGV
:   13-07-2006

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2006/7954

CVE


Fecha del documento
:   28-06-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Villajoyosa](javascript:void(0))
    * [Silla](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [Alicante](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Tuéjar](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Resolución de 28 de junio de 2006 de la Directora General de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2006/7954]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:   
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 145/03-AIA La Vila Joiosa, 206/03-AIA L'Alcora, 232/02-AIA Alicante, 257/04-AIA Silla, 262/03-AIA Villena, 322/04-AIA Villena, 351/03-AIA Tuejar y 352/03-AIA Tuejar, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 28 de junio de 2006.- La Directora General de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaracion de impacto ambiental  
Expediente: 145/03-AIA  
Objeto del Proyecto: Declaración de Interés Comunitario para Campamento de Turismo.  
Promotor: Campdeguer , S.L.  
Autoridad Sustantiva: Consellería de Territorio y Vivienda.  
Localización: En la partida Galandú del término municipal de Vilajoiosa (Alicante).  
Descripción del proyecto  
1.- Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto:  
El objeto del proyecto es el de disponer de suelo para la construcción de un campamento de turismo de 2ª categoría, en una superficie de 74.145 m², en una zona calificada como Suelo No Urbanizable Común en el PGOU de la Vilajoiosa, tramitando para ello una declaración de interés comunitario, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 20 de la Ley 4/1992, de la Generalitat Valenciana sobre Suelo No Urbanizable.  
Está prevista una superficie de acampada de 32.101 m², en la que se dispondrá un total de 351 parcelas, para una capacidad máxima de 1053 personas.  
Las infraestructuras necesarias para el funcionamiento del proyecto serán:  
. Suministro de agua que se conectará a partir de la red general municipal, mediante acometida exclusiva para el camping, conectando con la red que discurre por el vial paralelo a la carretera N-332, junto al Hospital Comarcal Marina Baixa de Villajoyosa. Además dispondrá de un depósito acumulador con una capacidad de 80 m³, , capacidad superior a la dotación de 200litros/parcela, y suficiente para una dotación de 50 l. por campista y día.  
Aporta certificado de Aquagest Levante, S.A. de la existencia de caudales suficientes para la ejecución y posterior mantenimiento de los consumos de agua del camping.  
. El suministro eléctrico se realizará mediante acometida específica a partir de la línea eléctrica que discurre por la parcela.  
. Para la evacuación de aguas residuales se dispondrá de dos redes: Una por gravedad que finalizará en un pozo de registro y estación de bombeo; y una impulsión que partirá del bombeo anterior, mediante el cual se elevará hasta la red general municipal de alcantarillado que transcurre por el vial existente desde la N-332 hasta el Hospital Comarcal Marina Baixa.  
. La retirada de residuos sólidos se efectuará por el Servicio Municipal de recogida de basuras, siendo esta retirada con periodicidad diaria. Para su almacenamiento temporal se dispondrán, en zonas comunes del camping, contenedores estandarizados.  
. El acceso se realizará a través de un camino secundario que comunica la N-332 con el Hospital Comarcal de Vilajoiosa.  
2.- Alternativas  
No se plantean alternativas de ubicación, justificando la elección de la planteada en el proyecto al tratarse de terrenos ya transformados de uso agrícola en la actualidad. Asimismo la parcela está dotada de la mayor parte de los servicios necesarios para la explotación del camping (electricidad, agua, red de saneamiento), unido a que dispone de buena comunicación mediante la red de carreteras existente.  
Tramitación Administrativa:  
1. Información Pública. Remisión del expediente:  
El 11 de abril de 2003 de los Servicios Territoriales de Alicante de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial se remite el proyecto y el Estudio de Impacto ambiental. Remitiendo posteriormente el Certificado de Información Pública.  
El Estudio de Impacto Ambiental ha estado sometido a información pública mediante anuncio de la Consellería de Territorio y Vivienda en el D.O.G.V. nº 4.980 de fecha 7 de abril de 2005, no habiéndose formulado alegaciones al mismo según consta en el certificado remitido en fecha 19 de mayo de 2005.  
Afecciones legales:  
La actuación se ubica en zona calificada como Suelo No Urbanizable Común en el Plan General de Ordenación Urbana de La Vila Joiosa.  
La actuación no afecta a Lugares de Interés Comunitario, tampoco a zonas de Microrreservas ni a espacios incluidos en la Red Natura 2000.  
Consideraciones ambientales:  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad:  
Los principales elementos que pueden verse afectados por la ejecución del proyecto son la hidrología subterránea por la alta vulnerabilidad de contaminación de acuíferos por porosidad que presenta el terreno según la información contenida en el Mapa Geocientífico de la Provincia de Alicante; El suelo, en el caso de depósito de materiales potencialmente contaminadores. En cuanto a flora y fauna, al tratarse de parcelas de cultivo, las afecciones se consideran de escasa relevancia; Al paisaje puede afectar por la presencia de caravanas, tiendas de campaña y alguna edificación en una zona con cuenca visual amplia y próximo a vía de comunicación.  
Durante el periodo de explotación pueden generarse impactos derivados de las actividades de los usuarios del camping, como son los impactos sonoros y lumínicos, siendo especialmente importante por la ubicación próxima al Hospital Comarcal de La Marina Baixa.  
 Hay que señalar que los terrenos de la parcela contactan parcialmente en la zona noreste con suelo incluido como suelo forestal en el Plan General de Ordenación Forestal, por lo que se deberán adoptar las medidas necesarias para evitar afecciones al mismo tanto durante la ejecución como en la explotación teniendo en cuenta la normativa de prevención de incendios forestales.  
Se establecen medidas correctoras tanto para la fase de construcción como de funcionamiento, entre ellas realizar los trabajos en horario laboral normal para evitar mayores molestias por ruidos en la fase de construcción. En la fase de funcionamiento se incluye la plantación de seto perimetral, respetar los ejemplares adultos aislados de pino, utilizar especies vegetales propias de la zona en los ajardinamientos y conservar los muros de mampostería como medidas de integración paisajística. Disponer de reguladores de caudal en los puntos de abastecimiento de agua potable para evitar consumos innecesarios.  
En el Programa de Vigilancia Ambiental indica que el Director de Obra realizará el seguimiento en la etapa de construcción, y en la etapa de funcionamiento la Gerencia del Camping realizará el seguimiento relativo a la retirada correcta de los residuos sólidos, mantenimiento de limpieza de instalaciones.  
No obstante este Programa de Vigilancia deberá ampliarse para el seguimiento de las medidas correctoras relativas a la conservación de la vegetación, medidas de integración paisajística y de impactos sonoros y luminosos, y demás medidas que se establecen a través del condicionado de la presente declaración.  
Consideraciones jurídicas:  
1.- El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 20 y disposición adicional 5ª de la Ley 4/1992, del Suelo No Urbanizable.  
2.- En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3.- El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4.- El Reglamento Orgánico y Funcional de la Consellería de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de las exigencias derivadas de la aplicación de la normativa sectorial específica, el Proyecto de Campamento de Turismo a situar en la partida Galandú del término municipal de Vilajoiosa, proyecto promovido por Campdeguer, S.L., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y el apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
Según la información contenida en el Mapa Geocientífico de la Provincia de Alicante, la zona presenta alta vulnerabilidad de contaminación de acuíferos por porosidad, por lo que se deberán adoptar las medidas necesarias para prevenir cualquier posibilidad de contaminación.  
Se deberá efectuar una adecuada gestión de los recursos hídricos, promoviendo el ahorro del consumo de agua.  
En cuanto a la gestión de las aguas generadas por la actividad, deberán cumplir las condiciones de conexión y vertido a la red de alcantarillado que establezca la entidad gestora de la estación depuradora y en cualquier caso los límites establecidos en la Ordenanza de vertidos a la red municipal de alcantarillado elaborada por la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
Debido a la proximidad de un establecimiento hospitalario, se deberán adoptar medidas para evitar impactos sonoros tanto en la fase de construcción (horarios de trabajo, especialmente de maquinaria pesada), así como en la fase de funcionamiento por actuaciones derivadas de las actividades turísticas, respetando los niveles de ruido establecidos en las normativas sectoriales, y especialmente en horarios nocturnos.  
Los residuos generados en la actividad deberán ser gestionados según sus características y de acuerdo con lo establecido en la legislación sectorial específica. Los materiales sobrantes del movimiento de tierras se trasladarán a vertederos autorizados. Se facilitará la recogida selectiva de residuos de tipo urbano, disponiendo contenedores normalizados para ello, coordinando la gestión con la recogida municipal.  
Se dispondrá un sistema de recogida de pluviales que garantice la ausencia de efectos de inundación tanto en los terrenos de la actuación como en parcelas colindantes, caminos, etc. debida a la modificación en la escorrentía de los terrenos.  
Se contemplarán las exigencias sobre los Riesgos sísmicos e Incendios Forestales recogida en la Orden de 8 de marzo de 1999 de la Consellería de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes. Se dispondrán las medidas necesarias para prevenir el Riesgo de incendios forestales derivado éste de su proximidad a terrenos forestales en la zona noreste, mediante la instalación de los dispositivos antiincendios pertinentes (redes de agua para extinción, depósitos, etc.), evitando las actividades de riesgo de incendio en las zonas próximas.  
En las operaciones de movimiento de tierras se evitará provocar desniveles significativos en relación con las parcelas colindantes, evitando efectos negativos en el impacto paisajístico. En el caso de necesitar aporte externo de materiales se estará a lo establecido en la materia disponiendo de las autorizaciones correspondientes. Los materiales sobrantes del movimiento de tierras se trasladarán a vertederos autorizados.  
Se adoptará como medida de integración paisajística de las instalaciones la ejecución de muretes de piedra. Utilizando en la revegetación de los parterres y jardines especies autóctonas, intentando en la medida de los posible preservar los pinos de cierto porte en aquéllas zonas en las que pueda evitarse su tala. Se evitará la utilización de elementos brillantes, adaptando al entorno los acabados de fachadas, etc.  
El Programa de Vigilancia Ambiental incluirá la gestión realizada con los distintos tipos de residuos generados en la ejecución y funcionamiento de las obras proyectadas, así como las medidas adoptadas para prevenir el riesgo sísmico y el riesgo de incendio forestal.  
Remitiendo un informe a esta Dirección General con periodicidad anual con el resultado del citado Programa, incluyendo documentación fotográfica de las medidas de revegetación y minimización del impacto visual.  
Si durante la ejecución de las obras se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Consellería de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Otros condicionantes de carácter ambiental que se establezcan derivadas de la aplicación de la normativa reguladora de los campamentos de turismo, así como las disposiciones contenidas en las ordenanzas municipales y demás normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de Octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 14 de Septiembre de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural:Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 206/03-AIA   
Promotor: ÁRIDOS ALCALATÉN S.L.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón.   
Objeto del proyecto: Explotación de calizas para áridos, clasificados por la Ley de Minas como recursos de la Sección A.   
Localización: Ocupa de forma parcial o total las parcelas 58, 59, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 69, 70, 71 y 72 del polígono 6 del Municipio de Alcora (Castellón).  
Descripción del proyecto  
Descripción de las características del proyecto  
El proyecto al cual se refiere esta Declaración de Impacto Ambiental hace referencia exclusivamente a la Cantera Raboseras, quedando excluida la vía de acceso a la misma.  
Se diseña la explotación mediante 4 bancos de 20 metros de altura con bermas de 14 metros de anchura y pendiente de los taludes de 75º, la pendiente general del talud es de 45º. En estas condiciones, la estabilidad del talud general está calculada y se obtiene un valor del factor de seguridad superior a 1,2.  
Los bancos son los siguientes:   
BANCO Nº Cotas (m)   
55 300/280   
4 280/260   
3 260/240   
2 240/220   
1 220/200   
La plaza de la cantera se sitúa a 200 metros. El orden de restauración de los bancos es: 5, 4, 3, 2, 1.   
Las reservas de caliza comercialmente explotable ascienden a 13.500.000 toneladas, se desconoce la producción anual y los años de vida de la explotación.  
Se efectuarán las labores de perforación mediante perforadora sobre orugas y martillo en cabeza de 105 mm de diámetro, el arranque será mediante explosivos. La carga la realizará una pala frontal y el transporte será mediante volquetes de 16 m³ de capacidad. Se empleará también un martillo hidráulico sobre ruedas.   
Se instalará una planta de tratamiento de áridos en la zona de la plaza de la cantera, para el quebrantado, trituración, molienda y clasificación por tamaños, que estará compuesta por: 3 tolvas, 3 alimentadores, una quebrantadora de mandíbulas, un molino secundario y dos cribas.  
El escaso material edáfico que pueda retirarse se almacenaría en forma de cordón, de menos de dos metros de altura y situado marginalmente a los trabajos de extracción.  
No se prevé la formación de escombreras.  
En la instalación trabajarán 5 operarios y las voladuras se realizarán mediante contratación externa.  
Alternativas medioambientales en la selección del emplazamiento  
Todas las limitaciones de carácter geológico, urbanístico, así como de autorizaciones de la Administración local y de calidad de la caliza, hacen que se reduzca el abanico de posibilidades de selección de un emplazamiento desde el punto de vista medioambiental. El emplazamiento propuesto concentra en un mismo lugar las actividades de extracción y tratamiento, a fin de minimizar los impactos y se sitúa en un lugar de bajo valor ecológico.  
Tramitación Administrativa  
Tramitación   
17-06-03: El Ayuntamiento de Alcora inicia la tramitación del expediente remitiendo la documentación y el certificado de haber sometido la misma a información pública.  
01-07-03: Se informa al promotor del estado del expediente y se le piden copias.  
17-07-03: El promotor remitió un ejemplar del Proyecto de Explotación y dos ejemplares del EsIA a través del registro de VAERSA.  
23-12-03: El promotor tramitó una resolución sobre prospección arqueológica.  
06-02-04: Se solicitó ampliación de documentación y se avisa de caducidad.  
23-03-04: El promotor tramitó copia del informe de patrimonio.  
07-05-04: El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial informó que la cantera Raboseras no está autorizada, encontrándose en trámite el expediente.  
11-05-04: El promotor aportó dos ejemplares del EsIA y dos copias del Proyecto de Restauración.  
30-06-04: El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón remitió Proyecto de Explotación, anexo al Proyecto de Explotación, Proyecto Restauración, EsIA, planos y Documento de Síntesis.  
15-09-04 Se devolvió al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón la documentación recibida el 30-06-04.  
15-11-04: El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón tramitó el certificado de haber sometido la documentación a información pública, sin haber recibido alegaciones a la misma.   
12-01-05: Debido a carencias y contradicciones existentes en la documentación recibida, se devolvió toda la documentación al Servicio Territorial de Industria.  
23-03-05: El Servicio Territorial de Industria remitió un Proyecto de Explotación, Proyecto de Restauración y Estudio de Impacto Ambiental, así como anexos.  
06-05-05: Se le envió un requerimiento al promotor, vía órgano sustantivo, para modificar sustancialmente el Proyecto de Restauración, confirmar la aceptación de varias modificaciones anteriormente solicitadas; también se le solicitó un mapa geológico de la explotación, ya que el anteriormente aportado no correspondía al lugar, y se pidió un plano para poder conocer la ubicación de la planta de tratamiento y el trazado completo de la vía de acceso.  
17-06-05 El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial remitió las modificaciones al Plan de Restauración, así como el Estudio de Impacto Ambiental de la vía de acceso. Adjuntó la documentación digital en un CD, en archivos con formato .pdf..  
Información Pública  
La Cantera Raboseras ha estado sometida a información pública por medio del Ayuntamiento de Alcora y por el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial, sin que se hubieran producido alegaciones.  
Peticiones de informes sectoriales y documentación suplementaria  
Se solicitó informe a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Castellón el 27-11-03, la cual remitió la información el 12-01-04.  
Se consultó al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial el 27-11-03 y se recibió la información el 7-05-04.  
Se solicitó informe a Microrreservas de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón el 21-12-04, la cual contestó el 6-5-05.  
Afecciones Legales  
No se conocen.  
Consideraciones ambientales  
Elementos que pueden verse afectados por el proyecto de la actividad  
Los elementos que pueden verse afectados son los habituales en la explotación de una cantera de calizas, en que el arranque se realiza por medio de perforación y voladuras.   
Aparte de lo anterior, la vegetación dominante de la zona, matorral termófilo, vegetación sobre sustratos calizos y pastizales calcáreos, corresponde a cuatro hábitats naturales de interés comunitario de la Directiva 97/62/CE del Consejo, de 27 de octubre de 1997, por la que se adapta al progreso científico y técnico la Directiva 92/43/CEE relativa a la conservación de los hábitats naturales y de fauna y flora silvestres, definidos respectivamente como .Formaciones de Juniperus (matorral esclerófilo mediterráneo y submediterráneo siempre verde). (código 5210 de Natura 2000), .Pastizales calcáreos kársticos (Alysso . Sedion albi) (código 6110\* de Natura 2000), .Pseudoestepas con gramíneas y anuales (Thero . Brachypodietea). (código 6220\* de Natura 2000) y .Comunidades casmofíticas con pendientes calizas rocosas. (código 8210 de Natura 2000) para cuya conservación es necesario designar zonas especiales de conservación. Hay que destacar que los hábitats indicados con asterisco en el código, son hábitats prioritarios de la Directiva.  
En la zona están presentes especies protegidas o catalogadas, hay que destacar la encina (Quercus ilex subsp. rotundifolia), el palmito (Chamaerops humilis), así como matas dispersas de encinilla (Teucrium chamaedrys), rabo de gato (Sideritis tragoriganum) y tomillo (Thymus vulgaris), incluidas en el Anexo III de la Orden de 20 de diciembre de 1985 de la Consellería de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas, para las cuales queda sometida a autorización previa la tala o desarraigo.  
Según indica el informe de la Dirección Territorial, el promotor describe una serie de unidades de vegetación en el ámbito del proyecto en el que se incluyen especies y comunidades vegetales, muchas de ellas protegidas (ej. sabinas), que no se encuentran en la zona.   
A unos 2 kilómetros de la cantera existe censada una pareja nidificante de águila real (Aquila chrysaetos). El águila perdicera (Hieraetus fasciatus) se encuentra algo más alejada y ha nidificado en la Sierra de las Contesas. El cernícalo vulgar (Falco tinnuculus) tiene un nido permanente en los alrededores; también hay constancia de la existencia de búho real (Bubo bubo) en los mismos escarpes o muy próximos a Raboseras. Otro tipo de fauna que existe por la zona la constituyen tejones, ginetas, comadrejas y zorros. En las proximidades existe otra cantera en operación, por lo que antes de la entrada en producción de la cantera Raboseras ya impera un radio de exclusión para las actividades de caza y nidificación de la avifauna citada. No obstante lo anterior, es obvio que la apertura de Raboseras resta algo de espacio a las actividades normales de la fauna, pues ésta tenderá a desplazarse o modificar sus áreas de caza.  
Identificación y valoración de los impactos  
Los impactos que causa la explotación de calizas están descritos en su totalidad; su valoración es en general aceptable.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas protectoras y correctoras de los impactos son aceptables, así como el programa de vigilancia ambiental.  
Consideraciones Jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido a Declaración de Impacto Ambiental al encontrarse incluido dentro de los supuestos previstos en el ANEXO I, apartado 3c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
Por Orden de 9 de septiembre de 2003, de la Consellería de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana por el cual se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Consellería de Territorio y Vivienda y según el Artículo 17, se atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la Evaluación Ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de Explotación de la Cantera Raboseras y su Plan de Restauración, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con la condición segunda de la presente declaración.  
Segundo  
Se remitirán dos textos refundidos: uno del Estudio de Impacto Ambiental y otro del Plan de Restauración. Cada texto refundido, con su memoria, planos y anexos, incorporará al documento inicial todas las correcciones, modificaciones y ampliaciones solicitadas, que fueron requeridas al promotor, posteriormente aportadas por éste y finalmente aprobadas a lo largo de la tramitación.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Estimación de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, a 12 de septiembre de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente 232/02-AIA  
Título Legalización de explotación avícola de puesta  
 Promotor Avícola Zapata, S.A.  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Alicante  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la actividad avícola de puesta  
Localización: Finca La Cañada, partida La Cañada, S/N, del término municipal de Alicante  
Descripción del Proyecto  
Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación avícola, cuyas características, según la documentación aportada (documentación inicial y ampliaciones), son:  
La actividad se dedica a la producción de huevos para consumo humano, así como su clasificación en el centro disponible a tal efecto en el centro de clasificación de huevos sito en la misma partida .la Cañada., 3, en el paraje Alabatre, en el Termino municipal de Alicante, propiedad del mismo promotor. La explotación estará constituida por una nave con capacidad para 24.000 gallinas de puesta. Las gallinas están alojadas en jaulas dispuestas en filas de baterías (tres alturas y cuatro filas) tipo compacto, disponiendo de cintas transportadoras para la recogida de gallinaza, centralizadas a una sola cinta que saca de la nave el residuo orgánico, el cual queda almacenado en contenedores de 20 m³, los cuales se localizarán en fosas, de manera que estas aseguren su estabilidad, hasta la retirada semanalmente por empresa ajena a la explotación.  
La superficie de la finca es de 75.801 m², mientras que la superficie construida, correspondiendo exclusivamente a la nave es de 1.192,86 m².  
Se clasifican y envasan los huevos en edificaciones distintas a la construcción existente, considerándose innecesario acondicionar alguna zona de la nave para el almacenamiento de productos.  
Se considera que la producción de gallinaza será de 1.584 Tm/año, la cual será retirada por empresa ajena a la explotación (se aporta contrato suscrito con Hermanos Guillen Mendoza, S.L. empresa dedicada a la compra-venta al por mayor de abonos orgánicos y derivados, siendo la duración del contrato indefinida salvo denuncia expresa de alguna de las partes. Esta información se contradice con la recogida en la ampliación presentada, en la que se indica que la gallinaza será retirada por la empresa Ecotriuls, sita en la C/ Alcalde Luis Pascual, de Caudete, para la que no se aporta contrato justificativo).  
La explotación dispone actualmente, como medidas higiénico-sanitaria de vallado perimetral de la instalación.  
Los cadáveres generados en la explotación, se almacenarán en contenedores homologados a tal efecto hasta su retirada por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
El suministro de agua potable procede de pozo ubicado en la misma explotación.  
No se ha justificado legalmente la procedencia de agua potable, ya que no se ha aportado autorización del Organismo de Cuenca para su utilización.  
La explotación se localiza a 6 km de San Vicente del Raspeig, aunque está inserta en el núcleo de población Cañada del Fenollar.  
Según la documentación aportada, no se realizará obras, ya que la nave correspondiente a la futura explotación coincide con una ya existente.  
No se ha justificado la gestión de residuos de zoosanitarios de distinta naturaleza.  
En fecha 25 de mayo de 2005 se realiza visita de campo, en la que se observa:  
. La explotación de producción avícola de puesta no está en funcionamiento, aunque la nave está construida.   
. En el recinto propiedad del promotor, actualmente se está desarrollando la actividad de manipulado y envasado de huevos en una de las edificaciones existentes (que no corresponde a la nave que pretende habilitarse para el alojamiento de las aves de puesta) sin que se haya realizado la puesta de esos huevos en ninguna de las naves localizada en ese recinto.  
. La explotación no dispone de vado sanitario ni sistema de desinfección equivalente a la entrada de la misma, que permita la desinfección de los vehículos que accedan a la misma.  
Tramitación Administrativa  
Información pública  
El expediente se inició el 13 de junio de 2002, con la remisión por parte del Ayuntamiento de Alicante de copia del Estudio de Impacto Ambiental, Proyecto de Actividad y Expediente Municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 233, de 11 de diciembre de 1997, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se haya presentado alegaciones dentro del plazo legalmente establecido (durante los días comprendidos entre el 11 de diciembre de 1997 y el 7 de enero de 1998). Al no haber incluido el Estudio de Impacto Ambiental en la información pública anterior, se realiza de nuevo, para someter el expediente completo a información pública en el DOGV nº 5.030 de 17 de junio de 2005 con la presentación de alegaciones.  
Resumen de las alegaciones  
Las alegaciones presentadas relativas al expediente dentro de los plazos legalmente reconocidos (todas ellas incluidas en el expediente), se recogen a continuación, haciendo referencia únicamente a las consideraciones de carácter ambiental en ellas incluidas:  
. Miguel Angel Boix Rocamora, expone su oposición al inicio de la actividad, ya que la explotación está enclavada en un núcleo poblacional; que la actividad no tiene acceso a la conducción de alcantarillado para las aguas residuales y la posible afección que podría causar la actividad a la capa freática.  
. Gloria Antón Vigrana y otros, exponen su oposición al inicio de la actividad, ya que se considera una actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera, en su más alto grado (Grupo A), según la Ley 38/1972, de 22 de diciembre de protección del ambiente atmosférico y su Reglamento de desarrollo aprobado en virtud del Decreto 833/1975; en la documentación presentada se ha omitido una serie de circunstancias y requisitos legales (anexo II) del Nomenclátor de Actividades MINP; se ha omitido en la documentación la referencia a los productos intermedios y acabados en la actividad y su gestión; no se han planteado medidas correctoras contra ruidos y vibraciones ni contra evacuación de humos y olores; se considera que la vivienda de la finca de la explotación está en estado ruinoso, por lo que se pone en duda las condiciones higiénico-sanitarias de la misma; en la documentación se ha considerado que no se genera aguas residuales, cuando sí se generan (ej.: aguas de limpieza e higiene), los lixiviados provenientes de la acumulación de los detritos pueden producir posible contaminación de acuíferos; se echa en falta un estudio geológico del terreno; molestias por presencia de insectos y roedores.  
. Amador Ferrándiz Aracil y otros alegantes (superior a 100), exponen su oposición al inicio de la actividad, presentando de manera individual y para un texto idéntico, alegación basada en la ubicación de la explotación en una zona rural ampliamente poblada, existir un colegio público en sus inmediaciones; ser negativos los efectos ambientales que puede producir la actividad en ese núcleo poblacional; así como por deficiencias en el Estudio de Impacto Ambiental presentado.  
Las medidas correctoras y los condicionantes exigidos en esta Declaración de Impacto Ambiental tratan de minimizar la afección que la actividad pueda causar en el entorno, contestando de esa manera a las alegaciones de carácter medioambiental presentadas.  
Petición de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 19 de febrero de 2004, se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, la presentación de la siguiente documentación:  
. Justificación cantidad de gallinaza. El Estudio de Impacto Ambiental infravalora la cantidad de residuo orgánico generado, según la información de que dispone este Servicio, por lo que se deberá presentar dicho cálculo nuevamente.  
. Sistema de gestión de gallinaza. El sistema elegido para almacenar el residuo antes de su retirada no cumple con lo establecido en la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana. Se deberá presentar documentación del diseño del estercolero (plano de situación, dimensiones y características que lo definan).  
. Tratamiento previo de los residuos orgánicos. Según la cartografía consultada, la explotación se encuentra a una distancia aproximada de 300 m de un colegio de educación primaria y 100 m de dos viviendas lindantes con la parcela, que podrían verse afectados por olores procedentes de la explotación. Se presentará un tratamiento de la gallinaza, para reducir la emisión de malos olores, disminuir la carga contaminante y mejorar sus características como abono orgánico.  
. Retirada de gallinaza. El Estudio de Impacto Ambiental explica que se ha suscrito contrato con empresa especializada, que retira la gallinaza de la explotación, pero no se adjunta documento que lo acredite. Se presentará dicho contrato, vigente y firmado por ambas partes.  
. Justificación eliminación de cadáveres. Deberá justificarse la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano. En concreto se presentará contrato, vigente y firmado por ambas partes, con empresa autorizada para gestionar este tipo de residuos.  
. Sistema desinfección de vehículos. El Proyecto no contempla la construcción de un vado sanitario o sistema de desinfección equivalente para vehículos a la entrada de la explotación. Se adjuntará plano de situación del mismo, además de plano de detalle y características que lo definan.  
. Protección contra riesgo de inundación. Según la cartografía consultada, la explotación se encuentra en zona de riesgo por inundación. Esta situación deberá ser considerada en el Proyecto, adoptando las medidas que se estimen convenientes para prevenir situaciones de riesgo y se presentará ante esta Dirección General una descripción detallada de las mismas (construcción de un sistema de captación y evacuación de aguas de escorrentía, mantenimiento y conservación de obras de drenaje, etc.).  
El promotor, tras solicitar en fecha 20 de mayo de 2004 y 10 de noviembre del mismo año (fechas referidas al registro de entrada en esta Conselleria), remite parte de la ampliación solicitada en fecha 20 de mayo de 2005, acabando de completarla en fecha 23 de febrero de 2005, aunque el apartado relativo a la protección contra riesgo de inundación no ha sido contestado. En la documentación presentada se aporta la siguiente información:  
. Contrato de retirada de gallinaza, suscrito con la empresa Hermanos Guillén Mendoza, S.L. con NIF B-30760128, empresa dedicada a la compra-venta de abonos orgánicos y derivados, con domicilio en Fuente Alamo (Murcia).  
. Para una capacidad de 24.000 gallinas ponedoras, se generará un total de 1.584 Tm/año.  
. Para retirar la gallinaza, se instalarán dos contenedores donde se almacenará provisionalmente, de 20 m³ cada uno, que se asegurarán en el terreno, para evitar vuelcos y derrames.  
. Para disminuir la humedad en las deyecciones, se instalarán en las jaulas bebederos de tetina, evitándose pérdidas de agua a la cinta de gallinaza.  
. Los cadáveres serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto (no se ha aportado contrato justificativo a tal efecto).  
. Se controlará la desinfección realizada en origen de todos los vehículos que accedan a la explotación.  
No se ha tenido en cuenta la necesidad de instalar vado sanitario o sistema de desinfección equivalente a la entrada de la explotación.  
Se ha modificado sustancialmente la capacidad propuesta de la explotación, que en la documentación inicial era de 35.000 gallinas, y ahora se indica que es de 24.000.  
En la última documentación aportada se indica a otra empresa como encargada de retirar la gallinaza de la explotación, sin que se haya aportado justificación al respecto.  
No se ha aportado plano de situación, dimensionado, ni descripción de las características constructivas del estercolero que deberá localizarse en la explotación, considerándose inadecuada la utilización de contenedores, ya que puede causar problemas por desbordamiento en caso de inundación al pretenderse ubicar además en fosas para asegurar su estabilidad.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:  
. Certificado de información pública, en el BOP nº 233, de 11 de diciembre de 1997, en el que se informa que no se ha presentado alegaciones en el plazo otorgado para ello, aunque sí se han presentado fuera de dicho plazo.  
. Informe del Aparejador Municipal en el que se indica que el emplazamiento se considera apto, con arreglo a los usos permitidos por las Normas del Plan General de Ordenación Urbana.  
Falta informe del Jefe Local de Sanidad y del Veterinario de Área.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad se califica como Suelo No Urbanizable Común, según normativa urbanística municipal. En base al art. 8 de la Ley 4/1992 de 5 de junio de 1992 de la Generalitat Valenciana, sobre suelo no urbanizable, la autorización previa urbanística, para municipios de población superior a los 50.000 habitantes, será otorgada por el propio Ayuntamiento, que podrá subsimir en la licencia de obras. La Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, indica en su art. 31 que las instalaciones ganaderas serán autorizables por el ayuntamiento mediante el otorgamiento de las correspondientes licencias municipales, previos los informes o las autorizaciones legalmente exigibles, emitidos por las consellerias competentes por razón de la materia, y con las condiciones señaladas por aquellas. Por lo que, en cualquier caso, la competencia urbanística es municipal, siendo la ubicación de la explotación compatible con los usos reconocidos para el suelo que ocupa, es por lo tanto el Organo Sustantivo quien debe iniciar la propuesta de rectificación de usos compatibles en ese suelo, para modificar la normativa urbanística municipal vigente.  
La Ley 10/1998 de residuos, aplicable a cualquier tipo de residuo, es exceptuable, entre otros, a los residuos producidos en las explotaciones agrícolas y ganaderas consistentes en materias fecales y otras sustancias naturales no peligrosas cuando se utilicen exclusivamente en el marco de las explotaciones agrarias, en lo reglado en el Real Decreto 261/1996, de 16 de febrero, sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por los nitratos procedentes de fuentes agrarias y en la normativa que aprobada por el Gobierno en virtud de lo establecido en la Disposición Adicional Quinta.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Alicante ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado como elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto: Suelo, Aire, Agua, Fauna, Flora y Paisaje.  
La descripción del ámbito de referencia que se incluye en el Estudio de Impacto Ambiental no se ajusta a la realidad, ya que se indica que en un radio de 300-500 m. a la ubicación de la explotación, existe cultivo de cítricos y hortaliza, siendo el uso del suelo básicamente agrícola y sin cultivo (entendiéndose como tales terrenos baldíos). A pesar de que la identificación anterior no es incorrecta, se considera incompleta, ya que realmente la explotación se localiza en una zona en la que existen escasos cultivos agrícolas, entre los que predomina el cultivo de cítricos, abundando en toda la zona las viviendas unifamiliares aisladas, de las que no se conoce su situación legal, al no haberse aportado cédula de habitabilidad de ninguna de ellas (Decreto 162/1989, de 30 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se regula el procedimiento de expedición de las cédulas de habitabilidad), aunque la ubicación de la explotación en ese suelo, calificado como No Urbanizable Común, se ajusta a los usos legalmente permitidos para ese suelo, según la normativa urbanística vigente en el municipio de Alicante.  
La zona donde se ubica la explotación ganadera tiene riesgo de inundación nivel 3, (estando parcialmente incluida en esa zona la nave donde pretende desarrollarse la actividad) según el Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA). Este nivel de riesgo de inundación, se establece cuando la probabilidad de que en un año cualquiera se sufra, al menos, una inundación superior a 0,04 (equivalente a un periodo de retorno inferior a 25 años), con un calado máximo generalizado alcanzado por el agua inferior a ochenta centímetros (80 cm). Los usos y actividades prohibidos en suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación de nivel 3 son: viviendas, establos, granjas y criaderos de animales, estaciones de suministros de carburantes, industrias calificadas o con riesgo químico; establecimientos hoteleros y campamentos de turismo; centros hípicos y parques zoológicos; servicios funerarios y cementerios; depósitos de almacenamiento de residuos y vertederos; equipamientos estratégicos como centros de emergencia, parques de bomberos, cuarteles, centros escolares y sanitarios, y pabellones deportivos cubiertos; infraestructuras puntuales estratégica como plantas potabilizadoras y centros de producción transformación y almacenamiento de energía. Por lo que para todas las edificaciones presentes en esa zona (tanto para la explotación ganadera como para las viviendas unifamiliares aisladas) deberá considerarse la viabilidad de su ubicación en ese suelo y las medidas preventivas a desarrollar para evitar situaciones de riesgo en caso de inundación.  
La zona donde se desarrolla la actividad, presenta unos valores ambientales poco destacables, encontrándose fuertemente antropizada, siendo los elementos ambientales más relevantes susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de residuos orgánicos o durante su utilización por empresa externa a la explotación; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.  
Identificación y valoración de impactos.  
Los impactos que ocasionará la actividad, identificados en el Estudio de Impacto Ambiental, se centran en: impacto sobre el Aire por emisión de partículas en suspensión generadas por la ventilación de la propia nave; sobre el Agua, ya que se generan aguas de lavado que pueden producir efectos contaminantes en las Aguas superficiales o subterráneas, aunque, según la documentación presentada, esas aguas se evaporan con la puesta en marcha de los ventiladores para el secado y evaporación de la misma; sobre el Paisaje, aunque se considera poco significativo al existir la nave que alojará las aves; sobre el Suelo, por contaminación asociada a los residuos que se generan, constituidos por la gallinaza, que anualmente se calcula en 575 Tm, con una humedad final del 55%.  
No se ha utilizado método de valoración de impactos, pasando directamente a proponer medidas correctoras al respecto.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
A la hora de plantear medidas correctoras a los impactos que ocasionará la actividad, en la documentación aportada, se incluye las siguientes consideraciones:  
El impacto sobre el paisaje se considera insignificante, ya que la explotación apenas puede verse desde la carretera de San Vicente del Raspeig a l'Alcoraya, no destacando sobre el entorno ya que está integrada en su conjunto.  
El impacto sobre el Aire, asociado a la emisión de olores (que no se ha considerado en el apartado correspondiente a la evaluación de impactos), se considera bajo ya que la explotación cuenta con suficiente ventilación forzada para evitar la acumulación de olores y proporcionar aire limpio en el interior de las naves, lo cual, unido a que la explotación está a 6 Km del casco urbano, hace que no haya afección a la población por ruido y olores.  
Las medidas correctoras expuestas se consideran insuficientes, ya que no se ha tenido en cuenta de manera global los posibles impactos que podrá causar la actividad en el entorno, ni la proximidad a viviendas unifamiliares aisladas, por lo que deberán ampliarse con la adopción de las medidas correctoras recogidas a continuación y los condicionantes establecidos en esta Declaración de Impacto Ambiental:  
. Para minimizar el exceso de humedad de la gallinaza, mejorando su manipulación y almacenamiento en estercolero (en caso de ser necesario), se aplicará ventilación forzada a la altura de las cintas transportadoras, quedando el residuo con un menor grado de humedad.  
. Respecto a la gestión de gallinaza, y al ser retirada en sucesivas ocasiones (periodicidad semanal) de la explotación, y previniendo que no se den acumulaciones incontroladas del residuo en la explotación al no sincronizar su extracción de la nave con su retirada de la explotación por empresa ajena a la misma, deberá disponerse de estercolero, impermeabilizado y estanco, con capacidad para almacenar al menos la gallinaza producida durante un ciclo de engorde, con ligera pendiente en la solera y canalización de posibles lixiviados que pudieran generarse, hacia poceta de recogida de los mismos, pudiéndolos verter de nuevo en el montón. El estercolero deberá diseñarse elevado, a una altura superior a 1 m. por encima de la cota del terreno, disponiendo de rampa de acceso al mismo (u otro sistema constructivo que confiera las mismas propiedades), de manera que no pueda haber fugas del residuo acumulado en caso de inundación.  
. La nave donde se desarrollará la actividad deberá acondicionarse, impermeabilizando las paredes y disponiendo de solera de hormigón impermeabilizada para evitar filtraciones. Asimismo, deberá cumplir con las exigencias constructivas que marque la legislación vigente.  
. Con objeto de minimizar las pérdidas de agua y favorecer la disminución de humedad de las deyecciones, se instalará bebederos en la explotación tipo válvula o similar, dispuestos sobre canaleta recuperadora, además se podrá valorar realizar la limpieza de las instalaciones en seco, mediante aplicación de aire a presión que desprenda la suciedad permitiendo su fácil eliminación de la nave por barrido. En cualquier caso, deberá disponerse de sistema de evacuación de aguas de limpieza (mediante sumideros que dirijan las aguas residuales a la red general municipal).  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
DECLARACIÓN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la granja avícola, situada en el término municipal de Alicante, promovida por Avícola Zapata, S.A., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
. El Organo Sustantivo deberá plantear la revisión urbanística de los usos contemplados en el Suelo No Urbanizable donde se ubica la explotación ganadera y las viviendas unifamiliares aisladas próximas (para las que se otorga reconocimiento legal siempre que dispongan de la correspondiente cédula de habitabilidad), de manera que los usos permitidos por la legislación urbanística municipal no conduzcan a confrontación en cuanto a la compatibilidad de los mismos.  
. Previo a la obtención de la licencia de apertura, el promotor deberá presentar ante esta Conselleria y ante el Organo Sustantivo, la justificación legal de la utilización de agua en la explotación. Al tratarse de pozo propio, deberá presentar concesión para su explotación del Organismo de Cuenca, o justificación de su inclusión en el Registro de Aguas. En cualquier caso, el promotor podría plantear ante el Organo Sustantivo el abastecimiento de la explotación desde la red de abastecimiento municipal que supuestamente abastece a las viviendas aisladas próximas.  
. La nave deberá disponer de vado sanitario o sistema de desinfección equivalente del tránsito rodado que acceda a ella. Además, deberá tener un sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar, pero de manera que su luz de malla no permita el paso de vectores de pequeño tamaño.  
. Dado el grado de riesgo de inundación de la zona donde se localiza la explotación, previo a la concesión de la licencia de apertura, deberá desarrollarse las medidas que se estimen convenientes encaminadas a prevenir situaciones de riesgo y se presentará ante esta Dirección General una descripción detallada de las mismas (construcción de un sistema de captación y evacuación de aguas de escorrentía, mantenimiento y conservación de obras de drenaje, etc.).  
. Para minimizar los riesgos de contaminación, el aseo de la vivienda incluida en el recinto de la explotación, deberá conectar con la red de alcantarillado municipal común a las viviendas aisladas próximas, para evacuar las aguas residuales que puedan generarse.  
. Deberá disponerse de estercolero en la explotación, de manera que pueda almacenarse la gallinaza generada hasta su retirada por empresa gestora. El estercolero deberá diseñarse de manera que tenga capacidad suficiente para contener la gallinaza generada, cómo mínimo, durante dos semanas, debiendo estar perfectamente impermeabilizado y construido a base de solera y paredes de hormigón impermeabilizado con ligera pendiente que falicite la canalización y recogida de lixiviados en poceta de recogida de los mismos, que podrán de nuevo ser incorporados al montón. Deberá construirse elevado, conforme se ha descrito en esta Declaración Impacto Ambiental. Previo a la obtención de la licencia de apertura, deberá presentarse ante esta Conselleria y ante el Organo Sustantivo, planos de ubicación del estercolero, general, planta y alzado, así como descripción detallada de las características constructivas del mismo.  
. Previo a la obtención de la licencia de apertura, deberá presentarse ante esta Conselleria y ante el Organo Sustantivo propuesta de tratamiento de la gallinaza, de manera que asegure la reducción de la emisión de olores, disminuyendo al mismo tiempo su carga contaminante y mejore sus características como abono orgánico.  
. Deberá aplicarse tratamientos de desinfección y desratización adecuados en la nave, se utilizará productos de eliminación de insectos vectores de manera que se evite molestias a la población de la zona circundante.  
. El promotor deberá presentar ante esta Conselleria, contrato de retirada de gallinaza, donde se incluya la identificación fiscal de la misma. Tal y como establece la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana, los establecimientos distintos a las explotaciones ganaderas que realicen actividades de recogida, concentración y tratamiento de estiércoles y purines, deberán efectuar la comunicación de sus actividades a la Conselleria competente, en un plazo máximo de tres meses desde la entrada en vigor de la ley, comunicación que deberá formalizar la empresa con la que se suscriba en contrato antes mencionado.  
. Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que pudieran producirse en la explotación, deberán ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efectos y retirados por gestor autorizado.  
. Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.  
. En relación con las normas mínimas de bienestar animal, se tendrá en cuenta lo recogido en el Real Decreto 3/2002, de 11 de enero, por el que se establecen las normas mínimas de protección de las gallinas ponedoras.  
. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de Octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 21 de septiembre de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 257/04-AIA  
Título: Centro Autorizado de Tratamiento de Vehículos al Final de su Vida Útil  
Promotor: ALRI ECOLOGÍA, S.L. (AMELIA ALFONSO RIOS)  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Silla  
Localización: Carretera de Alcasser, 3, del polígono Vll-C, del término municipal de Silla (Valencia)  
Descripción del proyecto  
Antecedentes y Objeto del Proyecto  
ALRI -Alfonso Ríos- ECOLOGÍA, S.L., proyecta la implantación de los equipos e infraestructuras necesarias para llevar a cabo la operación de descontaminación de Vehículos al Final de su Vida Útil, en una parcela en la que la industrial AMELIA ALFONSO RÍOS cuenta con Declaración de Impacto Ambiental aceptable, con condiciones, de fecha 18 de octubre de 1990, de resolución del expediente 265/90-AIA, de evaluación de impacto ambiental de la operación de fragmentación de chatarra.  
AMELIA ALFONSO, S.L., es una empresa del sector de los gestores de residuos que, en sus instalaciones de la Carretera de Alcasser, 3, del polígono Vll-C, del término municipal de Silla (Valencia), cuenta con la autorización administrativa para el tratamiento de baterías, el fragmentado de vehículos al final de su vida útil que no contengan líquidos ni otros componentes peligrosos, equipos desechados distintos de los especificados en los códigos 16 02 09 a 16 02 13, componentes retirados de equipos desechados distintos de los especificados en el código 16 02 15 y metales, así como la recogida, transporte y almacenamiento de cobre, bronce, latón, aluminio, plomo, zinc, hierro y acero, estaño, metales mezclados, cables distintos de los especificados en el código 17 04 10, metales y otros residuos no biodegradables.  
Objeto de la Resolución  
 De acuerdo al artículo 2 del Real Decreto 1383/2002, de 20 de diciembre, sobre gestión de vehículos al final de su vida útil, las instalaciones en las que se lleven a cabo las operaciones de tratamiento de vehículos al final de su vida útil consistentes en la descontaminación, desmontaje, fragmentación, así como cualquier otra operación efectuada para posibilitar la reutilización, el reciclado, la valorización o la eliminación de vehículos al final de su vida útil, sus piezas y residuos, tienen la consideración de Centro Autorizado de Tratamiento (CAT en adelante).  
Se proyecta llevar a cabo la recepción, descontaminación, y posterior almacenamiento de los residuos extraídos por un lado, y el fragmentado de Vehículos al Final de su Vida Útil (VFVU.s en adelante) descontaminados por otro. Además en este caso, se vienen gestionando baterías de procedencia externa a las que vendrán a sumarse el nuevo volumen procedente de los VFVU.s que se descontaminen en las instalaciones.  
 Así pues, y teniendo en cuenta las sinergias, el objeto es recoger en una sola resolución que haga referencia a un .CAT de VFVU.s., la ampliación de actividad propuesta junto con la revisión del condicionado de la anterior resolución sobre el fragmentado de chatarra con las que cuenta AMELIA ALFONSO RÍOS, S.L., en sus instalaciones de la Carretera de Alcasser, 3, del polígono Vll-C, del término municipal de Silla (Valencia), facilitando así la lectura de los expedientes administrativos y el seguimiento ambiental del CAT.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
Se trata de un CAT de VFVU.s, considerados actualmente como residuos peligrosos. En esta instalación se proyecta llevar a cabo la recepción, descontaminación, y posterior almacenamiento de los residuos extraídos por un lado, y el fragmentado del VFVU descontaminado por otro.  
Aparte, se viene llevando a cabo la gestión de baterías usadas. Al volumen actualmente gestionado, se sumará el conformado por las baterías extraídas de los VFVU.s tratados en la instalación en proyecto.  
Se proyecta llevar a cabo la operación de descontaminación de VFVU.s en interior de la parcela de la mercantil AMELIA ALFONSO RÍOS evaluada para el desarrollo de la operación de fragmentado de chatarras durante la tramitación del expediente 265/90-AIA. De acuerdo al planeamiento urbanístico vigente del municipio de Silla, dicha la parcela está clasificada como suelo urbano y calificada como suelo industrial.  
Específicamente, para la actividad proyectada, se empleará una nave industrial que actualmente se eleva al noreste de dicha parcela, así como servicios comunes a la actividad de la fragmentadora, como son los aseos, oficinas y un patio exterior en el que se encuentra el acceso a la parcela de AMELIA ALFONSO RÍOS.  
En la nave industrial se llevará a cabo el almacenamiento temporal de VFVU.s previo a la descontaminación, la descontaminación, el almacenamiento temporal de los residuos extraídos y el prensado de los vehículos. Dicha nave, de planta irregular y aproximadamente 1.200 m² de superficie, cuenta con cubierta a dos aguas, solera de hormigón con aditivo impermeabilizante y cerramientos a media altura para facilitar la ventilación.  
El patio anterior a la nave, de aproximadamente 1.035 m² de superficie, y pavimento asfáltico servirá como zona de acceso y distribución a la parcela. Igualmente, es aquí donde se ubica la báscula.  
Finalmente, las oficinas y aseos se encuentran en una construcción adosada, de unos 100 m² de superficie, enfrentada al acceso a la parcela.  
Tramitación administrativa  
 En fecha 29 de junio de 2004, el Ayuntamiento de Silla remite la documentación del proyecto de referencia, consistente en el Proyecto de Licencia de Actividad, el Estudio de Impacto Ambiental, así como el expediente municipal de actividad, en el que se incluyen entre otros documentos:  
La solicitud de AMELIA ALFONSO RIOS, en nombre y representación de ALRI ECOLOGÍA, S.L., de licencia municipal de actividad.  
La solicitud de informes previos a los técnicos municipales, de acuerdo a lo establecido en la legislación de AA.CC.  
Informe del arquitecto municipal, en el que se señala que puede admitirse a trámite la solicitud de licencia municipal de actividad, y la posibilidad de producirse efectos aditivos.  
La admisión a trámite de la actividad objeto de evaluación.   
La diligencia para hacer constar que se somete a información pública en el BOP de Valencia y en el Tablón de Anuncios del Ayuntamiento el proyecto evaluado.  
Notificación a colindantes.  
Informe favorable de Sanidad.  
Informe indefinido del Técnico de Medio Ambiente que se limita a señalar una serie de aspectos:  
Calificación de la actividad de acuerdo al Nomenclator.  
Compatibilidad urbanística.  
Necesidad de aportar la autorización de vertido de la Entidad Metropolitana de Servicios Hidráulicos.  
Obligaciones de la empresa en materia de extinción de incendios.  
Necesidad de aportar copia de la autorización como CAT.  
Hojas de aceptación de residuos peligrosos emitidas por gestores autorizados.  
Necesidad de aportar la Estimación de Impacto Ambiental.  
Justificación de la solución adoptada para evitar que en caso de lluvias torrenciales, la nave industrial pueda inundarse con las aguas de escorrentía.  
Necesidad de aportar certificado acústico de que los ruidos transmitidos se encuentran por debajo de los límites establecidos en la ordenanza municipal.  
Respuesta del promotor a los aspectos señalados por el Técnico de Medio Ambiente.  
Informe del Técnico de Medio Ambiente en el que se considera que se han subsanado los aspectos señalados en su anterior informe.  
El anuncio en el BOP de Valencia, número 13, de fecha 16 de enero de 2004, así como el certificado del Secretario General del Ayuntamiento de Silla, de fecha 13 de mayo de 2004, de que transcurrido el periodo de información pública, no se presentaron alegaciones.  
Afecciones legales  
 La industria solicita la Licencia Municipal de Actividad para el desarrollo de la actividad de recepción y descontaminación de VFVU.s, y posterior almacenamiento temporal de los residuos extraídos, que otorga el Ayuntamiento de Silla.  
Durante su normal funcionamiento, la industria gestionará y generará diversos residuos, por lo que deberá solicitar las correspondientes Autorizaciones Administrativas otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación, como puede ser la autorización de vertido.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
 Los CAT se proyectan por un lado, para reducir al mínimo las repercusiones sobre el medio ambiente debidas a los residuos contenidos en los vehículos al final de su vida útil y, por otro lado, para reducir el consumo de energía y recursos al reutilizar, reciclar y valorizar aquellas partes de los vehículos al final de su vida útil que fueran susceptibles de ello, contribuyendo así a la protección, conservación y mejora de la calidad ambiental. Sin embargo, la inadecuada gestión de los residuos arruina los loables objetivos medioambientales perseguidos en la gestión de los mismos, ya que podría contribuir a concentrar los riesgos que se querían evitar, dañando seriamente el Medio Ambiente que se quería proteger, atentando contra la salud de los ciudadanos.  
 De acuerdo al Real Decreto 1383/2002, de 20 de diciembre, sobre gestión de vehículos al final de su vida útil, los CAT garantizarán la reutilización, reciclado y valorización del vehículo, bien por sí mismos o a través de otros centros de tratamiento.  
De acuerdo a la documentación evaluada, con la ampliación planteada sólo se proyecta la descontaminación y no el desguace de los vehículos. Tal y como se indica, una vez descontaminado el vehículo, se gestionaría a través de gestor autorizado. Se entiende que este gestor autorizado procedería al desguace del vehículo previo a la fragmentación del mismo, todo ello con el objetivo de que se priorice la reutilización cumpliendo de este modo con el artículo 7.1 de la Directiva 2000/53/CE, y de manera general con las prioridades establecidas en la política comunitaria en materia de gestión de residuos, así como al objeto establecido en la Ley 10/1998, de 21 de abril de Residuos y a los principios generales de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana.  
 Sin embargo, que el VFVU una vez descontaminado se traslade a una instalación donde se proceda a su desguace, para extraer aquellas piezas reutilizables y, posteriormente, se traslade a una fragmentadora para extraer aquellas materias reciclables, no parece viable. Item más, se cuenta con una prensa que, tras su función, sólo permitiría el fragmentado. De este modo, en apariencia, las operaciones de tratamiento previstas serían la descontaminación, prensado y posterior fragmentación, sin llevar a cabo entre ambas operaciones la de desmontaje de aquellas piezas reutilizables, y sin que tampoco se pudiera llevar a cabo en otra instalación, pues la operación de prensado solo puede anteceder al fragmentado, que sólo posibilita el reciclaje.  
 En otro orden de cosas, el Estudio de Impacto Ambiental presentado trata la instalación de un CAT en el interior de un polígono industrial desarrollado. Se aporta un escaso inventario ambiental. No obstante, es cierto que dada la tipología de la actividad y lo antropizado del lugar en que la va a desarrollar la empresa, los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, ya que el medio biótico, perceptual y social se verán muy ligeramente afectados con el normal desarrollo de la actividad.  
 Tratándose de una actividad potencialmente contaminadora del suelo, es reseñable que la parcela objeto de proyecto se encuentra ubicada en una zona de media vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas, de alta accesibilidad potencial a los recursos hídricos y sin riesgo de inundación, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.  
Identificación y valoración de impactos.  
 En el Estudio de Impacto Ambiental y Anexo al mismo elaborado para conocer el impacto generado por la actividad que se proyecta desarrollar en la Carretera de Alcasser, 3, del polígono Vll-C, del término municipal de Silla (Valencia), tras una somera descripción de los elementos ambientales, se identifican los impactos durante la fase de funcionamiento cruzando los elementos ambientales con las acciones susceptibles de producir impacto, los factores de impacto, considerando las siguiente acciones: generación y almacenamiento de residuos, ruido y vibraciones, olores, tráfico.  
Se considera que los elementos del medio susceptibles de recibir impactos serán el aire, el suelo, el agua, el paisaje y el subsistema socioeconómico.  
La valoración de impactos se lleva a cabo cuantitativamente. Es reseñable que la valoración cuantitativa aporta poco en ausencia de alternativas con las que comparar, convirtiéndose en una valoración marcadamente subjetiva, por lo que debería haberse llevado a cabo cualitativamente.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
 Las únicas aguas residuales que genera la industria serán las de procedencia sanitaria. Como medida preventiva de la contaminación de aguas pluviales y de escorrentía, las operaciones de gestión de residuos se llevarán a cabo a cubierto, en el interior de una nave industrial, en cuanto al patio delantero, para evitar que en episodios de pluviometría intensa las aguas de escorrentía puedan penetrar en el interior de la nave, la cota en el interior de la nave será más elevada que en el exterior, además se ejecutará la colocación de un sistema de canaletas e imbornales situados en la puerta y fachada de la nave para facilitar la recogida y evacuación de pluviales.  
 Se proyecta ejecutar una serie de canaletas instaladas estratégicamente en la descontaminadora, en el elevador y junto a la prensa. Estas canaletas conducirán los posibles derrames y vertidos hasta dos depósitos desde los que serán recogidos para su posterior gestión. Estos sistemas serán ciegos, esto es, no estarán conectados con el alcantarillado.  
No se señala la posibilidad de disponer los depósitos aéreos para el almacenamiento de residuos líquidos en el interior de cubetos, o que los depósitos sean de doble pared.  
Si bien es cierto que la actividad evaluada ha sido recientemente recogida en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo, en el momento en el que se redactó el EsIA no se encontraba en vigor esta legislación. No obstante, e independientemente de la legislación en vigor, ya en ese momento se trataba de una actividad potencialmente contaminante del suelo, aspecto que no se trata con la suficiente profundidad en el EsIA, ni en lo que respecta al inventario ambiental ni en lo que respecta a las medidas preventivas y/o correctoras.  
En cuanto al ruido, y teniendo en cuenta que se trata de una actividad que genera contaminación acústica (desguace de vehículos al final de su vida útil, compresores, pistolas de aire comprimido, prensa, etc.), se presenta un estudio de ruidos en el que no se tiene en cuenta la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica, ni que se había expuesto que la ventilación de la nave industrial se verificará parte por extractores de aire, parte a través de los espacios libres que quedan entre la cubierta y los paramentos verticales. Se proyecta instalar apoyos elásticos para evitar vibraciones.  
En el Estudio de Impacto Ambiental y Anexo al mismo se señala que no se emitirán contaminantes atmosféricos, olvidando quizá los fluidos de aire acondicionado de los vehículos al final de su vida útil, para los que en apariencia no se han previsto los equipos adecuados para su extracción y almacenamiento temporal. Siguiendo con el listado de maquinaria y demás medios, se aprecia que tampoco se incluye maquinaria para desmontar los neumáticos de las llantas.  
Aunque es habitual en este tipo de instalaciones, en apariencia no se proyecta un equipo para la limpieza de piezas, por lo que tampoco se especifica cuál sería el agente de lavado, ni el destino del mismo una vez agotado.  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental en el que se proponen revisiones periódicas para comprobar el buen funcionamiento de las instalaciones, incluyendo los depósitos enterrados para la recogida de derrames.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el punto 6.c del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, el desguace y/o almacenamiento de chatarra, se encuentra sometido al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
Considerando el Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
DECLARACION DE IMPACTO AMBIENTAL  
Primero  
 Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto para la instalación de un Centro Autorizado de Tratamiento de Vehículos al Final de su Vida Útil (descontaminación, desguace y fragmentado), promovido por la empresa ALRI ECOLOGÍA, S.L. (AMELIA ALFONSO RIOS), a situar en la Carretera de Alcasser, 3, del polígono Vll-C, del término municipal de Silla (Valencia), en los términos que establece el Proyecto de Licencia Municipal de Actividad, el Estudio de Impacto Ambiental y los Anexos a los mismos, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
Las actividades de gestión de vehículos al final de su vida útil deberán llevarse a cabo de acuerdo a lo establecido en el Real Decreto 1383/2002, de 20 de diciembre. Los residuos gestionados, así como los generados por la industria durante su normal funcionamiento, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos y el Decreto 2/2003, de 7 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento de la Producción posesión y Gestión de los Neumáticos Fuera de Uso. No se almacenarán residuos peligrosos a la intemperie.  
Deberán adoptarse las medidas necesarias para fomentar la reutilización de los componentes reutilizables y la valorización de los componentes que no sean reutilizables, así como para que se conceda prioridad al reciclado cuando ello sea viable desde el punto de vista medioambiental, para lo que deberán instalarse los equipos (desmontadora de neumáticos, extractor de los fluidos de aire acondicionado, máquina de limpieza de piezas, zonas para el almacenamiento de piezas reutilizables, etc.).  
Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos, sistemas de recogida que garanticen el confinamiento de los posibles derrames o depósitos de doble pared. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos y sistemas de recogida de derrames deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.  
El equipo para la limpieza de piezas dispondrá de un circuito cerrado para el agente de lavado, que permita su regeneración y posterior reutilización. Una vez que este agente de lavado esté saturado, deberá gestionarse como residuo peligroso.  
En la zona de descontaminación, desguace y prensado, las arquetas y sistemas de recogida de derrames deberán ser ciegos y encontrarse impermeabilizados. El residuo retenido en las arquetas, será recogido y almacenado hasta su recogida periódica por gestor autorizado. El lavado de la solera de la nave se llevará a cabo mediante barrido húmedo, nunca por baldeo.  
Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los posibles derrames accidentales producidos durante el trasiego de residuos líquidos, etc. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
En cuanto a la posible contaminación del suelo, deberán ejecutarse todas aquellas medidas preventivas tendentes a impedir la contaminación de los suelos y acuíferos en las zonas de tratamiento de residuos y las conducciones, balsas, fosas y cualquier elemento por donde de forma habitual o accidental circulen o se almacenen líquidos residuales. Asimismo, deberán establecerse los protocolos que permitan hacer un seguimiento en el tiempo de la estanqueidad de estos equipos.  
Manteniendo los sistemas de renovación forzada del aire previstos en la nave, deberán elevarse los paramentos verticales hasta la cubierta. Todas las operaciones de descontaminación y desguace deberán llevarse a cabo en el interior de la nave industrial, con las ventanas y los accesos a la nave cerrados. Respecto al nivel de ruidos transmitidos al exterior controlados a través del Programa de Vigilancia Ambiental, deberá cumplirse lo establecido en el Título lV, capítulo ll .Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios. y en el Título ll, capítulo ll .Niveles de perturbación., de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental de la totalidad del Centro Autorizado de Tratamiento de Vehículos al Final de su Vida Útil (descontaminación, desguace y fragmentado):  
Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto de Actividad y el Estudio de Impacto Ambiental presentados durante la tramitación de los expedientes 265/90-AIA y 257/04-AIA, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en esta resolución de impacto ambiental.  
Una OCA constatará, mediante análisis semestrales, que las aguas residuales vertidas a la red de alcantarillado no superan los niveles recogidos por las Ordenanzas municipales o en el modelo de Ordenanzas desarrollado conjuntamente por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Para ello, deberá instalarse una arqueta para la toma de muestras antes de cada una de las conexiones con el alcantarillado municipal. Una copia del resultado de las analíticas comparadas con los límites de vertido se remitirá al organismo que autoriza el vertido.  
El titular de la instalación estará obligado a remitir periódicamente a la Dirección General de Calidad Ambiental el Informe de Situación especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
Mediciones del ruido ambiental en la parcela del CAT realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa a la puesta en marcha y una vez cada año, al objeto de comprobar el mantenimiento de las condiciones acústicas del entorno.  
Semestralmente, se llevará a cabo la vigilancia de las instalaciones en general, para en su caso, actuar contra la propagación de posibles plagas.  
Los resultados del Programa de Vigilancia Ambiental enviarán anualmente al Ayuntamiento de Silla y a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
Los condicionantes de la Declaración de Impacto Ambiental de fecha 18 de octubre de 1990, de resolución del expediente 265/90-AIA, de evaluación de impacto ambiental de la operación de fragmentación de chatarra, y otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser inmediatamente comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 1 de septiembre de 2005. .La Directora General de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
DECLARACIÓN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Datos del expediente  
Expediente: 262/2003-AIA   
Título: Programa de Actuación Integrada del Sector .Las Fuentes. del Plan General de Villena (Alicante)  
Promotor: Ayuntamiento de Villena  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Término Municipal de Villena, Alicante, comarca de L' Ált Vinalopo  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del Proyecto  
La alternativa técnica para el desarrollo del Programa de Actuación Integrada en el Sector .Las Fuentes., en el Término Municipal de Villena, abarca una superficie total de 272.164 m². Dicho Programa incluye un Plan Parcial modificativo de la ordenación estructural del Plan General de Ordenación Urbana de Villena, debido a que en la zona de estudio no existe una ordenación pormenorizada. La mayor parte de la superficie del ámbito del Programa, 235.164 m², se encuentra actualmente clasificada como Suelo Urbanizable, y en esta zona se permitirá el uso residencial y terciario.  
El resto de la superficie del Sector .Las Fuentes. está clasificada en el Plan General como Suelo No Urbanizable para usos de equipamiento deportivo, con una superficie de 37.000 m².  
Por lo tanto, el Programa de Actuación Integrada pretende modificar la clasificación actual del suelo de la pequeña superficie anteriormente mencionada y posteriormente desarrollar en la misma la implantación de instalaciones deportivas, uso para el que estaban reservados dichos terrenos en el PGOU de Villena.  
Los criterios de ordenación en los que se basa el Plan Parcial son:  
Crear un conjunto de equipamientos que por su ubicación preste servicio no sólo al Sector, sino a la totalidad del municipio.  
Ubicar una zona de ocio que genere un aumento de actividad en el ámbito a desarrollar.  
Crear una red de vías públicas que sirvan tanto para dar acceso y servicio a las unidades residenciales y dotaciones públicas, como para estructurar correctamente el Sector con el resto del municipio.  
Proponer unas tipologías acordes con la demanda actual del mercado inmobiliario de la ciudad y de probada eficacia en su funcionalidad, moderando las alturas máximas y maximizando la calidad habitacional y urbana del ámbito ordenado.  
Obtener una amplia zona destinada a equipamiento público destinada a ampliar las dotaciones de la Red Primaria.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Localización  
El sector a urbanizar se encuentra en Término Municipal de Villena, provincia de Alicante, al norte del núcleo urbano. El Sector está limitado por:  
Norte: Suelo urbanizable no programado (Tipo B)  
Sur: Suelo programado residencial (Tipo A)  
Este: Autovía Madrid-Alicante  
Oeste: Ferrocarril Madrid-Alicante  
La parte del Sector que se pretende recalificar se encuentra al noroeste del mismo, junto a la vía del ferrocarril.  
Planeamiento vigente y propuesto  
El planeamiento urbanístico vigente en el municipio de Villena es el Plan General de Ordenación Urbana que fue aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo en fecha 9 de mayo de 1991, habiendo sido objeto desde entonces de diversas modificaciones puntuales.   
Según se recoge en el Documento de Homologación Modificativa del Sector de Suelo Urbanizable que forma parte del Programa de Actuación Integrada, el Pleno del Ayuntamiento de Villena, en sesión de 2 de julio de 1992 clasificó el sector de las Fuentes como suelo urbanizable programado con las siguientes especificaciones básicas:  
 Usos: Residencial y de servicios (comercial, hotelero y de servicios)  
 Edificabilidad máxima: 0,50 m²/m²  
La Comisión Territorial de Urbanismo, en sesión celebrada el 16 de octubre de 1992, acordó aprobar definitivamente el sector de suelo urbanizable programado colindante con la autovía (Paraje de las Fuentes), así como el Suelo Urbanizable No Programado y el Suelo No Urbanizable de la Revisión del PGOU de Villena. Dicho PGOU es anterior a la Ley 6/1994 de 15 de Noviembre de la Generalitat Valenciana, Reguladora de la Actividad Urbanística, por lo que el Programa propuesto incorpora un documento de Homologación.  
Zonificación del Sector y usos  
En la superficie Sector, de acuerdo al Plan Parcial, se realizará la siguiente asignación de usos:  
Privado  
. Residencial: 91.845 m²  
. Terciario: 6.430 m²  
Público  
 Red secundaria  
. Zonas Verdes: 25.502 m²  
. Equipamiento: 17.925 m²  
. Viario: 93.928 m²  
 Red primaria  
. Equipamiento: 36.534 m²  
El uso global o preferente del Sector es residencial y terciario. En la zona de destino urbanístico residencial el uso dominante es residencial, siendo compatible el uso terciario, dotacional, talleres y almacenes. En la zona de destino terciario el uso dominante será ocio, comercial y hotelero, siendo compatibles los almacenes vinculados a la actividad terciaria. En cuanto a los usos dotacionales públicos, regirán expresamente en el ámbito del sector las condiciones generales previstas en el vigente PGOU de Villena y se permiten los usos dotacionales para las infraestructuras en las zonas verdes del sector.  
La edificabilidad prevista en el Plan Parcial es 0,44 m²/m² y el número máximo de viviendas es 1.133.  
Debido a que en la documentación presentada no se encuentra el Proyecto de urbanización no se dispone de los datos referentes a movimientos de tierras, encauzamiento de escorrentías, alumbrado, etc.  
3. Alternativas  
Aunque en el Estudio de Impacto Ambiental no se contemplan alternativas, en la Memoria del Plan Parcial se contemplan dos alternativas:  
En la primera se propone una franja destinada al ocio en el linde este del sector, una zona verde y de equipamientos en el sur y el resto se compone de viviendas en hilera jerarquizadas según dos ejes ortogonales de zona verde.  
En la segunda propuesta, considerada como opción final, se propone un tejido residencial compuesto por viviendas unifamiliares aisladas, viviendas en hilera y en tipología aislada creando esta última un vial con terciario en PB. Esta banda se separa de la zona de ocio mediante una franja de zona verde. Esta ordenación estaría dotada de dos zonas de equipamiento, una al norte del sector perteneciente a la red primaria y otra al sur correspondiente a la red secundaria junto a la zona verde.  
En ambas alternativas se propone el mismo uso de equipamiento para la zona que se pretende recalificar, para el que ya estaba reservada en el PGOU.  
Tramitación administrativa  
Según Certificado del Ayuntamiento de Villena, en sesión extraordinaria de 22 de mayo de 2003, se aprueba provisionalmente el Programa de Actuación Integrada del Sector .Las Fuentes. de Villena.  
En fecha 25 de junio de 2003 el Ayuntamiento de Villena solicita la tramitación ambiental del Programa de Actuación Integrada .Las Fuentes. de Villena, para lo cual remite a la Conselleria de Territori i Habitatge los siguientes documentos:  
Homologación modificativa  
Estudio de Impacto Ambiental  
En fecha 10 de julio de 2003 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge solicita, con el fin de completar la documentación mínima necesaria para incoar expediente de evaluación de impacto ambiental una copia de los siguientes documentos:  
Plan Parcial que se tramita con la homologación modificativa  
Certificado de aprobación provisional del proyecto por el Ayuntamiento Pleno  
Resultado de la información pública con la copia de las alegaciones presentadas  
Con fecha 28 de agosto de 2003 el Ayuntamiento de Villena remite a Conselleria de Territori i Habitatge la información solicitada por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental presentando además una copia de las alegaciones efectuadas en las distintas fases del procedimiento. En esta fecha se incoa el correspondiente expediente para su tramitación.  
1. Información pública  
Según certificado del Ayuntamiento de Villena de fecha 3 de junio de 2005, se resolvió someter a información pública la documentación correspondiente a la propuesta para el desarrollo de una actuación integrada en el Sector de Suelo Urbanizable Programado .Las Fuentes. (comprensiva de Programa de Actuación Integrada, Proyecto de Urbanización, Plan Parcial, Documento de Homologación Modificativa y Estudio de Impacto Ambiental), por acuerdo adoptado por la Comisión de Gobierno del Ayuntamiento de Villena en sesión de 8 de noviembre de 2002. Dicha documentación fue objeto de exposición pública mediante anuncios que se insertaron en el Diario Información del día 29 de noviembre de 2002 y en el DOGV nº 4.393 de 5 de diciembre de 2002. El plazo de exposición fue objeto de prórroga en virtud de Decreto de la Alcaldía nº 288, de 19 de diciembre de 2002, por lo que el periodo de exposición pública fue de 40 días hábiles, comprendido entre el 7 de diciembre de 2002 al 14 de febrero de 2003.  
2. Resumen de alegaciones  
Durante el plazo de información pública se presentaron 7 alegaciones y otras 2 alegaciones más se presentaron fuera de plazo. Ninguna de estas alegaciones tiene carácter medioambiental.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 21 de junio de 2004, el Director General de Gestión del Medio Natural solicita al Ayuntamiento de Villena:  
. Copia del documento de Homologación con errores subsanados acerca de la superficie del Sector.  
. Subsanación de la Documentación gráfica del EIA, ya que es insuficiente y la escala es inapropiada  
. El EIA debe hacer referencia a los siguientes aspectos:  
. Red de suministro de agua potable al sector, punto de conexión, disponibilidad de recursos hídricos en cantidad y calidad suficientes, etc.  
. Tipo de alcantarillado propuesta. Solución para la evacuación y vertido de las aguas pluviales. Depuración de las aguas residuales generadas en el sector. Capacidad de la Estación Depuradora  
. Mecanismos de gestión de los distintos tipos de residuos generados, residuos de urbanización y construcción, inertes y residuos   
. El Programa de Vigilancia Ambiental debe establecer aquellos indicadores ambientales que serán objeto de seguimiento, así como el tipo de control, el número y frecuencia, etc  
. En fecha 12 de abril de 2005, la Directora General de Gestión del Medio Natural indica que el procedimiento se encuentra paralizado desde el día 21 de junio de 2004, fecha en el que se comunicó la necesidad de proceder a realizar la ampliación y/o subsanación de diferentes aspectos del Estudio de Impacto Ambiental. También se advierte que trascurridos tres meses desde el recibo de la notificación, sin que realice los actos requeridos para impulsar su prosecución se producirá la caducidad del procedimiento.  
Estos oficios son contestados por el Ayuntamiento de Villena en fecha 22 de junio de 2005, remitiéndose la siguiente documentación que subsana las deficiencias detectadas:  
. Certificación del acuerdo de la Junta de Gobierno Local de día 23 de mayo de 2005, referente a la aprobación de la documentación complementaria sobre estudio de impacto ambiental de la actuación integrada Sector Las Fuentes.  
. Certificación del acuerdo por el Pleno en sesión de día 22 de mayo de 2003, por el que se resuelve la aprobación provisional de la Actuación Integrada en el sector Las Fuentes del Plan General de Ordenación Urbana.  
. Certificación compresiva del periodo de exposición pública a que ha sido sometida toda la documentación.  
Copia de las alegaciones presentadas durante el periodo de información pública.  
. Ejemplar del Estudio de Impacto Ambiental del Plan Parcial (Opción B) Las Fuentes-Documentación complementaria.  
. Documentación de planeamiento integrante de la expresada Opción B, que fue objeto de aprobación provisional por el Pleno.  
La nueva documentación complementaria remitida consta de los siguientes documentos técnicos:  
. Ampliación de Documentación del EIA del Plan Parcial sector .Las Fuentes. Villena. En este documento se explican los cambios realizados para subsanar la documentación.  
. Anexo a la Ampliación de Documentación del E.I.A. .Las Fuentes.. Villena  
. Homologación Modificativa Sector Suelo Urbanizable .Las Fuentes. Opción B. Plan General de Ordenación Urbana de Villena.  
. Se trata del mismo documento ya tramitado, con la salvedad de que en este caso únicamente se entrega el capítulo nº 1  
. Estudio de Impacto Ambiental: Plan Parcial (Opción B) Sector .Las Fuentes.. Villena (Alicante) Documentación Complementaria.  
En estos documentos se subsanan los siguientes aspectos requeridos en el oficio de 21 de junio del DGGMN:  
En cuanto a la Red de suministro de agua potable al sector, punto de conexión, disponibilidad de recursos hídricos en cantidad y calidad suficientes, etc.  
La descripción de la red de abastecimiento de agua potable se encuentra definida en el Proyecto de Urbanización, el cuál ha sido redactado según las indicaciones de la Oficina Técnica Municipal y Compañía Gestora.  
Dicha instalación se define en el Anexo a la Ampliación de Documentación del E.I.A. .Las Fuentes.. Villena en el Anejo nº 6 de la Memoria del Proyecto de Urbanización .Sector las Fuentes., planos 13 (planta general. Red de agua potable), plano 20, 21 y 22 (detalles red de agua potable).  
En cuanto a la disponibilidad de recursos para el abastecimiento de agua potable, en la documentación aportada se adjunta copia del informe sectorial emitido por la compañía gestora de suministro de agua en Villena (VIRASA), que se incluye en el apartado correspondiente de la presente declaración.  
Tipo de alcantarillado propuesta. Solución para la evacuación y vertido de las aguas pluviales. Depuración de las aguas residuales generadas en el sector. Capacidad de la Estación Depuradora  
Al igual que ocurría en el caso de la Red Suministro de Agua, la Red Saneamiento viene explicada en el documento -Anexo a la Ampliación de Documentación del E.I.A. .Las Fuentes.. Villena- siendo en este caso en el Anejo nº 3 de la Memoria del Proyecto de Urbanización .Sector las Fuentes. (pág 14) y planos 3, 6, 7, 20, 21 y 22.  
El anejo nº3 indica que la Red de Saneamiento se compone de cinco alcantarillados para la red de fecales y cuatro para la red de pluviales, subdividiéndose cada uno de ellos en ramales.  
En el Estudio de Impacto Ambiental-Documentación Complementaria, se incluye informe sectorial de la Entidad de Saneamiento EPSAR, referente a la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Villena para admitir los caudales de aguas residuales generados por el Sector. Este informe se analiza en el siguiente apartado.  
El Programa de Vigilancia Ambiental debe establecer aquellos indicadores ambientales que serán objeto de seguimiento, así como el tipo de control, el número y frecuencia, etc  
En el documento Ampliación de Documentación del EIA Plan Parcial .Las Fuentes. de Villena se propone como control de seguimiento la redacción mensual de un informe por parte del Director de Obra durante la ejecución de las obras de urbanización. En dicho informe se controlará específicamente los siguientes elementos o procesos ambientales especificados en el Plan de medidas correctoras y protectoras:  
. Escorrentía superficial  
. Compactación del suelo libre  
. Disminución de la calidad edáfica  
. Aumento de los niveles de inmisión  
. Incremento de los niveles sonoros  
. Posibles efectos sobre el patrimonio arqueológico  
También indica que en el caso de que apareciese una afección negativa no prevista en el Estudio de Impacto Ambiental o en el caso de generarse impactos superiores a los previstos, se redactarán informes de carácter extraordinario. Finalmente y en referencia al periodo posterior a la finalización de las obras, cita que los indicadores se reducirán a la comprobación de los niveles de inmisión y los niveles sonoros, los cuales serán controlados por el técnico municipal competente.  
Por otra parte en el documento Estudio de Impacto Ambiental.Documentación Complementaria, el Programa de Vigilancia Ambiental lo establece de la siguiente manera:  
Fase de Planificación  
Posibles riesgos ambientales: No aplicable  
Programa de revisión semanal: Se hará una revisión por parte del gabinete de redacción de las medidas de los siguientes apartados  
Programa de revisión trimestral: Se hará una revisión de todos los planes redactados y competencias adjudicadas al equipo de la siguiente fase.  
Fase de Construcción: en la cual los posibles riesgos ambientales son:  
Posibles riesgos ambientales:   
Movimiento de maquinaria pesada sin presencia de contenedores específicos para cada tipo de residuo extraído.  
Roturas mecánicas por traslado de la maquinaria  
Pérdidas de residuos durante las actividades de envíos de residuos a Gestores Finales Autorizados  
Programa de revisión semanal  
Revisión visual para comprobar la ausencia de pérdidas en los contenedores de acopio de residuos extraídos  
Revisión visual par comprobar la ausencia de escapes en la maquinaria puedan derramarse por las instalaciones  
Fase de explotación:   
Posibles riesgos ambientales son:  
Vertidos sin control en el alcantarillado  
Vertido de materiales sólidos en zonas distintas a las especificadas  
Programa de revisión semanal  
Revisión de arquetas de recogida de pluviales como de sanitarias, para comprobar que no están obstruidas  
Comprobación del estado de los contenedores para residuos para cerciorarse que funcionan correctamente y con la capacidad de carga prevista para situaciones de máximo uso  
Programa de revisión mensual  
Revisión visual para comprobar el buen funcionamiento de la E.D.A.R.  
Comprobación de ausencia de materiales no depositados fuera de los contenedores colocados para ese fin  
Programa de revisión semestral  
Comprobar que el personal de servicios y sus medios, son idóneos para el desarrollo de sus labores, informando al responsable de cualquier anomalía.  
Mecanismos de gestión de los distintos tipos de residuos generados, residuos de urbanización y construcción, inertes y residuos sólidos urbanos.  
En el documento Ampliación de Documentación del EIA Plan Parcial .Las Fuentes. de Villena se informa que la recogida de residuos urbanos la realiza la empresa VIRASA, Agua y servicios urbanos, S.L., según información del Técnico de Medio Ambiente del Excmo. Ayuntamiento de Villena.  
Por otra parte el documento Estudio de Impacto Ambiental.Documentación Complementaria, adjunta un anejo en el que muestra un contrato de arrendamiento de servicios en el que la empresa PROMOCIONES GIL Y REQUENA, S.L. para cumplir la Ley 10/1988 de 21 de abril de Residuos, y también con la orden 28 de febrero de 1989 que obliga a la recogida y transporte de residuos por persona autorizada, está interesada en contratar con HERMANOS GIL GESTIÓN DE RESIDUOS, S.L.U. Dicha empresa es gestora de residuos no peligrosos, así como de peligrosos, según autorizaciones Expediente nº Ref. 411/RTA/RNP/CV de la Consejera del Territorio y Vivienda de la Comunidad Valenciana, para la gestión de sus residuos.  
Informes sectoriales  
Informe de la Entidad de Abastecimiento  
En cuanto a la disponibilidad de recursos para el abastecimiento de agua potable, en la documentación aportada se incluye el informe emitido en fecha 22 de septiembre de 2004 por la compañía gestora de suministro de agua en Villena (VIRASA). En dicho certificado, adjuntado por el propio Ayuntamiento como contestación a la solicitud de instalaciones de agua potable y disponibilidad de recursos hídricos, se comunica que deberá conectar en al menos dos puntos de la red arterial con diámetro mínimo interior f 200 mm. En cuanto a la existencia de recursos hídricos para abastecer al número de viviendas que se pretende consolidar, se indica en la actualidad no es suficiente; en estos momentos se está ejecutando un nuevo pozo subterráneo con el que, en caso de extraer el caudal esperado, si que se dispondrá de recursos hídricos suficientes a partir de finales de 2005.  
Informe de la Entidad de Saneamiento  
En el expediente se incluye informe de la Entidad de saneamiento de aguas EPSAR de fecha 22 de octubre de 2004, incluido dentro del Estudio de Impacto Ambiental-Documentación Complementaria, donde se hace referencia a que en la actualidad la depuradora de Villena está tratando entorno 8.000 m³/ día, siendo este el volumen para el que está diseñada dicha EDAR, al cual habría que añadir 842 m³/día, que es el caudal previsto para el Sector. Por otro lado, en el II Plan director de Saneamiento existen una serie de actuaciones previstas para ampliar la capacidad de la planta, por lo que la viabilidad del presente proyecto queda supeditada a la realización de las actuaciones que en dicho plan se prevén.  
Además se señala por parte de EPSAR que los Urbanizadores responsables de ejecutar la Actuación deberán costear el importe de aquellas infraestructuras de saneamiento y depuración que precise la actuación y en caso de no resolver por su cuenta las necesidades de saneamiento y depuración que generen y vayan a solicitar la conexión a sistemas públicos, deberán cubrir el objetivo imprescindible de que se suplementen las infraestructuras públicas en lo necesario para no menguar ni desequilibrar los niveles de calidad, cantidad o capacidad de servicio existentes o deseables.  
Finalmente se concluye que en caso de que el Urbanizador decida solicitar en un futuro la conexión a un sistema público, la Entidad de Saneamiento informa la viabilidad del tratamiento en dicha EDAR de las aguas residuales generadas por el desarrollo del Sector Las Fuentes de Villena si se cumplen una serie de condicionantes, entre los que destaca que el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento. A tales efectos el Urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de La Entidad de Saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido. Además para que se pueda realizar la conexión efectiva, deberán estar ejecutadas las actuaciones de ampliación de la planta previstas para su adecuación al tratamiento del caudal generado.  
Afecciones legales  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de interés comunitario denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 ni ZEPAs designadas para formar parte de la Red Natura 2000. Tampoco aparecen Espacios Naturales Protegidos de la Generalitat Valenciana (Parque Natural, Paraje Natural, Paraje Natural Municipal, Reserva Natural, Monumento Natural, Sitio de interés y Paisaje protegido), Zonas Húmedas catalogadas, Microrreservas vegetales, Montes de Utilidad Pública o gestionados por la Administración.  
2. Tampoco existen ramblas ni cauces de agua, regulados por el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
3. Hay que destacar que por el límite suroriental del ámbito del Sector, discurre una Vía Pecuaria denominada. .Cordel de las Fuentes.. Según se muestra en los planos de Ordenación Estructural Modificada de la Memoria Informativa y Justificativa del Plan Parcial, dicha vía pecuaria ha sido considerada en el planeamiento propuesto, excluyéndose los 37,61 m de anchura del cordel del ámbito del Sector.  
No queda claro el trazado de la vía pecuaria y la posible influencia de la construcción del sector sobre la misma, por lo que se considera necesario la presentación de informe favorable del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante al respecto.  
4. Debido a la proximidad de la zona que se propone recalificar, así como de parte del resto del ámbito del Sector, a las vías del ferrocarril, se deberá considerar lo establecido en la LEY 39/03, de 17 de noviembre, del Sector Ferroviario, respecto a la Zona de dominio público, zona de protección y límite de edificación.  
5. En cuanto a los Yacimientos Arqueológicos, no se tiene constancia de la existencia de ninguno en el ámbito de actuación, tras la consulta realizada al catálogo de Yacimientos Arqueológicos de la Consellería de Cultura, Educación y Deporte.  
Consideraciones ambientales  
1. Tras el análisis de la cartografía temática de la COPUT se deduce que los aspectos ambientales más significativos son:  
Se trata de terrenos agrícolas abandonados con capacidad agronómica Moderada a Elevada.  
En la superficie objeto de estudio no existe ningún tipo de riesgo ambiental (inundación, deslizamiento-desprendimiento o vulnerabilidad de acuíferos a la contaminación).  
El riesgo de erosión potencial es Bajo y el de erosión actual es Muy Bajo  
2. Realizadas las consultas a la información temática de la COPUT y del MAGNA del Instituto Geológico y Minero de España (IGME), se constata que la litología presente en la zona está conformada depósitos cuaternarios, concretamente mantos de arroyada difusa y abanicos aluviales (conglomerados, arenas y arcillas encostradas). También aparecen limos de inundación (limos y arcillas a veces con sales).  
3. El ámbito del Plan Parcial, incluyendo el área a reclasificar, corresponde actualmente a cultivos abandonados. La vegetación más abundante son pastizales ruderales y matorrales de Suaeda sp. y Phlomis sp, observándose también en el ámbito de estudio pies dispersos de olmos en muy mal estado fitosanitario. Actualmente la zona está siendo aprovechada como pasto para ganado ovino. Tras el estudio del ámbito afectado por la actividad propuesta se concluye que no se afecta a espacios protegidos, ni a hábitats o especies de flora o fauna de especial interés, u otros valores ambientales relevantes.  
4. En cuanto al paisaje afectado, los cultivos y los matorrales xerofíticos se alternan ocupando amplias superficies entorno al núcleo urbano. Además la situación actual de abandono, ha provocado que se viertan basuras, escombros y chatarra en la zona. Por tanto el desarrollo del Sector, incluida el área a reclasificar para ubicar instalaciones deportivas, no supone una afección importante al medio y permite la recuperación y uso de un área degradada.  
5. La parcela es atravesada por varias vaguadas de aproximadamente 75 cm de profundidad y 1 m de ancho. En la actualidad dichas vaguadas no presentan vegetación edafófila ni mayor humedad que el terreno circundante.  
6. En lo referente a la explotación de los recursos naturales (abastecimiento de agua potable, depuración de aguas residuales y gestión de residuos) no se prevé un incremento apreciable debido a la ubicación del uso dotacional deportivo en la parcela de 37.000 m² que se pretende recalificar en el ámbito del Sector. En cualquier caso hay que destacar que según el informe de la Entidad de Saneamiento EPSAR, es viable el tratamiento en dicha EDAR de las aguas residuales generadas por el desarrollo del Sector .Las Fuentes. de Villena (caudal generado esperado de 842 m³/día) si se ejecutan previamente las actuaciones de ampliación de la planta previstas para su adecuación al tratamiento del caudal generado, y si se cumplen los condicionantes de vertido mencionados en el Certificado de la Entidad de Saneamiento. En cuanto al abastecimiento de agua potable, la compañía gestora de suministro de agua en Villena (VIRASA) ha indicado que en la actualidad no existen suficientes recursos hídricos para abastecer al número de viviendas que se pretende consolidar. Por tanto de forma previa al desarrollo urbanístico del sector se deberá acreditar por parte del organismo de Cuenca o entidad colaboradora autorizada para el suministro la legalidad del pozo que se pretende construir así como la suficiencia de recursos hídricos para los usos que se pretenden establecer en el Sector y su compatibilidad con las previsiones de los planes hidrológicos, conforme al art. 19 de la LEY 4/2004 de la Generalitat Valenciana, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Consellería de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental..  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo lo siguiente:  
DECLARACIÓN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Programa de Actuación Integrada del Sector .Las Fuentes. (Opción B) del Plan General de Villena (Alicante), cuyo promotor es el Ayuntamiento de Villena, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta el momento y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo   
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
El desarrollo del Programa de Actuación Integrada del Sector .Las Fuentes. (Opción B) del PGOU de Villena estará condicionado a que sea ampliada la EDAR existente, de forma que se incremente la capacidad de tratamiento actual (8.000 m³/día). Esta ampliación deberá permitir, al menos, que sea tratado un caudal adicional de 843 m³/día (previsión de caudal generado en el Sector). ya que según el certificado de la Entidad de Saneamiento EPSAR, la EDAR que da servicio a dicho municipio, está diseñada para tratar 8.000 m³/día.   
Para poder conectar con el sistema de saneamiento y depuración público, el vertido generado por el Sector Las Fuentes deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos el Urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.  
Además para que se pueda realizar la conexión efectiva, deberán estar ejecutadas previamente las actuaciones de ampliación de la planta previstas, que permitirán su adecuación al tratamiento del caudal generado por el Sector .Las Fuentes.. Los Urbanizadores responsables de ejecutar la actuación deberán costear el importe de aquellas infraestructuras de saneamiento y depuración que precise la actuación, incluidas las de ampliación de la EDAR.  
Los vertidos de aguas residuales y pluviales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
Previamente al desarrollo urbanístico del Sector se deberá acreditar por parte del organismo de Cuenca o entidad colaboradora autorizada para el suministro, la legalidad del pozo que se pretende construir, así como la suficiencia de recursos hídricos para los usos que se pretenden establecer en el Sector, conforme al art. 19 de la LEY 4/2004 de la Generalitat Valenciana, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
Respecto a la gestión de los residuos sólidos, el Ayuntamiento deberá hacerse cargo de su gestión cumpliendo el Plan Zonal de Residuos, la Ley 10/1998 de 21 de abril de Residuos de la Comunidad Valenciana, el Real Decreto 1481/2001 de 27 de diciembre por el que se regula la eliminación de residuos mediante vertedero y la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana.  
Se debe presentar informe favorable del Servicio de Medio Ambiente de la Dirección Territorial de Alicante, en cuanto al tratamiento de la vía pecuaria .Cordel de las Fuentes., cumpliendo las observaciones y condicionantes que se desprendan del mismo.  
Se deberá considerar lo establecido en la LEY 39/03, de 17 de noviembre, del Sector Ferroviario, respecto a la Zona de dominio público, zona de protección y límite de edificación, debido a que la mayor parte del Sector se encuentra colindante a las vías del ferrocarril.  
El material necesario para realizar la explanada del sector deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada. Debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
Se deberá aportar informe favorable de la Consellería de Cultura, Educación y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, según lo establecido en el art.11 de la Ley 4/1998 de 11 de Junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Se deberá presentar ante el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda, de forma previa al inicio de las obras, un Programa de Vigilancia Ambiental completo. Dicho Programa de Vigilancia Ambiental incluirá la elaboración de los informes, el seguimiento de los indicadores ambientales y el número y frecuencia de controles que se han establecido tanto en el documento .Ampliación de Documentación del EIA Plan Parcial Las Fuentes de Villena. como en el .Estudio de Impacto Ambiental-Documentación Complementaria..   
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 2 de septiembre de 2005. . La Directora General de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 322/04-AIA  
Título:Gestor de Residuos No Peligrosos. Almacenamiento de chatarra  
Promotor: LORENZO DOMENE, S.L.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Villena  
Localización: C/ Tambor de Granaderos, 19, del término municipal de Villena (Alicante)  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
El Proyecto trata la instalación de un Almacén de chatarras, que tienen la consideración de residuos no peligrosos.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
En cuanto al emplazamiento y las construcciones, la industria proyecta el desarrollo de sus actividades en una nave industrial elevada en el número 19 de la calle Tambor de Granaderos, del término municipal de Villena (Alicante), que sirve de acceso a la misma. De acuerdo al planeamiento urbanístico vigente del municipio de Villena, la parcela está clasificada como suelo urbano y calificada como residencial, aunque de acuerdo a lo establecido por el arquitecto municipal, procede otorgar la licencia de actividad siempre que la industria cumpla con la tipología, potencia, nivel de ruidos y superficies establecidas en el planeamiento urbanístico.  
La nave industrial, de 128 m² de superficie y una sola planta de una altura libre que oscila entre los 2.65 y 5.2 metros. Se trata de una nave adosada, con colindantes por laterales y trasera, de estructura metálica, cerramientos de ladrillo y solera de hormigón armado. La cubierta, de estructura metálica, está resuelta con uralita.  
En cuanto a la actividad, se proyecta la recogida, clasificación y almacenamiento de residuos no peligrosos, concretamente chatarras férricas y no férricas, sin recibir tratamiento alguno, hasta su transporte a gestor autorizado.  
Tramitación administrativa  
 En fecha 17 de noviembre de 2004 se recibe, remitido por el Ayuntamiento de Villena, el Proyecto, el Estudio de Impacto Ambiental y el expediente municipal del proyecto de referencia. Obrante en dicho expediente, se encuentra:  
Informes favorables del arquitecto y del ingeniero municipales.  
Escrito de la Secretaria del Ayuntamiento de Villena, en el que se certifica que el proyecto se sometió a información pública en el BOP de Alicante número 138 de 17 de junio de 2004, y que transcurrido el periodo de veinte días, no se presentaron alegaciones.  
Notificación a colindantes, de acuerdo a lo establecido en la Ley 3/89 de Actividades Calificadas.  
Afecciones legales  
 La industria deberá contar con la Licencia Municipal de Actividad para el desarrollo de la actividad de almacenamiento de chatarra que, al igual que la autorización de vertido al alcantarillado, otorga el Ayuntamiento de Villena.  
Durante su normal funcionamiento, la industria gestionará y generará diversos residuos, por lo que deberá solicitar las correspondientes Autorizaciones Administrativas otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
 Dentro del sector servicios, las empresas del sector de la gestión de residuos, son un pilar fundamental para el desarrollo sostenible. Sin embargo, la inadecuada eliminación de los residuos arruina los loables objetivos medioambientales perseguidos en la gestión de los mismos, ya que podría contribuir a concentrar los riesgos que se querían evitar, dañando seriamente el Medio Ambiente que se quería proteger, atentando contra la salud de los ciudadanos.  
 El Estudio de Impacto Ambiental presentado trata la instalación de un almacén de chatarra en pleno núcleo urbano de Villena. Por ello, aunque se aporta un inventario ambiental, se hace siempre haciendo hincapié en el hecho de que el medio biótico (flora, fauna, espacios naturales, paisaje) se encuentra totalmente antropizado por tratarse de un suelo urbano de uso residencial, aunque quizá, por esto último, se debería haber tenido más en cuenta el medio abiótico (sobre todo y dado el tipo de actividad, en lo que respecta a la calidad del aire, los niveles sonoros y el suelo), el socioeconómico, y el planeamiento urbanístico.  
Respecto al suelo, si bien es cierto que el comercio al por mayor de chatarra y productos de desecho es una actividad recientemente recogida en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo, en el momento en el que se redactó el EsIA no se encontraba en vigor esta legislación. No obstante, e independientemente de la legislación en vigor, se entiende que ya en ese momento se trataba de una actividad potencialmente contaminante del suelo, aspecto que no se trata con la suficiente profundidad en el EsIA, ni en lo que respecta al inventario ambiental ni en lo que respecta a las medidas preventivas y/o correctoras.  
Así, aunque no se han tenido en cuenta las afecciones que el desarrollo de una actividad industrial de gestión de residuos sobre suelo urbano de uso industrial puede tener sobre el planeamiento urbanístico vigente en el municipio de Villena (disminución del precio de la vivienda, del suelo para uso residencial o de ocio en el entorno de la instalación, los necesarios informes de situación previos al cambio de uso del suelo en el que se hayan desarrollado actividades potencialmente contaminadoras del suelo, la necesaria publicidad registral que deben llevar a cabo los propietarios de las fincas en las que se desarrollen actividades potencialmente contaminantes del suelo, etc.), en el expediente municipal consta informe favorable del arquitecto municipal, que se entiende subsana las carencias del Estudio de Impacto Ambiental.  
Respecto al ruido, en el EsIA y en el Proyecto presentados se señala que con los cerramientos adoptados, no se transmitirán a los colindantes más de 35 dB(A), restringiendo además la actividad al horario diurno. En todo caso, y dado que la actividad se encuentra en funcionamiento, esta aseveración debería apoyarse en el preceptivo estudio acústico, ahora bien, en el expediente municipal se certifica que se notificó a los colindantes sin que estos presentaran alegaciones.  
 Finalmente, tratándose de una actividad potencialmente contaminadora del suelo, es de señalar que la parcela objeto de proyecto se encuentra ubicada en una zona de media vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas, de alta accesibilidad potencial a los recursos hídricos y sin riesgo de inundación, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.  
Identificación y valoración de impactos.  
 En el Estudio de Impacto Ambiental elaborado por LORENZO DOMENE, S.L., para conocer el impacto generado por la actividad que viene llevando a cabo en el término municipal de Villena, teniendo en cuenta el inventario ambiental y tras la descripción del proyecto y sus acciones, se procede a la identificación y valoración de impactos.  
 Siguiendo la línea argumental desarrollada anteriormente, no se identifican impactos sobre el medio biótico, procediéndose a estudiar únicamente los impactos sobre el medio socioeconómico, olvidando el medio abiótico y el planeamiento urbanístico.  
 Sobre el medio socioeconómico únicamente se tiene en cuenta la generación de ruidos, y la integración en la estrategia del desarrollo sostenible de los gestores de residuos cuya operación sigue las prioridades expuestas en las jerarquías establecidas de acuerdo a los objetivos y principios generales en materia de gestión de residuos.  
La emisión de ruido es un impacto indirecto sobre la socioeconomía (y directo sobre la calidad del aire), se concluye que sobre la socioeconomía será un impacto negativo, directo, discontinuo, temporal, reversible, recuperable, localizado, leve y que necesita adoptar medidas correctoras, en presencia de las cuales desaparecerá este impacto.  
El impacto de la actividad de gestión de residuos dentro de la sociedad se valora como positiva, directa e indirecta, permanente y de extensión zonal.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
 Como medida preventiva de la contaminación de aguas pluviales y de escorrentía, la práctica totalidad de las operaciones de gestión de residuos se llevarán a cabo a cubierto, en el interior de una nave industrial. Así, según se indica en la documentación presentada, las únicas aguas residuales que generaría la industria serían las de procedencia sanitaria.  
 Se propone no aceptar en las instalaciones cualquier tipo de residuo peligroso.  
 Por tratarse de una actividad potencialmente contaminante del suelo, se han proyectado medidas respecto a la posible contaminación del suelo y las aguas subterráneas, como son la ejecución de la totalidad de la solera de la nave industrial en hormigón armado.  
En cuanto al ruido, aunque en el apartado correspondiente a la identificación y valoración de impactos se ha determinado la necesidad de ejecutar medidas correctoras, en apariencia no se toman medidas preventivas y/o correctoras, ya sean globales (sobre la nave) o locales (sobre los focos generadores). Teniendo en cuenta que se trata de una actividad que genera contaminación acústica, no se presenta un estudio de ruidos en el que se tenga en cuenta la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica, justificando que la transmisión de ruidos a vecinos y colindantes estará por debajo de lo reglamentado gracias al aislamiento acústico de los materiales de construcción de la nave, sin tener en cuenta paramentos horizontales, paramentos verticales (como puertas y ventanas) y que se había expuesto que la ventilación y parte de la iluminación de la nave se verificará a través de la operación con la puerta y ventanas abiertas.  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental consistente únicamente en la exposición de las obligaciones legales del promotor como gestor de residuos, obviando un aspecto clave como es la generación de ruidos.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el punto 6.c del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, el desguace y/o almacenamiento de chatarra, se encuentra sometido al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
Considerando el Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
 Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de actividad de Almacenamiento de chatarra (gestor de residuos no peligrosos), promovido por la empresa LORENZO DOMENE, S.L., a situar en el la C/ Tambor de Granaderos, 19, del término municipal de Villena (Alicante), en los términos que establece el Proyecto y el Estudio de Impacto Ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
En cuanto a la gestión y generación de residuos:  
. Deberán preverse las infraestructuras adecuadas destinadas únicamente al almacenamiento en tránsito de RP.s, o RAEE.s que pudieran aparecer durante las operaciones de descarga y clasificación, y de los producidos durante el normal funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones.  
. Los residuos gestionados, así como los generados por la industria durante su normal funcionamiento y mantenimiento (expuestos en el apartado anterior), serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos. No se llevarán a cabo actividades de gestión de residuos peligrosos (carga/descarga, almacenamiento temporal o tratamiento) en el exterior de la nave industrial.  
. Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los posibles derrames accidentales producidos durante el trasiego de residuos líquidos, etc. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
La actividad se llevará a cabo con las puertas y ventanas cerradas. Para evitar problemas de higiene y seguridad, se deberá adoptar un sistema para la renovación forzada del aire interior de la nave. Se deberá vigilar que este sistema no afecte a vecinos y colindantes, bien sea por el ruido, bien sea por la situación del vertido de la corriente de aire extraída. Respecto al nivel de ruidos transmitidos al exterior controlados a través del Programa de Vigilancia Ambiental, deberá cumplirse lo establecido en el Título lV, capítulo ll .Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios. y en el Título ll, capítulo ll .Niveles de perturbación., de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental:  
. Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto de Actividad, Anexo al mismo y el Estudio de Impacto Ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en esta resolución de impacto ambiental.  
. La periódica vigilancia de las instalaciones en general para, en su caso, actuar contra la propagación de posibles plagas.  
. Una OCA constatará, mediante análisis anuales, que las aguas residuales vertidas a la red de alcantarillado no superan los niveles recogidos por las Ordenanzas municipales o en el modelo de Ordenanzas desarrollado conjuntamente por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Para ello, deberá instalarse una arqueta para la toma de muestras antes de la conexión del colector de salida de la industria con el alcantarillado municipal. Una copia del resultado de las analíticas comparadas con los límites de vertido se remitirá al organismo que autoriza el vertido, esto es, el Ayuntamiento de Villena.  
. Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa a la puesta en marcha y una vez cada año, al objeto de comprobar el mantenimiento de las condiciones acústicas del entorno.  
. Los resultados del Programa de Vigilancia Ambiental enviarán anualmente al Ayuntamiento de Villena y a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser inmediatamente comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 23 de septiembre de 2005.. La Directora General de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente 351/03-AIA  
Título Legalización explotación porcina de cebo  
Promotor Ganados Varea, S.L.  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Tuéjar (Valencia)  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la explotación de ganado porcino de cebo  
Localización: Partida .Navaza., polígono 10, parcela 494, del término municipal de Tuéjar (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de la explotación porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación está constituida por tres naves, una de las cuales ya está legalizada. Además se dispone de lazareto, un garaje-almacén con los aseos, vestuarios y la oficina. La superficie de la parcela es de 6.005 m², siendo la superficie construida de 1.184 m².  
La actividad consiste en el cebo de cerdos, que se reciben en la explotación con un peso de 20 kg, y se engordan hasta alcanzar los 100 kg aproximadamente, momento en que se destinan a matadero. La capacidad de la explotación es de 1300 cerdos de cebo. Se realiza 2,4 ciclos/año.  
La producción de purín, que se ha calculado en base al Real Decreto 324/00 de ordenación de las explotaciones porcinas, se estima en 2.795 m³/año. Las tres naves disponen de fosas de purines interiores a las naves, existiendo además una balsa exterior de almacenamiento, constituyendo todo ello una capacidad de almacenamiento de 625 m³, lo que supone una capacidad de almacenamiento total de 2,7 meses.  
Se aplicará tratamiento al purín almacenado, consistente en complejo bacteriano enzimático, con producto comercial que disminuya su carga contaminante, disminuya la emisión de amoniaco y otros gases contaminantes, mejorando al mismo tiempo sus propiedades como abono orgánico. Para aplicar el purín en campo, se tendrá en cuenta las necesidades del cultivo, las características del terreno y la climatología.  
Los cadáveres de la explotación se depositan en posa séptica en la misma explotación, donde se aplica tratamiento bioquímico para desintegrar los restos.  
El abastecimiento de aguas se realiza desde la red general municipal.  
La explotación se localiza a menos de 1 km. de distancia del núcleo de población.  
Según el Decreto 324/00 de ordenación de las explotaciones porcinas, las explotaciones porcinas deberán presentar una autonomía de almacenamiento de purines, como mínimo, de tres meses, por lo que deberá aumentarse dicha capacidad, que actualmente tiene posibilidad de almacenar el purín que se genera durante 2.7 meses.  
El sistema de gestión de cadáveres deberá modificarse, de manera que se de cumplimiento a las exigencias contempladas en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.  
Tramitación Administrativa  
Información pública. Remisión del Expediente.  
El Proyecto de Actividad, Expediente Municipal y el Estudio de Impacto Ambiental es remitido por la comisión de Calificación de Actividades, en fecha 2 de diciembre de 2003.  
La información pública se ha realizado en el BOP nº 91, de 17 de abril de 2003, sin que se haya presentado alegaciones.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:  
. Informe favorable del Ingeniero Agrónomo Municipal.  
. Informe favorable del Aparejador Municipal.  
. Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.  
. Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial. El informe favorable de la Conselleria de Agricultura está condicionado a no superar la capacidad productora del grupo al cual pertenecen (2º).  
. Información pública, sin que se haya presentado alegaciones.  
. Informe favorable de la Alcaldía.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable Común, según Normas Subsidiarias municipales.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto e identificación de impactos.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha desarrollado una descripción general del medio, en la que incluye climatología, geología, vegetación, hidrología, paisaje, fauna y medio socioeconómico.  
La explotación se localiza en una zona agrícola, dedicada principalmente a cultivos de secano, aunque también existe alguna parcela dedicada a cultivos hortícolas en regadío. En los alrededores de la granja existen otras explotaciones ganaderas.  
La identificación y valoración de impactos del Estudio de Impacto Ambiental, se centra en el impacto sobre el Aire, por emisión de olores, asociado a la acumulación de purines en la explotación, considerando que el impacto será de escasa magnitud ya que se aplica complejo bacteriano enzimático en fosa, que disminuye la emisión de olores, emisiones que también están asociadas a la aplicación del purín en campo, impacto este, poco relevante si se entierra y labra los purines una vez esparcidos. Otro de los impactos relevantes incluidos es el impacto sobre el Agua, por contaminación de las aguas asociado a una incorrecta impermeabilización de las fosas en la explotación, o de un lavado de nutrientes en campo. Se ha considerado que el efecto del posible impacto ambiental por las infiltraciones sobre los acuíferos será a largo plazo, ya que la profundidad de los pozos de la zona, y por lo tanto de los acuíferos, es de unos 50 metros, debiendo en cualquier caso, tomar las correspondientes medidas preventivas.  
No se ha incluido en el Estudio de Impacto Ambiental un estudio hidrogeológico que aclare la situación de los pozos de riego en la zona y la posible afección de los mismos asociado a su proximidad a las explotaciones ganaderas.  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de residuos orgánicos o durante su utilización como abono orgánico en campos de cultivo; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.  
Según el Decreto 324/00 de ordenación de las explotaciones porcinas, deberá disponerse de 55,4 ha. de superficie agrícola donde aplicar el purín. La documentación aportada incluye valores de mineralización del nitrógeno en sucesivos años, considerando que el aporte de purín se ha de efectuar según dosis agronómicas, que tienen en cuenta las necesidades del cultivo, las características del terreno, así como la climatología. Todas estas consideraciones no se tienen en cuenta a la hora de calcular la superficie agrícola donde se aplicará el purín.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del  
programa de vigilancia ambiental.  
Entre las medidas correctoras que se describen en el Estudio de Impacto Ambiental, se incluye las siguientes:  
. Los purines serán enterrados una vez esparcidos mediante laboreo del terreno, evitando que mediante el viento se magnifique el impacto.  
. No se aplicarán purines en parcelas cercanas a núcleos urbanos y en aquellas que pudieran impactar en estas zonas. Se elegirán aquellos días en los que no haya vientos en dirección y sentido del pueblo afectado.  
. No se realizará vertidos de purines a cauces públicos, perímetros de protección de las captaciones de abastecimiento urbano y en las proximidades de manantiales y pozos, ni en zonas próximas a pozos o sistemas de agua potable.  
. No se utilizará purines en zonas en las que el nivel freático esté a menos de 15 metros de profundidad o afloren materiales permeables por fisuración y karstificación.  
. Se dispondrá de vallado perimetral en la explotación para evitar posibles contagios de enfermedades y epidemias se dispone de un vallado alrededor de toda la explotación excepto en los lugares en que por las características de las edificaciones no lo permiten.  
. En las ventanas de las naves se dispondrá de mallas mosquiteras para dificultar el paso de insectos o roedores, los cuales pueden ser portadores y transmisores de enfermedades.  
. Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se propone aplicar los purines como abono orgánico únicamente en aquellas áreas en que no presenten vulnerabilidad alta a la contaminación de acuíferos por fisuración y/o karstificación, aunque no identifica los suelos en cuestión. Otras propuestas relacionadas con la gestión de purines, como es realizar balance de nutrientes para calcular las necesidades de abonado del cultivo, análisis de los purines así como del suelo de las parcelas donde se aplicarán, para calcular en cada parcela las necesidades nutritivas, así como la consideración de no utilizar purines en zonas en las que el nivel freático esté a menos de 15 metros de profundidad o afloren materiales permeables por fisuración y karstificación, no pueden considerarse válidas, ya que no se ha estudiado la manera de llevar a cabo dichas medidas, sin que se haya aportado además estudios exhaustivos del terreno que permitan tomar decisiones al respecto.  
El sistema de gestión de cadáveres, destinándolos a fosa de cadáveres en la propia explotación, no está autorizado legalmente, por lo que deberá contratarse los servicios con empresa gestora autorizada, que retire los cadáveres de la granja.  
Estas medidas correctoras deberán complementarse con la adopción de los condicionantes recogidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1.. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y su anexo I apartado 1.h.  
2.- En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3.- El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4.- El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerías de la Administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente establecidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de legalización de granja porcina, situada en el término municipal de Tuéjar (Valencia), promovido por Ganados Varea S.L., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
. Previo a la obtención de la licencia de apertura, deberá justificarse la disponibilidad de agua potable procedente de la red municipal, presentando ante esta Dirección General contrato de suministro o documento oficial que acredite dicha disponibilidad.  
. Deberá disponerse de vado sanitario o sistema equivalente a la entrada de la explotación, para la desinfección de las ruedas de los vehículos que entren o salgan de la explotación, así como de un sistema apropiado para la desinfección del resto del vehículo.  
. Deberá disponerse de tela mosquitera en las ventanas y orificios de la nave, que impidan el paso de vectores al interior.  
. La explotación deberá disponer de vallado perimetral construido con materiales que se integren de forma armónica con el paisaje.  
. Deberá disponerse de balsa de contención de purines en el interior de la explotación, tal y como establece el Real Decreto 324/2000 de marzo del 2000 por el que se establece las normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas, así como por la Ley 6/2003 de 4 de marzo de Ganadería de la Comunidad Valenciana, de manera que la explotación tenga una autonomía para contener purines, como mínimo de tres meses.  
. El purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mímino: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.  
. Se deberá aplicar los purines en parcelas agrícolas que estén cultivadas considerando no sobrepasar los 170 kg N/ha y año indicados en el Real Decreto 261/96 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias, considerando que no se esparcirán en ningún caso en las proximidades de barrancos, acuíferos, pozos o similares, distribuyéndolo de manera adecuada en la parcela y enterrándolo para evitar la evaporación de fracciones amoniacales del purín.  
. La distancia de las parcelas donde se aplicará el purín respecto a otras explotaciones porcinas, núcleo urbano o cursos de agua, se ajustará a lo establecido en el Real Decreto 324/2000 de marzo del 2000 por el que se establece las normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.  
. Previo a la obtención de la licencia de actividad, deberá justificarse la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.  
. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de Octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 5 de septiembre de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente 352/03-AIA  
Título Legalización explotación porcina de cebo  
Promotor Ganados Varea, S.L.  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Tuéjar (Valencia)  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la explotación de ganado porcino de cebo  
Localización: Partida .Navaza., polígono 10, parcela 537, del término municipal de Tuéjar (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de la explotación porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación está constituida por tres naves y dos lazaretos anexos a dos de las naves. La superficie de la parcela es de 4.808 m², siendo la superficie construida de 2.028 m².  
La actividad consiste en el cebo de cerdos, que se reciben en la explotación con un peso de 20 kg, y se engordan hasta alcanzar los 100 kg aproximadamente, momento en que se destinan a matadero. La capacidad de la explotación es de 2.200 cerdos de cebo. Se realiza 2,4 ciclos/año.  
La producción de purín, que se ha calculado en base al Real Decreto 324/00 de ordenación de las explotaciones porcinas, se estima en 4.730 m³/año. Las tres naves disponen de fosas de purines interiores a las naves, existiendo además dos balsas exteriores de almacenamiento, una de 225 m³ y otra de 14 m³, constituyendo todo ello una capacidad de almacenamiento de 826 m³, lo que supone una autonomía de almacenamiento de purines total de 2,1 meses.  
Se aplicará tratamiento al purín almacenado, consistente en complejo bacteriano enzimático, con producto comercial que disminuya su carga contaminante, disminuya la emisión de amoniaco y otros gases contaminantes, mejorando al mismo tiempo sus propiedades como abono orgánico. Para aplicar el purín en campo, se tendrá en cuenta la tasa de mineralización, las necesidades del cultivo, las características del terreno y la climatología.  
Los cadáveres de la explotación se depositan en fosa séptica localizada en otra parcela (polígono 10, parcela 494, donde el promotor dispone de otra explotación porcina).  
El abastecimiento de aguas se realiza desde la red general municipal.  
La explotación se localiza a 5,4 km. de distancia del núcleo de población.  
Se dispone de vallado perimetral y vado sanitario como sistema de desinfección a la entrada de la explotación.  
Según el Decreto 324/00 de ordenación de las explotaciones porcinas, estas 0deberán presentar una autonomía de almacenamiento de purines, como mínimo, de tres meses, por lo que deberá aumentarse dicha capacidad, que actualmente tiene posibilidad de almacenar el purín que se genera durante 2.1 meses, construyendo una balsa vallada e impermeabilizada, con una capacidad de almacenamiento de purines, como mínimo de 356,5 m³.  
El sistema de gestión de cadáveres deberá modificarse, de manera que se de cumplimiento a las exigencias contempladas en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.  
Tramitación Administrativa  
Información pública. Remisión del Expediente.  
El Proyecto de Actividad, Expediente Municipal y el Estudio de Impacto Ambiental es remitido por la comisión de Calificación de Actividades, en fecha 2 de diciembre de 2003.  
La información pública se ha realizado en el BOP nº 91, de 17 de abril de 2003, sin que se haya presentado alegaciones.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:  
. Informe favorable del Ingeniero Agrónomo Municipal.  
. Informe favorable del Aparejador Municipal.  
. Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.  
. Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial. El informe favorable de la Conselleria de Agricultura está condicionado a no superar la capacidad productora del grupo al cual pertenecen (2º).  
. Información pública, sin que se haya presentado alegaciones.  
. Informe favorable de la Alcaldía.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable Común, según Normas Subsidiarias municipales.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto e identificación de impactos.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha desarrollado una descripción general del medio, en la que incluye climatología, geología, edafología, vegetación, hidrología, paisaje, fauna y medio socioeconómico.  
La explotación se localiza en una zona agrícola, dedicada principalmente a cultivos de secano. En los alrededores de la granja existen otras explotaciones ganaderas.  
La identificación y valoración de impactos del Estudio de Impacto Ambiental, se centra en el impacto sobre el Aire, por emisión de olores, asociado a la acumulación de purines en la explotación, considerando que el impacto será de escasa magnitud ya que se aplica complejo bacteriano enzimático en fosa, que disminuye la emisión de olores, emisiones que también están asociadas a la aplicación del purín en campo, impacto este, poco relevante si se entierra y labra los purines una vez esparcidos. Otro de los impactos relevantes incluidos es el impacto sobre el Agua, por contaminación de las aguas asociado a una incorrecta impermeabilización de las fosas y balsas en la explotación, o de un lavado de nutrientes en campo. Se ha considerado que el efecto del posible impacto ambiental por las infiltraciones sobre los acuíferos será a largo plazo, ya que la profundidad de los pozos de la zona, y por lo tanto de los acuíferos, es de unos 50 metros, debiendo en cualquier caso, tomar las correspondientes medidas preventivas.  
No se ha incluido en el Estudio de Impacto Ambiental un estudio hidrogeológico que aclare la situación de los pozos de riego en la zona y la posible afección de los mismos asociado a su proximidad a las explotaciones ganaderas.  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de residuos orgánicos o durante su utilización como abono orgánico en campos de cultivo; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.  
Según el Decreto 324/00 de ordenación de las explotaciones porcinas, deberá disponerse de 93,83 ha. de superficie agrícola donde aplicar el purín. La documentación aportada incluye valores de mineralización del nitrógeno en sucesivos años, considerando que el aporte de purín se ha de efectuar según dosis agronómicas, que tienen en cuenta las necesidades del cultivo, las características del terreno, así como la climatología. Todas estas consideraciones no se tienen en cuenta a la hora de calcular la superficie agrícola donde se aplicará el purín.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del  
programa de vigilancia ambiental.  
Entre las medidas correctoras que se describen en el Estudio de Impacto Ambiental, se incluye las siguientes:  
. Los purines serán enterrados una vez esparcidos mediante laboreo del terreno, evitando que mediante el viento se magnifique el impacto.  
. No se aplicarán purines en parcelas cercanas a núcleos urbanos y en aquellas que pudieran impactar en estas zonas. Se elegirán aquellos días en los que no haya vientos en dirección y sentido del pueblo afectado.  
. No se realizará vertidos de purines a cauces públicos, perímetros de protección de las captaciones de abastecimiento urbano y en las proximidades de manantiales y pozos, ni en zonas próximas a pozos o sistemas de agua potable.  
. No se utilizará purines en zonas en las que el nivel freático esté a menos de 15 metros de profundidad o afloren materiales permeables por fisuración y karstificación.  
. Se dispondrá de vallado perimetral en la explotación para evitar posibles contagios de enfermedades y epidemias se dispone de un vallado alrededor de toda la explotación excepto en los lugares en que por las características de las edificaciones no lo permiten.  
. En las ventanas de las naves se dispondrá de mallas mosquiteras para dificultar el paso de insectos o roedores, los cuales pueden ser portadores y transmisores de enfermedades.  
. Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se propone aplicar los purines como abono orgánico únicamente en aquellas áreas en que no presenten vulnerabilidad alta a la contaminación de acuíferos por fisuración y/o karstificación, aunque no identifica los suelos en cuestión. Otras propuestas relacionadas con la gestión de purines, como es realizar balance de nutrientes para calcular las necesidades de abonado del cultivo, análisis de los purines así como del suelo de las parcelas donde se aplicarán, para calcular en cada parcela las necesidades nutritivas, así como la consideración de no utilizar purines en zonas en las que el nivel freático esté a menos de 15 metros de profundidad o afloren materiales permeables por fisuración y karstificación, no pueden considerarse válidas, ya que no se ha estudiado la manera de llevar a cabo dichas medidas, sin que se haya aportado además estudios exhaustivos del terreno que permitan tomar decisiones al respecto.  
El sistema de gestión de cadáveres, destinándolos a fosa de cadáveres en la propia explotación, no está autorizado legalmente, por lo que deberá contratarse los servicios con empresa gestora autorizada, que retire los cadáveres de la granja.  
Estas medidas correctoras deberán complementarse con la adopción de los condicionantes recogidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1.- El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y su anexo I apartado 1.h.  
2.- En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3.- El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4.- El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerías de la Administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente establecidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de legalización de granja porcina, situada en el término municipal de Tuéjar (Valencia), promovido por Ganados Varea S.L., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
. Previo a la obtención de la licencia de apertura, deberá justificarse la disponibilidad de agua potable procedente de la red municipal, presentando ante esta Dirección General contrato de suministro o documento oficial que acredite dicha disponibilidad.  
. Deberá disponerse de vado sanitario o sistema equivalente a la entrada de la explotación, para la desinfección de las ruedas de los vehículos que entren o salgan de la explotación, así como de un sistema apropiado para la desinfección del resto del vehículo.  
. Deberá disponerse de tela mosquitera en las ventanas y orificios de la nave, que impidan el paso de vectores al interior.  
. La explotación deberá disponer de vallado perimetral construido con materiales que se integren de forma armónica con el paisaje.  
. Deberá disponerse de balsa de contención de purines en el interior de la explotación, tal y como establece el Real Decreto 324/2000 de marzo del 2000 por el que se establece las normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas, así como por la Ley 6/2003 de 4 de marzo de Ganadería de la Comunidad Valenciana, de manera que la explotación tenga una autonomía para contener purines, como mínimo de tres meses, por lo que deberá construirse una balsa impermeabilizada y vallada con capacidad para contener como mínimo 356,5 m³ de purín.  
. El purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mímino: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.  
. Se deberá aplicar los purines en parcelas agrícolas que estén cultivadas considerando no sobrepasar los 170 kg N/ha y año indicados en el Real Decreto 261/96 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias, considerando que no se esparcirán en ningún caso en las proximidades de barrancos, acuíferos, pozos o similares, distribuyéndolo de manera adecuada en la parcela y enterrándolo para evitar la evaporación de fracciones amoniacales del purín.  
. La distancia de las parcelas donde se aplicará el purín respecto a otras explotaciones porcinas, núcleo urbano o cursos de agua, se ajustará a lo establecido en el Real Decreto 324/2000 de marzo del 2000 por el que se establece las normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.  
. Previo a la obtención de la licencia de actividad, deberá justificarse la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.  
. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de Octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 8 de septiembre de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML