Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7761, del 15-04-2016 (2016/2282)

RESOLUCIÓ de 22 de març de 2016, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 70/13-AIA Atzeneta del Maestrat.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7761

Data del DOGV
:   15-04-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/2282

CVE


Data del document
:   22-03-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 22 de març de 2016, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 70/13-AIA Atzeneta del Maestrat. [2016/2282]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 70/13-AIA Atzeneta del Maestrat.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 70/13-AIA.  
Títol: Explotació de recursos de la secció A) àrids, Mas del Pont.  
  
Promotor: Áridos y Hormigones Gil, SL.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia de Castelló.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2011/2/12.  
Localització: parcel·les 73 i 95 del polígon 3, terme municipal d'Atzeneta del Maestrat (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1r. Objecte del projecte.  
L'objecte del projecte és la legalització, d'acord amb la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de Mines, d'una activitat d'explotació d'àrids.  
  
2n. Característiques principals del projecte, d'acord amb la documentació aportada.  
Es tracta d'una explotació per a la producció d'àrid calcari localitzada a les parcel·les 73 i 95 del polígon núm. 3 de la localitat d'Atzeneta del Maestrat, amb una superfície total, segons dades de la gerència cadastral, de 37.869 m², entre les cotes 380 i 360 msnm, i a uns 750 m de la carretera autonòmica CV-165.  
L'àrid obtingut no es tractarà en la mateixa zona d'extracció sinó en les instal·lacions corresponents a establiment de benefici de què disposa el titular en la parcel·la 40 del polígon 5 d'Atzeneta del Maestrat.  
  
L'explotació dels àrids es farà a cel obert, amb desenvolupament descendent de bancs, és a dir, desenvolupant la pedrera des de les cotes superiors a les inferiors.  
Una vegada definida l'extensió de les reserves minerals, s'ha restringit l'àrea d'explotació atenent la preservació del domini públic hidràulic corresponent al llit del riu Montlleó, situat al sud de la pedrera.  
  
La superfície total afectada per l'explotació és de 3,094 h, encara que només s'explotaran 3,0309 h, de les quals 1,358 h aproximadament es consideren terreny forestal, segons l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana.  
El volum total d'explotació s'estima que és de 302.571 m³ i la vida útil de l'activitat extractiva serà de 22 anys, segons el quadre de ritme d'explotació següent:  
  
Fase  
(duració prevista) Volum (m³)  
 Explotable d'àrids Terra vegetal Estèrils Total arrancat  
1a fase (4 anys i 7 mesos) 57.022 m³ 2.499 m³ 3.001 m³ 62.522 m³  
2a fase (4 anys i 5 mesos) 55.112 m³ 2.085 m³ 2.901 m³ 60.098 m³  
3a fase (8 anys) 102.136 m³ 3.235 m³ 5.376 m³ 110.747 m³  
4a fase (5 anys) 62.807 m³ 3.092 m³ 3.306 m³ 69.205 m³  
Total 277.077 m³ 10.911 m³ 14.584 m³ 302.572 m³  
  
L'activitat minera es durà a terme per mitjà de l'execució seqüencial de les operacions següents:  
1. Preparació i adequació d'accessos.  
2. Retirada, arreplega i manteniment de la terra vegetal de la zona d'explotació.  
3. Preparació d'esplanada o plataforma inicial de treball.  
4. Retirada, si és el cas, de nivells estèrils superiors.  
5. Arrancada del paquet calcari amb mitjans mecànics.  
6. Càrrega de materials en els camions amb mitjans mecànics.  
7. Transport del material fins a les instal·lacions de trituració i classificació.  
8. Segregació de mena i estèrils en la instal·lació de benefici.  
  
Aquestes operacions seran desenvolupades per cinc persones, una d'elles el gerent, que disposaran de dos pales carregadores i tres camions bolquet per a la seua realització.  
Les terres vegetals es depositaran al llarg del límit de l'explotació en l'extrem nord-oest de la parcel·la núm. 73 i en l'extrem sud-est de la parcel·la núm. 95, en un cordó de secció trapezoïdal de 2 m d'altura aproximada. El cordó de terra vegetal es revegetarà per mitjà de sembra amb una mescla de llavors pròpies de l'entorn.  
Els estèrils es disposaran en una arreplega temporal en la finca núm. 95, de manera que el seu impacte visual quede limitat per les barreres visuals creades i per la vegetació existent en les parcel·les contigües.  
Una vegada retirada la cobertura edàfica vegetal, es beneficiarà el mineral en una franja per mitjà de tres bancs de 5, 8 i 7 m d'altura, i avançarà longitudinalment en direcció sud-est i, transversalment, en direcció nord-est-sud-est.  
Les bermes de plataforma de treball no seran mai menors de 12 m d'amplària en avanç i el seu pendent transversal serà d'un 2 % cap a l'interior per a permetre el desaigüe ràpid dels plans de berma.  
L'aigua de pluja corresponent al buit d'extracció s'arreplegarà sobre els contorns dels distints nivells d'explotació per mitjà de cunetes situades als peus dels talussos de cada banc, i desaiguarà per baixants cap als nivells inferiors per a arreplegar tota l'aigua en la plaça de pedrera. L'aigua embassada servirà, en època seca, per al reg de la pista, els accessos i les plataformes de treball. L'única eixida dels cabals arreplegats en el buit d'explotació serà la infiltració, per la qual cosa la bassa interior haurà de dissenyar-se amb capacitat suficient per al complet embassament d'aquests escolaments.  
Instal·lacions.  
L'explotació disposarà d'una caseta prefabricada que farà de menjador i resguard en cas de pluja i en la qual es disposarà del mobiliari i els equips informàtics necessaris, de farmaciola de primers auxilis i extintors en nombre suficient. No obstant això, l'oficina estarà atesa en les instal·lacions que el promotor té al municipi d'Atzeneta del Maestrat corresponents a establiment de benefici.  
  
L'activitat minera no necessita energia elèctrica. El subministrament d'energia a la caseta portàtil es farà a través d'un grup electrogen.  
L'abastiment d'aigua corrent no potable es farà per mitjà de camions cisterna. L'origen de l'aigua està emparat per un dret d'aigua a través de l'empresa comercialitzadora d'aigües. S'instal·larà un depòsit d'aigua de superfície de polietilé opac de 1.000 litres de capacitat. Per al reg de pistes, es disposarà d'un camió cisterna.  
L'explotació no disposarà de xarxa d'aigua potable; per al consum humà del personal treballador s'utilitzaran aigües comercialitzades i envasades.  
S'instal·larà un sanitari portàtil per al personal d'obra el contingut del qual serà retirat periòdicament per una empresa especialitzada per al seu trasllat i abocament a planta depuradora.  
L'explotació es dotarà d'una àrea de repòs i manteniment de 12 x 5 m de superfície, que contindrà una làmina impermeabilitzant en el fons d'una capa de 30 cm d'argila, amb una permeabilitat de 10-11 m/seg i una capa de 40 cm d'arena. Tot això rodejat d'un rastell contenidor.  
  
Producció de residus.  
El promotor ha subscrit un document d'acceptació de residus amb l'empresa gestora de residus perillosos CTR Mediterráneo, SA (núm. de gestor 166-08/AAI/CV).  
Els únics productes que s'utilitzaran durant l'explotació minera projectada que poden donar lloc a residus són els propis del manteniment de la maquinària. Així, s'estima que, al llarg de la vida útil de l'explotació, es generaran les quantitats de residus següents:  
  
Codi LER Descripció Lloc de generació Quantitat generada Destinació  
01 01 02 Residus de l'extracció (terra vegetal i estèrils) Explotació  
minera 25.494 m³ Restauració del buit   
miner  
13 01 13\* Olis hidràulics Manteniment  
de maquinària 22.000 litres Gestor autoritzat  
13 02 05\* Olis usats de vehicles Manteniment  
de maquinària 10.780 litres Gestor autoritzat  
16 01 07\* Filtres d'oli Manteniment  
de maquinària 154 unitats Gestor autoritzat  
16 01 14\* Anticongelant Manteniment  
de maquinària 1.100 litres Gestor autoritzat  
16 07 08\* Greixos Manteniment  
de maquinària 4.400 kg Gestor autoritzat  
  
  
Al costat de la caseta prefabricada, s'instal·larà un punt net destinat a l'emmagatzematge temporal dels residus tòxics i perillosos generats (olis i filtres usats, envasos de greixos i olis,[...]). Consistirà en una àrea amb solera impermeabilitzada, sistemes de retenció de fugues i xarxa de sanejament independent, on s'emplaçaran els distints contenidors, perfectament identificats i etiquetats, per a facilitar l'arreplega per un gestor autoritzat.  
Els residus sòlids urbans o assimilables s'emmagatzemaran en contenidors adequats i es posaran diàriament a disposició de l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat per a la seua gestió.  
3r. Pla de restauració integral.  
A mesura que s'abandonen zones al nord-oest del front en explotació, es procedirà a la seua restauració, que consistirà bàsicament en el rebliment del buit creat per l'explotació minera amb materials inerts procedents de la mateixa activitat, així com d'excavacions i de residus de la construcció i demolició (RCD) prèviament tractats en una planta de valoració de RCD, de la qual és titular el promotor i que disposa de la corresponent autorització ambiental integrada (667/AAI/CV) i per als quals serà sol·licitada la seua declaració com a residus inerts adequats (RIA) per l'autoritat competent.  
Segons el promotor, la capacitat màxima de tractament autoritzada per a la planta de RCD és de 90650 t/any de RCD (412 t/dia) suficient per a garantir el rebliment del buit miner amb els RIA obtinguts de la seua valoració.  
El pla de restauració integral inclou un cronograma d'explotació i restauració que estableix l'inici de les fases de restauració 1 i 2 de manera immediata després de la finalització de les fases d'explotació corresponents, i l'inici de les fases 3 i 4 de restauració un any abans de la conclusió de les respectives fases d'explotació.  
S'indica textualment que no es començarà l'explotació d'una nova fase sense que estiga restaurada l'anterior o, almenys, un percentatge alt.  
Els treballs de rebliment consistiran en la deposició dels materials inerts en capes, la seua compactació, la formació de les terrasses corresponents i el cobriment i la refinació per etapes segons avança el dit rebliment.  
Els camions bolquet descarregaran els materials inerts de rebliment sobre l'àrea plana més pròxima a la zona a omplir inicialment. A mesura que es facen les descàrregues, es mesclaran els materials amb el casset de la pala carregadora en el cas que aquests tinguen granulometries dispars, a fi d'evitar buits i riscos de futures subsidències.  
  
La superfície creada per mitjà d'aquestes capes constituirà terrasses planes que respectaran el pendent original per a l'evacuació de les aigües pluvials cap a cotes més baixes i minimitzar l'entollada en aquestes plataformes per a la deposició de les capes següents. Es regarà i compactarà fins a un grau òptim el material estés.  
En finalitzar el dia, es cobrirà la superfície de materials inerts amb una capa de terra o semblant (materials de calcària o margosos) d'uns 10/2015 cm de grossària, com a mesura per a disminuir l'impacte visual generat pels fronts de rebliment.  
L'ús final del sòl proposat és forestal, distribuït en dues zones:  
- Plantació de cirerers per a obtenció de fusta de qualitat en les zones que actualment consten com a terreny agrícola.  
- Plantació de pi pinyoner per a l'obtenció de fruit en les zones que consten com a terreny forestal segons l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana.  
Per a l'arrelament de les espècies, una vegada aconseguida la cota de rebliment requerida, s'estendrà i condicionarà una capa de cobertura de terra vegetal procedent del recobriment de terra vegetal retirada en la mateixa explotació. La grossària d'aquesta capa de terra de cobertura serà de 0,25 m en el cas del rodal forestal plantat amb pins, i de 0,45 m en el cas del rodal agrícola plantat amb cirerers.  
Es corregirà la compactació, realitzant un subsolat creuat i una passada de cultivador per a evitar l'asfíxia de les arrels de les plantes que s'hi desenrotllaran.  
El pla de restauració integral detalla per als dos tipus de rodals les espècies a introduir, operacions a realitzar, marc de plantació, etc.  
  
4t. Mesures preventives i correctores proposades pel promotor per evitar o minimitzar els impactes produïts per l'explotació.  
A) Mesures preventives:  
- S'aplicaran les instruccions tècniques complementàries d'aplicació per a les explotacions a cel obert, en particular la ITC 07.1.04 referida a lluita contra la pols.  
- Es regaran els vials d'accés i la plaça de la zona d'explotació, com a mínim una vegada al dia a l'hivern i dues vegades al dia a l'estiu.  
- Les arreplegues de material pulverulent es faran a recer del vent, en àrees d'escassa visibilitat.  
- El transport de materials pulverulents es farà en vehicles especials de caixa tancada o bé es cobriran les caixes amb tendals.  
- Després de pluja, es netejaran les interseccions dels camins de terra amb els camins asfaltats per a retirar el fang que pot embrutar aquests últims.  
- Es mantindrà correctament la maquinària, realitzant les revisions i els canvis d'oli pertinents.  
- A fi de controlar les emissions de soroll, es limitarà la velocitat del trànsit dels camions a 40 km/h. L'horari de transport es limitarà a hores diürnes.  
- Per a previndre la degradació de llits per augment de terbolesa, s'impedirà l'entrada i l'eixida de l'aigua de pluja en la plaça de pedrera amb canals perimetrals que reconduïsquen aqueixes aigües a llit públic. A fi d'evitar erosions, els punts de desaigüe al llit es formigonaran i es dotaran, així mateix, de sistemes de dissipació d'energia.  
- L'aigua d'escolament de la zona d'explotació es canalitzarà a un embassament interior sense eixida, i s'utilitzarà per al reg.  
- En cas de descobriment de restes arqueològiques o béns culturals durant l'execució de les obres en l'àmbit de l'explotació, se suspendran les operacions d'explotació i es comunicarà la troballa als organismes competents perquè s'adopten les mesures necessàries per a la seua protecció, conservació o estudi.  
B) Mesures correctores:  
La principal mesura correctora dels impactes produïts per l'explotació minera consisteix en la correcta aplicació del pla de restauració integral i de l'estudi d'integració paisatgística. El pla de restauració proposat pretén recuperar la morfologia del territori i l'ús original del sòl, integrar visualment la zona d'actuació en el paisatge forestal de l'entorn i permetre el drenatge natural de l'aigua d'acord amb la situació original.  
La restauració serà progressiva i simultània amb l'extracció d'àrids. D'aquesta manera, es minimitza l'extensió territorial de l'impacte paisatgístic i es finalitza la restauració d'algunes zones explotades, fins i tot abans d'iniciar l'explotació d'altres zones.  
El PRI inclou un cronograma que comprén 25 anys i mig, en el qual s'observa l'avanç temporal de les distintes fases d'explotació i de restauració. En l'annex I d'aquesta declaració es plasma el dit cronograma en què s'han inclòs tant els volums d'àrid i de RIA, com les superfícies relacionades amb les distintes fases.  
S'instal·larà una pantalla visual en la zona oest tocant la senda SL-CV-65.1. Per a això, el recobriment de terra vegetal retirada de l'explotació i que ha de mantindre's per a la restauració del buit miner, s'apilarà en aquesta zona, en un cordó de 2 m d'altura, que s'aprofitarà com a pantalla visual. El dit cordó es revegetarà amb una mescla de llavors herbàcies per a mantindre les seues propietats i evitar la pèrdua per erosió. D'altra banda, la revegetació del cordó millora la seua capacitat com a pantalla visual.  
Una vegada que finalitze l'activitat extractiva i les labors de restauració, es millorarà el ferm dels camins per mitjà de refinació i aplanament, en una longitud aproximada d'1 km.  
5é. Programa de vigilància ambiental.  
El programa d'operacions de vigilància ambiental considerat dins de l'estudi d'impacte ambiental fa referència a tres aspectes diferenciats, la vigilància del pla d'explotació de la pedrera, la vigilància d'allò que s'estableix en el mateix estudi d'impacte ambiental, i finalment, el compliment del pla de restauració integral:  
A) Quant al pla d'explotació de la pedrera, es comprovarà que les tasques d'explotació es facen d'acord amb el que s'ha estipulat en el projecte d'explotació en tot allò referent a manteniment de la geometria prevista, tasques d'explotació i restauració simultània de zones, altura i pendent dels bancs.  
B) Quant al que estableix l'estudi d'impacte ambiental (EIA):  
a) Es garantirà la no-afecció a zones exteriors a l'àmbit de l'estudi, a fi d'evitar impactes no previstos.  
b) Respecte a les emissions a l'atmosfera, s'analitzarà l'emissió potencial de partícules fora de les instal·lacions de l'explotació: estimació de materials disseminats i distància mitjana d'afecció dels dits materials.  
Un organisme acreditat haurà de garantir per mitjà d'un control periòdic d'emissions, amb l'informe corresponent que no se supera el nivell d'emissions estimat en el projecte i en l'EIA. Hauria de realitzar-se un informe semestral durant els primers dos anys, referit als paràmetres estipulats en la normativa vigent.  
c) Respecte als abocaments potencialment contaminants, es controlarà la correcta realització de les tasques de manteniment de maquinària i camions, que es farà, si fóra necessari, en instal·lacions externes. En el cas dels equips que per la seua naturalesa exigisquen un manteniment en la mateixa explotació, els fluids s'arreplegaran en envasos específics per tipologia de residus i seran retirats per un gestor autoritzat.  
  
d) Quant a les alteracions paisatgístiques, es revisarà, almenys semestralment, el desenvolupament de les tasques de restauració i es vigilarà l'estat dels exemplars introduïts; les faltes que pogueren produir-se se substituiran per nous exemplars.  
e) Respecte dels nivells sonors, s'estableixen protocols per a la mesura dels nivells sonors: punts de control, nombre de mesuraments, condicions meteorològiques, especificacions i calibratge dels equips.  
  
C) Es comprovarà el grau de compliment del pla de restauració integral quant a volums explotats i reblits i manteniment de la geometria final prevista, èxit de la revegetació i desenvolupament de les obres de drenatge i la seua efectivitat. També es controlarà l'eventual aparició d'abocadors incontrolats.  
El programa de vigilància ambiental suposarà la redacció d'un informe ambiental a l'any, que inclourà les conclusions de tots els treballs realitzats.  
  
Tramitació administrativa.  
L'expedient s'inicia el 8 de juliol de 2013, amb la remissió pel Servei Territorial d'Energia de Castelló de la documentació tècnica, resultat del tràmit d'informació pública, i els informes necessaris per al procediment d'avaluació d'impacte ambiental del projecte.  
  
El 14 de gener de 2015 es requereix, a través del Servei Territorial d'Energia de Castelló, que el promotor faça aclariments tècnics quant a la disponibilitat de RIA per a la restauració de la pedrera.  
El 23 de gener de 2015, es fa un nou requeriment com a continuació de l'anterior on s'indica el termini per al seu compliment.  
El 9 de febrer de 2015, el Servei Territorial d'Energia de Castelló remet un annex a l'estudi d'impacte ambiental en què es contesta el requeriment del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
  
D'altra banda, el 13 de maig de 2015 es rep a través del Servei Territorial d'Energia de Castelló una nova documentació del promotor en relació amb el requeriment d'aclariments tècnics.  
Després de la visita feta a l'explotació i l'anàlisi de la nova documentació aportada, el 30 de juny de 2015 es requereix, a través de l'òrgan substantiu, que el promotor modifique el pla de restauració integral en determinats aspectes tècnics i que faça nous aclariments tècnics.  
  
Finalment, el 14 d'agost de 2015, el Servei Territorial d'Energia de Castelló remet un annex al pla de restauració integral i documentació addicional.  
  
Informació pública  
La Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils i ho va anunciar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 7012, de 26 d'abril de 2013.  
En data 2 de juliol de 2013, el cap del Servei Territorial d'Energia de Castelló certifica que durant el termini concedit no s'hi van presentar al·legacions.  
  
Consultes a administracions i informes rebuts.  
En l'expedient s'han considerat tant els informes remesos pel Servei Territorial d'Energia de Castelló, com els sol·licitats pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental en atenció a les possibles afeccions detectades.  
a) Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural (14.02.2012).  
L'informe indica que, basant-se en la documentació patrimonial presentada, no hi ha afecció al patrimoni cultural en les seues manifestacions arqueològiques, arquitectòniques, paleontològiques o etnològiques, per la qual cosa s'emet un informe favorable l'actuació.  
b) Informe del Servei de Gestió Forestal (17.05.2013).  
El Servei de Gestió Forestal emet un informe favorable sobre el pla de restauració integral, des del punt de vista dels treballs de restauració morfològica, impermeabilització del vas i control de lixiviats proposats. No obstant això, s'indica que tant la preparació del sòl com l'elecció d'espècies en la restauració vegetal no són encertades.  
  
Quant a la preparació del sòl, es considera que per a uns sòls de grossària reduïda com els indicats, un treball profund com el subsolat proposat afectaria la capa inferior de material drenant, per la qual cosa es proposa com a alternativa la realització d'un treball lleuger.  
  
Respecte a les espècies seleccionades, no es consideren adequades ni el cirerer per al rodal agrícola, ni el pi pinyoner per al rodal forestal. En aquest últim cas, es proposa la substitució del Pinus pinea pel Pinus halepensis, elecció d'acord amb la presència en l'àrea d'exemplars espontanis de pi blanc de gran vigor i bon port i referendada per les indicacions de l'atles d'idoneïtat topoclimàtica.  
c) Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (7.10.2013).  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe favorable de l'actuació.   
L'informe indica que la pedrera ocupa una zona de policia del riu Montlleó, que respecta la zona de servitud per a ús públic. Així mateix, assenyala que l'activitat no té incidència en el règim de corrents i s'ubica en una zona sense risc d'inundació.  
Es recorda que s'haurà de comptar amb autorització de l'organisme de conca per a l'abocament d'aigües pluvials a llit i que l'aigua amb què es pretén satisfer les demandes de l'activitat haurà de procedir d'un origen emparat per un dret al seu ús privatiu.  
S'assenyalen mesures a adoptar amb vista a garantir l'arreplega adequada de les aigües d'escolament, afavorir la infiltració i evitar pèrdues de sòl.  
d) Informe del Servei d'Ordenació del Territori (7.03.2014).  
El Servei d'Ordenació del Territori, basant-se en les cartografies del PATRICOVA i del sistema nacional de cartografia de zones inundables, conclou que les parcel·les sobre les quals es pretén realitzar l'explotació minera no estan afectades per risc d'inundació, segons la normativa urbanística del PATRICOVA.  
e) Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (19.05.2014).  
Després de dos informes previs (de 12 de febrer de 2014 i de 25.03.2014) en els quals el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge requereix del promotor ampliacions de documentació, emet un informe favorable sobre l'actuació.  
  
Consideracions ambientals  
1r. Emplaçament del projecte.  
L'explotació minera es desenvoluparà en les parcel·les 73 i 95 del polígon 3 de la localitat d'Atzeneta del Maestrat. D'acord amb el certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament, de 17 de maig de 2011, les parcel·les tenen la qualificació urbanística de sòl no urbanitzable comú i l'activitat és compatible amb el planejament urbanístic municipal.  
Contrastades les parcel·les en què es pretén ubicar l'activitat amb la informació subministrada per la cartografia disponible en la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, s'observa que:  
- Part de la superfície explotada s'emplaça en terreny forestal. En conseqüència, haurà de considerar-se el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal, o en els seus voltants.  
- L'activitat ocupa part de la zona de policia del riu Montlleó, i està sotmesa, per tant, a les prescripcions del Reglament del Domini Públic Hidràulic, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril.  
  
- Al costat de la pedrera va la senda SL-CV 65.1, des de la qual és visible, en principi, l'explotació. No obstant això, basant-se en les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'integració paisatgística, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet un informe favorable del projecte.  
- Dins de la franja de 500 m entorn de la zona d'explotació, es detecta l'existència de diverses edificacions, una de les quals, en concret, és un habitatge, la qual cosa podria suposar una incompatibilitat d'ús amb la pedrera. No obstant això, l'activitat compta amb el certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament d'Atzeneta del Maestrat, per la qual cosa es considera que el desenvolupament de l'explotació d'àrids no és incompatible amb la presència d'una edificació habitada sempre que, amb l'aplicació de les mesures preventives i correctores adequades, no es produïsquen riscos ni molèsties, principalment per sorolls, en l'habitatge esmentat.  
- La localització del projecte no afecta vies pecuàries, espais de la Xarxa Natura 2000, ni a cap altre tipus d'espai natural protegit. Així mateix, segons el BDB, no consta la presència d'espècies prioritàries en l'entorn immediat del projecte.  
- L'emplaçament proposat no està sotmés a riscos per inundació, lliscaments o despreniments, i presenta una baixa vulnerabilitat d'aqüífers. Tampoc hi ha afeccions territorials derivades de la proximitat d'elements naturals o d'infraestructures humanes.  
Per tot l'anterior, es conclou que, de la ubicació de la pedrera, no es derivaran afeccions significatives al medi ambient.  
2n. Consideracions relacionades amb l'activitat a desenvolupar.  
Els impactes més significatius derivats de l'execució del projecte es produeixen sobre l'aire, per l'augment del soroll i de les partícules sòlides en suspensió; la geomorfologia, quant a la variació de la topografia original; l'edafologia, per la destrucció i l'alteració de les característiques del sòl; la vegetació, ja que es destrueix i danya la coberta vegetal; els processos hidrològics, perquè la modificació del relleu afecta drenatges i la taxa d'erosió/sedimentació, i el paisatge. S'hi produeix un impacte visual significatiu.  
a) Afecció a l'atmosfera:  
a.1) Emissió de partícules: les operacions de retirada de vegetació i sòl fèrtil, l'extracció de material, la gestió d'arreplegues, [...] generen un increment de partícules sòlides en suspensió, així com l'emissió de gasos de combustió procedents del funcionament de la maquinària i el trànsit de vehicles.  
Les mesures preventives i correctores proposades per a evitar l'emissió de partícules es consideren correctes i suficients, incloent-hi regs diaris de vials d'accés i plaça de pedrera, arreplega a recer del vent dels materials pulverulents i el seu transport en vehicles de caixa tancada o coberta amb tendals. Així mateix, després de pluja es netejaran les interseccions dels camins de terra amb els camins asfaltats per a retirar el fang que pot embrutar aquests últims.  
a.2) Producció de soroll. Les principals fonts generadores de soroll en l'explotació minera són les pales carregadores i els camions.  
D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, els nivells sonors emesos a 1 metre de distància de les fonts de soroll són 70 dB, en el cas de les pales carregadores, i 80 dB, per al cas dels camions. L'estudi considera com a cas més desfavorable la situació d'una pala carregadora carregant àrids sobre un camió i un altre camió circulant per l'explotació. Per a aquesta situació i segons l'estudi, a 260 m de distància, on s'ubica la casa més pròxima a l'explotació, els nivells d'immissió sonora són inferiors a 40 dB.  
No obstant això, atés que l'activitat disposa de dues pales carregadores i tres camions, es considera que el cas més desfavorable suposa el funcionament d'una de les pales excavant en el front de pedrera, l'altra pala carregant un dels camions i dos camions circulant per l'explotació. No obstant això, realitzat el càlcul oportú, es determina que el nivell d'immissió exterior en l'habitatge considerat no arribaria als 50 dB(A). Atés que l'activitat funcionarà en horari diürn exclusivament, no se superen els límits establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació acústica, que estableix per a l'ús residencial en horari diürn un nivell màxim de recepció extern de 55 dB(A).  
  
En tot cas, haurà d'incloure's dins del programa de vigilància ambiental la realització de les pertinents auditories acústiques d'acord amb la legislació, i en el cas de detectar-se incompliment dels límits, hauran d'adoptar-se mesures correctores addicionals.  
b) Alteració de la topografia.  
L'impacte sobre la geomorfologia es produeix amb l'extracció de material que modifica el relleu original del terreny.  
El pla de restauració integral intenta assimilar la topografia final a l'existent abans de l'inici de l'activitat, imita la morfologia de l'entorn i minimitza els efectes perjudicials sobre relleu, xarxa de drenatge i paisatge, buscant la màxima integració.  
El pla de restauració integral proposat, basat en el rebliment del buit amb material inert adequat (RIA), es considera correcte en línies generals. No obstant això, la proposta inicial del promotor incloïa la impermeabilització del buit de la pedrera prèvia al seu ompliment amb un tractament que assimilava l'actuació més a un abocador de residus inerts que a la restauració topogràfica d'una explotació minera. Atés que la documentació indicava que el rebliment es produiria amb RIA, no sols no calia la dita impermeabilització prèvia, sinó que generava dubtes sobre la naturalesa del material amb què s'ompliria el buit.  
  
En conseqüència, es va indicar al promotor que no es requeria la impermeabilització del fons del buit, sinó la garantia que tot el material aportat era adequat.  
L'objectiu de la restauració és que el rebliment es produïsca amb material adequat, inert, i que no es prolongue indefinidament en el temps. Per a això, és essencial la disponibilitat de material adequat en els volums i en els terminis compromesos en el PRI. Pot tractar-se de residus inerts adequats o material inert que no tinga la categoria de residu (per la qual cosa no requereix la declaració de RIA). I així mateix, pot tindre un únic origen o procedències diverses.  
El promotor justifica tant les quantitats de terra vegetal procedent de la capa de recobriment (10.911 m³), com els inerts procedents de la mateixa pedrera (14.584 m³), i indica que la resta del material consistirà en residus inerts adequats procedents de la planta de tractament d'àrids de la seua propietat. Ja que el buit generat comprén un volum de 302.572 m³, es requereix un total de 277.077 m³ de material addicional per a retornar el terreny a la seua topografia original.  
Atés que la restauració es prolonga al llarg de 21 anys (encara que amb intervals durant els quals no es facen operacions de restauració), s'ha de garantir, com a mínim, una disponibilitat d'uns 13.200 m³/any de RIA.  
Interpel·lat el promotor quant a la disponibilitat i procedència del material per al rebliment de la pedrera, assenyala que és titular d'una planta de tractament de RCD a la localitat d'Atzeneta del Maestrat que podria proporcionar el material adequat per al rebliment de la pedrera Mas del Pont. La dita planta disposa d'autorització ambiental integrada (667/AAI/CV) concedida per Resolució de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient de 28 de maig de 2013.  
S'ha contrastat que, efectivament, en el registre ambiental d'instal·lacions de la Comunitat Valenciana consta l'autorització 667/AAI/CV per a una planta de tractament de RCD al terme municipal d'Atzeneta del Maestrat el titular de la qual és Áridos y Hormigones Hermanos Gil, SL. Així mateix, s'ha revisat el contingut de la resolució d'autorització, que inclou, entre altres, les especificacions següents:  
A) En l'annex I de condicionat del projecte s'indica que només s'admetran en la planta els tipus de residus següents:  
170101 Formigó.  
170102 Rajoles.  
170103 Teules i materials ceràmics.  
170107 Mescles de formigó, rajoles, teules i materials ceràmics, diferents de les especificades en el codi 170106.  
170504 Terra i pedres diferents de les especificacions del codi 170503.  
170508 Balast de vies fèrries diferent de l'especificat en el codi 170507.  
170904 Residus mesclats de construcció i demolició diferents dels especificats en els codis 170901, 170902 i 170903.  
B) En l'annex II, característiques del projecte, s'indica:  
1) La planta té una capacitat màxima de 123.200 t/any, amb una previsió de tractament de 90.650 t/any.  
2) D'acord amb el diagrama de flux aportat en el projecte, es preveu gestionar unes 90.634 t/any de RCD consistents en runes (80 %), altres valoritzables (15 %) i voluminosos (5 %). S'espera obtindre anualment 61.631 t d'àrids reciclats, la qual cosa suposa el 68 % dels residus tractats. S'obtindran, a més, 14.502 t/any de materials valoritzables (fustes, metalls, plàstic, paper/cartó, etc.), i això suposa un 16 %. El rebuig de la planta a abocador inert (fins) s'estima en un 12 % i el rebuig d'abocador de no perillosos en un 4 %.  
De la informació continguda en l'autorització ambiental integrada es desprén que els residus inerts generats en la planta de tractament de RCD per als quals es podria sol·licitar la declaració de RIA arribarien a un total de 10.876 t anuals.  
A més, per a una densitat previsible d'aquest tipus de residus entorn d'1,3-1,5 t/m³, el volum ocupat per aquests RIA seria de 7.769 m³. Així, per a les previsions de tractament anuals previstes, el volum de residus inerts produït no cobriria les necessitats anuals de material per a restauració de la pedrera. En conseqüència, per a garantir la disponibilitat de material suficient per a la restauració morfològica de la pedrera, la planta hauria de sacrificar part de l'àrid produït (13.200 € 7.769 = 5.431 m³) i, en compte de comercialitzar-lo i retornar-lo al cicle productiu, destinar-lo a la restauració. Per a una densitat de l'àrid d'1,5 t/m³, s'hauria de destinar al rebliment del buit de la pedrera un total de 8.147 t (al voltant del 13 % de la producció d'àrids de la planta). En aquest cas, en no tractar-se de residus, no es requeriria la declaració com RIA d'aquest material, encara que suposaria unes pèrdues econòmiques per a la planta de tractament.  
En el cas que la planta funcionara al 100 % de la seua capacitat màxima de tractament, el volum de residus inerts generats en aquesta susceptibles de ser declarats RIA pujaria a 10.560 m³. En aquesta situació, el volum d'àrid no comercialitzat per a satisfer les necessitats de restauració seria de 2.640 m³ (aproximadament el 3 % de la producció).  
  
Si assumim que aquestes dades són merament estadístiques, es consideren acceptables com a garantia inicial de disponibilitat de material adequat per a realitzar la restauració de la pedrera per mitjà de rebliment amb RIA i àrids inerts.  
No obstant això, resta concretar l'aspecte administratiu de la declaració de RIA. El Servei de Gestió de Residus de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural realitza la declaració de RIA no per al procés productiu d'una planta de tractament de RCD determinada per un termini indefinit, sinó per a un volum de residus inerts ja generat o, almenys, per a terminis més limitats (anuals). D'aquesta manera, la circumstància que el promotor siga, així mateix, titular d'una planta d'aquestes característiques li garanteix la disponibilitat d'un volum de material anual, però haurà de sol·licitar anualment la declaració de RIA per al volum de residus inerts produït. Respecte a l'àrid produït, es considera material inert, per la qual cosa no es requereix més justificació que la seua procedència.  
  
A l'efecte de garantir que tot el material utilitzat en la restauració de la pedrera siga adequat, principalment per la seua ubicació al costat del llit d'un riu, es considera que han d'establir-se condicionants addicionals. Així, davant de l'eventualitat d'un possible retard en l'autorització d'inici d'activitat de la planta de tractament de RCD, o el descens de producció en aquesta, ha de garantir-se la disponibilitat de material de rebliment apte d'una altra procedència. En cas contrari, no resulta viable el pla de restauració de l'explotació minera en els termes plantejats.  
  
Aquesta disponibilitat s'avalaria aportant compromisos amb un o més titulars de residus inerts per al subministrament, almenys, de 13.200 m³/any de RIA, que haurien d'anar acompanyats de les corresponents sol·licituds de declaracions de RIA.  
D'altra banda, a fi de no paralitzar l'activitat econòmica del promotor en la mesura que siga possible, seria admissible un desquadrament màxim d'un 10 % anual en les volumetries justificades, sempre que en l'interval anual immediatament posterior es compensara el desquadrament.  
En tot cas, en la documentació aportada, el titular es compromet que «no es començarà l'explotació d'una nova fase sense que estiga restaurada l'anterior o, almenys, un percentatge alt.» Es considera raonable la proposta del promotor i s'estableix que el dit percentatge serà del 75 %.  
  
En definitiva, no es podrà iniciar una nova fase d'explotació fins que no s'haja completat el rebliment de la fase anterior, almenys en el 75 % del volum a aportar i, a més, s'haja justificat documentalment la disponibilitat del volum total necessari per a la restauració morfològica íntegra de la fase precedent.  
D'altra banda, en el desenvolupament de les labors d'explotació poden produir-se circumstàncies que suposen que en una determinada fase no s'obtinga el volum d'àrid previst. Per això, es considera més adequat vincular l'inici de les fases de restauració, no sols al volum extret, sinó també a la superfície l'explotació de la qual ha finalitzat.  
Finalment, en la visita al terreny realitzada per tècnics d'aquesta direcció general es constata que, no sols s'ha iniciat l'explotació de la pedrera, sinó que, aparentment, ja ha finalitzat la 1a fase d'extracció i que està a punt de finalitzar la 2a fase d'extracció, sense haver-se iniciat les labors de restauració. Aquesta circumstància es confirma en contrastar els plans de planta de les distintes fases de l'explotació amb les ortofotos del terreny (de 2012). La situació actual de la pedrera Mas del Pont correspon, quant a les fases d'explotació, aproximadament a l'any set i mig del calendari d'execució establit en la documentació tècnica, mentre que la restauració no s'ha iniciat.  
  
En conseqüència, a fi que les labors es normalitzen respecte al calendari d'execució compromés en la documentació, haurà d'establir-se un nou cronograma modificat en el qual es reflectisca que s'iniciarà immediatament la primera fase de restauració i que s'acceleraran les labors corresponents, de manera que la dita fase s'execute per complet en el termini d'un any i mig. D'aquesta manera, per a l'any nové del calendari proposat, la situació s'haurà regularitzat, i coincidiran a partir d'aquest punt ambdós calendaris d'execució.  
A partir de l'any nové, d'acord amb el cronograma establit, s'executarà immediatament la 2a fase de restauració, i s'anul·larà l'interval de temps existent entre el final de la primera fase de restauració i l'inici de la segona.  
Aquesta obligació suposa que el promotor haurà de disposar del volum de material inert per a la restauració de la primera fase en un termini inferior al proposat inicialment (un any i mig).  
En tot cas, no es podrà iniciar la 3a fase d'explotació fins que no s'haja finalitzat la 1a fase de restauració.  
El promotor assenyala que en les fases de restauració, en finalitzar el dia es cobrirà la superfície de materials inerts amb una capa de terra o semblant (materials de calcària o margosos). S'entén que la capa de recobriment a què al·ludix es refereix als mateixos materials inerts de l'explotació que no arriben a aconseguir la granulometria adequada per a la producció d'àrids i que, en visita al terreny de tècnics d'aquest servei, es va comprovar que es tractava d'un material adequat per al rebliment.  
c) Pèrdua de sòl.  
La retirada de la capa de sòl fèrtil prèvia a l'explotació dels àrids i el seu emmagatzematge en cordons revegetats per a mantindre les seues característiques s'estima mesura adequada per a evitar pèrdues de sòl, tant en quantitat per processos erosius, com en qualitat per pèrdua d'estructura o fertilitat.  
S'ha de procurar que els cordons d'emmagatzematge no superen els 2 m d'altura per a evitar les compactacions. Així mateix, haurà d'incloure's en el programa de vigilància ambiental la comprovació periòdica de l'estat de la revegetació sobre aquests cordons i, si és el cas, haurà de repetir-se la hidrosembra.  
d) Vegetació. L'explotació minera implica la necessitat d'eliminar la vegetació existent.  
La retirada i reserva de terra vegetal i la restauració prevista suposen la recuperació de la vegetació en la zona, si bé substituint els exemplars eliminats per uns altres. No obstant això, la documentació no preveu les operacions a realitzar sobre la vegetació retirada. Evidentment, els peus arboris es retiraran per al seu aprofitament econòmic, però respecte a la cobertura d'arbustos i herbàcies, es considera convenient aprofitar tota aqueixa matèria orgànica i font de propàguls per al desenvolupament de vegetació sobre el cordó vegetal, per a la qual cosa haurà de triturar-se i incorporar-se a la capa de terra vegetal reservada per al seu ús en la restauració.  
Per a evitar que l'afecció s'estenga fora de la superfície d'explotació, s'haurà de garantir que la maquinària no opera fora dels límits marcats pel polígon d'explotació establit. Per a això, haurà de jalonar-se la zona explotable de manera clarament visible.  
D'altra banda, d'acord amb l'informe del Servei de Gestió Forestal, s'haurà de substituir l'espècie proposada per al rodal forestal per l'espècie Pinus halepensis.  
Quant a l'espècie a implantar en el rodal agrícola, es proposa considerar reemplaçar el cirerer per ametler, o olivera, per tractar-se de cultius més rústics i menys exigents. En concret, l'ametler suporta millor sòls pobres i de menor profunditat; tant aquest cultiu com l'olivera són idonis per a sòls francoarenosos, i amb la pluviometria de la zona poden cultivar-se sense problemes en règim de secà. Així mateix, en visita realitzada a la zona, s'ha constatat que les parcel·les dels voltants estan cultivades amb aquestes dues espècies, la qual cosa avala la tesi de la seua adaptació a l'entorn.  
En cas d'optar per alguna de les espècies proposades, hauria d'adequar-se el marc de plantació, poda de formació i, sobretot, pla de fertilització.  
Quant a la revegetació exclusivament amb exemplars arboris, aquesta decisió va contra el principi fonamental d'incloure espècies de port herbaci i arbustiu en la cobertura vegetal, perquè suposen una major protecció del sòl contra els processos erosius. Respecte d'això, el promotor argumenta la competència d'aquestes espècies enfront de les de port arbori, la invasió natural de la parcel·la per les espècies autòctones presents als voltants en un termini de temps reduït, i la sistematització hidràulica de la superfície per a captar l'aigua i minimitzar l'escolament. Aquests raonaments no es consideren suficients per a plantejar la revegetació exclusivament amb espècies arbòries. Fins al moment en què el desenvolupament dels exemplars arboris els atorgue la seua funció com a protectors del terreny transcorreran anys, i la invasió per la vegetació autòctona no serà en cap cas immediata.  
En conseqüència, s'haurà de modificar el PRI quant a la revegetació proposada en les parcel·les i incloure-hi espècies herbàcies i exemplars arbustius, a més dels peus arboris, de manera que es produïsca una cobertura del terreny, almenys, del 40 %.  
Quant a la selecció d'espècies, hauran de prevaldre els criteris d'adaptació al terreny (espècies autòctones) i de rusticitat. Així mateix, s'haurà de considerar la capacitat de rebrotar d'aquestes i el seu caràcter d'entapissar la superfície.  
En la visita feta a l'explotació, encara que no es va fer un inventari exhaustiu de les espècies presents en la zona, es van detectar, amb major o menor freqüència, exemplars de llentiscle, bruc, romer, aladern, espart, llistó,[...].  
Una combinació adequada per a garantir l'adequada cobertura del terreny inclouria la sembra amb: Brachipodium retusum (llistó), Rosmarinus officinalis (romer), Stipa tenacissima (espart) [...] i la plantació d'exemplars d'Erica multiflora (bruc) i de Pistacia lentiscus (llentiscle), a més dels exemplars de pi blanc ja mencionats.  
Així mateix, es podrien incorporar tant Rhamnus alaternus (aladern) i Rhamnus lycioides (arç negre), com Juniperus phoenicea (savina negra) i Juniperus oxycedrus (ginebre del galipot).  
En tot cas, per a garantir l'arrelament de la vegetació, haurà d'aplicar-se un reg a la sembra o plantació, i controlar, per mitjà del programa de vigilància ambiental, les necessitats de reg com a mínim estivals des de l'execució de la primera fase de restauració fins als dos primers anys després de la finalització de l'última fase de restauració.  
Finalment, i també segons l'informe del Servei de Gestió Forestal es considera convenient la substitució del treball profund proposat en el pla de restauració integral per un treball lleuger per a evitar l'afecció de les capes subjacents.  
e) Paisatge.  
L'impacte visual de l'activitat es deu a l'eliminació de la vegetació en les zones a explotar, la creació de fronts d'explotació, la presència de maquinària i equips i l'existència d'arreplegues de sòl edàfic, material i enderrocs.  
D'acord amb la documentació aportada, la pedrera només és visible des de la senda SL-CV 65.1-, en el tram que transcorre més pròxim a aquesta. La qualitat de les vistes empitjora considerablement. A això s'afig que els principals afectats per la pèrdua de qualitat paisatgística són els usuaris de la senda, especialment sensibles a actuacions semblants a la proposta.  
No obstant això, les mesures correctores proposades, d'aprofitament del cordó de terra vegetal com a pantalla visual i, sobretot, la restauració progressiva del buit de pedrera, si bé no eliminen totalment l'impacte, l'atenuen bastant. Finalment, quan s'execute l'última fase de la restauració de la pedrera, aquesta quedarà integrada en l'entorn.  
En el reconeixement a l'explotació, es va constatar que la senda efectivament té afluència de públic i que la pantalla visual no complia les especificacions indicades quant a dimensions i cobertura vegetal. Aquest aspecte es va posar en relleu per a la seua correcció pel titular.  
f) Contaminació de sòls i aigües.  
Les possibles contaminacions de sòls i aigües es deuen, d'una banda, a l'arrossegament ocasional de sediments per l'aigua d'escolament, que augmentaria la terbolesa de les aigües, i d'una altra, a abocaments eventuals de fluids procedents de vehicles i maquinària.  
Quant a l'arrossegament de sediments, es considera adequat i suficient el disseny hidrològic de l'àrea afectada, amb la construcció d'obres de drenatge, la realització de cunetes perimetrals per a evitar que les aigües externes aboquen en la plaça de pedrera, i dispositius de control de la sedimentació. No obstant això, a pesar que les aigües pluvials abocades al llit seran netes perquè s'evitarà la seua entrada en la zona d'explotació per mitjà de les cunetes perimetrals, d'acord amb l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a l'abocament de les aigües pluvials a llit s'haurà de comptar amb l'autorització de l'organisme de conca.  
Respecte a la contaminació per abocaments eventuals de fluids, el promotor proposa el manteniment adequat de vehicles i maquinària, que repercutirà favorablement tant sobre la minimització de sorolls i d'emissions de gasos de combustió a l'atmosfera, com sobre les possibles fugues de fluids al sòl. Les operacions de manteniment es faran en la mateixa explotació minera en una àrea impermeabilitzada i rodejada d'un rastell contenidor, de la qual no s'indica la seua ubicació exacta dins de l'explotació.  
Per a garantir la impossibilitat d'infiltracions d'abocaments al sòl, les operacions de manteniment de la maquinària requereixen que la zona habilitada per a la seua realització no sols estiga impermeabilitzada, sinó que ha d'assegurar-se que l'aigua d'escolament no es contaminarà amb els possibles contaminants que impregnen l'àrea i discorrerà a altres zones. Per a això, o bé es realitza una coberta per a aquesta zona, o com a mínim es garanteix que l'aigua pluvial d'aquesta zona no circularà lliurement, per a la qual cosa, el rastell contenidor haurà de tindre l'altura suficient perquè un episodi de pluja torrencial no supose que l'aigua sobreïsca, i a més, disposar d'un pouet estanc de lixiviats que siga buide periòdicament per un gestor autoritzat. En defecte d'aquestes garanties, el manteniment de la maquinària de l'explotació haurà de realitzar-se en tallers especialitzats.  
Respecte a l'emplaçament de la zona de manteniment, a fi d'evitar-ne el trasllat segons avance l'explotació en direcció oest-est, es considera que ha d'ubicar-se en l'extrem est d'aquesta, sense excedir els límits de la parcel·la 95. Només en el moment en què s'haja de realitzar l'explotació d'aqueixa zona, s'hauran de desmantellar aquestes instal·lacions i habilitar una àrea, amb les mateixes característiques tècniques, encara que, si és el cas, de dimensions més reduïdes, en la part més pròxima ja reblida amb RIA però encara no revegetada per a la realització d'aquestes operacions fins a la finalització de la restauració morfològica de l'explotació. En aqueix moment, s'haurà de desmantellar la segona àrea habilitada. Per descomptat, tots els residus procedents del desmantellament d'aquestes zones de manteniment hauran de gestionar-se d'acord amb el que estableix la legislació.  
Quant al punt net assenyalat en la documentació, del qual tampoc s'especifica l'emplaçament, haurà d'emplaçar-se en la mateixa àrea de manteniment de maquinària, a fi de concentrar les activitats susceptibles de produir contaminació de sòls i aigües en la zona habilitada amb solera impermeabilitzada. Segons el criteri del promotor, es podran ampliar les dimensions d'aquesta àrea a fi que puga albergar-s'hi el punt net indicat. A més, els recipients d'emmagatzematge de residus perillosos s'emplaçaran en cubetes de dimensions adequades a aquests, i disposar de quantitat de material absorbent suficient davant d'eventuals fugues o abocaments que, una vegada utilitzat, haurà d'emmagatzemar-se d'acord amb la seua naturalesa fins a la seua retirada per un gestor autoritzat.  
g) Gestió de residus.  
La gestió dissenyada en l'estudi d'impacte ambiental es considera correcta per a evitar impactes.  
Contrastada la informació referida al gestor proposat pel promotor per a la retirada i gestió dels residus tòxics i perillosos amb la informació disponible en la pàgina web de la Direcció General de Qualitat Ambiental en data emissió d'aquesta resolució, s'indica que el centre de tractament de residus del mediterrani disposa, efectivament, de l'autorització 166/AAI/CV que el faculta per a l'emmagatzematge dels residus perillosos generats per l'explotació minera. Així mateix, el gestor disposa de l'autorització per al transport de residus perillosos 206/T01/CV.  
  
h) Consum d'aigua.  
De la documentació aportada es dedueix que el consum d'aigua requerit per al correcte exercici de l'activitat no és excessiu, i correspon principalment al reg preventiu de vials i pistes per a evitar l'alçament de pols, i en menor grau, al reg dels cordons de reserva de terra vegetal, així com, una vegada iniciades les fases de restauració de l'explotació, al reg dels exemplars introduïts per a la revegetació.  
  
Encara que s'aprofitarà per a aquests usos l'aigua de pluja arreplegada en la zona d'explotació, també caldrà una aportació addicional de 633 m³/any subministrat per mitjà de camions cisterna. Respecte d'això, s'indica que l'increment de demanda d'aigua haurà de tindre una procedència emparada per un dret a l'ús privatiu d'aquesta.  
i) Afecció a infraestructures existents: camí d'accés.  
Entre les mesures correctores establides pel promotor s'inclou la millora del ferm del camí d'accés a l'explotació, ja que no es tracta d'un camí d'ús exclusiu de l'activitat, sinó que es tracta d'un camí rural preexistent. No obstant això, la proposta del promotor es limita a la millora del ferm del camí una vegada finalitzen l'activitat extractiva i les labors de restauració de l'explotació.  
Es considera que l'increment de trànsit sobre el camí esmentat derivat de l'activitat minera, afegit al fet que hi transitaran vehicles pesants, suposa un deteriorament del camí el manteniment del qual ha d'assumir el promotor. En conseqüència, s'ha d'establir un pla de manteniment de camins, que inclourà l'accés des de la carretera CV-165, en cas que resulte necessari. Per a la detecció de la dita necessitat, haurà d'incloure's dins del programa de vigilància ambiental el control periòdic de l'estat del camí.  
3r. Programa de vigilància ambiental.  
El PVA elaborat concreta bé els mesuraments i controls a realitzar en determinats aspectes, però deixa altres qüestions sense definir correctament. En concret:  
- S'ha de revisar el jalonament perimetral per a evitar eventuals afeccions fora de la zona d'explotació.  
- En cas d'optar pel manteniment de maquinària en la mateixa explotació, haurà de comprovar-se l'estat de la impermeabilització de la zona habilitada a aquest efecte.  
- S'han d'incloure les auditories acústiques pertinents d'acord amb la legislació vigent.  
- L'informe realitzar ha d'incloure un reportatge fotogràfic en què es veja l'aplicació de les mesures de restauració i revegetació executades.  
- Per a garantir l'arrelament de la vegetació implantada, a més del control de malls, s'hauran de controlar les necessitats de reg, com a mínim estivals, des de l'execució de la primera fase de restauració.  
- El PVA ha de prolongar-se almenys dos anys des de la finalització de la restauració, a fi de garantir-ne l'èxit.  
- El PVA proposat no indica periodicitat de realització dels controls a partir del tercer any d'explotació. S'haurà de concretar la periodicitat per a cada un dels controls i establir, per a aquells exigits per la legislació vigent, la periodicitat mínima indicada per les prescripcions normatives.  
- La documentació derivada del desenvolupament del programa de vigilància ambiental ha de romandre a disposició de l'autoritat ambiental competent. Pel que fa a la remissió d'informes a aquesta direcció general, es consideren essencials els informes anuals referits als anys en què finalitzen cada una de les fases d'explotació i cada una de les fases de restauració, així com l'informe corresponent en el moment de la conclusió del PVA.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'annex I, grup 3.c.1, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribueix a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estime acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte d'explotació de recursos de la secció A) Mas del Pont, promogut per Áridos y Hormigones Gil, SL, que s'ubica en les parcel·les 73 i 95 del polígon 3 del terme municipal d'Atzeneta del Maestrat (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableixen l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, el PRI i la resta de documentació aportada el 14 d'agost de 2015, en tot allò que no contradiga els condicionants del punt segon de la present resolució, que seran de compliment obligatori.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Cronograma.  
1.1. Modificació del calendari d'execució.  
El cronograma d'execució d'explotació restauració es modificarà respecte a l'inclòs en la part expositiva d'aquesta declaració, d'acord amb el que estableix el cronograma modificat adjunt com a annex II, en què s'ajusta a la situació actual de l'explotació.  
El calendari d'execució modificat suposa que:  
- S'iniciarà immediatament la 1a fase de restauració.  
- S'acceleraran les labors d'aquesta fase de restauració de manera que durarà un màxim d'un any i mig.  
- La 2a fase de restauració s'iniciarà immediatament després de la finalització de la 1a fase de restauració.  
1.2. Validesa de la declaració d'impacte ambiental.  
La validesa de la present declaració d'impacte ambiental queda vinculada a l'execució de la restauració d'acord amb el cronograma modificat (annex II). L'incompliment d'aquest condicionant podrà suposar la revisió d'ofici de la declaració d'impacte ambiental, i si és el cas, la formulació d'una resolució d'anul·lació.  
1.3. Variacions del calendari d'execució.  
Qualsevol variació temporal en el desenvolupament de les fases d'explotació, haurà de comportar la corresponent variació en les fases de restauració, de manera que una acceleració en les activitats extractives suposarà la conseqüent acceleració en les labors de restauració.  
2. En el termini de dos mesos des de la notificació d'aquesta resolució, el promotor aportarà a aquesta Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental una còpia de l'autorització d'inici d'activitat de la planta de valoració i tractament de RCD de la que és titular i amb l'autorització ambiental integrada número 667/AAI/CV.  
3. Respecte al programa de restauració integral de la pedrera:  
3.1. A fi de garantir la disponibilitat de material inert per al desenvolupament de les distintes fases de la restauració:  
- El promotor sol·licitarà, almenys una vegada a l'any, davant del Servei de Gestió de Residus la declaració de RIA per a la seua utilització en la restauració de la pedrera Mas del Pont dels residus inerts generats en la planta de valoració i tractament de RCD. Una vegada obtinguda la declaració de RIA, es remetrà a aquesta direcció general.  
- Si el volum de RIA de la mateixa planta no cobreix la quantitat necessària per a la restauració de la pedrera d'acord amb el cronograma modificat (annex II), el promotor remetrà anualment a aquesta direcció general justificació de la disponibilitat de material inert fins a completar el volum requerit de qualsevol de les següents procedències o una combinació d'ambdós:  
a) Compromisos contractuals amb un o més titulars de residus inerts perquè aquests sol·liciten la declaració de RIA per als dits residus amb destinació a la pedrera Mas del Pont. Posteriorment, es remetran les declaracions corresponents.  
b) Àrid produït en la mateixa planta de tractament de RCD del promotor detret de la comercialització. Aquest volum es justificarà per mitjà de declaracions responsables.  
- S'admetrà la no-justificació de disponibilitat d'un màxim de 1.300 m³ anualment de material, sempre que, en l'anualitat immediatament posterior, es justifique la disponibilitat de material incrementada en la mateixa quantia.  
- En tot cas, si abundem en allò que estableix el condicionant número 1, l'inici d'una nova fase d'explotació requerirà que s'haja completat el rebliment de la fase anterior almenys en el 75 % del volum a aportar i, a més, s'haja justificat documentalment la disponibilitat del volum necessari restant per a completar la restauració morfològica íntegra de la fase precedent.  
3.2. Es modificarà en els termes següents:  
- La revegetació del rodal forestal combinarà l'ús d'espècies herbàcies amb la inclusió d'exemplars arbustius i de port arbori, de manera que es produïsca una cobertura del terreny, almenys, del 40 %. S'utilitzarà Pinus halepensis (pi blanc) com a espècie arbòria, i s'hauran de substituir, si és el cas, les operacions a realitzar sobre la plantació per a adaptar-les a l'espècie.  
- Les espècies herbàcies i arbustives se seleccionaran atenent criteris d'adaptació al terreny (espècies autòctones), de rusticitat, de capacitat de rebrotat i de caràcter d'entapissar la superfície.  
- Una combinació adequada per a garantir la cobertura adequada del terreny inclouria la sembra amb: Brachipodium retusum (llistó), Rosmarinus officinalis (romer), Stipa tenacissima (espart) [...] i la plantació d'exemplars d'Erica multiflora (bruc) i de Pistacia lentiscus (llentiscle), a més dels exemplars de pi blanc ja mencionats.  
- En la preparació del sòl se substituirà el subsolat per un treball més lleuger.  
3.3. En cas d'optar en la revegetació del rodal agrícola per l'ús d'olivera o ametler, es modificaran en els termes oportuns les operacions a realitzar sobre la plantació per a adaptar-les a l'espècie triada, en concret quant a marc de plantació, poda de formació i pla de fertilització.  
3.4. Les plantes utilitzades en la repoblació dels terrenys forestals hauran de complir les disposicions de qualitat i procedència especificades en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció.  
4. El promotor ha de jalonar el límit de la zona extractiva abans d'iniciar els treballs. Donarà compte d'això a l'òrgan substantiu per mitjà d'un informe i un reportatge fotogràfic. Si l'òrgan substantiu ho estima favorable, es considerarà complida aquesta condició.   
5. En iniciar cada una de les fases extractives, en la retirada prèvia de la capa de recobriment, el material vegetal procedent del desbrossament es triturarà i incorporarà a la capa de terra vegetal per al seu enriquiment en matèria orgànica i en llavors, a fi de facilitar el desenvolupament de vegetació sobre el cordó vegetal.  
6. L'increment de demanda d'aigua per a l'exercici de l'activitat haurà de tindre una procedència emparada per un dret a l'ús privatiu d'aquesta.  
L'abocament d'aigües pluvials a llit requerirà la corresponent autorització de l'organisme de conca.  
S'haurà de complir, en tot cas, les disposicions establides en el Reglament de Domini Públic Hidràulic aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril.  
7. El promotor serà responsable de mantindre en bon estat els camins per on circule la seua maquinària, incloent-hi els accessos des de la carretera CV-165. En el cas que el titular subscriguera amb una altra societat algun contracte que incloga el dit manteniment, aquesta obligació recaurà subsidiàriament sobre la dita societat.  
8. Quant a la zona de repòs i manteniment de maquinària:  
8.1. Dimensions: comprendrà la superfície adequada per a albergar, a més de les operacions de manteniment de maquinària, el punt net d'arreplega de residus.  
8.2. Característiques tècniques: a més d'impermeabilitzar-se en els termes disposats en la documentació tècnica, es dotarà d'una coberta, o bé es dissenyarà de manera que l'altura del rastell contenidor siga suficient per a garantir que un episodi de pluja torrencial no suposarà que l'aigua sobreïsca. A més, es disposarà d'un pouet estanc de lixiviats que serà buidat periòdicament per un gestor autoritzat. En defecte d'aquestes garanties, el manteniment de la maquinària de l'explotació es farà en tallers especialitzats.  
Els recipients d'emmagatzematge de residus perillosos s'emplaçaran en cubetes de dimensions adequades, i es disposarà de suficient quantitat de material absorbent davant d'eventuals fugues o abocaments que, una vegada utilitzat, haurà d'emmagatzemar-se d'acord amb la seua naturalesa fins a la seua retirada per un gestor autoritzat.  
8.3. Emplaçament: s'ubicarà en l'extrem est de la parcel·la 95, sense excedir-ne els límits. En el moment en què s'haja d'iniciar l'explotació d'aqueixa zona, es desmantellaran aquestes instal·lacions i es desplaçaran, mantenint les seues característiques tècniques a l'àrea més pròxima ja restaurada morfològicament però encara no revegetada. Aquesta segona zona de manteniment es desmantellarà quan finalitze la restauració morfològica del total de l'explotació. Qualsevol operació de manteniment que haguera de fer-se a partir d'aquest moment es farà en tallers externs.  
Tots els residus procedents del desmantellat de les dues zones de manteniment es gestionaran d'acord amb el que estableix la legislació.  
9. Es farà una auditoria acústica en el termini de tres mesos des de la notificació d'aquesta resolució i, posteriorment, les corresponents d'acord amb la periodicitat establida en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació acústica. Les auditories acústiques seran fetes per un organisme de control autoritzat. En cas de superar els nivells sonors permesos per la llei, s'establiran les mesures correctores pertinents.  
10. Quant al programa de vigilància ambiental:  
10.1. Amb la finalitat de reposar els malls i gestionar la qualitat de la restauració, el programa de vigilància ambiental es prolongarà dos anys, comptats a partir de la terminació de la restauració total de la pedrera.  
10.2. Sense perjuí de les disposicions del programa de vigilància ambiental proposat, s'hi inclouran les determinacions següents, assenyalant la periodicitat amb què es realitzaran, que en cap cas superarà la indicada per les prescripcions normatives en el cas de controls previstos per la legislació vigent:  
- Comprovació de l'estat del jalonament perimetral per evitar eventuals afeccions fora de la zona d'explotació.  
- Revisió, en cas d'optar pel manteniment de la maquinària en la mateixa explotació, de l'estat de la impermeabilització de la zona habilitada per a la realització d'aquestes operacions de manteniment.  
- Comprovació de la situació dels cordons de terra vegetal.  
- Revisió de l'estat del camí d'accés a l'explotació minera.  
- Auditories acústiques pertinents d'acord amb la legislació vigent.  
  
- Control de les necessitats de reg, com a mínim estivals, des de l'execució de la primera fase de restauració.  
- Control de l'aplicació de les mesures de restauració i revegetació, incloent-hi un reportatge fotogràfic.  
10.3. S'haurà de portar un registre documentat del programa de vigilància ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia. Tota la documentació del programa de vigilància ambiental estarà a disposició de les autoritats competents.  
10.4. A més de la remissió periòdica dels documents indicats en el condicionant 3.1, dins dels tres mesos posteriors a la finalització de cada una de les fases d'explotació i de restauració, es remetran a aquesta direcció general els informes corresponents. Així mateix, dins dels tres mesos següents a la finalització del PVA, es remetrà a aquesta direcció general l'informe corresponent.  
Els informes relatius a la finalització de fases de restauració inclouran, en tot cas:  
- Justificació documental de la naturalesa i procedència de la totalitat dels volums de material de rebliment aportat. El sumatori de declaracions de RIA i, si és el cas, de declaracions responsables d'àrids de la planta haurà d'arribar al volum corresponent al total de la fase de restauració.  
- Data de la deposició del material.  
- Plans en planta i en secció transversal en què es reflectisca la ubicació definitiva de les distintes capes implicades.  
- Reportatge fotogràfic.  
11. Durant l'activitat de la pedrera, s'observarà el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal, o en els seus voltants.  
12. El descobriment d'avencs o coves durant l'avanç de les labors mineres, per la seua condició d'espais naturals protegits, es notificarà immediatament a la Direcció General del Medi Natural, a fi que siguen inspeccionades, d'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
13. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del dit Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/ 2013, és aplicable a la present declaració d'impacte ambiental.  
  
València, 10 de febrer de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 22 de març de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.  
  
  
ANNEX I  
Cronograma d'explotació restauració inclòs en el PRI presentat pel promotor  
  
ANNEX II   
Cronograma d'explotació restauració modificat, apartat segon de la parts dispositiva de la declaració d'impacte ambiental



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7761, del 15-04-2016 (2016/2282)

RESOLUCIÓN de 22 de marzo de 2016, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 70/13-AIA Atzeneta del Maestrat.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7761

Fecha DOGV
:   15-04-2016

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2016/2282

CVE


Fecha del documento
:   22-03-2016

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 22 de marzo de 2016, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 70/13-AIA Atzeneta del Maestrat. [2016/2282]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 70/13-AIA Atzeneta del Maestrat.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 70/13-AIA.  
Título: Explotación de recursos de la sección A) áridos, «Mas del Pont».  
Promotor: Áridos y Hormigones Gil, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Energía de Castellón.  
Ref. órgano sustantivo: MIEXPA/2011/2/12.  
Localización: Parcelas 73 y 95 del polígono 3 término municipal de Atzeneta del Maestrat (Castellón).  
  
Descripción del proyecto  
1.º Objeto del proyecto:  
El objeto del proyecto es la legalización, de acuerdo con la Ley 22/1973, de 21 de julio, de minas, de una actividad de explotación de áridos.  
2.º Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada.  
Se trata de una explotación para la producción de árido calizo localizada en las parcelas 73 y 95 del polígono n.° 3 de la localidad de Atzeneta del Maestrat, con una superficie total, según datos de la gerencia catastral, de 37869 m², entre las cotas 380 y 360 msnm y a unos 750 metros de la carretera autonómica CV-165.  
El árido obtenido no se tratará en la propia zona de extracción sino en las instalaciones correspondientes a establecimiento de beneficio de las que dispone el titular en la parcela 40 del polígono 5 de Atzeneta del Maestrat.  
La explotación de los áridos se realizará a cielo abierto, con desarrollo descendente de bancos, es decir, desarrollando la cantera desde las cotas superiores a las inferiores.  
Una vez definida la extensión de las reservas minerales, se ha restringido el área de explotación atendiendo a la preservación del dominio público hidráulico correspondiente al cauce del río Monleón, situado al sur de la cantera.  
La superficie total afectada por la explotación es de 3,094 has, aunque solo se explotarán 3,0309 has, de las que 1,358 has aproximadamente se consideran terreno forestal según el inventario forestal de la Comunitat Valenciana.  
El volumen total de explotación se estima que es de 302571 m³ y la vida útil de la actividad extractiva será de 22 años, según el siguiente cuadro de ritmo de explotación.  
  
Fase  
(Duración prevista) Volumen (m³)  
 Explotable de áridos Tierra vegetal Estériles Total arrancado  
1.ª fase (4 años y 7 meses) 57.022 m³ 2.499 m³ 3.001 m³ 62.522 m³  
2.ª fase (4 años y 5 meses) 55.112 m³ 2.085 m³ 2.901 m³ 60.098 m³  
3.ª fase (8 años) 102.136 m³ 3.235 m³ 5.376 m³ 110.747 m³  
4.ª fase (5 años) 62.807 m³ 3.092 m³ 3.306 m³ 69.205 m³  
Total 277.077 m³ 10.911 m³ 14.584 m³ 302.572 m³  
  
La actividad minera se llevará a cabo mediante la ejecución secuencial de las siguientes operaciones:  
1. Preparación y adecuación de accesos.  
2. Retirada, acopio y mantenimiento de la tierra vegetal de la zona de explotación.  
3. Preparación de explanada o plataforma inicial de trabajo.  
4. Retirada, en su caso, de niveles estériles superiores.  
5. Arranque del paquete calizo con medios mecánicos.  
6. Carga de materiales en los camiones con medios mecánicos.  
7. Transporte del material hasta las instalaciones de trituración y clasificación.  
8. Segregación de mena y estériles en la instalación de beneficio.  
  
Estas operaciones se desarrollarán por cinco personas, una de ellas el gerente, que dispondrán de dos palas cargadoras y tres camiones volquete para su realización.  
Las tierras vegetales se depositarán a lo largo del límite de la explotación en el extremo noroeste de la parcela núm. 73 y en el extremo sureste de la parcela núm. 95, en un cordón de sección trapezoidal de 2 m de altura aproximada. El cordón de tierra vegetal se revegetará mediante siembra con una mezcla de semillas propias del entorno.  
Los estériles se dispondrán en un acopio temporal en la finca núm. 95, de modo que su impacto visual quede limitado por las barreras visuales creadas y por la vegetación existente en las parcelas colindantes.  
Una vez retirada la cobertura edáfica vegetal se beneficiará el mineral en una franja por medio de tres bancos de 5, 8 y 7 metros de altura, avanzando longitudinalmente en dirección sureste y, transversalmente, en dirección noreste-sureste.  
Las bermas de plataforma de trabajo nunca serán menores de 12 m de anchura en avance y su pendiente transversal será de un 2 % hacia el interior para permitir el rápido desagüe de los planos de berma.  
El agua de lluvia correspondiente al hueco de extracción se recogerá sobre los contornos de los distintos niveles de explotación mediante cunetas situadas a los pies de los taludes de cada banco, desaguando por bajantes hacia los niveles inferiores para recoger todo el agua en la plaza de cantera. El agua embalsada servirá, en época seca, para el riego de la pista, los accesos y las plataformas de trabajo. La única salida de los caudales recogidos en el hueco de explotación será la infiltración, por lo que la balsa interior deberá diseñarse con capacidad suficiente para el completo embalse de estas escorrentías.  
Instalaciones.  
La explotación dispondrá de una caseta prefabricada que hará las veces de comedor y resguardo en caso de lluvia y en la que se dispondrá del mobiliario y equipos informáticos necesarios, de botiquín de primeros auxilios y extintores en número suficiente. No obstante, la oficina estará atendida en las instalaciones que el promotor dispone en el municipio de Atzeneta del Maestrat correspondientes a establecimiento de beneficio.  
La actividad minera no precisa energía eléctrica. El suministro de energía a la caseta portátil se realizará a través de un grupo electrógeno.  
El abastecimiento de agua corriente no potable se realizará mediante camiones cisterna. El origen del agua está amparado por un derecho de agua a través de la empresa comercializadora de aguas. Se instalará un depósito de agua de superficie de polietileno opaco de 1000 litros de capacidad. Para el riego de pistas se dispondrá de un camión-cisterna.  
La explotación no dispondrá de red de agua potable; para el consumo humano del personal trabajador se utilizarán aguas comercializadas y envasadas.  
Se instalará un sanitario portátil para el personal de obra cuyo contenido se retirará periódicamente por empresa especializada para su traslado y vertido a planta depuradora.  
La explotación se dotará de un área de reposo y mantenimiento de 12 x 5 metros de superficie, que contendrá una lámina impermeabilizante en el fondo de una capa de 30 cm de arcilla con una permeabilidad de 10-11 m/seg y una capa de 40 cm de arena. Todo ello rodeado de un bordillo contenedor.  
Producción de residuos.  
El promotor ha suscrito un documento de aceptación de residuos con la empresa gestora de residuos peligrosos CTR Mediterráneo, SA (núm. de gestor 166-08/AAI/CV).  
Los únicos productos que se utilizarán durante la explotación minera proyectada que pueden dar lugar a residuos son los propios del mantenimiento de la maquinaria. Así, se estima que, a lo largo de la vida útil de la explotación, se generarán las siguientes cantidades de residuos:  
  
Código LER Descripción Lugar de generación Cantidad generada Destino  
01 01 02 Residuos de la extracción (tierra vegetal y estériles) Explotación  
minera 25.494 m³ Restauración del hueco minero  
13 01 13\* Aceites hidráulicos Mantenimiento  
de maquinaria 22.000 litros Gestor autorizado  
13 02 05\* Aceites usados de vehículos Mantenimiento  
de maquinaria 10.780 litros Gestor autorizado  
16 01 07\* Filtros de aceite Mantenimiento  
de maquinaria 154 uds. Gestor autorizado  
16 01 14\* Anticongelante Mantenimiento  
de maquinaria 1.100 litros Gestor autorizado  
16 07 08\* Grasas Mantenimiento  
de maquinaria 4.400 Kg Gestor autorizado  
  
  
Junto a la caseta prefabricada se instalará un «punto limpio» destinado al almacenamiento temporal de los residuos tóxicos y peligrosos generados (aceites y filtros usados, envases de grasas y aceites,[...]). Consistirá en un área con solera impermeabilizada, sistemas de retención de fugas y red de saneamiento independiente, en la que se emplazarán los distintos contenedores, perfectamente identificados y etiquetados, para facilitar la recogida por gestor autorizado.  
Los residuos sólidos urbanos o asimilables se almacenarán en contenedores adecuados y se pondrán diariamente a disposición del Ayuntamiento de Atzeneta del Maestrat para su gestión.  
3.º Plan de restauración integral.  
Conforme se vayan abandonando zonas al noroeste del frente en explotación se procederá a su restauración, que consistirá básicamente en el relleno del hueco creado por la explotación minera con materiales inertes procedentes de la propia actividad así como de excavaciones y de residuos de la construcción y demolición (RCDs) previamente tratados en una planta de valorización de RCDs de la cual es titular el promotor y que dispone de la correspondiente autorización ambiental integrada (667/AAI/CV) y para los que se solicitará su declaración como RIAs por la autoridad competente.  
Según el promotor, la capacidad máxima de tratamiento autorizada para la planta de RCDs es de 90650 tn/año de RCDs (412 tn/día) suficiente para garantizar el relleno del hueco minero con los RIAs obtenidos de su valorización.  
El plan de restauración integral incluye un cronograma de explotación y restauración que establece el inicio de las fases de restauración 1 y 2 de forma inmediata tras la finalización de las correspondientes fases de explotación, y el inicio de las fases 3 y 4 de restauración 1 año antes de la conclusión de las respectivas fases de explotación.  
Se indica textualmente que no se comenzará la explotación de una nueva fase sin que se encuentre restaurada la anterior, o al menos, un porcentaje alto de la misma.  
Los trabajos de relleno consistirán en la deposición de los materiales inertes en tongadas, su compactación, la formación de las terrazas correspondientes y el cubrimiento y refino por etapas según va avanzando dicho relleno.  
Los camiones volquete descargarán los materiales inertes de relleno sobre el área llana más cercana a la zona a rellenar inicialmente. A medida que se realicen las descargas, se mezclarán los materiales con el cazo de la pala cargadora en el supuesto de que estos posean granulometrías dispares, con el fin de evitar huecos y riesgos de futuras subsidencias.  
La superficie creada mediante esas tongadas constituirá terrazas planas que respetarán la pendiente original para la evacuación de las aguas pluviales hacia cotas más bajas y minimizar el encharcamiento en estas plataformas para la deposición de la siguientes tongadas. Se regará y compactará hasta un grado óptimo el material extendido.  
Al finalizar el día se cubrirá la superficie de materiales inertes con una capa de tierra o similar (materiales de caliza o margosos) de unos 10/2015 cm de espesor, como medida para disminuir el impacto visual generado por los frentes de relleno.  
El uso final del suelo propuesto es forestal distribuido en 2 zonas:  
- Plantación de cerezos para obtención de madera de calidad en las zonas que actualmente constan como terreno agrícola.  
- Plantación de pino piñonero para la obtención de fruto en las zonas que constan como terreno forestal según el inventario forestal de la Comunitat Valenciana.  
Para el arraigo de las especies, una vez alcanzada la cota de relleno requerida, se extenderá y acondicionará una capa de cobertura de tierra vegetal procedente de la montera de tierra vegetal retirada en la propia explotación. El espesor de esta capa de tierra de cobertura será de 0,25 m en el caso del rodal forestal plantado con pinos, y de 0,45 m en el caso del rodal agrícola plantado con cerezos.  
Se corregirá la compactación, realizando un subsolado cruzado y un pase de cultivador para evitar la asfixia de las raíces de las plantas que allí van a desarrollarse.  
El plan de restauración integral detalla para los dos tipos de rodales las especies a introducir, operaciones a realizar, marco de plantación, etc.  
4.º Medidas preventivas y correctoras propuestas por el promotor para evitar o minimizar los impactos producidos por la explotación.  
A) Medidas preventivas:  
- Se aplicarán las instrucciones técnicas complementarias de aplicación para las explotaciones a cielo abierto, en particular la ITC 07.1.04 referida a lucha contra el polvo.  
- Se regarán los viales de acceso y plaza de zona de explotación, como mínimo una vez al día en invierno y dos veces al día en verano.  
- Los acopios de material pulverulento se realizarán a resguardo del viento, en áreas de escasa visibilidad.  
- El transporte de materiales pulverulentos se realizará en vehículos especiales de caja cerrada o bien se cubrirán las cajas con toldos.  
- Después de lluvia se limpiarán las intersecciones de los caminos de tierra con los caminos asfaltados para retirar el barro que puede ensuciar estos últimos.  
- Se mantendrá correctamente la maquinaria, realizando las revisiones y cambios de aceite pertinentes.  
- Con el fin de controlar las emisiones de ruido, se limitará la velocidad del tránsito de los camiones a 40 km/h. El horario de transporte se limitará a horas diurnas.  
- Para prevenir la degradación de cauces por aumento de turbidez, se impedirá la entrada y salida del agua de lluvia en la plaza de cantera con canales perimetrales que reconduzcan esas aguas a cauce público. Con el fin de evitar erosiones, los puntos de desagüe al cauce se hormigonarán y se dotarán, asimismo, de sistemas de disipación de energía.  
- El agua de escorrentía de la zona de explotación se canalizará a un embalse interior sin salida, utilizándose para el riego.  
- En caso de descubrimiento de restos arqueológicos o bienes culturales durante la ejecución de las obras en el ámbito de la explotación, se suspenderán las operaciones de explotación y se comunicará el hallazgo a los organismos competentes para que se adopten las medidas necesarias para su protección, conservación o estudio.  
B) Medidas correctoras:  
La principal medida correctora de los impactos producidos por la explotación minera consiste en la correcta aplicación del plan de restauración integral y del estudio de integración paisajística. El plan de restauración propuesto pretende recuperar la morfología del territorio y el uso original del suelo, integrar visualmente la zona de actuación en el paisaje forestal del entorno y permitir el drenaje natural del agua conforme a la situación original.  
La restauración será progresiva y simultánea con la extracción de áridos. De este modo, se minimiza la extensión territorial del impacto paisajístico y se finaliza la restauración de algunas zonas explotadas incluso antes de iniciar la explotación de otras zonas.  
El PRI incluye un cronograma, que abarca 25 años y medio, en el que se aprecia el avance temporal de las distintas fases de explotación y de restauración. En el anexo I de esta declaración se plasma dicho cronograma en el que se han incluido tanto los volúmenes de árido y de RIAs, como las superficies relacionadas con las distintas fases.  
Se instalará una pantalla visual en la zona oeste lindante con el sendero SL-CV-65.1. Para ello, la montera de tierra vegetal retirada de la explotación y que debe mantenerse para la restauración del hueco minero, se apilará en esta zona, en un cordón de 2 m de altura que se aprovechará como pantalla visual. Dicho cordón se revegetará con una mezcla de semillas herbáceas para mantener sus propiedades y evitar la pérdida por erosión. Por otra parte, la revegetación del cordón mejora su capacidad como pantalla visual.  
Una vez finalice la actividad extractiva y las labores de restauración, se mejorará el firme de los caminos mediante refino y planeo, en una longitud aproximada de 1 km.  
5.º Programa de vigilancia ambiental.  
El programa de operaciones de vigilancia ambiental considerado dentro del estudio de impacto ambiental hace referencia a 3 aspectos diferenciados, la vigilancia del plan de explotación de la cantera, la vigilancia de lo establecido en el propio estudio de impacto ambiental, y por último, el cumplimiento del plan de restauración integral:  
A) En cuanto al plan de explotación de la cantera, se comprobará que las tareas de explotación se realizan conforme a lo estipulado en el proyecto de explotación en todo lo referente a mantenimiento de la geometría prevista, tareas de explotación y restauración simultánea de zonas, altura y pendiente de los bancos.  
B) En cuanto a lo establecido en el EIA:  
a) Se garantizará la no afección a zonas exteriores al ámbito del estudio, a fin de evitar impactos no contemplados.  
b) Respecto a las emisiones a la atmósfera, se analizará la emisión potencial de partículas fuera de las instalaciones de la explotación: estimación de materiales diseminados y distancia media de afección de dichos materiales.  
Un organismo acreditado deberá garantizar mediante un control periódico de emisiones con el correspondiente informe, que no se supera el nivel de emisiones estimado en el proyecto y el EIA. Debería realizarse un informe semestral durante los primeros 2 años, referido a los parámetros estipulados en la normativa vigente.  
c) Respecto a los vertidos potencialmente contaminadores, se controlará la correcta realización de las tareas de mantenimiento de maquinaria y camiones, realizándose si fuera necesario en instalaciones externas. En el caso de los equipos que por su naturaleza exijan un mantenimiento en la propia explotación, los fluidos se recogerán en envases específicos por tipología de residuos y se retirarán por gestor autorizado.  
d) En cuanto a las alteraciones paisajísticas, se revisará al menos semestralmente el desarrollo de las tareas de restauración y se vigilará el estado de los ejemplares introducidos, sustituyendo las marras que pudieran producirse por nuevos ejemplares.  
e) Respecto de los niveles sonoros, se establecen protocolos para la medida de los niveles sonoros: puntos de control, número de mediciones, condiciones meteorológicas, especificaciones y calibración de los equipos.  
C) Se comprobará el grado de cumplimiento del plan de restauración integral en cuanto a volúmenes explotados y rellenados y mantenimiento de la geometría final prevista, éxito de la revegetación y desarrollo de las obras de drenaje y su efectividad. También se controlará la eventual aparición de vertederos incontrolados.  
El programa de vigilancia ambiental supondrá la redacción de un informe ambiental al año que incluirá las conclusiones de todos los trabajos realizados.  
  
Tramitación administrativa  
El expediente se inicia el 8 de julio de 2013, con la remisión, por el Servicio Territorial de Energía de Castellón de la documentación técnica, resultado del trámite de información pública y los informes necesarios para el procedimiento de evaluación de impacto ambiental del proyecto.  
El 14 de enero de 2015 se requiere, a través del Servicio Territorial de Energía de Castellón, que el promotor realice aclaraciones técnicas en cuanto a la disponibilidad de RIAs para la restauración de la cantera.  
El 23 de enero de 2015 se realiza un nuevo requerimiento como continuación del anterior indicando el plazo para su cumplimiento.  
El 9 de febrero de 2015 el Servicio Territorial de Energía de Castellón remite un anexo al estudio de impacto ambiental en el que se da contestación al requerimiento del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por otra parte, el 13 de mayo de 2015 se recibe a través del Servicio Territorial de Energía de Castellón nueva documentación del promotor en relación con el requerimiento de aclaraciones técnicas.  
Tras visita realizada a la explotación y análisis de la nueva documentación aportada, el 30 de junio de 2015 se requiere a través del órgano sustantivo que el promotor modifique el plan de restauración integral en determinados aspectos técnicos y que realice nuevas aclaraciones tecnicas.  
Por último, el 14 de agosto de 2015, el Servicio Territorial de Energía de Castellón remite un anexo al plan de restauración integral y documentación adicional.  
  
Información pública  
La Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Economia, Industria, Turismo y Empleo sometió el expediente a información pública durante un plazo de 30 días hábiles y lo anunció en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 7012, de 26 de abril de 2013.  
El jefe del Servicio Territorial de Energía de Castellón, en fecha 2 de julio de 2013, certifica que durante el plazo concedido no se presentaron alegaciones.  
  
Consultas a administraciones e informes recibidos.  
En el expediente se han considerado tanto los informes remitidos por el Servicio Territorial de Energía de Castellón, como los solicitados por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental en atención a las posibles afecciones detectadas.  
a) Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural (14.02.2012)  
El informe indica que, en base a la documentación patrimonial presentada, no existe afección al patrimonio cultural en sus manifestaciones arqueológicas, arquitectónicas, paleontológicas o etnológicas, por lo que se informa favorablemente la actuación.  
b) Informe del Servicio de Gestión Forestal (17.05.2013)  
El Servicio de Gestión Forestal informa favorablemente el plan de restauración integral, desde el punto de vista de los trabajos de restauración morfológica, impermeabilización del vaso y control de lixiviados propuestos. Sin embargo, se indica que tanto la preparación del suelo como la elección de especies en la restauración vegetal no son acertadas.  
En cuanto a la preparación del suelo, se considera que para unos suelos de espesor reducido como los indicados, un laboreo profundo como el subsolado propuesto afectaría a la capa inferior de material drenante, por lo que se propone como alternativa la realización de un laboreo ligero.  
Respecto a las especies seleccionadas, no se consideran adecuadas ni el cerezo para el rodal agrícola, ni el pino piñonero para el rodal forestal. En este último caso, se propone la sustitución del Pinus pinea por el Pinus halepensis, elección acorde con la presencia en el área de ejemplares espontáneos de pino carrasco de gran vigor y buen porte y refrendada por las indicaciones del «Atlas de idoneidad topo-climática».  
c) Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar. (7.10.2013)  
La Confederación Hidrográfica del Júcar informa favorablemente la actuación.  
El informe indica que la cantera ocupa zona de policía del río Monleón, respetando la zona de servidumbre para uso público del mismo. Asimismo, señala que la actividad no tiene incidencia en el régimen de corrientes y se ubica en una zona sin riesgo de inundación.  
Se recuerda que se deberá contar con autorización del organismo de cuenca para el vertido de aguas pluviales a cauce y que el agua con la que se pretende satisfacer las demandas de la actividad deberá proceder de un origen amparado por un derecho a su uso privativo.  
Se señalan medidas a adoptar en orden a garantizar la adecuada recogida de las aguas de escorrentía, favorecer la infiltración y evitar pérdidas de suelo.  
d) Informe del Servicio de Ordenación del Territorio (7.03.2014)  
El Servicio de Ordenación del Territorio, en base a las cartografías del PATRICOVA y del sistema nacional de cartografía de zonas inundables, concluye que las parcelas sobre las que se pretende realizar la explotación minera no se encuentran afectadas por riesgo de inundación, según la normativa urbanística del PATRICOVA.  
e) Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje (19.05.2014)  
Tras dos informes previos (de 12 de febrero de 2014 y de 25.03.2014) en los que el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje requiere del promotor ampliaciones de documentación, informa favorablemente la actuación.  
  
Consideraciones ambientales  
1.º Emplazamiento del proyecto.  
La explotación minera se desarrollará en las parcelas 73 y 95 del polígono 3 de la localidad de Atzeneta del Maestrat. De acuerdo con certificado de compatibilidad urbanística del ayuntamiento de 17 de mayo de 2011, las parcelas tienen la calificación urbanística de suelo no urbanizable común y la actividad es compatible con el planeamiento urbanístico municipal.  
Contrastadas las parcelas en las que se pretende ubicar la actividad con la información suministrada por la cartografía disponible en la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, se observa que:  
- Parte de la superficie explotada se emplaza en terreno forestal. En consecuencia, deberá considerarse lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal, o en sus inmediaciones.  
- La actividad ocupa parte de la zona de policía del río Monleón, estando sometida, por tanto, a las prescripciones del reglamento del dominio público hidráulico, aprobado por Real Decreto 849/1986, de 11 de abril.  
- Junto a la cantera discurre el sendero SL-CV 65.1, desde el cual es visible, en principio, la explotación. Sin embargo, en base a las medidas preventivas y correctoras propuestas en el estudio de integración paisajística, el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje informa favorablemente el proyecto.  
- Dentro de la franja de 500 m en torno a la zona de explotación, se detecta la existencia de diversas edificaciones, una de las cuales, en concreto, es una vivienda, lo que podría suponer una incompatibilidad de uso con la cantera. No obstante, la actividad cuenta con el certificado de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Atzeneta del Maestrat, por lo que se considera que el desarrollo de la explotación de áridos no es incompatible con la presencia de una edificación habitada siempre que, con la aplicación de las medidas preventivas y correctoras adecuadas, no se produzcan riesgos ni molestias, principalmente por ruidos, en la citada vivienda.  
- La localización del proyecto no afecta a vías pecuarias, espacios de la Red Natura 2000, ni a ningún otro tipo de espacio natural protegido. Asimismo, según el BDB, no consta la presencia de especies prioritarias en el entorno inmediato del proyecto.  
- El emplazamiento propuesto no está sometido a riesgos por inundación, deslizamientos o desprendimientos, y presenta una baja vulnerabilidad de acuíferos. Tampoco existen afecciones territoriales derivadas de la proximidad de elementos naturales o de infraestructuras humanas.  
Por todo lo anterior, se concluye que, de la ubicación de la cantera, no se derivarán afecciones significativas al medio ambiente.  
2.º Consideraciones relacionadas con la actividad a desarrollar.  
Los impactos más significativos derivados de la ejecución del proyecto se producen sobre el aire, por el aumento del ruido y de las partículas sólidas en suspensión; la geomorfología, en cuanto a la variación de la topografía original; la edafología, por la destrucción y la alteración de las características del suelo; la vegetación, ya que se destruye y daña la cubierta vegetal; los procesos hidrológicos, pues la modificación del relieve afecta a drenajes y a la tasa de erosión/sedimentación; y el paisaje, produciéndose un impacto visual significativo.  
a) Afección a la atmósfera:  
a.1) Emisión de partículas: Las operaciones de retirada de vegetación y suelo fértil, la extracción de material, la gestión de acopios,[...] generan un incremento de partículas sólidas en suspensión así como la emisión de gases de combustión procedentes del funcionamiento de la maquinaria y el tránsito de vehículos.  
Las medidas preventivas y correctoras propuestas para evitar la emisión de partículas se consideran correctas y suficientes, incluyendo riegos diarios de viales de acceso y plaza de cantera, acopio a resguardo del viento de los materiales pulverulentos y su transporte en vehículos de caja cerrada o cubierta con toldos. Asimismo, después de lluvia se limpiarán las intersecciones de los caminos de tierra con los caminos asfaltados para retirar el barro que puede ensuciar estos últimos.  
a.2) Producción de ruido. Las principales fuentes generadoras de ruido en la explotación minera son las palas cargadoras y los camiones.  
De acuerdo con el estudio de impacto ambiental, los niveles sonoros emitidos a 1 m de distancia de las fuentes de ruido son 70 dB en el caso de las palas cargadoras y 80 dB para el caso de los camiones. El estudio considera como caso más desfavorable la situación de 1 pala cargadora cargando áridos sobre un camión y otro camión circulando por la explotación. Para esta situación y según el estudio, a 260 m de distancia, donde se ubica la casa más próxima a la explotación, los niveles de inmisión sonora son inferiores a 40 dB.  
Sin embargo, dado que la actividad dispone de 2 palas cargadoras y 3 camiones, se considera que el caso más desfavorable supone el funcionamiento de una de las palas excavando en el frente de cantera, la otra pala cargando uno de los camiones y dos camiones circulando por la explotación. No obstante, realizado el cálculo oportuno, se determina que el nivel de inmisión exterior en la vivienda considerada no alcanzaría los 50 dB(A). Puesto que la actividad funcionará en horario diurno exclusivamente, no se superan los límites establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de protección contra la contaminación acústica, que establece para el uso residencial en horario diurno un nivel máximo de recepción externo de 55 dB(A).  
En cualquier caso, deberá incluirse dentro del programa de vigilancia ambiental la realización de las pertinentes auditorías acústicas de acuerdo con la legislación, y en el caso de detectarse incumplimiento de los límites, deberán adoptarse medidas correctoras adicionales.  
b) Alteración de la topografía.  
El impacto sobre la geomorfología se produce con la extracción de material que modifica el relieve original del terreno.  
El plan de restauración integral intenta asimilar la topografía final a la existente antes del inicio de la actividad, imita la morfología del entorno y minimiza los efectos perjudiciales sobre relieve, red de drenaje y paisaje, buscando la máxima integración.  
El plan de restauración integral propuesto, basado en el relleno del hueco con material inerte adecuado (RIAs), se considera correcto en líneas generales. No obstante, la propuesta inicial del promotor incluía la impermeabilización del hueco de la cantera previa a su relleno con un tratamiento que asimilaba la actuación más a un vertedero de residuos inertes que a la restauración topográfica de una explotación minera. Dado que la documentación indicaba que el relleno se produciría con RIAs, no solo no era menester dicha impermeabilización previa, sino que generaba dudas sobre la naturaleza del material con el que se iba a rellenar el hueco.  
En consecuencia, se indicó al promotor que no se requería la impermeabilización del fondo del hueco, sino la garantía de que todo el material aportado era adecuado.  
El objetivo de la restauración es que el relleno se produzca con material adecuado, inerte, y que no se prolongue indefinidamente en el tiempo. Para ello, es esencial la disponibilidad de material adecuado en los volúmenes y en los plazos comprometidos en el PRI. Puede tratarse de residuos inertes adecuados o material inerte que no tenga la categoría de residuo (por lo que no requiere la declaración de RIA). Y asimismo, puede tener un único origen o procedencias diversas.  
El promotor justifica tanto las cantidades de tierra vegetal procedente de la capa de montera (10911 m³), como los inertes procedentes de la propia cantera (14584 m³), e indica que el resto del material consistirá en residuos inertes adecuados procedentes de la planta de tratamiento de áridos de su propiedad. Puesto que el hueco generado abarca un volumen de 302572 m³, se requiere un total de 277077 m³ de material adicional para retornar el terreno a su topografía original.  
Dado que la restauración se prolonga a lo largo de 21 años (aunque con intervalos durante los cuales no se realizan operaciones de restauración), se debe garantizar, como mínimo, una disponibilidad de unos 13200 m³/año de RIAs.  
Interpelado el promotor respecto a la disponibilidad y procedencia del material para el relleno de la cantera, señala que es titular de una planta de tratamiento de RCDs en la localidad de Atzeneta del Maestrat que podría proporcionar el material adecuado para el relleno de la cantera Mas del Pont. Dicha planta dispone de autorización ambiental integrada (667/AAI/CV) concedida por resolución de la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente de 28 de mayo de 2013.  
Se ha contrastado que, efectivamente, en el registro ambiental de instalaciones de la Comunitat Valenciana consta la Autorización 667/AAI/CV para una planta de tratamiento de RCDs en el término municipal de Atzeneta del Maestrat cuyo titular es Áridos y Hormigones Hermanos Gil, SL. Asimismo, se ha revisado el contenido de la resolución de autorización, que incluye, entre otras, las siguientes especificaciones:  
A) En el anexo I de condicionado del proyecto se indica que solo se admitirán en la planta los siguientes tipos de residuos:  
170101 Hormigón.  
170102 Ladrillos.  
170103 Tejas y materiales cerámicos.  
170107 Mezclas de hormigón, ladrillos, tejas y materiales cerámicos, distintas de las especificadas en el código 170106.  
170504 Tierra y piedras distintas de las especificaciones en el código 170503.  
170508 Balastro de vías férreas distinto del especificado en el código 170507.  
170904 Residuos mezclados de construcción y demolición distintos de los especificados en los códigos 170901, 170902 y 170903.  
B) En el anexo II Características del proyecto se indica:  
1) La planta tiene una capacidad máxima de 123200 tn/año, con una previsión de tratamiento de 90650 tn/año.  
2) De acuerdo con el diagrama de flujo aportado en el proyecto se prevé gestionar unas 90634 tn/año de RCDs consistentes en escombros (80 %) otros valorizables (15 %) y voluminosos (5 %). Se esperan obtener anualmente 61631 tn de áridos reciclados, lo que supone el 68 % de los residuos tratados. Se obtendrán además 14502 tn/año de materiales valorizables (maderas, metales, plástico, papel/catón, etc.) lo que supone un 16 %. El rechazo de la planta a vertedero de inertes (finos) se estima en un 12 % y el rechazo a vertedero de no peligrosos en un 4 %.  
De la información contenida en la autorización ambiental integrada se desprende que los residuos inertes generados en la planta de tratamiento de RCDs para los que se podría solicitar la declaración de RIAs alcanzarían un total de 10876 tn anuales.  
Además, para una densidad previsible de este tipo de residuos en torno a 1,3-1,5 tn/m³, el volumen ocupado por estos RIAs sería de 7769 m³. Así, para las previsiones de tratamiento anuales previstas, el volumen de residuos inertes producido no cubriría las necesidades anuales de material para restauración de la cantera. En consecuencia, para garantizar la disponibilidad de material suficiente para la restauración morfológica de la cantera, la planta debería sacrificar parte del árido producido (13200 € 7769 = 5431 m³) y, en lugar de comercializarlo y retornarlo al ciclo productivo, destinarlo a la restauración. Para una densidad del árido de 1,5 tn/m³, se debería destinar al relleno del hueco de la cantera un total de 8147 tn (alrededor del 13 % de la producción de áridos de la planta). En este caso, al no tratarse de residuos, no se requeriría la declaración como RIAs de este material, aunque supondría unas pérdidas económicas para la planta de tratamiento.  
En el caso de que la planta funcionara al 100 % de su capacidad máxima de tratamiento, el volumen de residuos inertes generados en la misma susceptibles de ser declarados RIAs ascendería a 10560 m³. En esta situación, el volumen de árido no comercializado para satisfacer las necesidades de restauración sería de 2640 m³ (aproximadamente el 3 % de la producción).  
Asumiendo que estos datos son meramente estadísticos, se consideran aceptables como garantía inicial de disponibilidad de material adecuado para realizar la restauración de la cantera mediante relleno con RIAs y áridos inertes.  
Sin embargo, resta concretar el aspecto administrativo de la declaración de RIAs. El Servicio de Gestión de Residuos de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural realiza la declaración de RIAs no para el proceso productivo de una planta de tratamiento de RCDs determinada por plazo indefinido, sino para un volumen de residuos inertes ya generado, o al menos, para plazos más limitados (anuales). De esta forma, la circunstancia de que el promotor sea asimismo titular de una planta de estas características le garantiza la disponibilidad de un volumen de material anual, pero deberá solicitar anualmente la declaración de RIAs para el volumen de residuos inertes producido. Respecto al árido producido, se considera material inerte, por lo que no se requiere más justificación que su procedencia.  
A los efectos de garantizar que todo el material empleado en la restauración de la cantera sea adecuado, máxime su ubicación junto al cauce de un río, se considera que deben establecerse condicionantes adicionales. Así, ante la eventualidad de un posible retraso en la autorización de inicio de actividad de la planta de tratamiento de RCDs, o el descenso de producción en misma, debe garantizarse la disponibilidad de material de relleno apto de otra procedencia. En caso contrario, no resulta viable el plan de restauración de la explotación minera en los términos planteados.  
Esta disponibilidad se avalaría aportando compromisos con uno o más titulares de residuos inertes para el suministro de, al menos, 13200 m³/año de RIAs, que deberían ir acompañados de las correspondientes solicitudes de declaraciones de RIAs.  
Por otra parte, con el fin de no paralizar la actividad económica del promotor en la medida de lo posible, sería admisible un descuadre máximo de un 10 % anual en las volumetrías justificadas, siempre que en el intervalo anual inmediatamente posterior se compensara el descuadre.  
En todo caso, en la documentación aportada, el titular se compromete a que «no se comenzará la explotación de una nueva fase sin que se encuentre restaurada la anterior, o al menos, un porcentaje alto de la misma.» Se considera razonable la propuesta del promotor, y se establece que dicho porcentaje será el 75 %.  
En definitiva, no se podrá iniciar una nueva fase de explotación en tanto no se haya completado el relleno de la fase anterior al menos en el 75 % del volumen a aportar y además se haya justificado documentalmente la disponibilidad del volumen total preciso para la restauración morfológica íntegra de la fase precedente.  
Por otra parte, en el desarrollo de las labores de explotación pueden producirse circunstancias que supongan que en una determinada fase no se obtenga el volumen de árido previsto. Por ello, se considera más adecuado vincular el inicio de las fases de restauración, no solo al volumen extraído, sino también a la superficie cuya explotación ha finalizado.  
Por último, en la visita al terreno realizada por técnicos de esta dirección general se constata que, no solo se ha iniciado la explotación de la cantera, sino que, aparentemente, ya ha finalizado la 1.ª fase de extracción y que está a punto de finalizar la 2.ª fase de extracción sin haberse iniciado las labores de restauración. Esta circunstancia se confirma al contrastar los planos de planta de las distintas fases de la explotación con las ortofotos del terreno (de 2012). La situación actual de la cantera Mas del Pont corresponde, en cuanto a las fases de explotación, aproximadamente al año 7 y medio del calendario de ejecución establecido en la documentación técnica, mientras que la restauración no se ha iniciado.  
En consecuencia, con el fin de que las labores se normalicen respecto al calendario de ejecución comprometido en la documentación, deberá establecerse un nuevo cronograma modificado en el que se refleje que se iniciará de inmediato la primera fase de restauración y que se acelerarán las labores correspondientes, de forma que dicha fase se ejecute por completo en el plazo de 1 año y medio. De esta manera, para el año 9 del calendario propuesto, la situación se habrá regularizado, coincidiendo a partir de este punto ambos calendarios de ejecución.  
A partir del año 9, de acuerdo con el cronograma establecido, se ejecutará de inmediato la 2.ª fase de restauración, anulando el intervalo de tiempo existente entre el final de la primera fase restauración y el inicio de la segunda.  
Esta obligación supone que el promotor deberá disponer del volumen de material inerte para la restauración de la primera fase en un plazo inferior al propuesto inicialmente (1 año y medio).  
En todo caso, no se podrá iniciar la 3.ª fase de explotación en tanto no se haya finalizado la 1.ª fase de restauración.  
El promotor señala que en las fases de restauración, al finalizar el día se cubrirá la superficie de materiales inertes con una capa de tierra o similar (materiales de caliza o margosos). Se entiende que la capa de recubrimiento a la que alude se refiere a los propios materiales inertes de la explotación que no llegan a alcanzar la granulometría adecuada para la producción de áridos y que, en visita al terreno de técnicos de este servicio, se comprobó que se trataba de un material adecuado para el relleno.  
c) Pérdida de suelo.  
La retirada de la capa de suelo fértil previa a la explotación de los áridos y su almacenamiento en cordones revegetados para mantener sus características se estima medida adecuado para evitar pérdidas de suelo, tanto en cantidad por procesos erosivos, como en calidad por pérdida de estructura o fertilidad.  
Se debe procurar que los cordones de almacenamiento no superen los 2 m de altura para evitar las compactaciones. Asimismo, deberá incluirse en el programa de vigilancia ambiental la comprobación periódica del estado de la revegetación sobre estos cordones, y en su caso, deberá repetirse la hidrosiembra.  
d) Vegetación. La explotación minera implica la necesidad de eliminar la vegetación existente.  
La retirada y reserva de tierra vegetal y la restauración prevista suponen la recuperación de la vegetación en la zona, si bien sustituyendo los ejemplares eliminados por otros. Sin embargo, la documentación no contempla las operaciones a realizar sobre la vegetación retirada. Evidentemente, los pies arbóreos se retirarán para su aprovechamiento económico, pero respecto a la cobertura de arbustos y herbáceas, se considera conveniente aprovechar toda esa materia orgánica y fuente de propágulos para el desarrollo de vegetación sobre el cordón vegetal, para lo cual deberá triturarse e incorporse a la capa de tierra vegetal reservada para su uso en la restauración.  
Para evitar que la afección se extienda fuera de la superficie de explotación se deberá garantizar que la maquinaria no opera fuera de los límites marcados por el polígono de explotación establecido. Para ello, deberá jalonarse la zona explotable de forma claramente visible.  
Por otra parte, de acuerdo con el informe del Servicio de Gestión Forestal, se deberá sustituir la especie propuesta para el rodal forestal por la especie Pinus halepensis.  
En cuanto a la especie a implantar en el rodal agrícola, se propone considerar reemplazar el cerezo por almendro, u olivo, por tratarse de cultivos más rústicos y menos exigentes. En concreto el almendro soporta mejor suelos pobres y de menor profundidad; tanto este cultivo como el olivo son idóneos para suelos franco-arenosos; y con la pluviometría de la zona pueden cultivarse sin problemas en régimen de secano. Asimismo, en visita realizada a la zona, se ha constatado que las parcelas de las inmediaciones están cultivadas con estas dos especies, lo que avala la tesis de su adaptación al entorno.  
En caso de optar por alguna de las especies propuestas, debería adecuarse el marco de plantación, poda de formación y, sobre todo, plan de fertilización.  
En cuanto a la revegetación exclusivamente con ejemplares arbóreos, esta decisión va contra el principio fundamental de incluir especies de porte herbáceo y arbustivo en la cobertura vegetal, pues suponen una mayor protección del suelo frente a los procesos erosivos. Al respecto, el promotor argumenta la competencia de estas especies frente a las de porte arbóreo, la invasión natural de la parcela por las especies autóctonas presentes en las inmediaciones en un plazo de tiempo reducido, y la sistematización hidráulica de la superficie para captar el agua y minimizar la escorrentía. Estos razonamientos no se consideran suficientes para plantear la revegetación exclusivamente con especies arbóreas. Hasta el momento en que el desarrollo de los ejemplares arbóreos les otorgue su función como protectores del terreno transcurrirán años, y la invasión por la vegetación autóctona no será en ningún caso inmediata.  
En consecuencia, se deberá modificar el PRI en cuanto a la revegetación propuesta en las parcelas, incluyendo especies herbáceas y ejemplares arbustivos, además de los pies arbóreos, de forma que se produzca una cobertura del terreno de, al menos, el 40 %.  
En cuanto a la selección de especies, deberán prevalecer los criterios de adaptación al terreno (especies autóctonas) y de rusticidad. Asimismo se deberá considerar la capacidad de rebrotación de las mismas y su carácter tapizante de la superficie.  
En la visita realizada a la explotación, aunque no se realizó un inventario exhaustivo de las especies presentes en la zona, se detectaron, con mayor o menor frecuencia, ejemplares de lentisco, brezo, romero, aladierno, esparto, lastón,[...].  
Una combinación adecuada para garantizar la adecuada cobertura del terreno incluiría la siembra con: Brachipodium retusum (lastón), Rosmarinus officinalis (romero), Stipa tenacissima (esparto) [...] y la plantación de ejemplares de Erica multiflora (brezo) y de Pistacia lentiscus (lentisco), además de los ejemplares de pino carrasco ya mencionados.  
Asimismo, se podrían incorporar tanto Rhamnus alaternus (aladierno) y Rhamnus lycioides (espino negro), como Juniperus phoenicea (sabina negral) y Juniperus oxycedrus (enebro de miera).  
En todo caso, para garantizar el arraigo de la vegetación, deberá aplicarse un riego a la siembra o plantación, y controlar, mediante el programa de vigilancia ambiental, las necesidades de riego como mínimo estivales desde la ejecución de la primera fase de restauración hasta los 2 primeros años tras la finalización de la última fase de restauración.  
Por último, y también según el informe del Servicio de Gestión Forestal se considera conveniente la sustitución del laboreo profundo propuesto en el plan de restauración integral por un laboreo ligero para evitar la afección de las capas subyacentes.  
e) Paisaje.  
El impacto visual de la actividad se debe a la eliminación de la vegetación en las zonas a explotar, la creación de frentes de explotación, la presencia de maquinaria y equipos y la existencia de acopios de suelo edáfico, material y escombreras.  
De acuerdo con la documentación aportada, la cantera solo es visible desde el sendero SL-CV-65.1, en el tramo que transcurre más próximo a ella. La calidad de las vistas empeora considerablemente. A esto se añade que los principales afectados por la pérdida de calidad paisajística son los usuarios del sendero, especialmente sensibles a actuaciones similares a la propuesta.  
Sin embargo, las medidas correctoras propuestas, de aprovechamiento del cordón de tierra vegetal como pantalla visual y, sobre todo, la restauración progresiva del hueco de cantera, si bien no eliminan totalmente el impacto, lo atenúan bastante. Finalmente, cuando se ejecute la última fase de la restauración de la cantera, esta quedará integrada en el entorno.  
En el reconocimiento a la explotación, se constató que el sendero efectivamente tiene afluencia de público y que la pantalla visual no cumplía las especificaciones indicadas en cuanto a dimensiones y cobertura vegetal. Este aspecto se puso de relieve para su corrección por el titular.  
f) Contaminación de suelos y aguas.  
Las posibles contaminaciones de suelos y aguas se deben, por una parte, al ocasional arrastre de sedimentos por el agua de escorrentía que aumentaría la turbidez de las aguas, y por otra, a vertidos eventuales de fluidos procedentes de vehículos y maquinaria.  
En cuanto al arrastre de sedimentos, se considera adecuado y suficiente el diseño hidrológico del área afectada, con la construcción de obras de drenaje, la realización de cunetas perimetrales para evitar que las aguas externas viertan en la plaza de cantera, y dispositivos de control de la sedimentación. Sin embargo, a pesar de que las aguas pluviales vertidas al cauce serán limpias pues se evitará su entrada en la zona de explotación mediante las cunetas perimetrales, de acuerdo con el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, para el vertido de las aguas pluviales a cauce se deberá contar con la autorización del organismo de cuenca.  
Respecto a la contaminación por vertidos eventuales de fluidos, el promotor propone el adecuado mantenimiento de vehículos y maquinaria que repercutirá favorablemente tanto sobre la minimización de ruidos y de emisiones de gases de combustión a la atmósfera, como sobre las posibles fugas de fluidos al suelo. Las operaciones de mantenimiento se realizarán en la propia explotación minera en un área impermeabilizada y rodeada de un bordillo contenedor, de la que no se indica su ubicación exacta dentro de la explotación.  
Para garantizar la imposibilidad de infiltraciones de vertidos al suelo, las operaciones de mantenimiento de la maquinaria requieren que la zona habilitada para su realización no solo esté impermeabilizada, sino que debe asegurarse que el agua de escorrentía no se contaminará con los posibles contaminantes que impregnen el área y discurrirá a otras zonas. Para ello, o bien se realiza una cubierta para esta zona, o como mínimo se garantiza que el agua pluvial de esta zona no discurrirá libremente, para lo cual, el bordillo contenedor deberá tener la altura suficiente para que un episodio de lluvia torrencial no suponga que el agua rebose, y además, disponer de una poceta estanca de lixiviados que se vacíe periódicamente por gestor autorizado. En defecto de estas garantías, el mantenimiento de la maquinaria de la explotación deberá realizarse en talleres especializados.  
Respecto al emplazamiento de la zona de mantenimiento, al objeto de evitar su traslado según avance la explotación en dirección oeste-este, se considera que debe ubicarse en el extremo este de la misma, sin exceder de los límites de la parcela 95. Sólo en el momento en que se vaya a realizar la explotación de esa zona, se deberán desmantelar estas instalaciones y habilitar un área, con las mismas características técnicas, aunque en su caso de dimensiones más reducidas, en la parte más próxima ya rellenada con RIAs pero todavía no revegetada para la realización de estas operaciones hasta la finalización de la restauración morfológica de la explotación. En ese momento, se deberá desmantelar la segunda área habilitada. Por descontado, todos los residuos procedentes del desmantelado de estas zonas de mantenimiento deberán gestionarse conforme a lo establecido en la legislación.  
En cuanto al punto limpio señalado en la documentación, del que tampoco se especifica su emplazamiento, deberá emplazarse en el mismo área de mantenimiento de maquinaria, con el fin de concentrar las actividades susceptibles de producir contaminación de suelos y aguas en la zona habilitada con solera impermeabilizada. A criterio del promotor, se podrán ampliar las dimensiones de este área con el fin de que pueda albergarse en la misma el punto limpio indicado. Además, los recipientes de almacenamiento de residuos peligrosos se emplazarán en cubetos de dimensiones adecuadas a los mismos, y disponer de suficiente cantidad de material absorbente ante eventuales fugas o vertidos que, una vez utilizado, deberá almacenarse de acuerdo con su naturaleza hasta su retirada por gestor autorizado.  
g) Gestión de residuos.  
La gestión diseñada en el estudio de impacto ambiental se considera correcta para evitar impactos.  
Contrastada la información referida al gestor propuesto por el promotor para la retirada y gestión de los residuos tóxicos y peligrosos con la información disponible en la página web de la Dirección General de Calidad Ambiental a fecha de emisión de la presente resolución, se indica que el centro de tratamiento de residuos del mediterráneo dispone, efectivamente, de la autorización 166/AAI/CV que le faculta para el almacenamiento de los residuos peligrosos generados por la explotación minera. Asimismo, el gestor dispone de la autorización para el transporte de residuos peligrosos 206/T01/CV.  
h) Consumo de agua.  
De la documentación aportada se deduce que el consumo de agua requerido para el correcto desarrollo de la actividad no es excesivo, correspondiendo principalmente al riego preventivo de viales y pistas para evitar el levantamiento de polvo, y en menor medida, al riego de los cordones de reserva de tierra vegetal, así como, una vez iniciadas las fases de restauración de la explotación, al riego de los ejemplares introducidos para la revegetación.  
Aunque se aprovechará para estos usos el agua de lluvia recogida en la zona de explotación, también será preciso un aporte adicional de 633 m³/año suministrado mediante camiones cisterna. Al respecto se indica que el incremento de demanda de agua deberá tener una procedencia amparada por un derecho al uso privativo de la misma.  
i) Afección a infraestructuras existentes: Camino de acceso.  
Entre las medidas correctoras establecidas por el promotor se incluye la mejora del firme del camino de acceso a la explotación, puesto que no se trata de un camino de uso exclusivo de la actividad, sino que se trata de un camino rural preexistente. Sin embargo, la propuesta del promotor se limita a la mejora del firme del camino una vez finalice la actividad extractiva y las labores de restauración de la explotación.  
Se considera que el incremento de tránsito sobre el citado camino derivado de la actividad minera, añadido al hecho de que transitarán por el mismo vehículos pesados, supone un deterioro del camino cuyo mantenimiento debe asumir el promotor. En consecuencia, se debe establecer un plan de mantenimiento de caminos, que incluirá el acceso desde la carretera CV-165, en caso de resultar necesario. Para la detección de dicha necesidad, deberá incluirse dentro del programa de vigilancia ambiental el control periódico del estado del camino.  
3.º Programa de vigilancia ambiental.  
El PVA elaborado concreta bien las mediciones y controles a realizar en determinados aspectos, pero deja otras cuestiones sin definir correctamente. En concreto:  
- Se debe revisar el jalonamiento perimetral para evitar eventuales afecciones fuera de la zona de explotación.  
- En caso de optar por el mantenimiento de maquinaria en la propia explotación, deberá comprobarse el estado de la impermeabilización de la zona habilitada a tal efecto.  
- Se deben incluir las auditorías acústicas pertinentes de acuerdo con la legislación vigente.  
- El informe a realizar debe incluir un reportaje fotográfico en el que se aprecie la aplicación de las medidas de restauración y revegetación ejecutadas.  
- Para garantizar el arraigo de la vegetación implantada, además del control de marras, se deberán controlar las necesidades de riego, como mínimo estivales, desde la ejecución de la primera fase de restauración.  
- El PVA debe prolongarse al menos dos años desde la finalización de la restauración, al objeto de garantizar su éxito.  
- El PVA propuesto no indica periodicidad de realización de los controles a partir del tercer año de explotación. Se deberá concretar la periodicidad para cada uno de los controles, estableciendo para aquellos exigidos por la legislación vigente la periodicidad mínima indicada por las prescripciones normativas.  
- La documentación derivada del desarrollo del programa de vigilancia ambiental debe permanecer a disposición de la autoridad ambiental competente. Respecto a la remisión de informes a esta Dirección General, se consideran esenciales los informes anuales referidos a los años en que finalizan cada una de las fases de explotación y cada una de las fases de restauración, así como el informe correspondiente a la conclusión del PVA.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 3.c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «explotación de recursos de la sección A) Mas del Pont», promovido por Áridos y Hormigones Gil, SL, que se ubica en las parcelas 73 y 95 del polígono 3 del término municipal de Atzeneta del Maestrat (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, el PRI y demás documentación aportada el 14 de agosto de 2015, en todo aquello que no contradiga los condicionantes del punto segundo de la presente resolución, que serán de obligado cumplimiento.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Cronograma.  
1.1. Modificación del calendario de ejecución.  
El cronograma de ejecución de explotación-restauración se modificará respecto al incluido en la parte expositiva de esta declaración, de acuerdo con lo establecido en el cronograma modificado adjunto como anexo II, en el que se ajusta a la situación actual de la explotación.  
El calendario de ejecución modificado supone que:  
- Se iniciará de inmediato la 1.ª fase de restauración.  
- Se acelerarán las labores de esta fase de restauración de forma que durará un máximo de 1 año y medio.  
- La 2.ª fase de restauración se iniciará de inmediato tras la finalización de la 1.ª fase de restauración.  
1.2. Validez de la declaración de impacto ambiental.  
La validez de la presente declaración de impacto ambiental queda vinculada a la ejecución de la restauración de acuerdo con el cronograma modificado (anexo II). El incumplimiento de este condicionante podrá suponer la revisión de oficio de la declaración de impacto ambiental, y en su caso, la formulación de una resolución de anulación.  
1.3. Variaciones del calendario de ejecución.  
Cualquier variación temporal en el desarrollo de las fases de explotación, deberá llevar aparejada la correspondiente variación en las fases de restauración, de forma que una aceleración en las actividades extractivas supondrá la consecuente aceleración en las labores de restauración.  
2. En el plazo de 2 meses desde la notificación de la presente resolución, el promotor aportará a esta Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental una copia de la autorización de inicio de actividad de la planta de valorización y tratamiento de RCDs de la que es titular y con autorización ambiental integrada número 667/AAI/CV.  
3. Respecto al programa de restauración integral de la cantera:  
3.1. Al objeto de garantizar la disponibilidad de material inerte para el desarrollo de las distintas fases de la restauración:  
- El promotor solicitará, al menos una vez al año, ante el Servicio de Gestión de Residuos la declaración de RIAs para su utilización en la restauración de la cantera Mas del Pont de los residuos inertes generados en la planta de valorización y tratamiento de RCDs. Una vez obtenida la declaración de RIAs, se remitirá a esta dirección general.  
- Si el volumen de RIAs de la propia planta no cubre la cantidad necesaria para la restauración de la cantera de acuerdo con el cronograma modificado (anexo II), el promotor remitirá anualmente a esta dirección general justificación de la disponibilidad de material inerte hasta completar el volumen requerido de cualquiera de las siguientes procedencias o una combinación de ambas:  
a) Compromisos contractuales con uno o varios titulares de residuos inertes para que estos soliciten la declaración de RIAs para dichos residuos con destino a la cantera Mas del Pont. Posteriormente se remitirán las declaraciones correspondientes.  
b) Árido producido en la propia planta de tratamiento de RCDs del promotor detraido de la comercialización. Este volumen se justificará mediante declaraciones responsables.  
- Se admitirá la no justificación de disponibilidad de un máximo de 1300 m³ anualmente de material siempre que, en la anualidad inmediatamente posterior, se justifique la disponibilidad de material incrementada en la misma cuantía.  
- En todo caso, abundando en lo establecido en el condicionante número 1, el inicio de una nueva fase de explotación requerirá que se haya completado el relleno de la fase anterior al menos en el 75 % del volumen a aportar y además se haya justificado documentalmente la disponibilidad del volumen preciso restante para completar la restauración morfológica íntegra de la fase precedente.  
3.2. Se modificará en los siguientes términos:  
- La revegetación del rodal forestal combinará el uso de especies herbáceas con la inclusión de ejemplares arbustivos y de porte arbóreo de forma que se produzca una cobertura del terreno de, al menos, el 40 %. Se empleará Pinus halepensis (pino carrasco) como especie arbórea, debiendo sustituirse, en su caso, las operaciones a realizar sobre la plantación para adaptarlas a la especie.   
- Las especies herbáceas y arbustivas se seleccionarán en atención a criterios de adaptación al terreno (especies autóctonas), de rusticidad, de capacidad de rebrotación y carácter tapizante de la superficie.  
- Una combinación adecuada para garantizar la adecuada cobertura del terreno incluiría la siembra con: Brachipodium retusum (lastón), Rosmarinus officinalis (romero), Stipa tenacissima (esparto) [...] y la plantación de ejemplares de Erica multiflora (brezo) y de Pistacia lentiscus (lentisco), además de los ejemplares de pino carrasco ya mencionados.  
- En la preparación del suelo se sustituirá el subsolado por un laboreo más ligero.  
3.3. En caso de optar en la revegetación del rodal agrícola por el empleo de olivo o almendro, se modificarán en los términos oportunos las operaciones a realizar sobre la plantación para adaptarlas a la especie elegida, en concreto en cuanto a marco de plantación, poda de formación y plan de fertilización.  
3.4. Las plantas utilizadas en la repoblación de los terrenos forestales cumplirán las disposiciones de calidad y procedencia especificadas en el Decreto 15/2006, de 20 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la producción, comercialización y utilización de los materiales forestales de reproducción.  
4. El promotor debe jalonar el límite de la zona extractiva antes de iniciar los trabajos. Dará cuenta de ello al órgano sustantivo mediante un informe y un reportaje fotográfico. Si el órgano sustantivo lo estima favorable, se dará por cumplida esta condición.  
5. Al iniciar cada una de las fases extractivas, en la retirada previa de la capa de montera, el material vegetal procedente del desbrozado se triturará e incorporará a la capa de tierra vegetal para su enriquecimiento en materia orgánica y en semillas, con el fin de facilitar el desarrollo de vegetación sobre el cordón vegetal.  
6. El incremento de demanda de agua para el desarrollo de la actividad deberá tener una procedencia amparada por un derecho al uso privativo de la misma.  
El vertido de aguas pluviales a cauce requerirá la correspondiente autorización del organismo de cuenca.  
Se cumplirá en todo caso las disposiciones establecidas en el reglamento de dominio público hidráulico aprobado por el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril.  
7. El promotor será responsable de mantener en buen estado los caminos por donde circule su maquinaria, incluyendo los accesos desde la carretera CV-165. En el caso de que el titular suscribiera con otra sociedad algún contrato que incluya dicho mantenimiento, esta obligación recaerá subsidiariamente sobre dicha sociedad.  
8. En cuanto a la zona de reposo y mantenimiento de maquinaria:  
8.1. Dimensiones: Abarcará la superficie adecuada para albergar, además de las operaciones de mantenimiento de maquinaria, el punto limpio de recogida de residuos.  
8.2. Características técnicas: Además de impermeabilizarse en los términos dispuestos en la documentación técnica, se dotará de una cubierta, o bien se diseñará de forma que la altura del bordillo contenedor sea suficiente para garantizar que un episodio de lluvia torrencial no supondrá que el agua rebose. Además, se dispondrá de una poceta estanca de lixiviados que se vaciará periódicamente por gestor autorizado. En defecto de estas garantías, el mantenimiento de la maquinaria de la explotación se realizará en talleres especializados.  
Los recipientes de almacenamiento de residuos peligrosos se emplazarán en cubetos de dimensiones adecuadas, y se dispondrá de suficiente cantidad de material absorbente ante eventuales fugas o vertidos que, una vez utilizado, deberá almacenarse de acuerdo con su naturaleza hasta su retirada por gestor autorizado.  
8.3. Emplazamiento: Se ubicará en el extremo este de la parcela 95, sin exceder de sus límites. En el momento en que se vaya a iniciar la explotación de esa zona, se desmantelarán estas instalaciones y se desplazarán, manteniendo sus características técnicas al área más próxima ya restaurada morfológicamente pero aún no revegetada. Esta segunda zona de mantenimiento se desmantelará a la finalización de la restauración morfológica del total de la explotación. Cualquier operación de mantenimiento que debiera realizarse a partir de este momento se realizará en tallleres externos.  
Todos los residuos procedentes del desmantelado de las dos zonas de mantenimiento se gestionarán conforme a lo establecido en la legislación.  
9. Se realizará una auditoría acústica en el plazo de 3 meses desde la notificación de la presente resolución y, posteriormente, las correspondientes de acuerdo a la periodicidad establecida en el decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica. Las auditorías acústicas se realizarán por un organismo de control autorizado. En caso de superar los niveles sonoros permitidos por la ley, se establecerán las medidas correctoras pertinentes.  
10. En cuanto al programa de vigilancia ambiental:  
10.1. Con la finalidad de reponer las marras y gestionar la calidad de la restauración, el programa de vigilancia ambiental se prolongará dos años, contados a partir de la terminación de la restauración total de la cantera.  
10.2. Sin perjuicio de las disposiciones del programa de vigilancia ambiental propuesto, se incluirán en este las siguientes determinaciones, señalando la periodicidad con la que se realizarán, que en ningún caso superará la indicada por las prescripciones normativas en el caso de controles previstos por la legislación vigente:  
- Comprobación del estado del jalonamiento perimetral para evitar eventuales afecciones fuera de la zona de explotación.  
- Revisión, en caso de optar por el mantenimiento de la maquinaria en la propia explotación, del estado de la impermeabilización de la zona habilitada para la realización de tales operaciones de mantenimiento.  
- Comprobación de la situación de los cordones de tierra vegetal.  
- Revisión del estado del camino de acceso a la explotación minera.  
- Auditorías acústicas pertinentes de acuerdo con la legislación vigente.  
- Control de las necesidades de riego, como mínimo estivales, desde la ejecución de la primera fase de restauración.  
- Control de la aplicación de las medidas de restauración y revegetación, incluyendo un reportaje fotográfico.  
10.3. Se llevará un registro documentado del programa de vigilancia ambiental a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. Toda la documentación del programa de vigilancia ambiental estará a disposición de las autoridades competentes.  
10.4. Además de la remisión periódica de los documentos indicados en el condicionante 3.1, dentro de los 3 meses posteriores a la finalización de cada una de las fases de explotación y de restauración, se remitirán a esta dirección general los informes correspondientes. Asimismo, dentro de los 3 meses siguientes a la finalización del PVA, se remitirá a esta dirección general el informe correspondiente.  
Los informes relativos a la finalización de fases de restauración incluirán en todo caso:  
- Justificación documental de la naturaleza y procedencia de la totalidad de los volúmenes de material de relleno aportado. El sumatorio de declaraciones de RIASS, y en su caso, de declaraciones responsables de áridos de la planta, deberá alcanzar el volumen correspondiente al total de la fase de restauración.  
- Fecha de la deposición del material.  
- Planos en planta y en sección transversal en los que se refleje la ubicación definitiva de las distintas tongadas implicadas.  
- Reportaje fotográfico.  
11. Durante la actividad de la cantera se observará lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal, o en sus inmediaciones.  
12. El descubrimiento de simas o cuevas durante el avance de las labores mineras, por su condición de espacios naturales protegidos, se notificará inmediatamente a la Dirección General del Medio Natural, a fin de que sean inspeccionadas, de acuerdo con el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana.  
13. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá comunicarse al órgano ambiental competente, que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
De acuerdo con la Disposición transitoria primera de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, la regulación de la vigencia de las declaraciones de impacto ambiental establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013 es aplicable a la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Valencia, 10 de febrero de 2016.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
Valencia, 22 de marzo de 2016.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.  
  
  
ANEXO I  
Cronograma de explotación-restauración incluido en el pri presentado por el promotor  
  
ANEXO II  
Cronograma de explotación-restauración modificado, apartado segundo de la parte dispositiva de la declaración de impacto ambiental



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML