Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6239, del 06-04-2010 (2010/3702)

RESOLUCIÓ de 22 de març del 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Carcaixent i Castelló de la Plana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6239

Data del DOGV
:   06-04-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/3702

CVE


Data del document
:   22-03-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Castelló de la Plana](javascript:void(0))
    * [Carcaixent](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 22 de març del 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Carcaixent i Castelló de la Plana. [2010/3702]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 184/07-AIA Carcaixent i 192/05-AIA Castelló de la Plana.  
València, 22 de març del 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient:184/07-AIA  
Títol: planta de compostatge de llots de depuradora, Carcaixent (València)  
Promotor: Depuración de Aguas del Mediterráneo, SL  
Òrgan substantiu: Servei Teritorial d'Ordenació del Territori  
Descripció del projecte  
El projecte que s'ha de realitzar consisteix en una planta que utilitzarà llots de depuradora com a matèria primera per a produir compost a fi de minimitzar l'evacuació de llots a l'abocador. L'activitat es dissenya per a aconseguir valorar 18.000 t de llots a l'any.  
L'esmentada planta de compostatge se situarà a les parcel·les 64 i 65 del polígon 46 del terme municipal de Carcaixent (València). L'accés actual a la parcel·la es realitza a través de la CV-543.  
Les instal·lacions disposaran:  
- Nau d'abassegament de material suport de 740 metres quadrats.  
- Nau de recepció de llots i mescla de 510 metres quadrats.  
- Nau de compostatge i maduració de 2.530 metres quadrats que disposarà d'un corredor de maniobra de 860 metres quadrats.  
- Nau d'afinament i emmagatzematge del compost de 1.000 metres quadrats   
- Instal·lacions de serveis auxiliars: caseta del basculador, bàscula de pesatge, edifici de control, aula ambiental, vestidors.   
- Tanca metàl·lica de dos metres d'alçària.  
- Enjardinament.  
L'activitat que es durà a terme en aquestes instal·lacions serà el procés de transformació dels llots produïts a les estacions d'aigües residuals mitjançant compostatge. L'esmentat procés es divideix en cinc fases:  
- Mescla dels llots amb agent estructurant.  
- Estabilització aeròbica termofílica.  
- Tractament.  
- Garbellament.  
- Emmagatzemament.   
La planta disposarà de sistemes adequats de gestió dels abocaments i residus que es generen. A aquest efecte, les aigües negres procedents de la planta es dirigiran cap a la depuradora annexa.   
Els lixiviats dels túnels de fermentació seran arreplegats en arquetes i dirigits posteriorment a un dipòsit. En aquest dipòsit es recolliran a més les aigües pluvials que seran dirigides a aquest per mitjà de canalons i baixants. Les aigües pluvials i els lixiviats seran reutilitzats en el procés de compostatge.   
El control d'olors es realitzarà per mitjà del llavatge de gasos extrets i el posterior pas d'aquests per biofiltre.  
La documentació tècnica es completa amb estudi d'inundabilitat i estudi acústic.  
Respecte al risc d'inundació de la zona (nivell 5), es proposa elevar la planta de compostatge aproximadament dos metres sobre el nivell actual de la parcel·la, la construcció d'un dipòsit de recollida de pluvials de capacitat superior a 162 metres cúbics i l'habilitació de zones verdes la funció de les quals, a més de contribuir a la integració paisatgística de la planta, serà la de funcionar com a dipòsit d'infiltració de pluvials fins a la filtració d'aquests a l'aqüífer subjacent (sistema aqüífer núm. 51 Plana de València).   
L'estudi acústic preveu una pressió sonora (mesurats en dB(A)), de 65 per a la voltejadora, 70 per a la pala carregadora i 70 per al trànsit de camions.  
A més s'estudien dues opcions en el funcionament de la planta i s'obtenen nivells de pressió sonora (teòrics) de 73,23 i 72,97 dB (A).   
Com a mesures correctores de la contaminació acústica es proposa l'execució de naus amb tancaments de rajola buida de 12 cm, capa de fibra de vidre, rajola buida de 7 cm i arrebossat de ciment per ambdues cares d'1,5 cm.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
La informació pública es va realitzar mitjançant anunci en el Diari Oficial de la Comunuitat Valenciana del dia 3 de març de 2006 i mitjançant exposició en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Carcaixent. Durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
L'expedient va ser remés pel Servei Territorial d'Ordenació del Territori i van tenir entrada als Serveis Centrals del la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge el dia 7 de setembre de 2007 a l'efecte de la corresponent emissió de la declaració d'interés comunitari.  
2. Afeccions legals  
- Segons el certificat emés per l'Ajuntament de Carcaixent el terreny on es pretén situar la instal·lació té la classificació de sòl no urbanitzable comú i no resulta compatible la instal·lació proposada amb el planejament fins que no es materialitze la corresponent declaració d'interés comunitari.   
- L'activitat que es pretén realitzar es troba dins del perímetre de protecció del Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual es va aprovar el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera.   
- La zona d'ubicació de l'activitat es troba afectada per risc d'inundació 5 d'acord amb el PATRICOVA (Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana aprovat per acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat).  
3. Informes sectorials  
D'acord amb les afeccions descrites l'expedient conté els informes sectorials següents:  
- Àrea de residus:  
"de conformitat amb la normativa vigent en matèria de residus, aquesta operació de tractament (valorització tipus R3) de residus està sotmesa a l'autorització administrativa regulada en la Llei 10/98, de residus, i en la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, i si és procedent, en la Llei 2/2006, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, i a altres permisos i llicències que siguen exigibles d'acord amb la legislació sectorial que hi siga d'aplicació".  
- Servei d'Ordenació Territorial:  
"...l'emplaçament de l'activitat sol·licitada es justifica per la proximitat a l'EDAR, que amb el terraplenament previst de la parcel·la s'elimina el risc d'inundació i que la seua implantació no comportarà un increment significatiu de risc d'inundació a les parcel·les limítrofes, s'emet un informe favorable a l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat d'una planta de llots de compostatge de depuradora al polígon cadastral 46, parcel·les 64 i 65 de Carcaixent (València) en considerar que es compleixen les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA)..."  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi:  
"El projecte es troba inclòs dins del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera (PORN), aprovat mitjançant el Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià".  
L'informe considera d'aplicació els punts 5 i 7 del PORN i conclou:  
"En atendre la cartografia d'hàbitats i el que disposa la Directiva 92/43/CEE relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres, no hi ha hàbitats d'interés especial o prioritaris a l'àmbit d'estudi o al conjunt del terme municipal.  
Per tot això, i sense perjudici de les autoritzacions sectorials, s'emet informe favorable de l'esmentat projecte".  
En l'expedient consta:  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre l'autorització per a connexió a l'EDAR d'Alzira de les aigües residuals domèstiques de la futura planta de compostatge de llots de Carcaixent: "...l'autorització sol·licitada competeix a l'entitat explotadora de l'EDAR, que previsiblement serà la Conselleria d'Infraestructura i Transport, a través de l'entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana".  
I afig: "Ateses les característiques d'aigües domèstiques procedents dels equipaments sanitaris de la instal·lació com també el seu cabal (5m³/dia), ambdues circumstàncies exposades pel sol·licitant, pot afirmar-se que la incorporació d'aquestes aigües residuals a l'EDAR del sistema de l'Alzira, quan entre en funcionament, no alterarà la previsions de rendiment i explotació d'aquesta, per la qual cosa propose l'autorització de la connexió sol·licitada".  
- Informe sobre la possibilitat de subministrament d'aigua a la instal·lació de tractament de residus de poda a Carcaixent expedit per Aguas de Valencia, SA: en l'esmentat informe s'exposa que la petició d'aigua és de 10 m³ al dia i l'esmentada població disposa d'una possibilitat d'augment de 3.827 m³.  
- Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus:  
"...no s'han detectat afeccions d'aquesta naturalesa i no cal abordar cap tipus d'actuació prèvia per a la salvaguarda d'aquest patrimoni concret, sense perjudici de justificar el compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic que hi ha a l'àrea d'actuació".  
- Resolució de l'Àrea de Patrimoni Cultural i Museus que autoritza el projecte de prospecció arqueològica per a la planta de compostatge.  
- Compromís firmat del promotor de remissió d'informe anual sobre el seguiment ambiental de la planta de compostatge de llots.  
- Fitxa d'acceptació de residus per l'empresa CESPA (LER 160603 i 190501).  
Consideracions ambientals  
Es considera que els elements ambientals que poden resultar afectats de manera més significativa per l'activitat proposada són:  
- Aigua: la zona proposada per a l'activitat presenta una alta vulnerabilitat d'aqüífers. Aquesta circumstància ha d'unir-se al fet que la planta de compostatge se situarà en l'àmbit d'un pla d'ordenació dels recursos naturals l'objectiu del qual és protegir la qualitat i quantitat dels recursos hídrics que arriben al llac de l'Albufera i és, per tant, factible proposar mesures estrictes de protecció de l'aqüífer.  
- Paisatge: disminució de la qualitat del paisatge en situar-se en un entorn típicament agrícola. L'elevació del nivell de la planta depuradora per a evitar el risc d'inundació i la ubicació al costat d'una estació depuradora d'aigües residuals augmenta la seua incidència sobre el paisatge per l'efecte acumulatiu.   
- Contaminació acústica: el normal exercici de l'activitat generarà, en estudis teòrics, uns valors en alguns casos superiors als previstos en l'actual legislació per la qual cosa han d'establir-se mesures preventives en el projecte d'obra com també en el programa de vigilància ambiental sense perjudici del compliment de la legislació vigent en matèria acústica.   
- Condicions de qualitat de vida i assossec públic: el previsible augment del pas de camions pot provocar molèsties a la població de Carcaixent.   
- Serà necessari tenir en compte que part del camí d'accés a la planta de compostatge coincideix amb el traçat de la Via Augusta. Per això és possible que les autoritats competents establisquen les limitacions o controls oportuns a fi de minimitzar impactes sobre la població.  
- Hi ha diversos nuclis de població situats en un perímetre de 1.700 - 2.200 metres al voltant de la futura planta de compostatge que poden veure's afectades per olors. Serà necessari controlar l'eficàcia de les mesures correctores i proposar altres addicionals com també diversos controls en el programa de vigilància ambiental.   
- Pel que fa a la ubicació de la planta de compostatge de llots en sòl no urbanitzable, es justifica per la proximitat a la planta depuradora d'aigües annexa, d'acord en certa manera amb punt 7 del Decret 96/1995, anteriorment esmentat, en el qual s'especifica que la implantació d'indústries en l'àmbit del PORN ha de realitzar-se en sòl qualificat com a industrial excepte les que ho justifiquen inexcusablement.  
- L'estudi d'impacte ambiental proposa una sèrie de mesures, sobretot dirigides a la fase de construcció, que incidisquen de manera molt succinta en les mesures de control durant la fase de funcionament de l'obra.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. Annex I, apartat 6.f).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007 del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte de planta de compostatge de llots de depuracions al municipi de Carcaixent (València), i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. S'ha d'obtenir l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, i s'han de respectar en el transcurs de les obres les especificacions que, respecte d'això, estableix l'esmentada Llei.  
2. Les reparacions i canvis d'oli de la maquinària emprada en les obres s'han de realitzar als tallers degudament autoritzats.   
En el cas que s'establisquen parcs de maquinària, han de revisar-se diàriament per a recollir i gestionar adequadament qualsevol abocament que s'haja pogut produir.  
3. S'ha de respectar el Decret 96/1995, del PORN de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera, especialment els punts 5 i 7 i en particular el següent:  
a) No es poden construir dispositius que possibiliten l'absorció d'aigües contaminades pel terreny.  
b) S'ha de procurar la recollida independent dels diversos tipus de residus de manera que permeten la màxima recuperació i reciclatge. Es proposen els grups següents:  
- Aigües amb substàncies contingudes en la llista II del Reglament del domini públic hidràulic.  
- Aigües de procés sense substàncies de la llista II del Reglament del domini públic hidràulic.  
- Aigües residuals i de pluja procedents de la zona de treball. Lixiviats de les zones d'abassegament.  
- Aigües pluvials i les procedents del reg de zones verdes. Aigües de refrigeració.  
c) El projecte ha d'incloure les partides pressupostàries necessàries per a la correcció de l'impacte produït com també per a l'adequació ecològica i paisatgística d'aquestes.  
4. D'acord amb l'informe emés pel Servei d'Ordenació Territorial, atés que la instal·lació sol·licitada es troba en zona inundable:  
a) S'ha d'adequar les edificacions al que estableixen els articles 26, 27 i 28 del PATRICOVA.  
b) L'Ajuntament de Carcaixent ha de comprovar el correcte dimensionament i execució de les infraestructures de drenatge (en particular canalitzacions, punt d'abocament, etc.) per a no afectar tercers aliens al sector, i han de rescabalar els danys que es produïsquen per aquest motiu.  
c) Si l'actuació afecta domini públic hidràulic, zona de policia de llits o possible incidència en el règim de corrents, ha d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent. Igualment, i si és procedent, s'ha d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials.  
5. Els talussos d'elevació de l'alçària de la planta de compostatge s'han de plantar amb espècies autòctones com ara Rosmarinus officinalis, Thymus sp., Santolina chamaecyparisus, Globularia sp., Anthyllis cytisoides, Lavandula sp., Pistacea lentiscus, Quercus coccifera, etc  
6. La jardineria de la planta de compostatge ha de tenir com a finalitat ocultar vistes i evitar dispersió d'olors, soroll i partícules en suspensió. Amb aquest fi s'ha de plantar uns tanca perimetral de xiprer o semblant, seguit (en aquelles zones que siga possible) d'arbusts autòctons de port mitjà - alt com ara Pistacea lentiscus, Laurus nobilis, Phillyrea angustifòlia, Juniperus oxycedrus, Nerium oleander, etc i es podrà compondre la resta de l'enjardinament amb espècies arbòries/arbustives com ara Olea europaea, Ceratonia siliqua, Phoenix dactylifera, Chamaerops humilis, Pinus halepensis, etc.  
S'ha d'evitar l'ús de gespes i s'han de substituir aquestes per qualsevol tipus d'encoixinament, substrat inert o plantes com ara Hedera helix, Vinca sp., etc  
7. S'ha de disposar de les mesures d'aïllament adequades als edificis on s'hagen de produir sorolls o vibracions a fi de no sobrepassar els límits exigits en la legislació vigent o altres límits exigits en altres permisos o autoritzacions.  
8. Es proposen les següents mesures addicionals de gestió d'olors: zona de recepció de llots amb porta d'ingrés amb rescloses i ventilació cap a la nau de compostatge. El compost final s'ha de cobrir amb geomembranes o algun material semblant.  
9. Les aigües pluvials i els lixiviats procedents del procés de compostatge s'han de gestionar en dipòsits separats, havent de realitzar-se amb materials que n'asseguren l'adequada impermeabilització, i han de disposar de mesures preventives que n'eviten el desbordament. En el cas del dipòsit de lixiviats es proposa la connexió d'aquest amb la planta depuradora d'aigües.  
10. La planta de compostatge ha de disposar, en general, d'elements d'impermeabilització, contenció o prevenció que eviten la infiltració en el terreny o eixida a l'exterior de qualsevol tipus de lixiviat o residu.  
11. S'han de disposar contenidors per a la recollida selectiva de residus i aquests s'han d'ubicar en zona ensostrada i impermeabilitzada.  
12. L'Ajuntament de Carcaixent ha de fixar les condicions i limitacions en què ha de realitzar-se el pas de camions a la planta de compostatge a fi de no interferir en el desenvolupament normal de les activitats del municipi i causar les mínimes molèsties a la població.   
Els serveis municipals, davant de la detecció de qualsevol tipus de contaminació causada pels camions (excés d'olors, lixiviats, residus?) ho han de comunicar a la gerència de la planta a fi que es prenguen les mesures oportunes.  
13. S'ha de complir el Reial decret 1310/1990, de 29 d'octubre, pel qual es regula la utilització de llots de depuració en el sector agrari i l'Ordre de 26 d'octubre de 1993, sobre utilització de llots de depuració en el sector agrari.  
14. La planta ha d'obtenir totes les autoritzacions imposades en la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana; Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, i, si és procedent, en el RD 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl.   
15. El programa de vigilància ambiental ha d'incloure:  
a) Vigilància del manteniment correcte de les zones verdes.  
b) Detecció i vigilància dels possibles focus de generació d'abocaments. Control de les mesures preventives.  
c) Control, d'acord amb la legislació vigent en la matèria, dels nivells de contaminació acústica (sorolls i vibracions).  
d) Control d'olors, de l'aparició excessiva d'insectes i de fauna no desitjada.  
e) A partir dels sis mesos de l'obertura de l'activitat, s'ha de remetre un primer informe al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental en què conste:  
- Anàlisi de llots de depuradora.  
- Anàlisi dels llots tractats   
- Anàlisi real de les emissions acústiques generades tant a l'exterior com a l'interior de la planta. Mesures correctores.  
- Anàlisi de l'eficàcia de les mesures d'evacuació de pluvials i de prevenció davant del risc d'inundació després dels períodes de pluja.  
- Reportatge fotogràfic.  
- Informe general en què es recopile tota la informació ambiental d'interés amb relació a la planta, possible aparició de problemes i solucions adoptades. També s'ha d'incidir en la gestió dels residus generats, destinació.  
Posteriorment els informes s'han de remetre amb periodicitat anual fins que el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental ho considere oportú.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de febrer de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 192/05 AIA  
Títol: Pla parcial Parc Castelló (document per a l'aprovació provisional), al terme municipal de Castelló  
Promotor: Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló   
Localització: terme municipal de Castelló de la Plana  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte d'aquest projecte és la implantació d'un parc empresarial industrial i logístic que permeta albergar iniciatives i actuacions en una àrea en estreta vinculació i molt pròxima al port de Castelló, com també respecte a les indústries pròximes i a les infraestructures viàries i ferroviàries de la zona.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
a) Localització  
Les actuacions previstes en el projecte es localitzen al terme municipal de Castelló de la Plana; els terrenys objecte d'aquesta actuació estan situats a l'est del terme, relativament pròxims al nucli urbà, a la zona sud del Grau; concretament els terrenys corresponents amb les parcel·les situades als polígons cadastrals números 57, 152, 155 i 156 de l'esmentada localitat. Els límits del sector, d'acord amb el que disposa el pla parcial remés, són els següents:   
- Pel nord: el sud de les parcel·les 80, 136, 134, 162 i 161 del polígon 152  
- Al sud: la intersecció de la nova carretera d'accés al port de Castelló i la carretera nacional 225 d'Almassora al Grau.  
- A l'est: el camí de la Donació i la carretera nacional 225  
- Per l'oest: la nova carretera d'accés al port  
b) Planejament vigent i proposat  
La revisió de l'actual Pla general d'ordenació urbana (PGOU) del terme municipal de Castelló de la Plana va ser aprovada definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 29 de febrer de 2000, i publicada en el Butlletí Oficial de la Província l'11 d'abril d'aquest mateix any. Es va classificar com a sòl no urbanitzable sense protecció la zona d'estudi avaluada.   
c) Ordenació prevista i usos  
El pla comprén una superfície total d'aproximadament 1.344.354,91 m², situats concretament a les partides Racó d'Almalafa i Fadrell; que estan en l'actualitat ocupades per cultius agrícoles, principalment cítrics, fruiters i horta.   
En el pla parcial (DAP) consta, pel que fa a la distribució prevista per a cada un dels diferents usos del terreny, la classificació següent:  
Superfície d'ús industrial 130.946,92 m²   
Superfície d'ús activitats logístiques 556.209,76 m²   
Superfície viària 251.021,55 m²   
Superfície de zones verdes computables 164.094,99 m²   
Superfície de zones verdes no computables 96.836,81 m²  
Superfície de zones de reserva viària 80.774 m²  
Superfície de zona d'afecció hidràulica 19.693,93 m²  
Superfície de domini públic 44.776,95 m²  
Superfície total del sector 1.344.354,91 m²  
Queden adscrites a cada un dels diferents usos proposats, les illes que es detallen a continuació, i s'indica la superfície d'aquestes:  
Zona industrial I-1 Illa M-1 24.375,66 m²  
Zona industrial I-1 Illa M-2 24.079,87 m²  
Zona industrial I-2 Illa M-3 41.496,66 m²  
Zona industrial I-2 Illa M-4 40.994,73 m²  
Total zona Industrial 130.946,92 m²  
Zona logística Illa M-5 73.391,55 m²  
Zona logística Illa M-6 72.506,19 m²  
Zona logística Illa M-7 79.933,12 m²  
Zona logística Illa M-8 85.043,07 m²  
Zona logística Illa M-9 11.578,89 m²  
Zona logística Illa M-10 73.227,70 m²  
Zona logística Illa M-11 160.529,24 m²  
Total zona logística 556.209,76 m²  
Respecte a l'edificabilitat, en el document per a l'aprovació provisional, únicament, s'ha determinat l'assentament per a empreses industrials i logístiques:  
Edificabilitat d'ús industrial 130.946,92 m²  
Edificabilitat d'ús logístic 556.209,76 m²  
Edificabilitat total (aprofitament objectiu) 687.156,68 m²   
En l'ordenació del futur polígon industrial s'estableix una zona nord ocupada per les illes d'ús industrial (M1 a M4), de forma rectangular, i queden ben definides i separades per una xicoteta rotonda central; a continuació separades per un nou vial se situen les illes logístiques, a excepció de la M7, que quedarà un poquet reculada com a conseqüència de la construcció del futur vial d'accés al port.  
Més cap al sud d'aquesta zona, les illes adquireixen una disposició més irregular, a causa de l'existència de diverses afeccions, com són l'existència de línies elèctriques aèries i el barranc de Fraga.   
Les zones verdes se situen tant per la vora del sector com per la vora, a manera de pantalla verda.   
3. Examen d'alternatives i justificació de la solució adoptada   
En l'estudi de la situació més òptima dels terrenys que cal urbanitzar, s'han considerat, entre altres, les qüestions següents:  
- Proximitat al port, la qual cosa permet potenciar-ne l'activitat logística i industrial, com també respecte a altres indústries ja consolidades  
- No-presència a l'àrea d'actuació de valors paisatgístics, ambientals, patrimonials i culturals, que necessiten d'una especial protecció  
- Possibilitat de concentrar la majoria dels residus industrials en un punt del municipi, i efectuar-se l'arreplega i tractament d'aquests als centres més pròxims a la zona.  
- Compliment d'aquelles accions supramunicipals previstes en el Patecas.  
- Òptima accessibilitat, en matèria de carreteres i port, després de la realització de les actuacions previstes.  
- Mantenir fora del procés urbanitzador la franja de terreny no urbanitzable protegit situat a l'altre extrem de la carretera d'accés al port.  
Així mateix, pel que fa a la delimitació del sòl objecte d'actuació, també s'han tingut en consideració els factors següents:   
- Accessos al sector des del centre de l'actuació a través d'una rotonda de nova creació al nou accés al port i des de la CN-225 a través de dues rotondes, sent una d'aquestes de nova creació.  
- Desdoblament de la CN-225 i inserció d'un nou ramal d'enllaç entre el nou accés i la CN-225 que es dirigisca de forma directa al port.  
- Tractament del límit al nord amb una zona rústica amb habitatges disseminats i per l'est amb el sòl industrial classificat pel Pla general, que alberga indústries els plans de seguretat de les quals cal respectar.  
- Respecte de les zones de protecció i afecció de les infraestructures viàries, de les línies elèctriques d'alta tensió i del traçat de la canalització del barranc de Fraga.  
Tramitació administrativa   
En data 26 d'octubre de 2005, la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència remet estudi d'impacte ambiental, document de síntesi, pla parcial modificatiu del pla general, estudi de paisatge i avantprojecte d'urbanització, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'Impacte ambiental.   
Posteriorment, en data 9 de novembre de 2005, el Servei d'Espectacles i Establiments Públics, de la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia, Interior i Administracions Públiques remet una còpia de part la documentació anteriorment referida, concretament estudi d'impacte ambiental i programa per al desenvolupament de l'actuació integrada del sector.  
El 30 de març de 2006 es torna la documentació remesa a la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, amb l'objecte que s'esmenen les deficiències assenyalades en l'informe desfavorable (COR 05/104 (JVT/cd)) de la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, de data 7 de juny de 2005, remés el 3 de març de 2006 a l'Àrea d'Avaluació Ambiental d'aquesta Conselleria de Territori i Habitatge.   
El 10 d'abril de 2007 el Servei de Planificació i Gestió d'Infraestructures de la Direcció General de Coordinació d'Infraestructures Científiques i Tecnològiques de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència remet un nou estudi d'impacte ambiental i Pla parcial del projecte, adequant l'esmentat projecte a les observacions assenyalades en els informes sectorials emesos pels diferents organismes consultats; i s'adjunta informe favorable emés per la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia, Interior i Administracions Públiques, de data 6 març de 2007.   
Peticions d'informació o documentació complementària  
a) El 29 de novembre de 2005 s'efectua el requeriment de documentació a la Subsecretaria de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, i se sol·licita que es remeta un certificat en què conste que s'ha sotmés a informació pública l'estudi d'impacte ambiental presentat, com també còpia de les al·legacions presentades i resposta a aquestes, si és procedent; amb l'objecte que puga iniciar-se el procediment d'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb l'article 21 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
b) En data 22 de desembre de 2005 es remet informe l'Àrea d'Urbanisme de la Conselleria de Territori i Habitatge, pel qual es comunica l'obligatorietat d'avaluar ambientalment els plans especials autònoms que no se siguen en sòl urbà i les modificacions d'aquests; basant-se en els supòsits establits en l'annex de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental (projectes subjectes a avaluació d'impacte ambiental), i en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre de 1990, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989.  
El 24 de gener de 2006, Parc Castelló - El Serrallo, SL, remet documentació constituïda per:  
- Certificat subscrit per la secretària del Consell d'Administració de l'esmentada mercantil, de data 16 de gener de 2006, en el qual s'informa del sotmetiment al procediment d'informació pública del programa avaluat, i no s'hi han presentat al·legacions en matèria de medi ambient, com tampoc respecte a l'estudi d'impacte ambiental tramitat.   
- Certificat del cap de Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló, de data 15 de desembre de 2005, pel qual se certifica l'exposició al públic en l'esmentat Servei del projecte, durant el període comprés entre el 13 d'octubre i el 13 de novembre de 2005, i s'han presentat al·legacions a aquest.   
Informes sectorials  
a) Informe (COR 05/104 (JVT/cd)) desfavorable del coordinador de Recursos i PC, de la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, de data 7 de juny de 2005, relatiu a qualsevol modificació substancial dels voltants del polígon industrial el Serrallo, que comporte un increment en la densitat d'ocupació.   
b) Informe del Servei de Seguretat Industrial de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, de data 22 de desembre de 2005, en el qual s'especifiquen, entre altres, les consideracions que a continuació es detallen:  
No s'aprecia cap inconvenient tecnicolegal en considerar viable la proposta d'aquest PAI, essencialment per les raons que de manera resumida s'hi exposen a continuació:   
- Els usos previstos no afigen fonts de riscos d'accidents greus intrínsecs ni tampoc derivats de qualsevol sinergia o efecte dòmino sobre els establiments preexistents.   
- Com a elements passius dels riscos preexistents, la proposta de PAI s'orienta en el sentit adequat regulat expressament en la normativa vigent.   
- En la tramitació d'aquest serà necessari comunicar a la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia, Interior i Administració Pública del projecte del nou PAI a fi d'incorporar-ne les previsions per a l'ordinària actualització dels plans d'emergència actuals aprovats i adequar-los a la nova i futura ordenació urbanística que es proposa aprovar.   
c) Informe del director general de Patrimoni Cultural Valencià, de data 21 de juny de 2005, relatiu a la Consulta efectuada pel promotor pel que fa a les afeccions d'índole paleontològica del projecte; i es certifica respecte d'això que no s'han detectat afeccions d'aquesta naturalesa i no cal abordar cap tipus d'actuació prèvia per a la salvaguarda d'aquest patrimoni en concret, sense perjudici que es justifique el compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic que hi ha a l'àrea d'actuació. Així mateix, també s'adjunta, entre la documentació complementària del projecte, l'informe de l'esmentada Direcció, de data 9 de novembre de 2006, relatiu a la corresponent prospecció arqueològica i etnològica, en el qual s'indiquen, entre altres qüestions, que hauran d'efectuar-se els sondejos exigits, i es podran substituir aquests per un programa de prospecció electromagnètica de les àrees amb presència de ceràmica. Resulta necessari, en tot cas, aportar el pertinent projecte per al sotmetiment d'aquest a l'autorització de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus.   
d) Informe de la Societat de Fomento Agrícola Castellonense, SA, (Facsa), concessionària del Servei Municipal d'Aigües Potables a Castelló de la Plana, de data 30 de juny de 2005, en el qual se certifica que, en les condicions actuals, es disposa de capacitat i mitjans per a implantar i gestionar la infraestructura necessària per a efectuar la captació i el subministrament d'aigua potable i industrial en la quantitat i qualitat suficient que se sol·licita des de l'Àrea d'Infraestructures Científiques i Tecnològiques de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, a l'efecte de promoure al terme municipal de Castelló el desenvolupament de sòl actualment qualificat en el PGOU com a no urbanitzable. Tot això, sempre que s'obtinguen tots els permisos i llicències preceptius, fins i tot la concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la captació dels cabals addicionals que resulten necessaris als actualment concedits.   
e) Informe del Servei Territorial de Medi Ambient, de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, de data 23 de febrer de 2006, en el qual s'indiquen les qüestions següents que a continuació es desenvolupen:  
1. El projecte preveu la requalificació urbanística de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable industrial d'una superfície d'1.343.932,58 m² a les partides Racó d'Almalafa i Fadrell. A hores d'ara, aquests terrenys estan ocupats per cultius agrícoles en regadiu, principalment cítrics i horta. El projecte afecta diverses infraestructures viàries com són els camins rurals de Vinamargo, Quadrella dels Òrfens, la Donació i Almalafa, a més d'una xarxa de séquies i xicotetes estructures de drenatge. Destaca, d'altra banda, l'afecció sobre el barranc de Fraga, i la incidència de diverses línies elèctriques que travessen la zona d'actuació.   
2. Les alternatives en la implantació d'usos i destinacions dels sectors del polígon no han sigut detallades en l'estudi d'impacte ambiental, per la qual cosa no s'ha observat en el document d'estudi d'impacte ambiental l'estudi d'alternatives.  
3. Els terrenys afectats pel projecte es troben cartografiats en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana com a no forestal, conforme al Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat.  
4. El projecte no afecta camins ramaders classificats al terme municipal de Castelló, d'acord amb el projecte de classificació de camins ramaders aprovat per Ordre de la Conselleria de Medi Ambient de data 16 de març de 1998 i publicada en els DOGV de data 7 de maig i 10 de juliol de 1998, respectivament.   
5. El pla parcial proposat no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló, ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna figura reglamentària en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
6. Les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental per a la fase de construcció es consideren correctes, encara que en tot cas es recalca la necessitat de realitzar una selecció dels residus produïts a l'obra per al lliurament d'aquests a un gestor autoritzat.   
f) Informe (COR 06/018 (JVT/ri)) del Servei de Prevenció i Planificació, de l'Àrea d'Emergències i Formació en Seguretat Pública de la Conselleria de Justícia, Interior i Administracions Públiques, de data 28 de febrer de 2006; del qual, cal destacar, entre altres desenvolupades en aquest, les consideracions següents:  
- Competències en matèria de protecció civil:   
L'Àrea d'Emergències i Formació en Seguretat Pública és competent en l'elaboració del pla d'emergència exterior de les esmentades empreses (aquelles afectades pel Reial decret 1254/1999, de 16 de juliol, pel qual s'aproven les mesures de control dels riscos inherents als accidents greus en què intervinguen substàncies perilloses) i en la implantació d'aquest.  
Per tant, des del punt de vista de protecció civil no es considera adequat qualsevol increment en la densitat d'ocupació de les esmentades zones d'intervenció, ja que implicaria un augment de població afectada, dificultaria l'adopció de mesures de protecció a la població i s'incrementaria previsiblement el nivell de danys.  
- Competències en matèria d'ordenació del territori:  
L'òrgan competent en matèria d'ordenació del territori i classificació d'usos del sòl és la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial. En aquest sentit, ha de sol·licitar-se informe a l'esmentada Direcció General per a complir el que estableix l'article 12 del RD 1254/1999, el qual haurà d'establir les distàncies adequades entre, d'una banda els establiments afectats pel Reial decret 1254/1999 i de l'altra les zones d'habitatge, les zones freqüentades pel públic i les zones que presenten un interés natural, podent les esmentades zones no coincidir amb les zones d'intervenció mencionades en aquest informe".  
g) Informe tècnic elaborat per l'Àrea d'Emergències i Formació en Seguretat Pública de la Direcció General d'Interior, de data 6 de març de 2007, en el qual se certifiquen, entre altres qüestions, les que s'hi transcriuen a continuació:  
- Des del punt de vista de protecció civil, la situació més favorable és que a l'interior de les zones d'emergència dels establiments afectats pel Reial decret 1254/1999, no hi haja població.  
- Atés que l'activitat que es pretén a l'esmentat polígon és netament industrial i logística, amb una densitat d'ocupació molt reduïda i en aquesta no es preveuen la ubicació d'elements molt vulnerables com ara: col·legis, hospitals, residències d'ancians, habitatges i, en general, zones freqüentades pel públic, s'emet informe favorable al Pla parcial Parc Castelló.   
- No obstant això, es recomana que la societat gestora d'aquest projecte i cada una de les instal·lacions que se situen en aquest elaboren els corresponents plans d'autoprotecció de manera que en aquests es preveja l'adopció de mesures de protecció: confinament, allunyament i evacuació dels treballadors del Parc Castelló, no sols davant de les emergències derivades de la mateixa activitat d'aquesta instal·lació, sinó a les derivades dels possibles accidents a les empreses del polígon el Serrallo.   
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionades per l'administració.  
2. Hi ha diverses línies elèctriques de diferents tensions que travessen la zona. Es determina en l'estudi d'impacte ambiental que totes aquestes seran soterrades, a excepció de les de 400 kV, que mantindran l'estesa aèria i l'afecció d'aquestes recaurà sobre els espais lliures del futur parc industrial; atés que en la documentació remesa s'al·ludeix que no es planteja el soterrament ni la modificació, a causa de la complexitat tècnica i l'elevat cost que en comportaria la desviació. No obstant això, respecte a les línies de 132 kV, 66 kV i 20 kV es considera factible la possibilitat de soterrar-les, totalment o parcialment en diversos suports.   
3. Pel que fa a les possibles afeccions en matèria de ferrocarrils (Renfe i FGV), en la documentació tècnica aportada es fa referència a la remissió de l'informe de l'Àrea de Planificació de la Direcció General de Ferrocarrils en què s'estableix que aquesta actuació no afecta la solució plantejada per a la línia d'alta velocitat del tram València-Castelló, atés que la solució triada discorre allunyada de l'àmbit del pla parcial. No obstant això, no s'hi adjunta còpia de l'esmentat document.   
4. Al sud de l'actuació discorre el barranc de Fraga, la canalització del qual s'ha declarat obra d'emergència, atés que és el llit que origina les inundacions a les zones industrials del sud-est de Castelló; projecte que permetria poder incrementar la capacitat de desguàs actual d'aquest. Basant-se en això, es preveu que l'avinguda central del parc industrial creue l'esmentada infraestructura hidràulica mitjançant la inserció d'un pont o plataforma que permeta salvar-la. Així mateix, s'al·ludeix en l'estudi d'impacte ambiental al fet que la Divisió de Recursos Hidràulics de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport ha emés un informe previ (no s'adjunta còpia d'aquest entre la documentació administrativa de l'expedient), en el qual s'indica que l'esmentada infraestructura ha de tenir-se en consideració, disposar de la reserva de sòl necessària, i compatibilitzar-se el disseny de la xarxa de drenatge d'aigües pluvials del polígon amb la canalització projectada.   
Així mateix, també s'assenyala que en l'esmentat informe previ s'estableix la consideració relativa a què, una vegada construït el llit, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer establirà la zona de domini públic hidràulic que corresponga a aquest.   
En l'estudi d'impacte ambiental s'al·ludeix, de manera molt general, al fet que dins de l'àrea d'estudi, i coincidint amb les cotes més baixes, hi ha una zona on l'aigua tendeix a estancar-se; per la qual cosa romandrà sense urbanitzar i es destinarà a zona verda, i, probablement (no es concreta l'esmentada actuació en l'estudi remés), es porte a terme l'eliminació de l'aigua a través d'una bassa de regulació.   
5. Respecte a les afeccions en matèria de carreteres, s'afecta al sud amb la CN-225, preveient-se un desdoblament d'aquesta, i s'estableix la línia d'edificació a 25 metres de distància de la futura aresta exterior de la calçada; i a l'oest amb el nou accés al port. S'estableix que la zona de protecció es qualifique com a zona de reserva viària amb un únic ús compatible, l'enjardinament.  
Respecte del ramal de connexió entre el nou accés i la CN-225, en l'estudi d'impacte ambiental s'al·ludeix que no s'han considerat afeccions, atés que es preveu que aquesta infraestructura quede incorporada al servei del polígon com un carrer més, una vegada s'haja construït el nou ramal. No s'estableixen en la documentació remesa més especificacions respecte d'això.  
6. L'actuació es veu afectada pel Reial decret 1254/1999, de 16 de juliol, pel qual s'aproven mesures de control dels riscos inherents als accidents greus en què intervinguen substàncies perilloses, i pel Reial decret 948/2005, modificatiu de l'anterior, a causa de la proximitat d'algunes de les empreses situades al polígon industrial limítrof del Serrallo, concretament, Repsol Butano, UBE i Bp Oïl.   
Les esmentades empreses tenen informes de seguretat on es reflecteixen les zones d'intervenció i d'alerta, per la qual cosa l'ordenació del sector preveu la ubicació de les parcel·les més xicotetes i d'ús dominant industrial, que són les que generen major afluència de persones, a la zona més allunyada dels punts de risc. Així mateix, les illes M1 a M4, dissenyades per a acollir parcel·les xicotetes o mitjanes, estan situades fora de les esmentades zones d'intervenció. Al contrari, en aquelles zones on podria haver-hi major risc, l'activitat prevista és únicament de tipus logístic, amb illes de grans dimensions, destinades a magatzematge i amb menor afluència continuada de persones.   
7. Consultada la llista de jaciments arqueològics del patrimoni cultural valencià com també la informació temàtica de la COPUT, no hi ha catalogat cap jaciment ni en la zona d'actuació ni a les proximitats d'aquesta. No obstant això, no consta en l'expedient administratiu ni en la documentació complementària aportada durant la tramitació d'aquest projecte, el corresponent informe definitiu vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com es regula en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.   
8. La classificació dels camins ramaders que travessen el terme municipal es va aprovar mitjançant una Ordre de 16 de març de 1998, la publicació de la qual es va efectuar en el DOGV de data 7 de maig de 1998; i no hi ha, segons l'esmentada ordre, cap camí ramader que afecte la futura zona industrial.   
Consideracions ambientals  
1. La zona d'estudi presenta un paisatge típic de zones agrícoles llevantines de regadiu, està ocupada quasi en la totalitat per cítrics, i en un menor percentatge per horta i vivers de plantes ornamentals.   
2. No es té constància de l'existència d'espècies catalogades com d'especial interés o en perill d'extinció, atés que la presència d'usos antròpics en aquesta zona del terme municipal limita la possibilitat d'ubicació de nombroses espècies animals que requerisquen la presència d'una cobertura vegetal capaç de satisfer les seues necessitats biòtiques i d'un aïllament adequat respecte a l'home.  
3. Les principals vies d'accés al municipi de Castelló són l'autopista A-7, la nacional N-340 i les carreteres comarcals CV-10 i CV-20, respectivament. Així mateix, respecte als accessos al nou polígon es troba comunicat per la CN-225 (grau de Castelló a Almassora), on recentment, tal com s'assenyala en l'estudi d'impacte ambiental remés, s'han dut a terme obres d'infraestructura viària que permetran al futur parc empresarial industrial tenir una major comunicació a través de les infraestructures que a continuació s'assenyalen:  
- Nova carretera d'accés al port de Castelló (pla d'infraestructures 2000-2007 programa d'actuacions al medi urbà), del Ministeri de Foment, que circula per l'oest de l'actuació  
- Carretera nacional 225 (mencionada anteriorment)  
- Ramal de connexió al port, que uneix les dues anteriors, executat recentment pel Ministeri de Foment.  
4. Atés el caràcter rústic de la zona, travessant l'àrea quasi en la seua totalitat, es troben les corresponents séquies que proveïen d'aigua de reg tota l'àrea. La més destacable és la séquia de Valero, pertanyent al Sindicat de Regs de Castelló, entre altres ramals secundaris o desguassos existents. També hi ha diverses construccions dins de l'àrea, repartides entre les distintes finques agrícoles, que estan constituïdes fonamentalment per porxes o coberts, casetes d'arreus i magatzems.  
5. En la documentació remesa es fa referència al fet que, segons un informe rebut (no se n'adjunta còpia), el municipi de Castelló disposa d'una estació depuradora d'aigües residuals, sent aquest el sistema de sanejament del futur polígon de tipus separatiu, pel qual les aigües residuals enllaçaran amb la xarxa municipal, les quals connectaran amb l'EDAR, i les pluvials seran canalitzades fins a l'eixida a la CN-225; aspecte que no és concretat en l'estudi i s'al·ludeix al fet que serà estudiat amb més detall en el projecte d'urbanització. No obstant això, no s'adjunta informe emés per la Sociedad de Fomento Agrícola Castellonense, SA.   
Paral·lelament, i respecte d'això, en l'estudi d'impacte ambiental es fa referència al fet que les activitats industrials han de disposar de mesures d'impermeabilització de les seues zones de processos i emmagatzemament, com també a sistemes de tractament controlat d'abocaments quan no estiguen integrades en sistemes municipals de sanejament, sent aquest un dels aspectes que s'han de vigilar.   
6. Castelló disposa de contenidors de residus sòlids urbans, envasos lleugers (reben tractament a la planta de transferència d'Almassora) i paper cartró (recollits pel gestor autoritzat Marcial Vicent); així mateix, el municipi també disposa d'un ecoparc, que és la destinació final dels residus que hi són traslladats, variable en funció de la seua naturalesa, els quals són, en tot cas, remesos a un gestor autoritzat per al reciclatge, o eliminats en un abocador controlat quan no siga possible l'opció anterior. No obstant això, ha d'aportar-se certificat de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus, com també la ubicació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que es generen posteriorment a la fase de construcció del parc, i es trobe en funcionament.  
7. En el document aportat relatiu a les normes urbanístiques del Pla parcial s'estableix, en el títol primer, entre altres consideracions, la regulació dels diversos usos que s'han d'implantar al parc industrial. Algunes de les determinacions que s'hi desenvolupen es transcriuen a continuació:   
a) Regulació de l'ús industrial:   
- Cal atenir-se a tota la normativa que resulte preceptiva. S'ha de tenir en compte, entre altres, la norma NBE-CPI 96 (en matèria de protecció contra incendis), el Reial decret 786/2001, de 6 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament de seguretat contra incendis als establiments industrials, i la normativa relativa a seguretat i salut en el treball.   
- L'ús de magatzem ha de quedar inclòs en l'ús industrial.  
- Els motors i les màquines han de complir els requisits que siguen necessaris per a la seguretat del personal i tots aquells que siguen necessaris acústicament i tècnicament, per tal que no s'originen molèsties.  
- Els magatzems que desenvolupen l'activitat a l'aire lliure han de preservar, mitjançant pantalles vegetals o altres elements, les vistes que produïsquen impacte negatiu des de l'exterior.   
- Respecte a aquells abocaments i residus que no puguen ser abocats directament al clavegueram, cal disposar de dipòsits de recollida, que han de ser buidats periòdicament per al reciclatge o tractament d'aquests.   
b) Regulació de l'ús d'activitats logístiques:  
- S'admeten els usos de magatzematge i de distribució vinculats a l'activitat portuària i a les indústries lleugeres associades als processos logístics que siguen requerits per aquelles, i els usos d'oficines de l'empresa associats a l'activitat principal; atenint-se a tota la normativa que resulte preceptiva.   
- L'ús de parcel·les com a àrea de magatzematge de contenidors es permetrà amb certes limitacions, atés que la superfície de parcel·les destinades a aquesta activitat no pot superar el 30% de la superfície total d'ús logístic definida en aquest Pla parcial.  
c) Regulació de l'ús terciari:  
- Els usos terciaris permesos com a compatibles a les illes M1 a M-4 s'han de regular d'acord amb la normativa del Pla general de Castelló, i tota aquella que els siga d'aplicació.   
- L'ús d'oficines pot desenvolupar-se com a ús compatible a les zones industrials o logístiques si l'esmentat ús està associat a l'activitat principal, i es podrà desenvolupar en un edifici aïllat, annex a l'edifici principal o integrat en el volum d'aquest.   
- No es permet l'ús espectacles i recreatius. Està l'ús oci I-1 i I-2 d'ordenances; i únicament pel que fa a bars, cafeteries i restaurants; i no es permeten instal·lacions o activitats amb capacitat de més de 500 persones.   
- No s'admetrà en cap zona del parc la ubicació de comerços d'alimentació com a ús exclusiu, ni les denominades grans superfícies comercials, les quals requereixen la corresponent autorització exigida per la Llei de comerç de la Generalitat Valenciana.   
d) Regulació de l'ús de les zones d'afecció o de reserva viària:  
- A les zones que constitueixen espai lliure de reserva viària per afecció de carreteres es determina com a ús compatible únic l'enjardinament, i es preveu un tractament d'esplanació i neteja, amb enjardinament (excepte a la zona de domini públic) que no dificulte, en un futur, possibles ampliacions o modificacions.   
- A les zones de reserva viària i en les d'afecció hidràulica, es prohibeix qualsevol ús que comporte edificació o instal·lació.  
- Les zones afectades per estesa aèria d'alta tensió que no és possible desviar o soterrar i que coincideixen amb viari o zona verda. S'han de respectar les futures edificacions que es localitzen a les esmentades zones, les servituds o les afeccions que generen les esmentades esteses, d'acord amb les disposicions vigents en l'esmentada matèria. En aquells casos en què l'afecció de la línia elèctrica exigisca una distància de l'edificació superior a la que estipulen els retirs a vial o altres límits, prevaldrà la condició més restrictiva.  
- Cal complir el que ha determinen les lleis i reglaments de carreteres, aigües i les que afecten línies d'alta tensió.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anteriorment exposat, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, es formula la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Es considera acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla parcial Parc Castelló al terme municipal de Castelló; sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins a la data, amb els informes sectorials emesos sobre això, i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:   
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, i complir les determinacions que, si és procedent, continga l'esmentat informe preceptiu i vinculant.   
2. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, ha d'obtenir-se informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, o d'entitat col·laboradora autoritzada (en el qual es justifique adequadament l'origen d'aquests), relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient per a la previsió dels consums que es desprenen del desenvolupament de l'actuació plantejada, tal com es recull en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge  
3. D'acord amb l'informe elaborat pel Servei de Seguretat Industrial de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència, de data 22 de desembre de 2005, les modificacions introduïdes (objecte d'avaluació en aquesta resolució) en el projecte han de ser comunicades a la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia, Interior i Administració Pública, per tal d'incorporar les previsions d'aquestes en les actualitzacions dels corresponents plans d'emergència, i adequar-los, per tant, a la nova i futura ordenació urbanística que es proposa aprovar.  
4. Atés que en l'àmbit del parc industrial discorren diverses línies elèctriques d'alta tensió, han de tenir-se en consideració les indicacions establides respecte als camps electromagnètics que es desenvolupen en el document Recomanació del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea, de data 12 de juliol de 1999, com també en els informes tècnics denominats Camps electromagnètics i salut pública (2001) i Avaluació actualitzada dels camps electromagnètics en relació amb la salut pública (2003); com també les actualitzacions d'aquests i totes aquelles determinacions que hi siguen d'aplicació establides en la legislació sectorial vigent en la matèria.   
5. D'acord amb el que estableix l'informe tècnic favorable elaborat per l'Àrea d'Emergències i Formació en Seguretat Pública de la Direcció General d'Interior, de data 6 de març de 2007, la societat gestora d'aquest projecte i cada una de les instal·lacions que se situen en aquest han d'elaborar els corresponents plans d'autoprotecció, i s'ha de preveure en aquests l'adopció de les mesures adequades de protecció relatives a confinament, allunyament i evacuació dels treballadors de Parc Castelló, no sols enfront de les emergències derivades de la mateixa activitat d'aquesta instal·lació, sinó a les derivades dels possibles accidents a les empreses situades al polígon el Serrallo. L'òrgan amb competència substantiva en la matèria ha d'emetre informe favorablement per als esmentats plans d'autoprotecció, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte.   
6. S'ha d'obtenir l'informe favorable de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial relatiu a la distància adequada entre els establiments afectats pel Reial decret 1254/1999 del Serrallo i l'actuació Pla parcial Parc Castelló; i han de respectar-se aquestes distàncies. No obstant això, en el cas que aquesta distància de separació diferisca de la distància marcada per les zones d'emergència, el projecte ha de considerar-ne la més restrictiva de les dues.  
7. Cal atenir-se als condicionants que s'establisquen en la declaració d'impacte ambiental del projecte de canalització del barranc de Fraga i que siguen aplicables a l'àmbit d'aquest Pla parcial. Així mateix, s'ha de presentar davant de l'òrgan substantiu, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, l'informe favorable de la Divisió de Recursos Hidràulics de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, i complir les determinacions que en aquest s'establisquen.  
8. S'ha d'obtenir prèviament al desenvolupament de la urbanització del parc industrial, l'informe favorable del Servei d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge relatiu a la construcció d'una bassa de regulació on hi haja acumulació d'aigua, coincidint amb les cotes més baixes de l'àrea d'estudi. El projecte s'ha d'adequar a les consideracions que s'establisquen respecte d'això, i incorporar les mesures i característiques que s'establisquen en l'esmentat informe en la documentació tècnica del Pla.   
9. Prèviament a l'execució del sector cal acreditar, davant de l'òrgan amb competència substantiva, el sanejament i la depuració de les aigües residuals generades pel desenvolupament de l'actuació, i acreditar la viabilitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR a la qual es preveu connectar els col·lectors d'aigües residuals mitjançant l'obtenció d'informe favorable de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, i complir les determinacions que aquest continga.   
10. Ha d'obtenir-se, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, l'informe favorable de la Unitat de Carreteres de Castelló i de l'Oficina del Pla de la Divisió de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, relatius a les actuacions previstes en l'àmbit de la carretera nacional 225.   
11. Cal atenir-se al que disposa la Llei 54/1997, de 27 de novembre, del sector elèctric i el Reial decret 3151/68, de 28 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'alta tensió, com també l'Ordre de 27 de març de 1991, sobre extensió de xarxes elèctriques, per a la separació de les línies elèctriques tant de les zones verdes com dels edificis o construccions que es realitzen al sector; i ha d'obtenir-se autorització de l'empresa dedicada a la distribució i transport d'energia elèctrica per a la modificació i adequació dels traçats de les línies elèctriques proposades en el projecte.  
12. Totes aquelles activitats industrials que s'instal·len al polígon industrial i estiguen recollides en els annexos del Reglament pel qual es desenvolupa la Llei 2/89, d'impacte ambiental, estan sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, i han d'obtenir la preceptiva declaració d'impacte ambiental positiva com a condició indispensable per a l'obtenció de les corresponents llicències d'obres i d'activitat. Així mateix, l'Ajuntament ha de vetlar per la legalitat de totes les activitats instal·lades al seu terme municipal, i comprovar que les activitats disposen de les autoritzacions pertinents i es compleixen les condicions imposades, si s'escau, en la declaració d'impacte ambiental corresponent.   
13. S'ha de garantir la reposició i continuïtat de tots els serveis i infraestructures de reg que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions haurà de disposar de l'autorització de la Comunitat de Regants corresponent o de l'òrgan amb competència substantiva, el qual determinarà la manera en què es desenvoluparan les actuacions proposades.   
14. Respecte a les aigües residuals de les indústries que s'instal·len al polígon industrial, s'ha d'incloure en la normativa urbanística la necessitat de comprovar, amb caràcter previ a la llicència d'activitat, la compatibilitat de les aigües residuals que generen amb l'EDAR de destinació prevista en el projecte. Si no són compatibles, les esmentades indústries han de disposar d'un sistema previ de tractament d'aigües residuals individual apropiat. No obstant això, en tot cas, abans de l'aprovació definitiva del projecte d'urbanització, ha de comprovar-se la previsió o l'existència d'arquetes de registre de lliure accés des de l'exterior per a la presa de mostres i control dels paràmetres d'abocament de totes les indústries que s'instal·len al sector.  
15. L'Ajuntament ha d'exigir a les empreses encarregades de lliurar, després de la realització de les obres, els corresponents certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus, i han de considerar-se les indicacions incorporades en matèria de selecció de residus produïts en l'informe del Servei Territorial de Medi Ambient de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, de data 23 de febrer de 2006.   
16. S'ha de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra i indicar, si és procedent, el lloc on es portaran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Els esmentats treballs han de realitzar-se sobre una solera impermeable, acabada amb un pendent dirigit cap a una cuneta o canaló per a la recollida i abocament de les possibles fuites i vessaments a una cubeta impermeable. Així mateix, cal recordar que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
17. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector plantejat ha de provenir d'una pedrera o zona de préstec autoritzada, per tant, ha de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials i es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Ha de disposar de les preceptives autoritzacions sectorials.  
18. Es recomana l'elaboració d'un projecte detallat de revegetació i enjardinament de les zones verdes del Pla parcial. Es considera la conveniència d'implantar vegetació, tant arbòria com arbustiva, en tots els vials, a fi de millorar la qualitat ambiental del polígon i reduir la contaminació atmosfèrica generada pel trànsit derivat de l'activitat d'aquest. Així mateix, atés que l'àmbit d'actuació presenta una vulnerabilitat a la contaminació mitjana, en el manteniment de jardins i zones amb vegetació sense pavimentar, que utilitzen adobs, s'ha de disposar d'un pla de manteniment que evite la contaminació per nitrats, i han d'emprar-se herbicides, pesticides i adobs de reduïda toxicitat i biodegradables.  
19. S'ha d'optar per la reutilització de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, bé en les zones verdes del nou polígon, o per a altres usos externs al projecte, com també en altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta. Ha de definir-se, en tot cas, el lloc i les condicions d'emmagatzemament d'aquesta, a fi de garantir que l'esmentada terra no perda les seues condicions òptimes d'humitat i les característiques edàfiques.  
20. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental, en el document de síntesi i les labors de vigilància que corresponguen al programa de vigilància ambiental s'han d'incorporar al preceptiu projecte d'urbanització i al de construcció del parc industrial, i valorar-se adequadament i pressupostàriament les despeses derivades del seu compliment.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6239, del 06-04-2010 (2010/3702)

RESOLUCIÓN de 22 de marzo de 2010, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Carcaixent, y Castellón de la Plana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6239

Fecha DOGV
:   06-04-2010

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2010/3702

CVE


Fecha del documento
:   22-03-2010

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Castellón de la Plana](javascript:void(0))
    * [Carcaixent](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 22 de marzo de 2010, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Carcaixent, y Castellón de la Plana. [2010/3702]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 184/07-AIA Carcaixent y 192/05-AIA Castellón de la Plana.  
Valencia, 22 de marzo de 2010.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 184/07-AIA  
Título: Planta de compostaje de lodos de depuradora. Carcaixent (Valencia)  
Promotor: Depuración de Aguas del Mediterráneo, SL.  
Organo sustantivo: Servicio Territorial de Ordenación del Territorio  
Descripción del proyecto  
El proyecto a realizar consiste en una planta que utilizará lodos de depuradora como materia prima para producir compost con el fin de minimizar la evacuación de lodos a vertedero. La actividad se diseña para conseguir valorizar 18.000 Tm de lodos al año.  
Dicha planta de compostaje se ubicará en las parcelas 64 y 65 del polígono 46 del término municipal de Carcaixent (Valencia). El actual acceso a la parcela se realiza a través de la CV-543.  
Las instalaciones contarán:  
- Nave de acopio de material soporte de 740 metros cuadrados.  
- Nave de recepción de lodos y mezcla de 510 metros cuadrados.  
- Nave de compostaje y maduración de 2.530 metros cuadrados que contará con un pasillo de maniobra de 860 metros cuadrados.  
- Nave de afino y almacenamiento del compost de 1.000 metros cuadrados   
- Instalaciones de servicios auxiliares: caseta del basculista, báscula de pesaje, edificio de control, aula medioambiental, vestuarios.   
- Vallado metálico de 2 metros de altura.  
- Ajardinamiento.  
La actividad que se llevará a cabo en estas instalaciones será el proceso de transformación de los lodos producidos en las estaciones de aguas residuales mediante compostaje. Dicho proceso se divide en cinco fases:  
- Mezcla de los lodos con agente estructurante.  
- Estabilización aeróbica termofílica.  
- Curado.  
- Cribado.  
- Almacenamiento.   
La planta dispondrá de adecuados sistemas de gestión de los vertidos y residuos que se generen. A tales efectos, las aguas negras procedentes de la planta se dirigirán hacia la depuradora anexa.   
Los lixiviados de los túneles de fermentación serán recogidos en arquetas y dirigidos posteriormente a un depósito. En este depósito se recogerán además las aguas pluviales que serán dirigidas a éste por medio de canalones y bajantes. Las aguas pluviales y los lixiviados serán reutilizados en el proceso de compostaje.   
El control de olores se realizará por medio del lavado de gases extraídos y su posterior paso por biofiltro.  
La documentación técnica se completa con estudio de inundabilidad y estudio acústico.  
Con respecto al riesgo de inundación de la zona (nivel 5), se propone elevar la planta de compostaje aproximadamente dos metros sobe el nivel actual de la parcela, la construcción de un depósito de recogida de pluviales de capacidad superior a 162 metros cúbicos y la habilitación de zonas verdes cuya función, además de contribuir a la integración paisajística de la planta, será la de funcionar como depósito de infiltración de pluviales hasta su filtración al acuífero subyacente (sistema acuífero nº 51 Plana de Valencia).   
El estudio acústico prevé una presión sonora (medidos en dB(A)),de 65 para la volteadora, 70 para la pala cargadora y 70 para el tránsito de camiones.  
Además se estudian dos opciones en el funcionamiento de la planta obteniéndose niveles de presión sonora (teóricos) de 73, 23 y 72, 97 dB (A).  
Como medidas correctoras de la contaminación acústica se propone la ejecución de naves con cerramientos de ladrillo hueco de 12 cm, capa de fibra de vidrio, ladrillo hueco de 7 cm y enfoscado de cemento por ambas caras de 1,5 cm.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
La información pública se realizó mediante anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del día 3 de marzo de 2006 y mediante exposición en el tablón de anuncios del Ayuntamiento de Carcaixent. Durante el periodo de información pública no se produjeron alegaciones.  
El expediente fue remitido por el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio teniendo entrada en los Servicios Centrales del la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda el día 7 de septiembre de 2007 a efectos de la correspondiente emisión de la declaración de interés comunitario.  
2. Afecciones legales  
- Según el certificado emitido por el Ayuntamiento de Carcaixent el terreno donde se pretende ubicar la instalación tiene la clasificación de suelo no urbanizable común no resultando compatible la instalación propuesta con el planeamiento en tanto no se materialice la correspondiente declaración de interés comunitario.   
- La actividad que se pretende realizar se encuentra dentro del perímetro de protección del Decreto 96/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprobó el Plan de ordenación de los recursos naturales de la cuenca hidrográfica de la Albufera.   
- La zona de ubicación de la actividad se encuentra afectada por riesgo de inundación 5 de acuerdo con el PATRICOVA (Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana aprobado por acuerdo de 28 de enero de 2003, del Consell de la Generalitat).  
3. Informes sectoriales  
De acuerdo con las afecciones descritas el expediente contiene los siguientes informes sectoriales:  
- Area de Residuos:  
"de conformidad con la normativa vigente en materia de residuos, esta operación de tratamiento (valorización tipo R3) de residuos está sometida a la autorización administrativa regulada en la Ley 10/98 de residuos y en la Ley 10/2000 de residuos de la Comunitat Valenciana, y en su caso en la Ley 2/2006 de prevención de la contaminación y calidad ambiental, y a otros permisos y licencias que sean exigibles de acuerdo con la legislación sectorial aplicable".  
- Servicio de Ordenación Territorial:  
"...el emplazamiento de la actividad solicitada se justifica por la proximidad a la EDAR, que con el terraplenado previsto de la parcela se elimina el riesgo de inundación y que su implantación no va a suponer un incremento significativo de riesgo de inundación en las parcelas colindantes, se emite informe favorable a la aprobación del estudio de inundabilidad de una planta de lodos de compostaje de depuradora en el polígono catastral 46, parcelas 64 y 65 de Carcaixent (Valencia) al considerar que se cumplen las previsiones contenidas en el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA)..."  
- Servicio de Ordenación Sostenible del Medio:  
"El proyecto se encuentra incluido dentro del Plan de ordenación de los recursos naturales de la cuenca hidrográfica de L'Albufera (PORN), aprobado mediante el Decreto 96/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano.  
El informe considera de aplicación los puntos 5 y 7 del PORN concluyendo:  
"Atendiendo a la cartografía de hábitats y a lo dispuesto en la Directiva 92/43/CEE relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestres, no existen hábitats de interés especial o prioritarios en el ámbito de estudio o en el conjunto del término municipal.  
Por todo ello, y sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales, se informa favorablemente dicho proyecto".  
En el expediente consta:  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre la autorización para conexión a la EDAR de Alzira de las aguas residuales domésticas de la futura planta de compostaje de lodos de Carcaixent: "...la autorización solicitada compete a la entidad explotadora de la EDAR, que previsiblemente será la Conselleria de Infraestructura y Transporte, a través de la entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana".  
Y añade: "Dadas las características de aguas domésticas procedentes de los equipamientos sanitarios de la instalación así como su caudal (5m³/día) ambas circunstancias expuestas por el solicitante, puede afirmarse que la incorporación de estas aguas residuales a la EDAR del sistema del Alzira, cuando entre en funcionamiento no alterará la previsiones de rendimiento y explotación de la misma, por lo que propongo la autorización de la conexión solicitada".  
- Informe sobre posibilidad de suministro de agua a instalación de tratamiento de residuos de poda en Carcaixent expedido por Aguas de Valencia SA.: en dicho informe se expone que la petición de agua es de 10m³ al día disponiendo dicha población de una posibilidad de aumento de 3.827 m³.  
- Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos:  
"...no se ha detectado afecciones de esta naturaleza y no es necesario abordar ningún tipo de actuación previa para la salvaguarda de este concreto patrimonio, sin perjuicio de justificar el cumplimiento de las exigencias que se deriven de la protección del patrimonio arquitectónico, arqueológico y etnológico presente en el área de actuación".  
- Resolución del Area de Patrimonio Cultural y Museos autorizando el proyecto de prospección arqueológica para la planta de compostaje.  
- Compromiso firmado del promotor de remisión de informe anual sobre el seguimiento ambiental de la planta de compostaje de lodos.  
- Ficha de aceptación de residuos por la empresa CESPA (LER 160603 y 190501).  
Consideraciones ambientales  
Se considera que los elementos ambientales que pueden resultar afectados de manera más significativa por la actividad propuesta son:  
- Agua: la zona propuesta para la actividad presenta una alta vulnerabilidad de acuíferos. Esta circunstancia debe unirse al hecho de que la planta de compostaje va a situarse en el ámbito de un plan de ordenación de los recursos naturales cuyo objetivo es proteger la calidad y cantidad de los recursos hídricos que lleguen al lago de la Albufera siendo por lo tanto factible proponer medidas estrictas de protección del acuífero.  
- Paisaje: disminución de la calidad del paisaje al ubicarse en un entorno típicamente agrícola. La elevación del nivel de la planta depuradora para evitar el riesgo de inundación y su ubicación al lado de una estación depuradora de aguas residuales aumenta su incidencia sobre el paisaje por sus efectos acumulativos.   
- Contaminación acústica: el normal desarrollo de la actividad generará, en estudios teóricos, unos valores en algunos casos superiores a los contemplados en la actual legislación por lo que deberán establecerse medidas preventivas en el proyecto de obra así como en el programa de vigilancia ambiental sin perjuicio del cumplimiento de la legislación vigente en materia acústica.   
- Condiciones de calidad de vida y sosiego público: el previsible aumento del paso de camiones puede provocar molestias a la población de Carcaixent.   
- Será necesario tener en cuenta que parte del camino de acceso a la planta de compostaje coincide con el trazado de la Vía Augusta. Por ello cabe que las autoridades competentes establezcan las limitaciones o controles oportunos con el fin de minimizar impactos sobre la población.  
- Existen varios núcleos de población situados en un perímetro de 1.700-2.200 metros alrededor de la futura planta de compostaje, que pueden verse afectadas por olores. Será necesario controlar la eficacia de las medidas correctoras y proponer otras adicionales así como diversos controles en el programa de vigilancia ambiental.  
- En cuanto a la ubicación de la planta de compostaje de lodos en suelo no urbanizable, se justifica por su proximidad a la planta depuradora de aguas anexa, ateniéndose en cierta manera el punto 7 del Decreto 96/1995 anteriormente citado en el que se especifica que la implantación de industrias en el ámbito del PORN deberá realizarse en suelo calificado como industrial salvo las que lo justifiquen inexcusablemente.  
- El estudio de impacto ambiental propone una serie de medidas sobre todo dirigidas a la fase de construcción incidiendo de forma muy somera en las medias de control durante la fase de funcionamiento de la obra.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo I, apartado 6 f).  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16 del Decreto 131/2007, modificado por el Decreto 217/2007 del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo lo anterior formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales el proyecto planta de compostaje de lodos de depurados en el municipio de Carcaixent (Valencia) y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Se obtendrá el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano debiendo respetarse en el transcurso de las obras las especificaciones que al respecto establece dicha Ley.  
2. Las reparaciones y cambios de aceite de la maquinaria empleada en las obras se realizarán en talleres debidamente autorizados.   
En el caso que se establezcan parques de maquinaria éstos deberán revisarse diariamente para recoger y gestionar adecuadamente cualquier vertido que se hubiera podido producir.  
3. Se respetará el Decreto 96/1995 del PORN de la Cuenca Hidrográfica de L'Albufera, especialmente sus puntos 5 y 7 y en particular lo siguiente:  
a) No se podrán construir dispositivos que posibiliten la absorción de aguas contaminadas por el terreno.  
b) Se procurará la recogida independiente de los distintos tipos de residuos de manera que permitan su máxima recuperación y reciclaje proponiéndose los siguientes grupos:  
- Aguas con sustancias contenidas en la lista II del Reglamento del dominio público hidráulico.  
- Aguas de proceso sin sustancias de la lista II del Reglamento del dominio público hidráulico.  
- Aguas residuales y de lluvia procedentes de la zona de trabajo. Lixiviados de las zonas de acopio.  
- Aguas pluviales y las procedentes del riego de zonas verdes. Aguas de refrigeración.  
c) El proyecto incluirá las necesarias partidas presupuestarias para la corrección del impacto producido así como para su adecuación ecológica y paisajística.  
4. De acuerdo con el informe emitido por el Servicio de Ordenación Territorial, dado que la instalación solicitada se encuentra en zona inundable:  
a) Se adecuarán las edificaciones a lo establecido en los artículos 26, 27 y 28 del PATRICOVA.  
b) El Ayuntamiento de Carcaixent deberá comprobar el correcto dimensionado y ejecución de las infraestructuras de drenaje (en particular canalizaciones, punto de vertido, etc) para no afectar a terceros ajenos al sector, debiendo resarcir los daños que se produzcan por este motivo.  
c) Si la actuación afecta a dominio público hidráulico y/o zona de policía de cauces o posible incidencia en el régimen de corrientes, deberá ajustarse a lo dispuesto en la normativa vigente. Igualmente y en su caso, se deberá obtener autorización previa para el vertido de las aguas pluviales.  
5. Los taludes de elevación de la altura de la planta de compostaje se plantarán con especies autóctonas tales como Rosmarinus officinalis, Thymus sp., Santolina chamaecyparisus, Globularia sp., Anthyllis cytisoides, Lavandula sp., Pistacea lentiscu, Quercus coccifera, etc  
6. La jardinería de la planta de compostaje tendrá como finalidad ocultar vistas y evitar dispersión de olores, ruido y partículas en suspensión. Para ello se plantará seto perimetral de ciprés o similar, seguido (en aquellas zonas que sea posible) de arbustos autóctonos de porte mediano - alto tales como Pistacea lentiscus, Laurus nobilis, Phillyrea angustifolia, Juniperus oxycedrus, Nerium oleander, etc pudiendo componerse el resto del ajardinamiento con especies arbóreas/arbustivas tales como Olea europaea Ceratonia siliqua, Phoenix dactylifera, Chamaerops humilis, Pinus halepensis, etc.  
Se evitará el empleo de céspedes sustituyéndose éstos por cualquier tipo de mulching, sustrato inerte o plantas tales como Hedera helix, Vinca sp, etc  
7. Se dispondrán de las adecuadas medidas de aislamiento en los edificios donde se vayan a producir ruidos y/o vibraciones con el fin de no sobrepasar los límites exigidos en la legislación vigente u otros límites exigidos en otros permisos/autorizaciones.  
8. Se proponen las siguientes medidas adicionales de gestión de olores: zona de recepción de lodos con puerta de ingreso con esclusas y ventilación hacia la nave de compostaje. El compost final se cubrirá con geomembranas o algún material similar.  
9. Las aguas pluviales y los lixiviados procedentes del proceso de compostaje se gestionarán en depósitos separados debiendo realizarse ambos con materiales que aseguren su adecuada impermeabilización y dispondrán de medidas preventivas que eviten su desbordamiento. En el caso del depósito de lixiviados se propone conexión de éste con la planta depuradora de aguas.  
10. La planta de compostaje dispondrá, en general, de elementos de impermeabilización, contención o prevención que eviten la infiltración en el terreno o salida al exterior de cualquier tipo de lixiviado o residuo.  
11. Se dispondrán contenedores para la recogida selectiva de residuos ubicándose éstos en zona techada e impermeabilizada.  
12. El Ayuntamiento de Carcaixent fijará las condiciones y limitaciones en las que deberá de realizarse el paso de camiones a la planta de compostaje con el fin de no interferir en el normal desarrollo de las actividades del municipio y causar las mínimas molestias a la población.   
Los servicios municipales ante la detección de cualquier tipo de contaminación causada por los camiones (exceso de olores, lixiviados, residuos...) lo comunicará a la gerencia de la planta a fin de que se tomen las medidas oportunas.  
13. Se cumplirá el Real decreto 1310/1990, de 29 de octubre, por el que se regula la utilización de lodos de depuración en el sector agrario y la Orden de 26 de octubre de 1993 sobre utilización de lodos de depuración en el sector agrario.  
14. La planta obtendrá todas las autorizaciones impuestas en la Ley 10/2000 de residuos de la Comunitat Valenciana, Ley 2/2006, de 5 de mayo, de prevención de la contaminación y calidad ambiental y en su caso al RD 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo.  
15. El programa de vigilancia ambiental incluirá:  
a) Vigilancia del correcto mantenimiento de las zonas verdes.  
b) Detección y vigilancia de los posibles focos de generación de vertidos. Control de las medidas preventivas.  
c) Control, de acuerdo con la legislación vigente en la materia, de los niveles de contaminación acústica (ruidos y vibraciones).  
d) Control de olores, de la aparición excesiva de insectos y fauna no deseada.  
e) A partir de los seis meses de la apertura de la actividad se remitirá un primer informe al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental en el que conste:  
- Análisis de lodos de depuradora.  
- Análisis de los lodos tratados   
- Análisis real de las emisiones acústicas generadas tanto en el exterior como en el interior de la planta. Medidas correctoras.  
- Análisis de la eficacia de las medidas de evacuación de pluviales y de prevención ante el riesgo de inundación después de los periodos de lluvia.  
- Reportaje fotográfico.  
- Informe general en el que se recopile toda la información ambiental de interés en relación con la planta, posible aparición de problemas y soluciones adoptadas. También se incidirá en la gestión de los residuos generados, destino.  
Posteriormente los informes se remitirán con periodicidad anual hasta que el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental lo considere oportuno.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia a 18 de febrero de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M. Angeles Centeno Centeno  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 192/05 AIA  
Título: Plan parcial Parque Castellón (documento para la aprobación provisional), en el término municipal de Castellón  
Promotor: Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda. Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón   
Localización: Término municipal de Castellón de La Plana  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El objeto del presente proyecto es la implantación de un parque empresarial industrial y logístico que permita albergar iniciativas y actuaciones en un área en estrecha vinculación y muy cercana al puerto de Castellón, así como con respecto a las industrias próximas y a las infraestructuras viarias y ferroviarias de la zona.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
a) Localización  
Las actuaciones previstas en el proyecto se localizan en el término municipal de Castellón de la Plana; estando los terrenos objeto de la presente actuación situados al este del término, relativamente próximos al casco urbano, en la zona sur del Grao; concretamente los terrenos correspondientes con las parcelas situadas en los polígonos catastrales número 57, 152, 155 y 156 de dicha localidad. Siendo los límites del sector, de acuerdo con los dispuesto en el plan parcial remitido, los siguientes:   
- Por el norte: el sur de las parcelas 80, 136, 134, 162 y 161 del polígono 152  
- Al sur: la intersección de la nueva carretera de acceso al puerto de Castellón y la carretera nacional 225 de Almazora al Grao.  
- En el este: el camino de la Donació y la carretera nacional 225  
- Por el oeste: la nueva carretera de acceso al puerto  
b) Planeamiento vigente y propuesto  
La revisión del actual Plan general de ordenación urbana (PGOU) del término municipal de Castellón de la Plana fue aprobada definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo el 29 de febrero de 2000, y publicada el Boletín Oficial de la Provincia el 11 de abril de ese mismo año. Clasificándose como suelo no urbanizable sin protección la zona de estudio evaluada.   
c) Ordenación prevista y usos  
El plan abarca una superficie total de aproximadamente 1.344.354,91 m², situados concretamente, en las partidas Racó d'Almalafa y Fadrell; estando en la actualidad ocupadas por cultivos agrícolas, principalmente cítricos, frutales y huerta.   
En el plan parcial (DAP), consta, en cuanto a la distribución prevista para cada uno de los diferentes usos del terreno, la siguiente clasificación:  
Superficie uso industrial 130.946,92 m²   
Superficie uso actividades logísticas 556.209,76 m²   
Superficie viario 251.021,55 m²   
Superficie zonas verdes computables 164.094,99 m²   
Superficie zonas verdes no computables 96.836,81 m²  
Superficie zonas de reserva viaria 80.774 m²  
Superficie zona afección hidráulica 19.693,93 m²  
Superficie dominio público 44.776,95 m²  
Superficie total del sector 1. 344.354,91 m²  
Quedando adscritas a cada uno de los diferentes usos propuestos, las manzanas que se detallan a continuación, indicándose la superficie de las mismas:  
Zona industrial I-1 manzana M-1 24.375,66 m²  
Zona industrial I-1 manzana M-2 24.079,87 m²  
Zona industrial I-2 manzana M-3 41.496,66 m²  
Zona industrial I-2 manzana M-4 40.994,73 m²  
Total Zona industrial 130.946,92 m²  
Zona logística manzana M-5 73.391,55 m²  
Zona logística manzana M-6 72.506,19 m²  
Zona logística manzana M-7 79.933,12 m²  
Zona logística manzana M-8 85.043,07 m²  
Zona logística manzana M-9 11.578,89 m²  
Zona logística manzana M-10 73.227,70 m²  
Zona logística manzana M-11 160.529,24 m²  
Total zona logística 556.209,76 m²  
Respecto a la edificabilidad, en el documento para la aprobación provisional, únicamente, se ha determinado el asentamiento para empresas industriales y logísticas:  
Edificabilidad uso industrial 130.946,92 m²  
Edificabilidad uso logístico 556.209,76 m²  
Edificabilidad total (aprovechamiento objetivo) 687.156,68 m²  
En la ordenación del futuro polígono industrial, se establece una zona norte ocupada por las manzanas de uso industrial (M1 a M4), de forma rectangular, quedando bien definidas y separadas por una pequeña rotonda central; a continuación separadas por un nuevo vial se sitúan las manzanas logísticas, a excepción de la M7, que quedará algo retranqueada como consecuencia de la construcción del futuro vial de acceso al puerto.  
Más hacia el sur de esta zona, las manzanas adquieren una disposición más irregular, debido a la existencia de diversas afecciones, como son la existencia de líneas eléctricas aéreas y el barranco de Fraga.   
Las zonas verdes se sitúan tanto por el borde del sector como por el borde, a modo de pantalla verde.   
3. Examen de alternativas y justificación de la solución adoptada   
En el estudio de la situación más óptima de los terrenos a urbanizar, se han considerado, entre otras, las siguientes cuestiones:  
- Proximidad al puerto, lo que permite potenciar su actividad logística e industrial, asi como respecto a otras industrias ya consolidadas  
- No presencia en al área de actuación de valores paisajísticos, medioambientales, patrimoniales y culturales, que precisen de una especial protección  
- Posibilidad de concentrar la mayoría de los residuos industriales en un punto del municipio, efectuándose su recogida tratamiento en los centros más cercanos a la zona   
- Cumplimiento de aquellas acciones supramunicipales previstas en el Patecas  
- Óptima accesibilidad, en materia de carreteras y puerto, tras la realización de las actuaciones previstas  
- Mantener fuera del proceso urbanizador la franja de terreno no urbanizable protegido ubicado al otro extremo de la carretera de acceso al puerto  
Asimismo, en cuanto a la delimitación del suelo objeto de actuación, también se han tenido en consideración los siguientes factores:   
- Accesos al sector desde el centro de la actuación, a través de una rotonda de nueva creación en el nuevo acceso al puerto y desde la CN-225 a través de dos rotondas, siendo una de ellas de nueva creación.  
- Desdoblamiento de la CN-225 e inserción de un nuevo ramal de enlace entre el nuevo acceso y la CN-225 que se dirija de forma directa al puerto.  
- Tratamiento de la colindancia por el norte con una zona rústica con viviendas diseminadas y por el este con el suelo industrial clasificado por el Plan general, que alberga industrias cuyos planes de seguridad hay que respetar.  
- Respecto de las zonas de protección y afección de las infraestructuras viarias, de las líneas eléctricas de alta tensión y del trazado del encauzamiento del barranco de Fraga.  
Tramitación Administrativa   
En fecha 26 de octubre de 2005, la Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia, remite estudio de impacto ambiental, documento de síntesis, plan parcial modificativo del plan general, estudio de paisaje y anteproyecto de urbanización; incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.   
Posteriormente, en fecha 9 de noviembre de 2005, el Servicio de Espectáculos y Establecimientos Públicos, de la Dirección General de Interior de la Conselleria de Justicia, Interior y Administraciones Públicas, remite copia de parte la documentación anteriormente referida, concretamente estudio de impacto ambiental y programa para el desarrollo de la actuación integrada del sector.  
El 30 de marzo de 2006 se procede a la devolución de la documentación remitida a la Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia, con el objeto que se subsanen las deficiencias señaladas en el informe desfavorable (COR 05/104 (JVT/cd)) de la Dirección General de Interior de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas, de fecha 7 de junio de 2005, remitido el 3 de marzo de 2006 al Área de Evaluación Ambiental de esta Conselleria de Territorio y Vivienda.   
El 10 de abril de 2007 el Servicio de Planificación y Gestión de Infraestructuras de la Dirección General de Coordinación de Infraestructuras Científicas y Tecnológicas de la Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia; remite nuevo estudio de impacto ambiental y Plan parcial del proyecto, adecuando el referido proyecto a las observaciones señaladas en los informes sectoriales emitidos por los diferentes organismos consultados; adjuntándose informe favorable emitido por la Dirección General de Interior de la Conselleria de Justicia, Interior y Administraciones Públicas, de fecha 6 marzo de 2007.   
Peticiones de información o documentación complementaria  
a) El 29 de noviembre de 2005, se efectúa requerimiento de documentación a la Subsecretaría de la Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia, solicitándose que se remita certificado en el que conste que se ha sometido a información pública el estudio de impacto ambiental presentado, asi como copia de las alegaciones presentadas y respuesta a las mismas, en su caso; con el objeto que pueda iniciarse el procedimiento de evaluación de impacto ambiental, de acuerdo con el artículo 21 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.   
b) En fecha 22 de diciembre de 2005 se remite informe al Área de Urbanismo de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por el cual se comunica la obligatoriedad de evaluar ambientalmente los planes especiales autónomos que no sean en suelo urbano y sus modificaciones; en base a los supuestos establecidos en el anexo de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental (proyectos sujetos a evaluación de impacto ambiental), y en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre de 1990, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989.  
El 24 de enero de 2006, Parque Castellón - El Serrallo, SL., remite documentación constituida por:  
- Certificado suscrito por la secretaria del Consejo de Administración de la citada mercantil, de fecha 16 de enero de 2006, en el que se informa del sometimiento al procedimiento de información pública del programa evaluado, no habiéndose presentado alegaciones en materia de medio ambiente, asi como tampoco respecto al estudio de impacto ambiental tramitado.  
- Certificado del jefe de Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón, de fecha 15 de diciembre de 2005, por el que se certifica la exposición al público en dicho Servicio del proyecto, durante el periodo comprendido entre el 13 de octubre y el 13 de noviembre de 2005, habiéndose presentado alegaciones al mismo.  
Informes sectoriales  
a) Informe (COR 05/104 (JVT/cd)) desfavorable del coordinador de Recursos y P.C., de la Dirección General de Interior de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas, de fecha 7 de junio de 2005, relativo a cualquier modificación sustancial del entorno del polígono Industrial El Serrallo, que suponga un incremento en la densidad de ocupación.   
b) Informe del Servicio de Seguridad Industrial de la Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia, de fecha 22 de diciembre de 2005, en el que se especifican, entre otras, las consideraciones que seguidamente se detallan:  
No se aprecia inconveniente técnico-legal alguno en considerar viable la propuesta del presente PAI, esencialmente por las razones que de forma resumida se exponen a continuación:  
- Los usos previstos no añaden fuentes de riesgos de accidentes agraves intrínsecos ni tampoco derivados de cualquier sinergia o efecto dominó sobre los establecimientos preexistentes.   
- Como elementos pasivos de los riesgos preexistentes la propuesta de PAI se orienta en el sentido adecuado regulado expresamente en la normativa vigente.   
- En su tramitación será necesario comunicar a la Dirección General de Interior de la Conselleria de Justicia, Interior y Administración Pública del proyecto del nuevo PAI con el fin de incorporar sus previsiones para la ordinaria actualización de los planes de emergencia actuales aprobados adecuándolos a la nueva y futura ordenación urbanística que se propone aprobar.   
c) Informe del director general de Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 21 de junio de 2005, relativo a la Consulta efectuada por el promotor en cuanto a las afecciones de índole paleontológica del proyecto; certificándose al respecto que no se han detectado afecciones de esta naturaleza y no es necesario abordar ningún tipo de actuación previa para la salvaguarda de este patrimonio en concreto, sin perjuicio que se justifique el cumplimiento de las exigencias que se deriven de la protección del patrimonio arquitectónico, arqueológico y etnológico presente en el área de actuación. Asimismo, también se adjunta, entre la documentación complementaria del proyecto, informe de dicha Dirección, de fecha 9 de noviembre de 2006, relativo a la correspondiente prospección arqueológica y etnológica, en el que se indican, entre otras cuestiones, que deberán efectuarse los sondeos exigidos, pudiéndose sustituir éstos por un programa de prospección electromagnética de las áreas con presencia de cerámica. Resultando necesario, en cualquier caso, aportar el pertinente proyecto para su sometimiento a la autorización de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos.  
d) Informe de la sociedad de Fomento Agrícola Castellonense SA, (Facsa), concesionaria del Servicio Municipal de Aguas Potables en Castellón de la Plana, de fecha 30 de junio de 2005, en el que se certifica que, en las condiciones actuales, se dispone de capacidad y medios para implantar y gestionar la infraestructura necesaria para efectuar la captación y el suministro de agua potable e industrial en la cantidad y calidad suficiente que se solicita desde el Área de Infraestructuras Científicas y Tecnológicas de la Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia, a los efectos de promover en el término municipal de Castellón el desarrollo de suelo actualmente calificado en el PGOU como no urbanizable. Todo ello, siempre y cuando se obtengan todos los permisos y licencias preceptivos, incluso la concesión de la Confederación Hidrográfica del Júcar para la captación de los caudales adicionales que resultasen necesarios a los actualmente concedidos.  
e) Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente, de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, de fecha 23 de febrero de 2006, en el que se indican las siguientes cuestiones que a continuación se desarrollan:  
1. El proyecto contempla la recalificación urbanística de suelo no urbanizable común a suelo urbanizable industrial de una superficie de 1.343.932,58 m² en las partidas Racó d'Almalafa y Fadrell. En la actualidad estos terrenos están ocupados por cultivos agrícolas en regadío, principalmente cítricos y huerta. El proyecto afecta diversas infraestructuras viarias como son los caminos rurales de Villamargo, Quadrella dels Òrfens, Donació y Almalafa, además de una red de acequias y pequeñas estructuras de drenaje. Destaca por otra parte, la afección sobre el barranco de Fraga, y la incidencia de diversas líneas eléctricas que atraviesan la zona de actuación.   
2. Las alternativas en la implantación de usos y destinos de los sectores del polígono no han sido detalladas en el estudio de impacto ambiental, por lo que no se ha observado en el documento de estudio de impacto ambiental el estudio de alternativas.  
3. Los terrenos afectados por el proyecto se encuentran cartografiados en el Plan general de ordenación forestal de la Comunitat Valenciana como no forestal, conforme el Decreto 106/2004, de 25 de junio, del Consell de la Generalitat.  
4. El proyecto no afecta a vías pecuarias clasificadas en el término municipal de Castellón, de acuerdo con el proyecto de clasificación de vías pecuarias aprobado por Orden de la Conselleria de Medio Ambiente de fecha 16 de marzo de 1998 y publicada en los DOGV de fecha 7 de mayo y 10 de julio de 1998, respectivamente.  
5. El plan parcial propuesto no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón, ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna figura reglamentaria en desarrollo de la ley 11/94 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
6. Las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental para la fase de construcción se consideran correctas, aunque en todo caso se recalca la necesidad de realizar una selección de los residuos producidos en la obra para su entrega a gestor autorizado.  
f) Informe (COR 06/018 (JVT/ri)) del Servicio de Prevención y Planificación, del Área de Emergencias y Formación en Seguridad Pública de la Conselleria de Justicia, Interior y Administraciones Públicas, de fecha 28 de febrero de 2006; del cual, cabe destacar, entre otras desarrolladas en el mismo, las siguientes consideraciones:  
- Competencias en materia de protección civil  
El Área de Emergencias y Formación en Seguridad Pública es competente en la elaboración del plan de emergencia exterior de dichas empresas (aquellas afectadas por el Real decreto 1254/1999, de 16 de julio, por el que se aprueban las medidas de control de los riesgos inherentes a los accidentes graves en los que intervengan sustancias peligrosas) y en la implantación del mismo.  
Por tanto, desde el punto de vista de protección civil no se considera adecuado cualquier incremento en la densidad de ocupación de dichas zonas de intervención, puesto que implicaría un aumento de población afectada, dificultando la adopción de medidas de protección a la población e incrementándose previsiblemente el nivel de daños.  
- Competencias en materia de ordenación del territorio  
El órgano competente en materia de ordenación del territorio y clasificación de usos del suelo es la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial. En este sentido, debe solicitarse informe a dicha Dirección General, para dar cumplimiento a lo establecido en el artículo 12 del RD 1254/1999, quien deberá establecer las distancias adecuadas entre, por una parte los establecimientos afectados por el Real Decreto 1254/1999 y por otra, las zonas de vivienda, las zonas frecuentadas por el público, y las zonas que presenten un interés natura, pudiendo dichas zonas no coincidir con las zonas de intervención mencionadas en el presente informe.  
g) Informe técnico elaborado por el Área de Emergencias y Formación en Seguridad Pública de la Dirección General de Interior, de fecha 6 de marzo de 2007, en el que se certifican, entre otras cuestiones, las que se transcriben a continuación:  
- Desde el punto de vista de protección civil, la situación más favorable es que en el interior de las zonas de emergencia de los establecimientos afectados por el Real decreto 1254/1999 no existiese población.  
- Dado que la actividad que se pretende en el citado polígono es netamente industrial y logística, con una densidad de ocupación muy reducida y en ella no se prevén la ubicación de elementos muy vulnerables tales como: colegios, hospitales, residencias de ancianos, viviendas y, en general, zonas frecuentadas por el público, se informa favorablemente el Plan parcial Parc Castelló.   
- No obstante, se recomienda que la sociedad gestora de este proyecto y cada una de las instalaciones en que en él se ubiquen elaboren los correspondientes planes de autoprotección de forma que en los mismos se prevea la adopción de medidas de protección: confinamiento, alejamiento y evacuación de los trabajadores del Parc Castelló, no sólo frente a las emergencias derivadas de la propia actividad de esta instalación, sino a las derivadas de los posibles accidentes en las empresas del polígono El Serrallo.   
Afecciones legales  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la red Natura 2000, no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de importancia comunitario denominados LIC, propuestos para formar parte de la red Natura 2000 ni ZEPA designadas para formar parte de la red Natura 2000. Tampoco aparecen espacios naturales protegidos de la Generalitat Valenciana (parque natural, paraje natural, paraje natural municipal, reserva natural, monumento natural, sitio de interés y paisaje protegido), zonas húmedas catalogadas, microrreservas vegetales, montes de utilidad pública o gestionados por la administración.  
2. Existen varias líneas eléctricas de diferentes tensiones que atraviesan la zona. Determinándose en el estudio de impacto ambiental que todas ellas serán soterradas, a excepción de las de 400 KV, que mantendrán su tendido aéreo y su afección recaerá sobre los espacios libres del futuro parque industrial; dado que en la documentación remitida se alude a que no se plantea el soterramiento ni modificación, debido a la complejidad técnica y el elevado coste que supondría su desvío. No obstante, respecto a las líneas de 132 kV,66 kV y 20 kV se considera factible la posibilidad de soterrar las mismas, total o parcialmente en diversos apoyos.   
3. En cuanto a las posibles afecciones en materia de ferrocarriles (Renfe y FGV), en la documentación técnica aportada se hace referencia a la remisión del informe del Área de Planificación de la Dirección General de Ferrocarriles en el que se establece que la presente actuación no afecta a la solución planteada para la línea de alta velocidad del tramo Valencia-Castellón, dado que la solución elegida discurre alejada del ámbito del plan parcial. No obstante, no se adjunta copia del citado documento.   
4. Al sur de la actuación discurre el barranco de Fraga, cuyo encauzamiento, se ha declarado como obra de emergencia, dado que es el cauce que origina las inundaciones en las zonas industriales del sureste de Castellón; proyecto que permitiría poder incrementar la capacidad de desagüe actual del mismo. En base a ello, se prevé que la avenida central del parque industrial cruce dicha infraestructura hidráulica mediante la inserción de un puente o plataforma que permita salvarla. Asimismo, se alude en el estudio de impacto ambiental que la División de Recursos Hidráulicos de la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, ha emitido informe previo (no adjuntándose copia del mismo entre la documentación administrativa del expediente), en el que se indica que dicha infraestructura ha de tenerse en consideración disponiendo de la reserva de suelo necesaria, compatibilizándose el diseño de la red de drenaje de aguas pluviales del polígono con el encauzamiento proyectado.   
Asimismo, también se señala que en el citado informe previo, se establece la consideración relativa a que, una vez construido el cauce, la Confederación Hidrográfica del Júcar establecerá la zona de dominio público hidráulico que corresponda al mismo.   
En el estudio de impacto ambiental se alude, de forma muy general, que dentro del área de estudio, y coincidiendo con las cotas más bajas, existe una zona donde el agua tiende a remansarse; por que permanecerá sin urbanizar y se destinará a zona verde, y, probablemente (no concretándose dicha actuación en el estudio remitido), se lleve a acabo la eliminación del agua a través de una balsa de regulación.   
5. Respecto a las afecciones en materia de carreteras, se afecta al sur con la CN-225, previéndose un desdoblamiento de la misma, y estableciéndose la línea de edificación a 25 metros de distancia de la futura arista exterior de la calzada; y al oeste con el nuevo acceso al puerto; estableciéndose que la zona de protección se califique como zona de reserva viaria con único uso compatible el ajardinamiento.  
Respecto del ramal de conexión entre el nuevo acceso y la CN-225, en el estudio de impacto ambiental se alude a que no se han considerado afecciones, dado que se prevé que esta infraestructura quede incorporada al servicio del polígono como una calle más una vez se haya construido el nuevo ramal; no estableciéndose en la documentación remitida más especificaciones al respecto.  
6. La actuación se ve afectada por el Real decreto 1254/1999, de 16 de julio, por el que se aprueban medidas de control de los riesgos inherentes a los accidentes graves en los que intervengan sustancias peligrosas, y por el Real decreto 948/2005, modificativo del anterior; debido a la cercanía de algunas de las empresas situadas en el polígono industrial colindante de El Serrallo, concretamente, Repsol Butano, UBE y Bp Oil.  
Dichas empresas, tienen informes de seguridad donde se reflejan las zonas de intervención y de alerta; por lo que la ordenación del sector prevé la ubicación de las parcelas de menor tamaño y de uso dominante industrial, que son las que generan mayor afluencia de personas, en la zona más alejada de los puntos de riesgo. Asimismo, las manzanas M1 a M4, diseñadas para acoger parcelas pequeñas o medianas, están situadas fuera de las citadas zonas de intervención. Por el contrario, en aquellas zonas donde podría existir mayor riesgo, la actividad prevista es únicamente de tipo logístico, con manzanas de grandes dimensiones, destinadas a almacenaje y con menor afluencia continuada de personas.   
7. Habiendo consultado el listado de yacimientos arqueológicos del patrimonio cultural valenciano así como la información temática de la COPUT, no existe catalogado ningún yacimiento ni en la zona de actuación ni en sus proximidades. No obstante, no consta en el expediente administrativo ni en la documentación complementaria aportada durante la tramitación del presente proyecto, el correspondiente informe definitivo vinculante de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, tal y como se regula en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano.   
8. La clasificación de las vías pecuarias que atraviesan el término municipal, se aprobó mediante Orden del 16 de marzo de 1998, cuya publicación se efectuó en el DOGV de fecha 7 de mayo de 1998; no habiendo en base a dicha orden ninguna vía pecuaria que afecte a la futura zona industrial.  
Consideraciones ambientales  
1. La zona de estudio, presenta un paisaje típico de zonas agrícolas levantinas de regadío, estando ocupada casi en su totalidad, por cítricos, y un menor porcentaje de huerta y viveros de plantas ornamentales.  
2. No se tiene constancia de la existencia de especies catalogadas como de especial interés o en peligro de extinción; dado que la presencia de usos antrópicos en esta zona del término municipal, limita la posibilidad de ubicación de numerosas especies animales que requieran la presencia de una cobertura vegetal capaz de satisfacer sus necesidades bióticas y de un aislamiento adecuado con respecto al hombre.  
3. Las principales vías de acceso al municipio de Castellón son la autopista A-7, la nacional N-340, y las carreteras comarcales CV-10 y CV-20, respectivamente. Asimismo, respecto a los accesos al nuevo polígono se encuentra comunicado por la CN-225 (grao de Castellón a Almazora); donde recientemente, tal y como se señala en el estudio de impacto ambiental remitido, se han llevado a cabo obras de infraestructura viaria que permitirán al futuro parque empresarial industrial tener una mayor comunicación a través de las infraestructuras que a continuación se señalan:  
- Nueva carretera de acceso al puerto de Castellón (plan de infraestructuras 2000-2007 programa de actuaciones en medio urbano), del Ministerio de Fomento, que circula por el oeste de la actuación  
- Carretera nacional 225 (mencionada anteriormente)  
- Ramal de conexión al puerto, que une las dos anteriores, ejecutado recientemente por el Ministerio de Fomento   
4. Dado el carácter rústico de la zona, existen, atravesando el área casi en su totalidad, las correspondientes acequias que abastecían de agua de riego a toda el área; siendo la más destacable la acequia de Valero, perteneciente al Sindicato de Riegos de Castellón, entre otros ramales secundarios o desagües existentes. También existen diversas construcciones dentro del área, repartidas entre las distintas fincas agrícolas, estando constituidas fundamentalmente por porches o cobertizos, casetas de aperos, y almacenes.  
5. En la documentación remitida se hace referencia a que según informe recibido (no adjuntándose copia del mismo), el municipio de Castellón dispone de una estación depuradora de aguas residuales; siendo el sistema de saneamiento del futuro polígono de tipo separativo, por el cual las aguas residuales enlazarán con la red municipal, que conectarán con la EDAR, y las pluviales serán canalizadas hasta la salida a la CN-225; aspecto que no es concretado en el estudio y se alude a que será estudiado con más detalle en el proyecto de urbanización. No obstante, no se adjunta informe emitido por la Sociedad de Fomento Agrícola Castellonense, SA.   
Paralelamente, y a este respecto, en el estudio de impacto ambiental se hace referencia a que las actividades industriales contarán con medidas de impermeabilización de sus zonas de procesos y almacenamiento, así como sistemas de tratamiento controlado de vertidos cuando no estén integradas en sistemas municipales de saneamiento siendo éste uno de los aspectos a vigilar.   
6. Castellón dispone de contenedores de residuos sólidos urbanos, envases ligeros (recibiendo tratamiento en la planta de transferencia de Almazora) y papel-cartón (recogidos por el gestor autorizado Marcial Vicent); asimismo, el municipio también dispone de un ecoparque; siendo el destino final de los residuos que allí son trasladados, variable en función de su naturaleza, siendo en todo caso, remitidos a gestor autorizado para su reciclaje, o eliminados en vertedero controlado cuando no sea posible la opción anterior. No obstante deberá aportarse certificado de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos, así como la ubicación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que se generen posteriormente a la fase de construcción del parque, y se encuentre en funcionamiento.  
7. En el documento aportado relativo a las normas urbanísticas del Plan parcial, se establece en el título primero del mismo, entre otras consideraciones, la regulación de los distintos usos a implantar en el parque industrial, siendo algunas de las determinaciones que se desarrollan, entre otras, las que se transcriben a continuación:   
a) Regulación del uso industrial:   
- Se atendrá a cuanta normativa resulte preceptiva al respecto. Teniéndose en cuenta, entre otras, la norma NBE-CPI 96 (en materia de protección contra incendios), el Real decreto 786/2001 de 6 de julio por el que se aprueba el Reglamento de seguridad contra incendios en los establecimientos industriales, y la normativa relativa a seguridad y salud en el trabajo.   
- El uso de almacén quedará incluido en el uso industrial.  
- Los motores y las máquinas cumplirán los requisitos que sean necesarios para la seguridad del personal y, todos aquellos que sean precisos acústica y técnicamente, con el objeto que no se originen molestias.   
- Los almacenes que desarrollen su actividad al aire libre, deberán, mediante pantallas vegetales u otros elementos, preservar las vistas que produzcan impacto negativo desde el exterior.   
- Respecto a aquellos vertidos y residuos que no puedan ser vertidos directamente al alcantarillado, se dispondrá de depósitos de recogida, que serán vaciados periódicamente para su reciclado o tratamiento.   
b) Regulación del uso de actividades logísticas:  
- Se admitirán usos de almacenaje y de distribución, vinculados a la actividad portuaria y aquellas industrias ligeras asociadas a los procesos logísticos que sean requeridos por aquellas, y los usos de oficinas de la empresa asociados a la actividad principal; atendiéndose a cuanta normativa resulte preceptiva.   
- El uso de parcelas como área de almacenaje de contenedores se permitirá con ciertas limitaciones, dado que la superficie de parcelas destinadas a esta actividad no podrá superar el 30% de la superficie total de uso logístico definida en el presente Plan parcial.  
c) Regulación del uso terciario:  
- Los usos terciarios permitidos como compatibles en las manzanas M-1 a M-4, se regularán de acuerdo con la normativa del Plan general de Castellón, y toda aquella que les resulte de aplicación.   
- El uso de oficinas podrá desarrollarse como uso compatible en las zonas industriales o logísticas si dicho uso está asociado a la actividad principal, pudiendo desarrollarse en edificio aislado, anexo al edificio principal o integrado en su volumen.   
- No se permite el uso espectáculos y recreativo; estando el uso ocio I-1 e I-2 de ordenanzas; y únicamente en lo que se refiere a bares, cafeterías y restaurantes; no permitiéndose instalaciones o actividades con aforos de más de 500 personas.   
- En ninguna zona del parque se admitirá la ubicación de comercios de alimentación como uso exclusivo, ni las denominadas grandes superficies comerciales, las cuales, requieren para su desarrollo la correspondiente autorización exigida por la Ley de comercio de la Generalitat Valenciana.   
d) Regulación del uso de las zonas de afección o de reserva viaria:  
- En las zonas que constituyen espacio libre de reserva viaria por afección de carreteras se determina como uso compatible único el ajardinamiento, previéndose un tratamiento de explanación y limpieza, con ajardinamiento (excepto en la zona de dominio público) que no dificulte en un futuro posibles ampliaciones o modificaciones.   
- En las zonas de reserva viaria y en las de afección hidráulica, se prohíbe cualquier uso que suponga edificación o instalación alguna.  
- Las zonas afectadas por tendido aéreos de alta tensión que no es posible desviar o enterrar coinciden con viario o zona verde. Debiendo respetar, las futuras edificaciones que se localicen en dichas zonas, las servidumbres y/o afecciones que generen dichos tendidos, de acuerdo con las disposiciones vigentes en dicha materia. En aquellos casos en que la afección de la línea eléctrica exija una distancia de la edificación superior a la que estipulen los retiros a vial u otros lindes, prevalecerá la condición más restrictiva.  
- Se dará cumplimiento a lo determinado por las leyes y reglamentos de carreteras, aguas y las que afecten a líneas de alta tensión.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 8.3.c, del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anteriormente expuesto, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, se formula la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se considera aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan parcial Parc Castelló en el término municipal de Castellón; siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta la fecha, con los Informes sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:   
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano; dando cumplimiento a las determinaciones que en su caso contenga el citado informe preceptivo y vinculante.   
2. Previamente a la aprobación definitiva del proyecto, deberá obtenerse informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, o de entidad colaboradora autorizada (en el que se justifique adecuadamente el origen de los mismos), relativo a la disponibilidad de recursos hídricos en cantidad y calidad suficiente para la previsión de los consumos que se desprenden del desarrollo de la actuación planteada; tal y como se recoge en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de ordenación del territorio y protección del paisaje  
3. De acuerdo con el informe elaborado por el Servicio de Seguridad Industrial de la Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia, de fecha 22 de diciembre de 2005, las modificaciones introducidas (objeto de evaluación en la presente resolución) en el proyecto serán comunicadas a la Dirección General de Interior de la Conselleria de Justicia, Interior y Administración Pública, con el objeto de incorporar sus previsiones en las actualizaciones de los correspondientes planes de emergencia, adecuándolos por tanto, a la nueva y futura ordenación urbanística que se propone aprobar.  
4. Dado que en el ámbito del parque industrial discurren varias líneas eléctricas de alta tensión, deberán tenerse en consideración las indicaciones establecidas respecto a los campos electromagnéticos que se desarrollan en el documento Recomendación del Consejo de Ministros de Sanidad de la Unión Europea, de fecha 12 de julio de 1999, así como en los informes técnicos denominados Campos electromagnéticos y salud pública (2001) y Evaluación actualizada de los campos electromagnéticos en relación con la salud pública (2003); así como sus actualizaciones y todas aquellas determinaciones que le sean de aplicación establecidas en la legislación sectorial vigente en la materia.   
5. De acuerdo con lo establecido en el informe técnico favorable elaborado por el Área de Emergencias y Formación en Seguridad Pública de la Dirección General de Interior, de fecha 6 de marzo de 2007, la sociedad gestora del presente proyecto y cada una de las instalaciones en que en él se ubiquen, elaborarán los correspondientes planes de autoprotección, previéndose en los mismos la adopción de las adecuadas medidas de protección relativas a confinamiento, alejamiento y evacuación de los trabajadores de Parc Castelló, no sólo frente a las emergencias derivadas de la propia actividad de esta instalación, sino a las derivadas de los posibles accidentes en las empresas ubicadas en el polígono El Serrallo. Debiendo ser informados favorablemente dichos planes de autoprotección por el órgano con competencia sustantiva en la materia, previamente a la aprobación definitiva del proyecto.   
6. Se obtendrá el informe favorable de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial relativo a la distancia adecuada entre los establecimientos afectados por el Real decreto 1254/1999 de El Serrallo y la actuación Plan Parcial parc Castelló; debiendo respetarse estas distancias; no obstante, en caso que esta distancia de separación difiera de la distancia marcada por las zonas de emergencia, el proyecto debería considerar la más restrictiva de las dos.  
7. Deberá atenderse a los condicionantes que se establezcan en la declaración de impacto ambiental del proyecto de encauzamiento del barranco de Fraga y que resulten de aplicación al ámbito del presente Plan parcial. Asimismo, se presentará ante el organo sustantivo, previamente a la aprobación definitiva del proyecto, informe favorable de la División de Recursos Hidráulicos de la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, dándose cumplimiento a las determinaciones que en él se establezcan.  
8. Se obtendrá previamente al desarrollo de la urbanización del parque industrial, informe favorable del Servicio de Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda relativo a la construcción de una balsa de regulación donde existe acumulación de agua, coincidiendo con las cotas más bajas del área de estudio; adecuándose el proyecto a las consideraciones que se establezcan al respecto, e incorporándose las medidas y características que en dicho informe se establezcan en la documentación técnica del Plan.   
9. Previamente a la ejecución del sector será necesario acreditar, ante el órgano con competencia sustantiva, el saneamiento y depuración de las aguas residuales generadas por el desarrollo de la actuación; acreditándose la viabilidad del sistema de saneamiento y depuración de la EDAR a la que se prevé conectar los colectores de aguas residuales, mediante la obtención de informe favorable de la Entidad de Saneamiento de Aguas, dando cumplimiento a las determinaciones que éste contenga.   
10. Deberá obtenerse, previamente a la aprobación definitiva del proyecto, informe favorable de la Unidad de Carreteras de Castellón y de la Oficina del Plan de la División de Carreteras de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, relativos a las actuaciones previstas en el ámbito de la carretera nacional 225.  
11. Deberá atenderse a lo dispuesto en la Ley 54/1997, de 27 de noviembre, del sector eléctrico y el Real decreto 3151/68, de 28 de noviembre, por el que se aprueba el Reglamento de alta tensión, así como la Orden de 27 de marzo de 1991, sobre extensión de redes eléctricas, para la separación de las líneas eléctricas, tanto de las zonas verdes como de los edificios o construcciones que se realicen en el sector; debiendo obtenerse autorización de la empresa dedicada a la distribución y transporte de energía eléctrica, para la modificación y adecuación de los trazados de las líneas eléctricas propuestas en el proyecto.  
12. Todas aquellas actividades industriales que se instalen en el polígono industrial y estén recogidas en los anexos del Reglamento por el cual se desarrolla la Ley 2/89 de impacto ambiental, estarán sometidas al procedimiento de evaluación de impacto ambiental, y deberán obtener la preceptiva declaración de impacto ambiental positiva como condición indispensable para la obtención de las correspondientes licencias de obras y de actividad. Asimismo, el Ayuntamiento velará por la legalidad de todas las actividades instaladas en su término municipal, comprobándose que las actividades disponen de las autorizaciones pertinentes y se cumplen las condiciones impuestas, en su caso, en la declaración de impacto ambiental correspondiente.   
13. Se deberá garantizar la reposición y continuidad de todos los servicios e infraestructuras de riego que atraviesen el sector y tengan una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la Comunidad de Regantes correspondiente o del órgano con competencia sustantiva, quien determinará la forma en la que se desarrollarán las actuaciones propuestas.   
14. Respecto a las aguas residuales de las industrias que se instalen en el polígono industrial, se incluirá en la normativa urbanística la necesidad de comprobar, con carácter previo a la licencia de actividad, la compatibilidad las aguas residuales que generen con la EDAR de destino prevista en el proyecto. En caso de no resultar compatibles, las citadas industrias deberán contar con un sistema previo de tratamiento de aguas residuales individual apropiado. No obstante, en cualquier caso, antes de la aprobación definitiva del proyecto de urbanización, deberá comprobarse la previsión y/o la existencia de arquetas de registro de libre acceso desde el exterior para la toma de muestras y control de los parámetros de vertido de todas las industrias que se instalen en el sector.  
15. El Ayuntamiento exigirá a las empresas encargadas entregar, tras la realización de las obras, los correspondientes certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos, debiendo considerarse las indicaciones incorporadas en materia de selección de residuos producidos, en el informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, de fecha 23 de febrero de 2006.   
16. Se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Dichos trabajos deberán realizarse sobre una solera impermeable, terminada con una pendiente dirigida hacia una cuneta o canalón para la recogida y vertido de las posibles fugas y derrames a una cubeta impermeable. Asimismo, cabe recordar que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado.  
17. El material necesario para realizar la explanada del sector planteado deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada; debiendo disponer de las preceptivas autorizaciones sectoriales.  
18. Se recomienda la elaboración de un proyecto detallado de revegetación y ajardinamiento de las zonas verdes del Plan parcial; considerándose la conveniencia de implantar vegetación, tanto arbórea como arbustiva, en todos los viales, al objeto de mejorar la calidad ambiental del polígono y reducir la contaminación atmosférica generada por el tráfico derivado de la actividad del mismo. Asimismo, dado que el ámbito de actuación presenta una vulnerabilidad a la contaminación media, en el mantenimiento de jardines y zonas con vegetación sin pavimentar, que utilicen abonos, deberá contarse con un plan de mantenimiento que evite la contaminación por nitratos, empleándose herbicidas, pesticidas y abonos de reducida toxicidad y biodegradables.  
19. Se optará por la reutilización de la tierra vegetal retirada con motivo de los movimientos de tierras realizados, bien en las zonas verdes del nuevo polígono, o para otros usos externos al proyecto, así como en otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización. Definiéndose en todo caso, el lugar y condiciones de almacenamiento de las misma, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones óptimas de humedad y sus características edáficas.  
20. Los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del cumplimiento de las ordenanzas municipales, de la legislación sectorial de aplicación vigente, las medidas establecidas en este condicionado, las establecidas en el estudio de impacto ambiental, en el documento de síntesis y las labores de vigilancia que correspondan al programa de vigilancia ambiental, se incorporarán al preceptivo proyecto de urbanización y al de construcción del parque industrial; valorándose adecuadamente presupuestariamente los gastos derivados de su cumplimiento.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 19 de junio de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML