Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9691, del 26-09-2023 (2023/9731)

RESOLUCIÓ d'11 de setembre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial per a ampliar les instal·lacions de tractament i eliminació de residus no perillosos al terme municipal de Caudete de las Fuentes. Expedient 59/2019-EAE.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9691

Data del DOGV
:   26-09-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/9731

CVE


Data del document
:   11-09-2023

Organisme emissor


Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'11 de setembre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial per a ampliar les instal·lacions de tractament i eliminació de residus no perillosos al terme municipal de Caudete de las Fuentes. Expedient 59/2019-EAE. [2023/9731]  
  
  
De conformitat amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 59/2019-EAE Caudete de las Fuentes (València).  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: Pla especial per a l'ampliació de les instal·lacions de tractament i eliminació de residus no perillosos  
Tràmit: avaluació ambiental estratègica de la modificació del pla.  
  
Promotor: Ajuntament de Caudete de las Fuentes.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Localització: Caudete de las Fuentes (València).  
Núm. d'expedient: 059/2019-EAE.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 28 de gener de 2021, va adoptar el següent  
  
Acord  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic del pla especial per a l'ampliació de les instal·lacions de tractament i eliminació de residus no perillosos de Caudete de las Fuentes, en els termes següents:  
A. Fonaments pels quals se sotmet la modificació a avaluació ambiental estratègica.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la qual s'estableix (article 46) que són objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i els programes, així com les seues modificacions, que s'adopten o s'aproven per una administració pública i l'elaboració i l'aprovació dels quals exigisca una disposició legal o reglamentària o un acord del Consell.  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
En la LOTUP s'estableix (article 46), que són objecte d'aquesta avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i els programes, així com les seues modificacions, que adopte i aprove una administració pública i l'elaboració i l'aprovació dels quals exigisca una disposició legal o reglamentària o un acord del Consell, complint els supòsits de l'apartat 1 d'aquest article.  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits que s'hi preveuen i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la Llei, tot això amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
B. Document inicial estratègic  
B.1. Documentació aportada  
En data 29 de maig de 2019, va tindre entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica el Pla especial per a l'ampliació de les instal·lacions de tractament i eliminació de residus no perillosos en la planta de tractament de residus urbans de Caudete de las Fuentes, a l'efecte que es produïsca un pronunciament per part de l'òrgan ambiental:  
  
La documentació remesa en suport informàtic consisteix en:  
- Esborrany del pla especial.  
- Document inicial estratègic.  
- Annexos:  
1. Estudi d'alternatives  
2. Estudi geològic i hidrogeològic  
3. Memòria i plànols de project  
4. Estudi d'integració paisatgística  
5. Estudi de drenatge  
6. Memòria d'impacte patrimonial  
El 3 de juliol de 2019 es comunica l'obertura de l'expedient a l'Ajuntament de Caudete de las Fuentes (expedient 059/2019-EAE).  
B.2. Informació territorial  
El municipi de Caudete de las Fuentes, situat a la comarca de la Plana d'Utiel a la província de València, té una població de 700 habitants (segons l'IVE l'1.01.2019). La superfície del terme municipal és de 34,60 km². Se situa a una altitud de 776 msnm i a una distància de 87,7 km de València.  
Limita amb els termes municipals de Fuenterrobles a l'oest; Utiel, al nord; Requena, a l'est, i Venta del Moro, al sud.  
El relleu del territori és bastant pla, encara que té elevacions que sobrepassen els 900 metres al nord-oest (serra de Bicuerca) i els 850 metres al sud-est (serra de la Ceja), i també es destaca el vèrtex geodèsic d'Atalaya de Caudete (857 m), usualment denominada com La Atalaya. El riu Mare, afluent del Magre, travessa el terme d'oest a est, encara que amb un cabal molt reduït al llarg de l'any.  
Quasi tots els cultius són de secà, i el principal és la vinya. Altres cultius són cereals, oliveres i creïlles. La ramaderia compta amb caps de bestiar de llana i porcí.  
L'accés a la localitat es realitza a través de l'antiga carretera N-III, des de l'A-3 Madrid-València, que travessa el terme municipal.  
  
B.3. Planejament vigent i antecedents  
El planejament urbanístic de Caudete de las Fuentes, en vigor, es defineix a través del Pla general d'ordenació urbana, aprovat provisionalment per l'Ajuntament en acord plenari de 18 d'octubre de 2000 i que va ser aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València mitjançant l'acord del 31 de maig de 2001 i publicat en el DOGV en data 25 d'octubre de 2001.  
El Pla general d'ordenació urbana de Caudete de las Fuentes va ser avaluat ambientalment, mitjançant la declaració d'impacte ambiental positiva amb condicions de data 23 de maig de 2001 (expedient 530/2000-AIA).  
El Consorci València Interior, a través del seu concessionari UTE Ecored, projecta ampliar la instal·lació d'eliminació de residus no perillosos ja existent al municipi, mitjançant la construcció d'un nou vas d'abocament i les seues instal·lacions complementàries, en uns terrenys contigus a la instal·lació existent, que se situen en la denominada zona d'influència que defineix el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIRCV), dins dels 500 m des del límit de les instal·lacions actuals existents adjudicades.  
D'acord amb la documentació presentada, la instal·lació actual està situada en terrenys que la normativa urbanística municipal qualificava de sòl no urbanitzable d'interés paisatgístic, en què no estan permesos aquests usos. No obstant això, la compatibilitat de l'activitat amb el planejament urbanístic està conferida perquè s'ubica dins d'una zona apta segons el Pla zonal de residus, les determinacions del qual vinculen els diferents instruments municipals d'ordenació urbanística. D'aquesta manera, l'Ajuntament de Caudete de las Fuentes va emetre el desembre de 2007 un informe de compatibilitat urbanística favorable.  
  
Amb tot això, atés que l'Ajuntament no va considerar la necessitat de tramitar cap pla especial per a ampliar-lo posteriorment, l'entitat concessionària UTE Ecored va iniciar la tramitació de l'ampliació de l'àrea d'abocament en què sol·licita la determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental a través de l'òrgan competent en matèria d'autorització ambiental integrada, com a òrgan substantiu.  
Aquest expedient es va obrir en el Servei d'Impacte Ambiental (57/2018-AIA) per a determinar l'abast i va concloure amb l'informe de 20 de desembre de 2018, pel qual es va concloure que no podia determinar-se l'abast de l'estudi d'impacte ambiental del projecte perquè l'avaluació ambiental d'aquest requeria l'avaluació ambiental de l'instrument urbanístic corresponent (en aquest cas, un pla especial) que permetera la compatibilitat de l'ús en els sòls objecte de l'ampliació (en aquest cas, tant SNU comú com protegit). En aquest informe s'oferia una doble alternativa de procediment:  
1. L'Ajuntament de Caudete de las Fuentes promourà el pla especial i sol·licitarà l'avaluació ambiental i territorial estratègica per a aquest. Una vegada aprovat i amb l'ús permés, el promotor podrà sol·licitar l'avaluació ambiental del projecte, o  
2. El promotor del projecte pot instal·lar a l'òrgan sectorial competent per a iniciar la tramitació conjunta del pla especial i el projecte.  
Amb tot això, es tria com a adequada l'alternativa primera i l'Ajuntament de Caudete de las Fuentes inicia aquest procediment per a l'avaluació ambiental estratègica del pla especial.  
B.4. Objectius de la proposta  
Justificació i problemàtica a resoldre  
En el document inicial estratègic es justifica la capacitat de l'abocador que es planteja amb l'ampliació en què, després d'exposar l'estat actual amb la gestió de diversos consorcis de residus i tenint en compte el criteri de proximitat, s'estima que, atés que molts d'aquests consorcis per a l'execució dels corresponents plans zonals tramiten els projectes de gestió o les instal·lacions d'eliminació corresponents, hi ha una necessitat en l'àmbit de la Comunitat Valenciana de disposar d'instal·lacions per a donar cabuda a eliminar els rebutjos produïts com a solució transitòria en les seues instal·lacions de valorització.  
  
S'hi descriuen les necessitats d'acord amb la situació de diferents àrees de gestió, estimades en 720.000 m³/any (648.000 Tn/any), de les quals s'estima que tindran entrada unes 526.500 Tn en 2022 i a partir d'ací amb un ritme decreixent. S'estimen unes necessitats de 4.353.000 Tn, la qual cosa representa una capacitat bruta aproximada de 4.800.000 m³.  
L'abocador actual ocupa 206.651 m² i un volum brut d'1.997.450 m³ segons l'autorització ambiental integrada, amb un volum net d'1.483.087 m³, i se li estima una vida útil de 20 anys.  
En l'abocador s'eliminen els rebutjos que genera la planta de tractament, que poden ser a granel o conformats en fardells, que s'apilen en tongades de 3,25 m i es cobreixen amb 25 cm de terres.  
Es divideix en tres cel·les diferenciades de construcció successiva en un sistema d'explotació per fases. Quan s'aconsegueix la cota final de l'abocament, s'efectua un segellament parcial mitjançant la col·locació d'una capa d'argila sobre la capa de cobertura.  
L'autorització actual compta amb dues basses d'«aigües grises», una bassa de lixiviats, una zona per a la cremada del biogàs (torxa) i un apilament de terres per a la fase del segellament.  
De les instal·lacions d'eliminació es troba a punt de reblir la cel·la 1; en explotació, la cel·la 2, i pendent d'execució, la cel·la 3. Es troba executada una de les basses de pluvials i la bassa de lixiviats. Es troba pendent la bassa de pluvials corresponent a la cel·la 3 i la torxa.  
  
L'estimació respecte a la cel·la 1 és que es podria reblir en un termini inferior a 2 anys i la cel·la 3 quedaria reblida en 2 anys més. Per tant, s'estima necessari preveure la instal·lació d'eliminació per a 10 anys més, amb les previsions d'entrades de residus esmentades.  
En principi, a pesar que la classificació urbanística és la de sòl no urbanitzable, la instal·lació que hi ha se situa en sòl no urbanitzable d'interés paisatgístic d'acord amb el PGOE vigent (article 4.24) on, malgrat no estar permesa l'activitat inicialment, es va atorgar la compatibilitat de l'activitat amb el planejament urbanístic per la ubicació com a zona apta dins del Pla zonal de residus, les determinacions del qual vinculen els diferents instruments municipals d'ordenació urbanística.  
En el cas dels terrenys que proposa l'ampliació, encara que les característiques del subsol són adequades des del punt de vista de la proposta presentada, no estan situats íntegrament en zona apta segons el Pla zonal de residus, ja que una part se situa com a sòl protegit, ja siga per interés paisatgístic o per llits o barrancs, d'acord amb la zonificació establida pel pla general. Respecte al sòl protegit corresponent a la via pecuària que voreja els terrenys pel costat nord, queda fora de l'actuació i, per tant, no es veu afectat.  
La resta de sòl corresponent a l'ampliació no està subjecta a cap protecció i figura com a sòl no urbanitzable comú, que d'acord amb l'article 4.7.1 de les NU vigents i segons la proposta presentada, permet les obres i instal·lacions requerides per les infraestructures i serveis públics estatals, autonòmics o locals, que requerisquen col·locar-se en aquests terrenys.  
Objectius de la proposta  
D'acord amb la proposta presentada, l'objecte del pla especial és la creació d'una reserva de sòl dotacional i l'ordenació d'aquest, a fi de satisfer els fins públics que es pretenen amb l'ampliació de la instal·lació d'eliminació de residus de Caudete de las Fuentes, en concret:  
  
1. Actualitzar el planejament urbanístic a la realitat que va suposar la implantació, quan va ser el moment, de les instal·lacions previstes en el Pla zonal de residus, considerant els terrenys ocupats per aquestes com a dotacions en sòl no urbanitzable.  
2. Crear les reserves de sòl dotacional públic destinat a l'execució de l'ampliació de les infraestructures esmentades, i modificar la delimitació de sòl no urbanitzable d'interés paisatgístic i del sòl no urbanitzable de protecció per llits i barrancs en l'àmbit de la infraestructura, per a adequar-la a la realitat existent actualment. Això inclou també el vial d'accés a aquesta dotació pública.  
3. Regular les condicions d'ús i aprofitament dels terrenys corresponents, fixant els paràmetres urbanístics de control corresponents.  
  
4. Limitar les instal·lacions i desenvolupaments urbanístics que puguen resultar pertorbadors per a l'ús de les infraestructures esmentades, establint les determinacions necessàries en cada zona.  
5. Establir les mesures de reintegració paisatgística i el manteniment a aplicar en totes les fases d'implantació de l'activitat.  
L'ampliació que es proposa en una superfície de 422.631 m² està determinada per la necessitat de l'augment de la capacitat d'eliminació de residus, és a dir, del volum dels abocadors i instal·lacions de valorització associades que poden requerir-se (per exemple, per a l'aprofitament de podes, per a evaporació-concentració de lixiviats o tractament de lixiviats propis i externs). Això comporta la implantació de noves basses d'emmagatzematge tant d'aigües pluvials com de lixiviats, i noves zones d'apilaments de terres. També seran necessaris alguns nous edificis per a situar equips i instal·lacions, imprescindibles per al funcionament correcte de tots els sistemes. També està prevista l'execució de camins i altres obres d'urbanització que permeten donar servei a tot el complex.  
El nou abocador ocupa una extensió neta de 254.000 m² per a una vida útil estimada de 10 anys, segons l'escenari base. Les bones pràctiques requereixen que s'òmpliga de manera seqüencial i organitzada per a minimitzar els impactes ambientals, així com optimitzar els costos de la gestió d'aquest. S'ocuparà a mesura que les necessitats d'espai sorgisquen, però es disposarà d'un projecte complet autoritzat per a atendre les possibles demandes.  
El desenvolupament de les fases i el programa d'ompliment associat se sintetitzen en 5 fases, que s'expliquen en el pla especial proposat de les quals serà objecte de desenvolupament el projecte corresponent que passarà per avaluació d'impacte ambiental en fases posteriors.  
El tancament per fases de manera seqüencial permetrà avançar la restauració de l'emplaçament. En última instància, quan l'última zona de l'abocador estiga preparada per a tancar-la, només serà necessari instal·lar la coberta final sobre una superfície d'extensió relativament reduïda. Tenint en compte les capacitats parcials indicades, la instal·lació reunirà una capacitat bruta de 4.629.000 m³, i s'estima una duració total de 10 anys. A més, segons els terminis indicats per a la instal·lació existent, i per a l'ampliada, el pla es trobarà plenament desenvolupat en 14 anys.  
Després d'això seguirà un període de postclausura dels abocadors, a executar en el termini de 30 anys després de la clausura de la cel·la A5.  
L'àmbit resumit en els diferents àmbits és el següent:  
  
Superfície de sòl delimitada  
Instal·lació existent 400.095 m²  
Proposta d'ampliació 422.631 m²  
Total 822.726 m²  
  
  
I l'ocupació de les instal·lacions que consumeixen edificabilitat i les que no és la següent:  
  
Edificacions que consumeixen edificabilitat Existent Ampliació Total  
1 Control d'accés i pesatge 115 m² 115 m²  
2 Oficines 320 m² 320 m²  
3 Nau de triatge 3.900 m² 3.900 m²  
4 Nau de compostatge 3.140 m² 3.140 m²  
5 Nau de maduració 4.500 m² 4.500 m²  
6 Nau d'afinament 1.350 m² 1.350 m²  
7 Nau d'apilament de compost 4.040 m² 4.040 m²  
8 Lixiviats 160 m² 160 m²  
9 Nau de taller 775 m² 775 m²  
10 Instal·lacions i equips 559 m² 2.905 m² 3.464 m²  
11 Bàscula de pesatge 80 m² m² 80 m²  
Suma 18.939 m² 2.905 m² 21.844 m²  
  
  
Abocadors Existent Ampliació Apilaments de terres Existent Ampliació  
V1 + V2 65.898 m² C1 5.797 m²   
V3 47.747 m² C2 10.447 m²   
F1 60.392 m² C3 9.488 m²   
F2 51.903 m² C4 10.128 m²   
F3 51.033 m² C5 13.800 m²  
F4 49.213 m² C6 20.475 m²  
F5 56.322 m²   
Suma 113.645 m² 268.863 m² Suma 35.820 m² 34.275 m²  
Basses de lixiviats Basses de pluvials   
B1 3.020 m² A1 5.783 m²   
B2 690 m² A2 3.121 m²   
B3 5.109 m² A3 8.824 m²  
 A4 7.805 m²  
Suma 3.020 m² 5.799 m² Suma 8.904 m² 16.629 m²  
  
  
Consideracions normatives  
La carretera d'accés a les instal·lacions es classifica com a sòl no urbanitzable de protecció del sistema de comunicacions, regulat en l'article 4.20 de les normes urbanístiques del PGOU de Caudete de las Fuentes.  
Els terrenys ocupats actualment per les instal·lacions de valorització i eliminació de residus es classifiquen com a sòl no urbanitzable comú, regulat amb caràcter general en el capítol II del títol quart de les normes urbanístiques del PGOU de Caudete de las Fuentes. Se'ls assigna l'ús dotacional d'infraestructura-servei urbà, P-QI segons l'annex IV d'estàndards urbanístics i normalització de determinacions urbanístiques de la LOTUP, que resulta equivalent al previst en el PGOU com (ID). Pertany a la Xarxa Primària d'Equipaments, regulat en l'article 2.15 de les normes urbanístiques del PGOU.  
Com a usos permesos, es permeten tots els usos vinculats a la valorització i eliminació de residus classificats com a «no perillosos», determinats en les autoritzacions que dispose la concessió del servei.  
Les condicions de l'edificació i instal·lacions consideren edificacions els elements constructius coberts a l'interior dels quals es realitza una activitat i que consumeixen edificabilitat (naus, marquesines, etc.) i instal·lacions als elements constructius, que es troben a l'aire lliure i que són necessaris per a l'exercici de l'activitat (vials, basses, apilaments, abocadors, etc.) i que no consumeixen edificabilitat.  
  
Les condicions exigides a l'edificació s'assimilen a les previstes en les normes urbanístiques del PGOU per al cas d'actuacions en sòl no urbanitzable comú, subjectes a la Declaració d'interés comunitari, regulades en l'article 4.13.3, i en l'àmbit del sòl dotacional P-QI i són les següents:  
1. Parcel·la mínima: 10.000 m²  
2. Coeficient d'edificabilitat màxima: 0,40 m² construïts/m² de parcel·la neta.  
3. Altura màxima ordinària: 7 metres a cornisa. Es podrà incrementar el límit d'altura en totes les instal·lacions que el procés productiu requerisca.  
4. Distància mínima entre edificis: 5 metres.  
5. Nombre màxim de plantes: 2.  
6. Separació mínima a camins i a límits de parcel·la: 5 metres.  
7. No s'admetrà tancar terrenys amb elements d'obra opacs per damunt de 40 cm d'altura.  
8. Coeficient màxim d'ocupació en planta per les edificacions: 60 %.  
Les instal·lacions podran disposar-se en el terreny com convinga millor per al funcionament correcte amb els condicionants següents:  
  
1. Coeficient màxim d'ocupació en planta per les instal·lacions: 100 %.  
2. Separació mínima a límits de parcel·la: 5 metres, en què es podran situar els vials de manteniment de les instal·lacions.  
Així mateix, el pla especial estableix la cota màxima permesa per a apilaments de terres, tant com la cota màxima permesa per a abocadors, per a cadascuna de les cel·les de l'abocador.  
Tant el pla especial com el document inicial estratègic, de cara al desenvolupament posterior del projecte associat, estableixen una sèrie de mesures de prevenció i de seguiment ambiental del pla, que a pesar que rebran un tractament més particularitzat en la fase d'avaluació ambiental del projecte, han de tindre la consideració en l'avaluació del pla tot això abans de la fase de disseny de la instal·lació, com per exemple pel que fa a mesures de protecció paisatgística o de protecció de la qualitat de les aigües superficials o subterrànies. En aquest últim àmbit, d'acord amb la proposta realitzada, abans de la fase de disseny es realitzarà un estudi hidrogeològic exhaustiu que, a més de verificar les condicions d'aptitud del sòl per al projecte, té l'objectiu de determinar les condicions i els límits del disseny a fi de no sols ajustar el disseny a les condicions, sinó també permetre establir i dimensionar les mesures correctores des de les fases inicials del projecte.  
  
• S'impermeabilitzarà el fons del vas mitjançant una solució constructiva amb les capes o una altra solució constructiva que garantisca una impermeabilització del mateix grau.  
  
• Construcció d'una xarxa de drenatge de lixiviats, fins a la bassa estanca de recollida de lixiviats.  
• Construcció d'una xarxa de drenatge que controle les aigües pluvials. S'executarà una cuneta perimetral per a evitar la infiltració de les aigües d'escolament en el vas d'abocament. Les aigües recollides en aquesta cuneta, que no han estat en contacte amb els residus s'abocaran directament al llit.  
• Es construiran basses estanques de lixiviats i de pluvials impermeabilitzades.  
• La instal·lació comptarà amb la seua pròpia depuradora de lixiviats.  
• S'apilarà el material procedent de les instal·lacions en una sola zona d'apilament que posteriorment quedarà completament buida de qualsevol residu propi del desmantellament.  
• El sòl arrancat a la zona d'obra s'emmagatzemarà en munts en forma d'artesa de 2 metres d'altura, als quals se'ls realitzaran pràctiques agrícoles i es reutilitzarà en les zones verdes de la planta i altres llocs, transformacions agrícoles, etc. de cara a la revegetació posterior de la zona. Per a evitar la pèrdua de nutrients, com el nitrogen i el fòsfor, el sòl serà remogut periòdicament.  
• Amb el segellament, es proveiran les capes següents, o una altra solució constructiva que garantisca un segellament del mateix grau:  
  
B.5. Alternatives proposades i selecció  
L'estudi de les diverses alternatives considerades, segons la documentació presentada per a ampliar les instal·lacions es desenvolupa en un document específic i separat denominat «Estudi d'alternatives d'ubicació». Aquest estudi d'alternatives s'ha dut a terme en dos àmbits diferents: l'àmbit regional, que considera la totalitat del pla zonal, i l'àmbit local, que considera les opcions d'ampliació a la ubicació que actualment ja està implantada i en funcionament a Caudete de las Fuentes.  
  
El mateix document proposat descarta l'alternativa 0 que comportaria no actuar, per les conseqüències ambientals, socials, econòmiques i de salut pública que es produirien a mitjà termini. A més, el fet de no actuar no elimina ni mitiga els impactes ambientals globals, ja que l'activitat de gestió de residus, d'una manera o d'una altra, en un lloc o un altre, ha de continuar duent-se a terme.  
Tant en l'esborrany del pla especial com en el document inicial estratègic s'exposen les alternatives en els dos àmbits comentats, i en l'àmbit local particularitza l'estudi de quatre possibles alternatives per a ampliar la infraestructura: nord, sud, est i oest.  
Cada alternativa s'ha analitzat tenint en compte els paràmetres següents:  
• Gestió de les aigües pluvials, identificant diversos nivells de dificultat atesa la complexitat i el cost de la solució per a resoldre l'evacuació de les aigües pluvials en la conca.  
• Aprofitament de les infraestructures existents, determinant el grau d'aprofitament de les infraestructures existents.  
• Condicionants de visibilitat, atés el grau de visibilitat previsible per la situació i l'entorn en què es troben.  
• Condicionants d'estabilitat, determinant les dificultats que puguen entendre's en funció de l'orografia i les circumstàncies morfològiques d'aquesta.  
• Capacitat obtinguda, atesa la capacitat estimada d'acord amb la necessitat d'ocupar més o menys terreny en funció de les característiques topogràfiques i les previsibles necessitats d'excavació per a aconseguir la capacitat requerida.  
• Costos econòmics, atesa una previsió de costos pressupostaris per les obres, instal·lacions i altres treballs a realitzar.  
• Ubicació en zones aptes, segons el grau d'inclusió més alt o més baix en aquestes.  
• Altres condicionants que consideraran altres circumstàncies específiques de la ubicació com ara, per exemple, l'afecció a vies pecuàries, llits, camins, patrimoni històric/cultural, etcètera.  
Del resultat de les valoracions efectuades s'obté la taula-resum següent:  
  
A la vista de l'anàlisi realitzada, la millor alternativa d'acord amb la proposta de pla especial és l'alternativa est, triada, doncs, per a desenvolupar la proposta.  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
Els efectes previsibles sobre el medi ambient que ha de tindre en compte el pla especial en aquesta fase, abans de l'anàlisi que cal realitzar, si és el cas, en l'execució del futur projecte, se centraran principalment dels efectes determinats sobre el medi ambient per l'emplaçament triat i la seua compatibilitat amb les directrius territorials i urbanístiques.  
  
En aquest sentit, dins de l'anàlisi dels efectes previsibles sobre el medi ambient i sobre els elements estratègics del territori, tenint en consideració el canvi climàtic, es desenvolupen en l'apartat 7 del document inicial estratègic, tenint en compte entre tots els possibles efectes en fase de disseny, construcció, explotació, clausura i postclausura.  
  
D'entre els possibles efectes, l'afecció paisatgística serà palesa en totes les fases, fonamentalment durant la construcció i l'explotació per la visibilitat dels treballs i les instal·lacions i, en particular, des dels recorreguts escènics que constitueixen les vies de comunicació més importants que travessen la zona limítrofa (l'A-3 i la línia d'AVE). Seran especialment sensibles en els moments en què s'efectuen els moviments de terra, perquè resulten els canvis més cridaners quan es refereix a coloració i perfils de l'horitzó. Tot això en funció de l'anàlisi efectuada en el DIE.  
Addicionalment, haurà de tindre's en consideració que la instal·lació es troba dins del paisatge de rellevància regional PRR-28 Vinyes d'Utiel-Requena.  
Una altra consideració important que cal realitzar des del punt de vista de l'explotació de la instal·lació d'eliminació de residus és l'impacte del residu que constitueixen els lixiviats que es produïsquen sobre els aqüífers de la zona. Situat en una zona d'accessibilitat/vulnerabilitat mitjana dels aqüífers, es tindrà en compte tant la geologia de la zona (que s'ha de definir amb detall en l'estudi hidrogeològic que cal presentar) com els elements de protecció i barrera que formaran part de la secció constructiva del vas de les cel·les de l'abocador a fi de contindre la fuita a les aigües subterrànies. Addicionalment, es considerarà la xarxa de drenatge a la zona després de l'execució de la instal·lació i si es pot veure modificada la dinàmica de l'aigua superficial de tal manera que puga provocar contaminació per potencials fuites, que a través de l'escolament puguen afectar els aqüífers.  
Igualment, de l'execució i explotació de l'ampliació de la planta de tractament (tenint en compte, a més, l'efecte acumulat amb l'existent) es poden derivar efectes sobre el medi ambient sobre l'atmosfera per l'emissió de gasos producte del tractament dels residus (i també, en menys mesura, de la pols i els gasos de la maquinària en fase de construcció), les males olors generades per l'explotació de la instal·lació de tractament de residus, així com per la contaminació acústica que pot produir-se en fase d'execució de l'ampliació pels treballs d'obra i en fase d'explotació.  
Entre altres efectes significatius considerats en l'anàlisi del DIE, es tindrà en compte que la instal·lació existent i l'ampliació d'aquesta es troben dins de l'espai cinegètic V-10122, Coto de San Antón, l'adjudicatari del qual és el Club Esportiu de Caçadors Sant Antoni de Caudete de las Fuentes.  
D. Consultes realitzades  
El Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica ha sotmés a consultes la documentació inicial remesa, conforme al que disposa l'article 51 de la LOTUP, amb la finalitat de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII d'aquesta llei.  
Per això, tenint en consideració les característiques de la proposta de revisió del pla presentada i els aspectes ambientals en què pot incidir, es consulten aquestes administracions:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
01.07.19 11.03.20 Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
D. G. de Política Territorial Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
01.07.19 22.06.20 Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
D. G. de Política Territorial Serveis d'Ordenació del Territori. PATRICOVA.  
01.07.19 27.04.20 Cons. Agricultura, Des. Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
SDG. Medi Natural. Servei d'Ordenació i Gestió Forestal.  
01.07.19 Cons. Agricultura, Des. Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
SDG. Qualitat Amb. S. Prevenció i Control Integrat Contaminació.  
01.07.19 16.10.19 Cons. Agricultura, Des. Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
SDG. Qualitat Amb. S. Lluita Canvi Clim. i Protecc. Atmosfera  
01.07.19 22.01.21 Cons. Agricultura, Des. Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
SDG. Qualitat Amb. S. Gestió de Residus.  
01.07.19 Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
Dir. Territ. València. Unitat Inspecc. del Patrimoni Històric Artístic.  
01.07.19 15.02.20 Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
01.07.19 20.07.20 Institut Geològic i Miner d'Espanya.  
  
Els informes rebuts junt amb l'Informe ambiental i territorial estratègic (IATE) es publicaran en aquesta pàgina web:   
https://breu.gva.es/b/zT0i2xFR7r  
  
E. Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Analitzat el document inicial estratègic i els informes rebuts, s'efectua la valoració dels possibles efectes d'aquest pla especial per a ampliar les instal·lacions de tractament i eliminació de residus no perillosos de la planta de residus urbans de Caudete de las Fuentes, seguint els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
Així, tenint en consideració les característiques de la modificació, per aquesta es pretén actualitzar el planejament vigent creant una reserva de sòl dotacional que incloga tant a la instal·lació de tractament de residus existent com a l'ampliació prevista en els terrenys adjacents, regulant les condicions d'ús i aprofitament i establint les mesures necessàries per a la integració paisatgística i evitar afeccions a l'entorn i subsol.  
Dit açò, dels informes rebuts s'observen les consideracions següents, tant de tipus legal com ambiental, que les descrivim a continuació:  
Infraestructura verda i paisatge.  
D'acord amb l'informe d'11 de març de 2020 del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, analitzada la documentació s'informa, entre altres qüestions que cal tindre en compte, sobre les qüestions següents:  
- Per a la determinació de l'afecció en el paisatge del planejament proposat s'ha elaborat un estudi d'integració paisatgística (EIP), que, de conformitat amb l'abast de l'esborrany de pla especial, es considera un instrument de paisatge adequat per a valorar els efectes sobre el caràcter i la percepció del paisatge en l'àmbit establit.  
Tot l'àmbit del pla especial es troba inclòs en la infraestructura verda, atés que està comprés dins del paisatge de rellevància regional PRR 28 Vinyes d'Utiel Requena, de conformitat amb l'article 5.2.i de la LOTUP. Així mateix, a escala de l'actuació, en el límit nord de l'ampliació proposada es troba la via pecuària Cañada Real de Conca, que també pertany a la infraestructura verda d'acord amb l'article 5.2.m de la mateixa llei.  
- La caracterització del paisatge de l'EIP inclou l'àmbit d'actuació dins de la unitat de paisatge UP2 àrea agrícola. De conformitat amb la metodologia que s'empra en l'EIP, i fins i tot estant pendent d'incorporar els resultats del pla de participació pública, a aquesta unitat de paisatge se li atorga un valor mitjà. No obstant això, atés que l'àmbit es troba en un paisatge de rellevància regional, forma part dels paisatges més valuosos i estimats socialment, per la qual cosa d'acord amb l'article 6.2.a de la LOTUP s'haurà d'atorgar el màxim valor a la unitat esmentada.  
Per tant, l'estudi d'integració paisatgística haurà de modificar la caracterització de la unitat de paisatge UP2 assenyalada i modificar-ne la valoració.  
- Una vegada completada la valoració paisatgística i visual s'haurà de justificar si les limitacions d'altura incloses en el pla especial (punt 3.2.2, «Condicions de l'edificació i instal·lacions») són suficients per a la integració paisatgística i visual esmentada de les edificacions i construccions de la zona denominada esplanada de processos (especialment l'altura de torxa de biogàs, etc.), o, en cas contrari, s'hi han d'incorporar mesures d'integració addicionals quant al límit d'altura, color o altres, dels elements esmentats, incorporant-lo, en conseqüència, a la normativa urbanística del pla especial.  
Ordenació del territori. PATRICOVA.  
D'acord amb l'informe del Servei d'Ordenació del Territori del 22 de juny de 2020, el Pla especial per a l'ampliació de les instal·lacions de tractament i eliminació de residus no perillosos de la planta de tractament de residus urbans de Caudete de las Fuentes (València) no es troba afectat per perillositat d'inundació, segons les determinacions normatives el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció de risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.  
  
Ordenació i gestió forestal - Vies pecuàries.  
L'òrgan competent en ordenació i gestió forestal emet un informe el 27 d'abril de 2020, referent fonamentalment a la via pecuària Cañada Real de la Manxa o de Conca, que voreja el límit nord de l'actuació.  
L'informe assenyala que les actuacions previstes no envairan els terrenys d'afecció d'aquestes i, a més, està prevista la realització d'una tanca perimetral que, d'acord amb els plans presentats, respecta la banda d'afecció de la via pecuària.  
En definitiva, l'informe assenyala la necessitat del compliment legal i reglamentari, tant del trànsit de vehicles per la via pecuària compatible amb els usos ramaders, el tractament de les superfícies i de la senyalística, seguint les directrius desenvolupades en l'informe.  
Qualitat ambiental - contaminació atmosfèrica i acústica.  
L'informe del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera de 16 d'octubre de 2019, entre altres qüestions, assenyala, en relació a la contaminació atmosfèrica, la influència de la presència de l'ozó troposfèric (generat a partir de contaminants primaris emesos com els òxids de nitrogen o els compostos orgànics volàtils). En aquest sentit, l'informe assenyala els requisits que estableix l'RD 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant depòsit en abocador, establint els requisits específics per al control de gasos de l'abocador:  
1. Es prendran les mesures adequades per a controlar l'acumulació i emissió de gasos d'abocador.  
2. En tots els abocadors que reben residus biodegradables es recolliran els gasos d'abocador, s'hi tractaran i s'hi aprofitaran. Si el gas recollit no pot aprofitar-se per a produir energia, s'haurà de cremar.  
  
3. La recollida, tractament i aprofitament de gasos d'abocador es duran a terme d'una manera que es reduïsca al mínim el dany o la deterioració del medi ambient i el risc per a la salut humana.  
En aquest cas, la proposta plantejada haurà de constar que l'abocador haurà d'incloure com a mesura correctora que minimitze les emissions de gasos de l'abocador la connexió de les ximeneres de desgasificació a una torxa amb un sistema de monitoratge en continu que en garantisca el funcionament correcte.  
Es farà un estudi estimatiu de la generació de biogàs des de l'inici de l'explotació, incloent-hi el dimensionament de les torxes i plànols de detall dels focus d'emissió a l'atmosfera.  
Respecte a la contaminació acústica que produirà l'ampliació de l'abocador, l'informe assenyala que és una causa important d'alteració de les condicions de vida en la població. Aquesta ampliació suposarà un augment dels impactes ambientals derivats de l'activitat, principalment del soroll produït tant en fase de construcció com d'explotació.  
  
S'assenyala d'acord amb el DIE que es realitzarà un estudi acústic a l'inici de l'activitat; depenent dels resultats, s'aplicarà la legislació vigent en contaminació acústica, així com altres periòdics cada 5 anys a partir d'aquest moment. Es limitarà als valors establits com a VLE per l'AAI (VLE: valors límit d'emissió, AAI: autorització ambiental integrada).  
Aquest estudi haurà d'incloure un pla de comprovació, quan es posa en ús, del compliment dels objectius de qualitat de les zones confrontants, segons els valors reals de trànsit. Així mateix, s'hi inclourà un pla de manteniment de les mesures correctores, i s'hi especificarà el seu responsable.  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer, com a organisme de conca i competent en la matèria, en l'informe de 15 de febrer de 2020 assenyala, entre altres qüestions:  
• Pel que fa a l'afecció al domini públic hidràulic i les seues zones de servitud i policia, no s'adverteix cap afecció a llits, encara que respecte a les aigües pluvials es recorda que, encara que la documentació presentada assenyala que no hi haurà abocament perquè les aigües recollides en tancs i aljubs s'utilitzen en el funcionament de la instal·lació, l'organisme de conca recorda que, en cas d'abocament al domini públic hidràulic, haurà de comptar amb l'autorització d'abocament.  
  
• Quant a la incidència en el règim de corrents, l'actuació se situa fora de la zona de policia i no es troba afectada per la zona de flux preferent. En tot cas, a fi de garantir la no afecció a aigües d'escolaments s'haurà de garantir la recollida correcta d'aigües per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades, es limitaran els pendents dels talussos i l'altura entre bermes, i s'afavorirà la infiltració de l'aigua i se'n reduirà la velocitat per a disminuir la pèrdua de sòl.  
• Com indica l'informe, tant les aigües sanitàries una vegada tractades com les procedents de la depuradora de lixiviats són reutilitzades per a l'ús industrial i, en aquest sentit, l'òrgan de conca assenyala l'existència d'un expedient d'autorització complementària a la d'abocaments per a reutilitzar aigües depurades de l'estació depuradora de lixiviats i de les aigües depurades de l'EDAR, inscrit per a un volum de 4.482 m³/any per a ús industrial.  
Així mateix, s'assenyala que la documentació proposada indica que part de les aigües pluvials recollides són emprades per a ús industrial, per la qual cosa es podrà usar dins de les fites de la finca amb una inscripció prèvia en el registre d'aigües de conca.  
Institut Geològic i Miner d'Espanya. IGME.  
L'informe d'aquest organisme oficial dependent del Ministeri de Ciència i Innovació de data 22 de juliol de 2020 es basa fonamentalment, a l'efecte de la determinació de l'adequació del sòl/subsol de l'àmbit de l'ampliació de l'abocador, en l'estudi geològic i hidrogeològic de l'emplaçament de l'abocador per a les fraccions no valoritzables dels residus al terme municipal de Caudete de las Fuentes.  
  
Analitzat el document i realitzades les consideracions pertinents per part de l'IGME, entre altres qüestions, es constata que l'àrea definida per a l'ampliació de l'abocador d'RSU de Caudete de las Fuentes se situa sobre una formació geològica potent de grossària mitjana de 300 m composta majoritàriament per argiles i margues, en la qual s'intercalen aleatòriament passades d'arenes, gresos, graves i conglomerats, l'origen dels quals és atribuït a paleocanals.  
Des del punt de vista hidrogeològic, tal com assenyala l'informe, aquest avala l'existència d'una certa continuïtat dels paleocanals, la qual cosa justificaria la presència del tram saturat existent per damunt del nivell piezomètric regional, així com del xicotet flux subterrani associat a aquests materials.  
A més, en el mateix estudi presentat, a causa de les condicions hidrodinàmiques de la formació geològica, s'indica la necessitat d'executar mesures correctores perquè l'obra puga ser viable des del punt de vista de la protecció de les aigües subterrànies.  
  
En definitiva, conclou l'informe de l'IGME en l'existència d'una gran heterogeneïtat de la formació geològica, amb una distribució aleatòria de materials de permeabilitat variable que constitueixen els paleocanals, i la presència de flux subterrani associat a aquests materials, es conclou que la zona proposada per a l'ampliació de l'abocador d'RSU de Caudete de las Fuentes no arriba a aconseguir de manera natural les condicions necessàries que permeten garantir adequadament la protecció dels recursos subterranis enfront de la contaminació potencial derivada d'aquesta mena d'instal·lacions.  
Qualitat ambiental- gestió de residus.  
El Servei de Residus emet un informe amb data 21 de gener de 2021 en el qual conclou que:  
• Respecte a la superfície del Pla especial, l'ordenació proposada en aquest no és incompatible amb la legislació sectorial vigent en matèria de residus, atés que els terrenys afectats corresponen a una formació geològica de permeabilitat baixa/molt baixa fonamentalment constituïda per margues roges, ocres i marrons amb intercalacions de paleig, llits fluvials de gresos i conglomerats menys abundants en la part superior de la sèrie.  
• Els materials margoargilencs es comporten com a aqüicludes (impermeable) des del punt de vista hidrogeològic i es considera que constitueixen una barrera geològica natural suficient, mentre que els nivells canaliformes de conglomerats i gresos es classificarien com aqüitards i no compleixen de manera natural els requeriments de permeabilitat i grossària de la barrera geològica. No obstant això, i donades les característiques del conjunt del substrat geològic, es considera que poden implementar-se mesures correctores en la fase de disseny i construcció de l'abocador per a garantir el compliment del Reial decret 646/2020, de 7 de juliol, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant un depòsit en abocador, respecte als requeriments de permeabilitat i grossària de la capa mineral.  
• Des del punt de vista de les competències en matèria de gestió de residus l'estudi d'impacte ambiental que es desenvolupe haurà d'incidir de manera detallada en les possibles afeccions sobre les aigües superficials i subterrànies en les fases de disseny, construcció i explotació de l'abocador, tot això amb l'objectiu de complir els condicionants de l'RD 646/2020.  
• Les mesures correctores en la fase de disseny i construcció de l'abocador i la superfície concreta per a l'activitat principal de depòsit de rebutjos de residus no perillosos hauran d'avaluar-se detalladament en el procediment d'avaluació corresponent d'impacte ambiental del projecte concret en el qual s'haurà d'incloure un estudi d'alternatives.  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius  
Segons estableix l'article 46 de la LOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la modificació d'aquest ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a les quals es refereix l'article 51 de la LOTUP.  
La proposta de Pla especial engloba tant el projecte executat com l'ampliació proposada en la mesura en què es busca la regularització urbanística dins de l'ordenació del Pla general, atés que la compatibilitat urbanística de l'existent es va derivar, quan va ser el moment, de la seua inclusió dins de la zona permesa pel pla zonal 4 (ordenació supramunicipal) i l'avaluació posterior del projecte a través de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent (176/09-AIA), mentre que per a l'àmbit proposat ha de determinar-se, atés que es troba en SNUC (en què s'admet l'ús d'acord amb el PGOU) i en SNUP (en què no s'admet), si hi ha efectes significatius i a partir del pla especial, considerar tot l'àmbit afectat com un equipament dotacional dins de l'SNU comú.  
  
El Pla especial, per tant, per la seua consideració i sobre la base de l'alternativa exposada pel Servei d'Impacte Ambiental a l'expedient 57/2018-AIA ja arxivat (tal com es va exposar en l'apartat B.3 d'aquest document), pot ser considerat com a marc de projectes, i d'acord amb l'alternativa proposada l'Ajuntament de Caudete de las Fuentes el sotmet a avaluació ambiental estratègica per a determinar per part de l'òrgan ambiental si pot tindre efectes significatius sobre el medi ambient i sotmetre'l al procediment d'avaluació corresponent.  
  
En principi, sobre la base de la cartografia oficial del visor GVA i als informes rebuts, excepte els condicionants que s'establisquen, no hi ha afecció a espais naturals protegits o Xarxa Natura 2000, hàbitats d'interés de flora i fauna, zones forestals, zones de domini públic o afeccions per riscos naturals o induïts. En aquest sentit, la possible afecció està determinada per la consideració del sòl fora de l'àmbit de les zones considerades com a aptes per a abocadors pel pla zonal 4, la compatibilitat de les quals ha d'estar determinada pel servei competent de gestió de residus, dins de les directrius del pla zonal mateix i del PIRCVA.  
  
Dins dels criteris establits en l'annex VIII de la LOTUP per a determinar si el pla especial ha de sotmetre's a avaluació ambiental i territorial ordinària o si, per contra, per no tindre efectes significatius, se sotmet a avaluació simplificada, el pla es considera pertinent quan contribueix al desenvolupament sostenible, ja que incorpora, sense generar efectes significatius, un àmbit que permeta la implantació d'una instal·lació de tractament de residus d'àmbit supramunicipal (i en la mesura de la gestió integrada, de residus regional) atés el criteri de proximitat.  
  
La generació de possibles efectes significatius sobre el medi ambient es deriva bàsicament, sense deixar de costat altres consideracions que s'incorporaran en els condicionants, de dos àmbits fonamentalment: a vulnerabilitat dels aqüífers existents davant de possibles abocaments no controlats a l'escolament superficial i al subsol de les aigües generades en la instal·lació (pluvials, residuals i del lixiviat propi del tractament) i, d'altra banda, els possibles efectes derivats de les emissions a l'atmosfera i contaminació acústica produïts tant en fase de construcció com en l'explotació de la instal·lació, fonamentalment. Independentment dels efectes que es consideren a la llum dels pronunciaments dels òrgans competents, per a l'àmbit que s'amplia en la proposta del pla especial, hauran de tindre's en compte tant els efectes acumulatius que podrien produir-se amb la implantació de l'ampliació de l'abocador com les mesures implantades a aquest efecte (de cara a la futura avaluació d'impacte ambiental del projecte d'ampliació) en la instal·lació existent tant de prevenció com de correcció dels possibles efectes significatius i que en permeten la implantació adequada, i el seguiment d'aquella és una font d'informació de les mesures que cal prendre per a considerar tant la compatibilitat territorial com la futura implantació del projecte.  
  
Quant a la vulnerabilitat dels recursos hídrics, l'informe de l'Institut Geològic i Miner, competent en l'àmbit de la caracterització hidrogeològica del terreny de l'àmbit d'actuació, sobre la base de l'estudi hidrogeològic presentat, determina que la zona proposada no arriba a aconseguir de manera natural les condicions necessàries que permeten garantir adequadament la protecció dels recursos subterranis enfront de la contaminació potencial derivada d'aquesta mena d'infraestructures. No obstant això, el Servei de Residus informa que, per les característiques del conjunt del substrat geològic, es considera que poden implementar-se mesures correctores en la fase de disseny i construcció de l'abocador per a garantir el compliment del Reial decret 646/2020, de 7 de juliol, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant un depòsit en abocador, respecte als requeriments de permeabilitat i grossària de la capa mineral.  
L'informe de l'organisme de conca, entre altres qüestions, determina la necessitat de recollir tant les aigües pluvials, com les sanitàries després de passar per l'EDAR, el mateix que els lixiviats. Totes aquestes, en principi, es reutilitzaran en un ús industrial dins de la planta de tractament, bé a través de les autoritzacions actualment inscrites o bé a les que en resulten d'acord amb aquest informe.  
Quant al manteniment dels objectius de qualitat ambiental associats a l'afecció a l'aire, sense perjudici del que considere l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, s'hauran d'incloure mesures correctores que minimitzen els gasos de l'abocador, com ara torxes amb sistemes de monitoratge en continu connectades a la ximenera de desgasificació, i per a fer-ho serà necessari, a més en fase de planificació, realitzar un estudi estimatiu de la generació de biogàs, així com de les possibles afeccions per les olors produïdes en la planta.  
Així mateix, atés que l'ampliació en fase d'execució com la planta de tractament ampliada en fase d'explotació poden produir efectes derivats de la contaminació acústica, tal com assenyala el DIE, es farà un estudi acústic abans d'aprovar el pla especial, que determine la compatibilitat, incloent-hi com assenyala l'informe de l'òrgan competent un pla de comprovació després de la posada en ús del compliment d'objectius segons valors de trànsit i les mesures correctores que es desprenguen del pla de manteniment.  
S'evitarà, finalment, a pesar que els límits de l'ampliació no l'afecten, que la Cañada Real de la Manxa no es veja afectada pel trànsit de vehicles cap a la planta, per la qual cosa es reforçarà la senyalística a fi d'establir la condició de via pecuària i el manteniment i tractament adequats per part dels usuaris de la instal·lació.  
Finalment, i encara que una superfície xicoteta de les parcel·les cadastrals que formen part de l'ampliació correspon al terme municipal de Requena, com assenyala la documentació presentada, aquest document, des del punt de vista de l'avaluació ambiental, analitza el pla especial promogut per l'Ajuntament de Caudete de las Fuentes i, per tant, pren en consideració únicament la superfície corresponent al seu terme municipal.  
En vista de la documentació presentada, de conformitat amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), considera:  
Que del Pla especial per a ampliar les instal·lacions de tractament i eliminació de residus no perillosos de la planta de tractament de residus urbans de Caudete de las Fuentes, suposa una modificació amb una incidència menor sobre el model territorial, ja que proposa l'ampliació d'una instal·lació ja existent i avaluada ambientalment, incrementant en tot cas els sòls dotacionals a fi d'obtindre equipament necessari d'ús supramunicipal, que no suposa una modificació del model territorial; tampoc representa cap vulnerabilitat, enfront de característiques naturals ni infraestructures existents ni a qüestions de mobilitat, i, en definitiva, el pla tal com es presenta és pertinent quant a la integració de consideracions mediambientals, a fi de promoure el desenvolupament sostenible en el seu àmbit.  
  
Per tant, del Pla especial per a ampliar les instal·lacions de tractament i eliminació de residus no perillosos de la planta de tractament de residus urbans de Caudete de las Fuentes no es deriven problemes ambientals significatius, segons s'extrau de les dades i la cartografia disponibles, i específicament des dels aspectes objecte d'estudi, tal com s'ha informat i ateses les directrius exposades.  
  
Així doncs, analitzats la documentació presentada i l'objecte d'aquesta, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia que hi ha en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, es pot determinar, respecte del Pla especial per a ampliar les instal·lacions de tractament i eliminació de residus no perillosos de la planta de tractament de residus urbans de Caudete de las Fuentes que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
G) Proposta d'acord  
Atenent el que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i com que la modificació puntual avaluada no té efectes significatius en el medi ambient i el territorial i se sotmet al procediment simplificat d'avaluació:  
D'acord amb el que s'ha exposat, es RESOL:  
Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del pla especial per a la reserva de sòl dotacional que possibilite l'ampliació de les instal·lacions de tractament i eliminació de residus no perillosos de la planta de tractament de residus urbans de Caudete de las Fuentes d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta modificació seguint la normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que descriu la documentació presentada amb el compliment de les determinacions següents:  
  
Primer. Abans de l'aprovació definitiva:  
• Es modificarà i completarà l'estudi d'integració paisatgística presentat, atenent les indicacions que s'han assenyalat en l'Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de data 11 de març de 2020, i s'obtindrà un nou informe d'aquest servei que haurà d'incorporar, si escau, les determinacions que s'indiquen en aquest estudi.  
• Es tindran en compte, en la normativa del pla, les directrius del servei competent en contaminació pel que fa a les emissions de gasos, basant-se en el seguiment realitzat en la instal·lació en funcionament, tenint en compte l'efecte acumulatiu de l'ampliació.  
  
• El pla haurà d'indicar expressament que s'haurà d'elaborar un estudi acústic abans de començar l'activitat, que tinga en compte tant la fase d'execució com els efectes acumulatius en fase d'explotació, que haurà de ser informat pel servei competent en acústica.  
• Implantació d'un sistema de senyalística adequat als requeriments del servei competent a la Cañada Real de la Manxa o de Conca.  
  
Segon. L'ampliació de l'abocador de residus no perillosos és un supòsit sotmés a una avaluació d'impacte ambiental.  
En la documentació del projecte s'hauran d'implementar les mesures correctores per a garantir el compliment del Reial decret 646/2020, de 7 de juliol, respecte als requeriments de permeabilitat i grossària de la capa mineral que indica l'informe del servei de residus, i, així, es garantirà la protecció dels recursos hídrics subterranis.  
  
Tercer. Addicionalment com a consideració a tindre en compte en la fase de projecte, sense perjudici de la que corresponga quan siga el moment, s'obtindran les autoritzacions i inscripcions davant de l'organisme de conca que procedisquen respecte al tractament de les aigües que cal evacuar per la instal·lació (pluvials, residuals o lixiviats) tant en el tractament com en la possible reutilització posterior d'aquestes en la instal·lació.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a aprovar el pla especial per a ampliar les instal·lacions de tractament i eliminació de residus no perillosos de la planta de tractament de residus urbans de Caudete de las Fuentes en el termini màxim de quatre anys des que s'ha publicat. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del Pla especial.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'Informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
En vista de tot el que s'ha dit anteriorment, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial per a l'ampliació de les instal·lacions de tractament i eliminació de residus no perillosos de Caudete de las Fuentes, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que en el seu dret es consideren pertinents.  
Us ho notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a la reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 4 de febrer de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 11 de setembre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Angel Ivorra Devesa.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9691, del 26-09-2023 (2023/9731)

RESOLUCIÓN de 11 de septiembre de 2023, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico del Plan especial para la ampliación de las instalaciones de tratamiento y eliminación de residuos no peligrosos en el término municipal de Caudete de Las Fuentes. Expediente 59/2019-EAE.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9691

Fecha DOGV
:   26-09-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/9731

CVE


Fecha del documento
:   11-09-2023

Organismo emisor


Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 11 de septiembre de 2023, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico del Plan especial para la ampliación de las instalaciones de tratamiento y eliminación de residuos no peligrosos en el término municipal de Caudete de Las Fuentes. Expediente 59/2019-EAE. [2023/9731]  
  
  
De conformidad con el artículo 53.7 del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
  
Único  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 59/2019-EAE Caudete de Las Fuentes (Valencia).  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Objeto: Plan especial para la ampliación de las instalaciones de tratamiento y eliminación de residuos no peligrosos.  
Trámite: evaluación ambiental estratégica de la modificación de plan.  
Promotor: Ayuntamiento de Caudete de Las Fuentes.  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo.  
Localización: Caudete de Las Fuentes (Valencia)  
Núm. expediente: 059/2019-EAE.  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 28 de enero de 2021, adoptó el siguiente  
  
Acuerdo:  
Vista la propuesta de informe ambiental y territorial estratégico del Plan especial para la ampliación de las instalaciones de tratamiento y eliminación de residuos no peligrosos de Caudete de Las Fuentes, en los siguientes términos:  
A. Fundamentos por los que se somete la modificación a evaluación ambiental estratégica.  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la que se establece (art. 46), que serán objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica ordinaria los planes y programas, así como sus modificaciones, que se adopten o aprueben por una administración pública y cuya elaboración y aprobación venga exigida por una disposición legal o reglamentaria o por acuerdo del Consell.  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
En la LOTUP se establece (art. 46), que serán objeto de esta evaluación ambiental y territorial estratégica ordinaria los planes y programas, así como sus modificaciones, que se adopten y aprueben por una administración pública y cuya elaboración y aprobación venga exigida por una disposición legal o reglamentaria o acuerdo del Consell, cumpliendo los supuestos del apartado 1 de dicho artículo.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental determinará si un plan o programa debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada u ordinaria, en los supuestos allí previstos y teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII de la ley, todo ello previa consulta a las administraciones públicas afectadas y de acuerdo con las fases de la tramitación expuestas en el artículo 49.  
B. Documento inicial estratégico  
B.1 Documentación aportada  
En fecha 29 de mayo de 2019, tuvo entrada en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica el Plan Especial para la ampliación de las instalaciones de tratamiento y eliminación de residuos no peligrosos en la planta de tratamiento de residuos urbanos de Caudete de Las Fuentes, a efectos de que se produzca un pronunciamiento por parte del órgano ambiental:  
La documentación remitida en soporte informático consiste en:  
- Borrador del Plan especial.  
- Documento inicial estratégico.  
- Anejos:  
1. Estudio de alternativas.  
2. Estudio geológico e hidrogeológico.  
3. Memoria y planos de proyecto.  
4. Estudio de integración paisajística.  
5. Estudio de drenaje.  
6. Memoria de impacto patrimonial.  
El 3 de julio de 2019 se comunica la apertura del expediente al Ayuntamiento de Caudete de Las Fuentes (Expediente 059/2019-EAE).  
B.2 Información territorial.  
El municipio de Caudete de Las Fuentes, situado en la comarca de La Plan de Utiel-Requena en la provincia de Valencia, tiene una población de 700 habitantes (según el IVE a 01.01.2019). La superficie del término municipal es de 34,60 km². Se sitúa a una altitud de 776 msnm y a una distancia de 87,7 km de València.  
Limita con los términos municipales de Fuenterrobles al oeste; Utiel al norte, Requena al este y Venta del Moro al sur.  
El relieve del territorio es bastante llano, aunque tienen elevaciones que sobrepasan los 900 metros al noroeste (Sierra de Bicuerca) y los 850 metros al sureste (Sierra de la Ceja), destacando también el vértice geodésico de Atalaya de Caudete (857 m), usualmente denominada como La Atalaya. El río Madre, afluente del Magro, atraviesa el término de oeste a este, aunque con un caudal muy reducido a lo largo del año.  
Casi la totalidad de los cultivos son de secano, siendo el principal la vid. Otros cultivos son cereales, olivos y patatas. La ganadería cuenta con cabezas de ganado lanar y porcino.  
El acceso a la localidad se realiza a través de la antigua carretera N-III, desde la A-3 Madrid-València, que atraviesa el término municipal.  
B.3. Planeamiento vigente y antecedentes.  
El planeamiento urbanístico de Caudete de Las Fuentes, en vigor, se define a través del Plan general de ordenación urbana, aprobado provisionalmente por el Ayuntamiento en acuerdo plenario de 18 de octubre de 2000 y que fue aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia mediante acuerdo del 31 de mayo de 2001 y publicado en el DOGV en fecha 25 de octubre de 2001.  
El Plan general de ordenación urbana de Caudete de Las Fuentes fue evaluado ambientalmente, mediante declaración de impacto ambiental positiva con condiciones de fecha 23 de mayo de 2001 (Expediente 530/2000-AIA).  
El Consorcio Valencia Interior, a través de su concesionario UTE Ecored, proyecta ampliar la instalación de eliminación de residuos no peligrosos ya existente en el municipio, mediante la construcción de un nuevo vaso de vertido y sus instalaciones complementarias, en unos terrenos contiguos a la instalación existente, que se ubican dentro de la denominada zona de influencia que define el Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana (PIRCV), dentro de los 500 m desde el límite de las instalaciones actuales existentes adjudicadas.  
De acuerdo con la documentación presentada, la instalación actual está situada en terrenos que la normativa urbanística municipal calificaba como suelo no urbanizable de interés paisajístico, en el cual no están permitidos dichos usos. Sin embargo, la compatibilidad de la actividad con el planeamiento urbanístico viene conferida porque su ubicación se sitúa dentro de una zona apta según el Plan zonal de residuos, cuyas determinaciones vinculan a los distintos instrumentos municipales de ordenación urbanística. De este modo el Ayuntamiento de Caudete de Las Fuentes emitió en diciembre de 2007 un informe de compatibilidad urbanística favorable.  
Con todo ello, dado que el Ayuntamiento no consideró la necesidad de tramitar ningún Plan especial para la posterior ampliación, la entidad concesionaria UTE Ecored, inició la tramitación de la ampliación del área de vertido solicitando la determinación del alcance del estudio de impacto ambiental a través del órgano competente en materia de autorización de ambiental integrada, como órgano sustantivo.  
Dicho expediente se abrió en el Servicio de Impacto Ambiental (57/2018-AIA) para la determinación del alcance y concluyó con el informe de 20 de diciembre de 2018 por el cual se concluyó no podía determinarse el alcance del estudio de impacto ambiental del proyecto debido a que la evaluación ambiental del mismo requería la evaluación ambiental del correspondiente instrumento urbanístico (en este caso un plan especial) que permitiera la compatibilidad del uso en los suelos objeto de la ampliación (en este caso tanto SNU común como protegido). En dicho informe se ofrecía una doble alternativa de procedimiento:  
1. El Ayuntamiento de Caudete de Las Fuentes promoverá el plan especial y solicitará la evaluación ambiental y territorial estratégica para el mismo. Una vez aprobado y con el uso permitido el promotor podrá solicitar la evaluación ambiental del proyecto, o  
2. El promotor del proyecto puede instalar al órgano sectorial competente para iniciar la tramitación conjunta del plan especial y el proyecto.  
Con todo ello, se elige como adecuada la alternativa primera y el Ayuntamiento de Caudete de Las Fuentes inicia el presente procedimiento para la evaluación ambiental estratégica del plan especial.  
B.4. Objetivo de la propuesta.  
Justificación y problemática a resolver  
En el documento inicial estratégico se justifica la capacidad del vertedero que se plantea con la ampliación en el que tras exponer el estado actual con la gestión de diversos consorcios de residuos y teniendo en cuenta el criterio de proximidad, se estima que dado que muchos de estos consorcios para la ejecución de los correspondientes planes zonales están tramitando los correspondientes proyectos de gestión o las instalaciones de eliminación, existe una necesidad a nivel de la Comunitat Valenciana, de disponer de instalaciones para dar cabida a la eliminación de los rechazos producidos como solución transitoria en sus instalaciones de valorización.  
Se describen las necesidades de acuerdo con la situación de distintas áreas de gestión, estimadas en 720.000 m³/año (648.000 Tn/año) de las que se estiman tendrán entrada unas 526.500 Tn en 2022 y a partir de aquí con un ritmo decreciente. Se estiman unas necesidades de 4.353.000 Tn, lo que representa una capacidad bruta aproximada de 4.800.000 m³.  
El vertedero actual ocupa 206.651 m² y un volumen bruto de 1.997.450 m³ según la autorización ambiental integrada, con un volumen neto de 1.483.087 m³, estimándosele una vida útil de 20 años.  
En el vertedero se eliminan los rechazos que genera la planta de tratamiento, pueden ser a granel o conformados en fardos, que se apilan en tongadas de 3,25 m y se cubren con 25 cm de tierras.  
Se divide en tres celdas diferenciadas de construcción sucesiva en un sistema de explotación por fases. Cuando se alcanza la cota final del vertido, se efectúa un sellado parcial mediante la colocación de una capa de arcilla sobre la capa de cobertura.  
La autorización actual cuenta con dos balsas de «aguas grises», una balsa de lixiviados, una zona para el quemado del biogás (antorcha) y un acopio de tierras para la fase del sellado.  
De las instalaciones de eliminación se encuentra a punto de colmatar la celda 1, en explotación la celda 2 y pendiente de ejecución la celda 3. Se encuentra ejecutada una de las balsas de pluviales y la balsa de lixiviados. Se encuentra pendiente la balsa de pluviales correspondiente a la celda 3 y la antorcha.  
La estimación respecto a la celda 1 es que se podría colmatar en un plazo inferior a 2 años y la celda 3 quedaría colmatada en 2 años más. Por tanto, se estima necesario prever la instalación de eliminación para 10 años más, con las previsiones de entradas de residuos citadas.  
En principio, a pesar que su clasificación urbanística es la de suelo no urbanizable, la instalación existente se sitúa en suelo no urbanizable de Interés Paisajístico de acuerdo con el PGOE vigente (art. 4.24) donde a pesar de no estar permitida la actividad inicialmente, se otorgó la compatibilidad de la actividad con el planeamiento urbanístico por su ubicación como zona apta dentro del Plan zonal de residuos, cuyas determinaciones vinculan a los distintos instrumentos municipales de ordenación urbanística.  
En el caso de los terrenos que propone la ampliación, aunque las características del subsuelo son adecuadas desde el punto de vista de la propuesta presentada, no están situados en su totalidad en zona apta según el Plan zonal de residuos, situándose parte como suelo protegido ya sea por interés paisajístico o por cauces o barrancos, de acuerdo con la zonificación establecida por el plan general. Respecto al suelo protegido correspondiente a la vía pecuaria que bordea los terrenos por su lado norte, queda fuera de la actuación y por tanto no se ve afectado.  
El resto de suelo correspondiente a la ampliación no está sujeto a ninguna protección y figura como suelo no urbanizable común, que de acuerdo con el artículo 4.7.1 de las NNUU vigentes y según la propuesta presentada, permite las obras e instalaciones requeridas por las infraestructuras y servicios públicos estatales, autonómicos o locales, que precisen colocarse en dichos terrenos.  
Objetivos de la propuesta.  
De acuerdo con la propuesta presentada, el objeto del Plan especial es la creación de una reserva de suelo dotacional y su ordenación, a fin de satisfacer los fines públicos que se pretende con la ampliación de la instalación de eliminación de residuos de Caudete de Las Fuentes, en concreto:  
1. Actualizar el planeamiento urbanístico a la realidad que supuso la implantación en su día de las instalaciones previstas en el Plan zonal de residuos, considerando los terrenos ocupados por ellas como dotaciones en suelo no urbanizable.  
2. Crear las reservas de suelo dotacional público destinado a la ejecución de la ampliación de las citadas infraestructuras, modificando la delimitación de suelo no urbanizable de interés paisajístico y del suelo no urbanizable de protección por cauces y barrancos en el ámbito de la infraestructura, para adecuarla a la realidad actualmente existente. Ello incluye también el vial de acceso a esta dotación pública.  
3. Regular las condiciones de uso y aprovechamiento de los correspondientes terrenos, fijando los correspondientes parámetros urbanísticos de control.  
4. Limitar las instalaciones y desarrollos urbanísticos que puedan resultar perturbadores para el uso de las citadas infraestructuras, estableciendo las determinaciones necesarias en cada zona.   
5. Establecer las medidas de reintegración paisajística y el mantenimiento a aplicar en todas las fases de implantación de la actividad.  
La ampliación que se propone en una superficie de 422.631 m² viene determinada por la necesidad del aumento de la capacidad de eliminación de residuos, es decir, del volumen de los vertederos e instalaciones de valorización asociadas que pudieran requerirse (por ejemplo, para el aprovechamiento de podas, para evaporación-concentración de lixiviados o tratamiento de lixiviados propios y externos). Ello conlleva la implantación de nuevas balsas de almacenamiento tanto de aguas pluviales como de lixiviados, y nuevas zonas de acopios de tierras. También serán necesarios algunos nuevos edificios para ubicar equipos e instalaciones, imprescindibles para el correcto funcionamiento de todos los sistemas. También está prevista la ejecución de caminos y demás obras de urbanización que permitan dar servicio a todo el complejo.  
El nuevo vertedero ocupa una extensión neta de 254.000 m² para una vida útil estimada de 10 años, según el escenario base. Las buenas prácticas requieren que su llenado se haga de forma secuencial y organizada para minimizar los impactos ambientales, así como optimizar los costes de su gestión. Se irá ocupando conforme las necesidades de espacio vayan surgiendo, pero se dispondrá de un proyecto completo autorizado para atender las posibles demandas.  
El desarrollo de las fases y el programa de llenado asociado se sintetizan en 5 fases, que se explican en el plan especial propuesto de las que será objeto de desarrollo el correspondiente proyecto que pasará por evaluación de impacto ambiental en fases posteriores.  
El cierre por fases de forma secuencial permitirá adelantar la restauración del emplazamiento. En última instancia, cuando la última zona del vertedero esté lista para su cierre, solo será necesario instalar la cubierta final sobre una superficie de extensión relativamente reducida. Teniendo en cuenta las capacidades parciales indicadas, la instalación reuniría una capacidad bruta de 4.629.000 m³, estimando una duración total de 10 años. Además, según los plazos indicados para la instalación existente, y para la ampliada, el plan se encontraría plenamente desarrollado en 14 años.  
Tras esto, seguiría un periodo de posclausura de los vertederos, a ejecutar en el plazo de 30 años tras la clausura de la celda A5.  
El ámbito resumido en los distintos ámbitos es la siguiente:  
  
Superficie de suelo delimitada  
Instalación existente 400.095 m²  
Propuesta de ampliación 422.631 m²  
Total 822.726 m²  
  
  
Y la ocupación de las instalaciones que consumen edificabilidad y las que no es el siguiente:  
  
Edificaciones que consumen edificabilidad Existente Ampliación Total  
1 Control de acceso y pesaje 115 m² 115 m²  
2 Oficinas 320 m² 320 m²  
3 Nave de triaje 3.900 m² 3.900 m²  
4 Nave de compostaje 3.140 m² 3.140 m²  
5 Nave de maduración 4.500 m² 4.500 m²  
6 Nave de afino 1.350 m² 1.350 m²  
7 Nave de acopio de compost 4.040 m² 4.040 m²  
8 Lixiviados 160 m² 160 m²  
9 Nave de taller 775 m² 775 m²  
10 Instalaciones y equipos 559 m² 2.905 m² 3.464 m²  
11 Báscula de pesaje 80 m² m² 80 m²  
Suma 18.939 m² 2.905 m² 21.844 m²  
  
  
Vertederos Existente Ampliación Acopios de tierras Existente Ampliación  
V1 + V2 65.898 m² C1 5.797 m²   
V3 47.747 m² C2 10.447 m²   
F1 60.392 m² C3 9.488 m²   
F2 51.903 m² C4 10.128 m²   
F3 51.033 m² C5 13.800 m²  
F4 49.213 m² C6 20.475 m²  
F5 56.322 m²   
Suma 113.645 m² 268.863 m² Suma 35.820 m² 34.275 m²  
Balsas de lixiviados Balsas de pluviales   
B1 3.020 m² A1 5.783 m²   
B2 690 m² A2 3.121 m²   
B3 5.109 m² A3 8.824 m²  
 A4 7.805 m²  
Suma 3.020 m² 5.799 m² Suma 8.904 m² 16.629 m²  
  
  
Consideraciones normativas  
La carretera de acceso a las instalaciones se clasifica como suelo no urbanizable de protección del sistema de comunicaciones, regulado en el artículo 4.20 de las normas urbanísticas del PGOU de Caudete de Las Fuentes.  
Los terrenos ocupados actualmente por las instalaciones de valorización y eliminación de residuos se clasifican como suelo no urbanizable común, regulado con carácter general en el capítulo II del título cuarto de las normas urbanísticas del PGOU de Caudete de Las Fuentes. Se les asigna el uso dotacional de Infraestructura-servicio urbano, P-QI según el anexo IV de Estándares urbanísticos y normalización de determinaciones urbanísticas de la LOTUP, que resulta equivalente al previsto en el PGOU como (ID). Pertenece a la Red primaria de equipamientos, regulado en el artículo 2.15 de las normas urbanísticas del PGOU.  
Como usos permitidos, se permiten todos los usos vinculados a la valorización y eliminación de residuos clasificados como «no peligrosos», determinados en las autorizaciones que disponga la concesión del servicio.  
Las condiciones de la edificación e instalaciones consideran edificaciones a aquellos elementos constructivos cubiertos en cuyo interior se realiza una actividad y que consumen edificabilidad (naves, marquesinas, etc.) e instalaciones a aquellos elementos constructivos, que se encuentran al aire libre y que son necesarios para el ejercicio de la actividad (viales, balsas, acopios, vertederos, etc.) y que no consumen edificabilidad.  
Las condiciones exigidas a la edificación se asimilan a las previstas en las normas urbanísticas del PGOU para el caso de actuaciones en suelo no urbanizable común, sujetas a declaración de interés comunitario, reguladas en el artículo 4.13.3, y en el ámbito del suelo dotacional P-QI y son las siguientes:  
1. Parcela mínima: 10.000 m²  
2. Coeficiente de Edificabilidad máxima: 0,40 m² construidos/m² de parcela neta.  
3. Altura máxima ordinaria: 7 metros a cornisa. Se podrá incrementar el límite de altura en todas aquellas instalaciones que el proceso productivo lo requiera.  
4. Distancia mínima entre edificios: 5 metros.  
5. Número máximo de plantas: 2.  
6. Separación mínima a caminos y a lindes de parcela: 5 metros.  
7. No se admitirá cerramiento de terrenos con elementos de obra opacos por encima de 40 cm. de altura  
8. Coeficiente máximo de ocupación en planta por las edificaciones: 60 %.  
Las instalaciones podrán disponerse en el terreno conforme mejor convenga para su correcto funcionamiento con los siguientes condicionantes:  
1. Coeficiente máximo de ocupación en planta por las instalaciones: 100 %.  
2. Separación mínima a lindes de parcela: 5 metros, en los cuales se podrán ubicar los viales de mantenimiento de las instalaciones.  
Asimismo, el plan especial establece la cota máxima permitida para acopios de tierras, tanto como la cota máxima permitida para vertederos, para cada una de las celdas del vertedero.  
Tanto el Plan especial como el documento inicial estratégico, de cara al desarrollo posterior del proyecto asociado, establecen una serie de medidas de prevención y de seguimiento ambiental del plan, que a pesar de que recibirán un tratamiento más particularizado en la fase de evaluación ambiental del proyecto, deben tener su consideración en la evaluación del plan todo ello previo a la fase de diseño de la instalación, como por ejemplo en lo que se refiere a medidas de protección paisajística o de protección de la calidad de las aguas superficiales o subterráneas. En este último ámbito, de acuerdo con la propuesta realizada, previo a la fase de diseño se va a realizar un exhaustivo estudio hidrogeológico que aparte de verificar las condiciones de aptitud del suelo para el proyecto, tiene por objeto determinar las condiciones y los límites del diseño a fin de, no solo ajustar el diseño a las condiciones, sino también permitir establecer y dimensionar las medidas correctoras desde las fases iniciales del proyecto.  
• Se impermeabilizará el fondo del vaso mediante una solución constructiva con las capas u otra solución constructiva que garantice una impermeabilización del mismo grado.  
  
• Construcción de una red de drenaje de lixiviados, hasta la balsa estanca de recogida de lixiviados.  
• Construcción de una red de drenaje que controle las aguas pluviales. Se ejecutará una cuneta perimetral para evitar la infiltración de las aguas de escorrentía en el vaso de vertido. Las aguas recogidas en esta cuneta, que no han estado en contacto con los residuos se verterán directamente a cauce.  
• Se construirán balsas estancas de lixiviados y de pluviales impermeabilizadas.  
  
• La instalación contará con su propia depuradora de lixiviados.  
• Se acopiará el material procedente de las instalaciones en una sola zona de acopio que posteriormente quedará completamente vacía de cualquier residuo propio del desmantelamiento.  
• El suelo arrancado en la zona de obra se almacenará en montones en forma de artesa de 2 metros de altura, a los que se les realizarán prácticas agrícolas y se reutilizará en las zonas verdes de la planta y otros lugares, transformaciones agrícolas, etc. de cara la posterior revegetación de la zona. Para evitar la pérdida de nutrientes, como el nitrógeno y el fósforo, el suelo será removido periódicamente.  
• Con el sellado, se proveerán las siguientes capas, u otra solución constructiva que garantice un sellado del mismo grado:  
  
B.5 Alternativas propuestas y selección.  
El estudio de las diversas alternativas consideradas, según la documentación presentada, para la ampliación de las instalaciones se desarrolla en un documento específico y separado denominado «Estudio de alternativas de ubicación». Dicho estudio de alternativas se ha llevado a cabo en dos ámbitos diferentes: El ámbito regional, considerando la totalidad del Plan zonal; y el ámbito local, considerando las opciones de ampliación en la ubicación que actualmente ya está implantada y en funcionamiento en Caudete de Las Fuentes.  
El mismo documento propuesto, descarta la Alternativa 0 que comportaría no actuar, por las consecuencias ambientales, sociales, económicas y de salud pública que se producirían a medio plazo. Además, el hecho de no actuar no elimina ni mitiga los impactos ambientales globales, ya que la actividad de gestión de residuos, de una u otra forma, en uno u otro lugar, ha de seguir llevándose a cabo.  
Tanto en el borrador del plan especial como en el documento inicial estratégico se exponen las alternativas en los dos ámbitos comentados, particularizando en el ámbito local el estudio de cuatro posibles alternativas para la ampliación de la infraestructura: Norte, Sur, Este y Oeste.  
Cada alternativa se ha analizado teniendo en cuenta los siguientes parámetros:  
• Gestión de las aguas pluviales, identificando diversos niveles de dificultad atendiendo a la complejidad y coste de la solución para resolver la evacuación de las aguas pluviales en la cuenca.  
• Aprovechamiento de las infraestructuras existentes, determinando el grado de aprovechamiento de las infraestructuras existentes.  
• Condicionantes de visibilidad, atendiendo al grado de visibilidad previsible por su situación y entorno.  
• Condicionantes de estabilidad, determinando las dificultades que puedan entenderse en función de la orografía y circunstancias morfológicas de la misma.  
• Capacidad obtenida, atendiendo a la capacidad estimada en consonancia con la necesidad de ocupar más o menos terreno en función de las características topográficas y las previsibles necesidades de excavación para conseguir la capacidad requerida.  
• Costes económicos, atendiendo a una previsión de costes presupuestarios por las obras, instalaciones y demás trabajos a realizar.  
• Ubicación en zonas aptas, atendiendo al mayor o menor grado de inclusión en ellas.  
• Otros condicionantes que considerarán otras circunstancias específicas de la ubicación tales como, por ejemplo, la afección a vías pecuarias, cauces, caminos, patrimonio histórico/cultural, etcétera.  
Del resultado de las valoraciones efectuadas se obtiene la siguiente tabla-resumen:  
  
A la vista del análisis realizado, la mejor alternativa de acuerdo con la propuesta de plan especial es la Alternativa Este, elegida pues para desarrollar la propuesta.  
C. Posibles efectos sobre el medio ambiente.  
Los efectos previsibles sobre el medio ambiente a tener en cuenta por el plan especial en la presente fase, previamente al análisis a realizar si procede en la ejecución del futuro proyecto, se centrará principalmente de los efectos determinados sobre el medio ambiente por el emplazamiento elegido y su compatibilidad con las directrices territoriales y urbanísticas.  
En este sentido, dentro del análisis de los efectos previsibles sobre el medio ambiente y sobre los elementos estratégicos del territorio, tomando en consideración el cambio climático, se desarrollan en el apartado 7 del documento inicial estratégico, teniendo en cuenta entre todos los posibles efectos en fase de diseño, construcción, explotación, clausura y postclausura  
De entre los posibles efectos, la afección paisajística será patente en todas las fases, fundamentalmente durante la construcción y la explotación por la visibilidad de los trabajos y las instalaciones y en particular desde los recorridos escénicos que constituyen las vías de comunicación más importantes que atraviesan la zona aledaña (la A-3 y la línea de AVE). Serán especialmente sensibles en los momentos en que se efectúen los movimientos de tierra, pues resultan los cambios más llamativos en cuanto se refiere a coloración y perfiles del horizonte. Todo ello en función del análisis efectuado en el DIE.  
Adicionalmente, deberá tenerse en consideración que la instalación se encuentra dentro del paisaje de relevancia regional PRR-28 Viñedos de Utiel-Requena.  
Otra consideración importante a realizar desde el punto de vista de la explotación de la instalación de eliminación de residuos es el impacto del residuo que constituyen los lixiviados que se produzcan sobre los acuíferos de la zona. Situado en una zona de accesibilidad/vulnerabilidad media de los acuíferos, se tendrá en cuenta tanto la geología de la zona (a definir con detalle en el estudio hidrogeológico a presentar) como los elementos de protección y barrera que formarán parte de la sección constructiva del vaso de las celdas del vertedero a fin de contener la fuga a las aguas subterráneas. Adicionalmente se considerará la red de drenaje en la zona tras la ejecución de la instalación y si se puede verse modificada la dinámica del agua superficial de tal forma que pudiera provocar contaminación por potenciales escapes, que a través de la escorrentía puedan afectar a los acuíferos.  
Igualmente, de la ejecución y explotación de la ampliación de la planta de tratamiento (teniendo en cuenta además el efecto acumulado con la existente) se pueden derivar efectos sobre el medio ambiente sobre la atmósfera por la emisión de gases producto del tratamiento de los residuos (y también en menor medida del polvo y los gases de la maquinaria en fase de construcción), los malos olores generados por la explotación de la instalación de tratamiento de residuos, así como por la contaminación acústica que puede producirse en fase de ejecución de la ampliación por los trabajos de obra y en fase de explotación.  
Entre otros efectos significativos considerados en el análisis del DIE, se tendrá en cuenta que la instalación existente y su ampliación se encuentran dentro del espacio cinegético V-10122 «Coto de San Antón» cuyo adjudicatario es el Club Deportivo de Cazadores San Antonio de Caudete de Las Fuentes.  
D. Consultas realizadas.  
Por parte del Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica se ha sometido a consultas la documentación inicial remitida, conforme a lo dispuesto en el artículo 51 de la LOTUP, con el fin de determinar los efectos significativos en el medio ambiente, de acuerdo con los criterios expuestos en el anexo VIII de dicha ley.  
Por ello, teniendo en consideración las características de la propuesta de revisión del plan presentada y los aspectos ambientales en los que puede incidir, se consulta a las siguientes administraciones:  
  
Consulta Informe Administración Consultada  
01.07.19 11.03.20 Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad.  
D.G. de Política Territorial. Serv. Infraestructura Verde y Paisaje.  
01.07.19 22.06.20 Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad.  
D.G. de Política Territorial. Serv. Ordenación del Territorio. PATRICOVA  
01.07.19 27.04.20 Cons. Agricultura, Des. Rural, Emergencia Climát. y Transición Ecol.  
SDG. Medio Natural. Servicio de Ordenación y Gestión Forestal.  
01.07.19 Cons. Agricultura, Des. Rural, Emergencia Climát. y Transición Ecol.  
SDG. Calidad Amb. S. Prevención y Control Integrado Contaminación.  
01.07.19 16.10.19 Cons. Agricultura, Des. Rural, Emergencia Climát. y Transición Ecol.  
SDG. Calidad Amb. S. Lucha Cambio Clim. y Protecc. Atmósfera  
01/07/19 22/01/21 Cons. Agricultura, Des. Rural, Emergencia Climát. y Transición Ecol.  
SDG. Calidad Amb. S. Gestión de Residuos.  
01/07/19 Conselleria Educación, Cultura y Deporte.  
Dir. Territ. Valencia. Unidad Inspecc. del Patrimonio Histórico Artístico.  
01/07/19 15/02/20 Confederación Hidrográfica del Júcar.  
01/07/19 20/07/20 Instituto Geológico y Minero de España.  
  
Los informes recibidos junto con el informe ambiental y territorial estratégico (IATE) se publicarán en la siguiente página web:   
http://www.agroambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients  
E. Valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente.  
Analizado el documento inicial estratégico y los informes recibidos, se efectúa la valoración de los posibles efectos del presente Plan especial para la ampliación de las instalaciones de tratamiento y eliminación de residuos no peligrosos de la planta de residuos urbanos de Caudete de Las Fuentes, siguiendo los criterios del anexo VIII de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana.  
Así, teniendo en consideración las características de la modificación, por la misma se pretende actualizar el planeamiento vigente creando una reserva de suelo dotacional que incluya tanto a la instalación de tratamiento de residuos existente como a la ampliación prevista en los terrenos adyacentes, regulando las condiciones de uso y aprovechamiento y estableciendo las medidas necesarias para la integración paisajística y evitar afecciones al entorno y subsuelo.  
Dicho lo cual, de los informes recibidos se observan las siguientes consideraciones tanto de tipo legal como ambiental que pasamos a describir:  
Infraestructura verde y paisaje.  
De acuerdo con el informe de 11 de marzo de 2020, del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, analizada la documentación se informa, entre otras cuestiones a tener en cuenta, sobre las siguientes cuestiones:  
- Para la determinación de la afección en el paisaje del planeamiento propuesto se ha elaborado un estudio de integración paisajística (EIP), que, de conformidad con el alcance del borrador de Plan especial, se considera un instrumento de paisaje adecuado para valorar los efectos sobre el carácter y percepción del paisaje en el ámbito establecido.  
Todo el ámbito del Plan especial se encuentra incluido en la infraestructura verde, dado que está comprendido dentro del paisaje de relevancia regional PRR 28 Viñedos de Utiel Requena, de conformidad con el artículo 5.2.i de la LOTUP. Asimismo, a escala de la actuación, en el límite norte de la ampliación propuesta se encuentra la vía pecuaria Cañada Real de Cuenca, que también pertenece a la infraestructura verde de acuerdo con el artículo 5.2.m de la misma ley.  
- La caracterización del paisaje del EIP incluye al ámbito de actuación dentro de la Unidad de Paisaje UP2 Área agrícola. De conformidad con la metodología que se emplea en el EIP, y aun estando pendiente de incorporar los resultados del plan de participación pública, a esta unidad de paisaje se le otorga un valor medio. No obstante, dado que el ámbito se encuentra en un paisaje de relevancia regional, forma parte de los paisajes más valiosos y socialmente apreciados, por lo que de acuerdo con el artículo 6.2.a de la LOTUP se deberá otorgar el máximo valor a la citada unidad.  
Por tanto, el estudio de integración paisajística deberá modificar la caracterización de la unidad de paisaje UP2 señalada y modificar su valoración.  
- Una vez completada la valoración paisajística y visual se deberá justificar si las limitaciones de altura incluidas en el Plan especial (punto 3.2.2 Condiciones de la edificación e instalaciones) son suficientes para la citada integración paisajística y visual de las edificaciones y construcciones de la zona denominada explanada de procesos, (en especial la altura de antorcha de biogás, etc), o, de lo contrario, se deben incorporar Medidas de Integración adicionales en cuanto al límite de altura, color u otras, de los citados elementos, incorporándolo en consecuencia, normativa urbanística del Plan especial.  
Ordenación del territorio. PATRICOVA.  
De acuerdo con el informe del Servicio de Ordenación del Territorio del 22 de junio de 2020, el Plan especial para la ampliación de las instalaciones de tratamiento y eliminación de residuos no peligrosos de la planta de tratamiento de residuos urbanos de Caudete de Las Fuentes (Valencia), no se encuentra afectado por peligrosidad de inundación, según las determinaciones normativas el Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención de riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana.  
Ordenación y gestión forestal - Vías pecuarias.  
Desde el órgano competente en ordenación y gestión forestal se emite informe de 27 de abril de 2020, referente fundamentalmente a la vía pecuaria Cañada Real Manchega o de Cuenca, que bordea el límite norte de la actuación.  
El informe señala que las actuaciones previstas no invadirán los terrenos de afección de las mismas y además está prevista la realización de un vallado perimetral que de acuerdo con los planos presentados, respeta la banda de afección de la vía pecuaria.  
En definitiva, el informe señala la necesidad del cumplimiento legal y reglamentario, tanto de del tránsito de vehículos por la vía pecuaria compatible con los usos ganaderos, el tratamiento de las superficies y de la señalética, siguiendo las directrices desarrolladas en el informe.  
Calidad ambiental - Contaminación atmosférica y acústica.  
El informe del Servicio de Lucha Contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera de 16 de octubre de 2019, entre otras cuestiones señala en relación a la contaminación atmosférica, la influencia de la presencia del ozono troposférico (generado a partir de contaminantes primarios emitidos como los óxidos de nitrógeno o los compuestos orgánicos volátiles). En este sentido, el informe señala los requisitos que establece el RD 1481/2001, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero, estableciendo los requisitos específicos para el control de gases del vertedero:  
1. Se tomarán las medidas adecuadas para controlar la acumulación y emisión de gases de vertedero.  
2. En todos los vertederos que reciban residuos biodegradables, se recogerán los gases de vertedero, se tratarán y aprovecharán. Si el gas recogido no puede aprovecharse para producir energía, se deberá quemar.  
3. La recogida, tratamiento y aprovechamiento de gases de vertedero se llevará a cabo de forma tal que se reduzca al mínimo el daño o deterioro del medio ambiente y el riesgo para la salud humana.  
En este caso, la propuesta planteada deberá constar que el vertedero deberá incluir como medida correctora que minimice las emisiones de gases del vertedero la conexión de las chimeneas de desgasificación a una antorcha con un sistema de monitorización en continuo que garantice su correcto funcionamiento.  
Se realizará un estudio estimativo de la generación de biogás desde el inicio de la explotación, incluyendo el dimensionamiento de las antorchas y planos de detalle de los focos de emisión a la atmósfera.  
Respecto a la contaminación acústica que producirá la ampliación del vertedero, el informe señala que es causa importante de alteración de las condiciones de vida en la población. Esta ampliación supondrá un aumento de los impactos ambientales derivados de la actividad, principalmente del ruido producido tanto en fase de construcción como de explotación.  
Se señala de acuerdo con el DIE que se realizará un estudio acústico al inicio de la actividad; dependiendo de los resultados, se aplicará la legislación vigente en contaminación acústica, así como otros periódicos cada 5 años a partir de este momento. Se limitará a los valores establecidos como VLEs por la AAI (VLE: valor límite de emisión, AAI: autorización ambiental integrada).  
Dicho estudio deberá incluir un plan de comprobación, a su puesta en uso, del cumplimiento de los objetivos de calidad de las zonas colindantes, según valores reales de tráfico. Asimismo, se incluirá un plan de mantenimiento de las medidas correctoras, especificando su responsable.  
Confederación Hidrográfica del Júcar  
La Confederación Hidrográfica del Júcar, como organismo de cuenca y competente en la materia, en su informe de 15 de febrero de 2020 señala, entre otras cuestiones:  
• Por lo que respecta a la afección al dominio público hidráulico y sus zonas de servidumbre y policía, no se advierte afección ninguna a cauces, si bien respecto a las aguas pluviales se recuerda que, aunque la documentación presentada señala que no habrá vertido puesto que las aguas recogidas en tanques y aljibes se utilizan en el funcionamiento de la instalación, el organismo de cuenca recuerda que, en caso de vertido al dominio público hidráulico, deberá contar con autorización de vertido.  
• En cuanto a la incidencia en el régimen de corrientes, la actuación se sitúa fuera de la zona de policía y no se encuentra afectada por zona de flujo preferente. En todo caso, a fin de garantizar la no afección a aguas de escorrentías se deberá garantizar la correcta recogida de aguas para impedir la salida de aguas pluviales contaminadas, se limitarán las pendientes de los taludes y la altura entre bermas, favoreciendo la infiltración del agua y reduciendo su velocidad para disminuir la pérdida de suelo.  
• Como indica el informe, tanto las aguas sanitarias una vez tratadas, como las procedentes de la depuradora de lixiviados son reutilizadas para el uso industrial y en ese sentido, el órgano de cuenca señala la existencia de un expediente de autorización complementaria a la de vertidos para la reutilización de aguas depuradas de la estación depuradora de lixiviados y de las aguas depuradas de la EDAR, inscrito para un volumen de 4.482 m³/año para uso industrial.  
Asimismo, se señala que la documentación propuesta indica que parte de las aguas pluviales recogidas son empleadas para uso industrial, por lo que se podrá hacer uso de las mismas dentro de los linderos de la finca previa inscripción en el registro de aguas de cuenca.  
Instituto Geológico y Minero de España - IGME  
El informe de dicho organismo oficial dependiente del Ministerio de Ciencia e Innovación de fecha 22 de julio de 2020 se basa fundamentalmente, a efectos de la determinación de la adecuación del suelo/subsuelo del ámbito de la ampliación del vertedero, en el «Estudio geológico e hidrogeológico del emplazamiento del vertedero para las fracciones no valorizables de los residuos en el término municipal de Caudete de Las Fuentes»  
Analizado el documento y realizadas las consideraciones pertinentes por parte del IGME, entre otras cuestiones, se constata que el área definida para la ampliación del vertedero e RSU de Caudete de Las Fuentes se sitúa sobre una potente formación geológica de espesor medio de 300 m compuesta mayoritariamente por arcillas y margas, en la que se intercalan aleatoriamente pasadas de arenas, areniscas, gravas y conglomerados, cuyo origen es atribuido a paleocauces.  
Desde el punto de vista hidrogeológico, tal como se señala en el informe, el mismo avala la existencia de una cierta continuidad de los paleocauces, lo que justificaría la presencia del tramo saturado existente por encima del nivel piezométrico regional, así como del pequeño flujo subterráneo asociado a dichos materiales.  
Además, en el propio estudio presentado, debido a las condiciones hidrodinámicas de la formación geológica, en el propio estudio presentado se indica la necesidad de ejecutar medidas correctoras para que la obra pueda ser viable desde el punto de vista de la protección de las aguas subterráneas.  
En definitiva, concluye el informe del IGME en la existencia de una gran heterogeneidad de la formación geológica, con una distribución aleatoria de materiales de permeabilidad variable que constituyen los paleocauces, y la presencia de flujo subterráneo asociado a dichos materiales, se concluye que la zona propuesta para la ampliación del vertedero de RSU de Caudete de Las Fuentes no llega a alcanzar de forma natural las condiciones necesarias tales que permitan garantizar adecuadamente la protección de los recursos subterráneos frente a la potencial contaminación derivada de este tipo de instalaciones.  
Calidad ambiental - Gestión de residuos.  
El Servicio de Residuos emite informe de fecha 21 de enero de 2021 en el que concluye que:  
• Respecto a la superficie del Plan especial la ordenación propuesta en el mismo no es incompatible con la legislación sectorial vigente en materia de residuos, toda vez que los terrenos afectados corresponden a una formación geológica de baja/muy baja permeabilidad fundamentalmente constituida por margas rojas, ocres y pardas con intercalaciones de paleo cauces fluviales de areniscas y conglomerados menos abundantes en la parte superior de la serie.  
• Los materiales margo-arcillosos se comportan como acuícludos (impermeable) desde el punto de vista hidrogeológico y se considera que constituyen una barrera geológica natural suficiente, mientras los niveles canaliformes de conglomerados y areniscas se clasificarían como acuitardos y no cumplen de forma natural con los requerimientos de permeabilidad y espesor de la barrera geológica. No obstante, y dadas las características del conjunto del sustrato geológico se considera que pueden implementarse medidas correctoras en la fase de diseño y construcción del vertedero para garantizar el cumplimiento del Real decreto 646/2020, de 7 de julio, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero, respecto a los requerimientos de permeabilidad y espesor de la capa mineral.  
• Desde el punto de vista de las competencias en materia de gestión de residuos el estudio de impacto ambiental que se desarrolle deberá incidir de manera detallada en las posibles afecciones sobre las aguas superficiales y subterráneas en las fases de diseño, construcción y explotación del vertedero, todo ello al objeto del cumplimiento de los condicionantes del RD 646/2020.  
• Las medidas correctoras en la fase de diseño y construcción del vertedero y la superficie concreta para la actividad principal de depósito de rechazos de residuos no peligrosos, deberá evaluarse pormenorizadamente en el correspondiente procedimiento de evaluación de impacto ambiental del proyecto concreto en el que se deberá incluir un estudio de alternativas.  
F. Determinación de la existencia de efectos significativos.  
Según establece el artículo 46 de la LOTUP el órgano ambiental debe determinar si un plan o su modificación debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial si se determina la existencia de efectos significativos en el medio ambiente, teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII, en su caso, previa consulta a las administraciones públicas afectadas, y con las consideraciones a las que se refiere el artículo 51 de la LOTUP.  
La propuesta de Plan especial engloba tanto al proyecto ejecutado como a la ampliación propuesta en la medida en que se busca la regularización urbanística dentro de la ordenación del Plan general, dado que la compatibilidad urbanística de la existente se derivó en su momento de su inclusión dentro de las zona permitida por el Plan zonal 4 (ordenación supramunicipal) y la evaluación posterior del proyecto a través del correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental (176/09-AIA), mientras que para el ámbito propuesto debe determinarse, dado que se encuentra en SNUC (donde se admite el uso de acuerdo al PGOU) y en SNUP (donde no se admite), si existen efectos significativos y a partir del Plan especial, considerar todo el ámbito afectado como un equipamiento dotacional dentro del SNU Común.  
El plan especial, por tanto por su propia consideración y en base a la alternativa expuesta por el Servicio de Impacto Ambiental al expediente 57/2018-AIA ya archivado (tal y como se expuso en el apartado B.3 del presente documento) puede ser considerado como marco de proyectos, y de acuerdo con la alternativa propuesta el Ayuntamiento de Caudete de Las Fuentes somete el mismo a evaluación ambiental estratégica para determinar por parte del órgano ambiental si puede tener efectos significativos sobre el medio ambiente y someterlo al procedimiento correspondiente de evaluación.  
En principio, en base a la cartografía oficial del visor GVA y a los informes recibidos, salvo los condicionantes que se establezcan, no existe afección a espacios naturales protegidos o Red Natura 2000, hábitats de interés de flora y fauna, zonas forestales, zonas de dominio público o afecciones por riesgos naturales o inducidos. En este sentido, la posible afección viene determinada por la consideración del suelo fuera del ámbito de las zonas consideradas como aptas para vertederos por el Plan zonal 4, cuya compatibilidad debe ser determinada por el servicio competente de gestión de residuos, dentro de las directrices del propio plan zonal y del PIRCVA.  
Dentro de los criterios establecidos en el anexo VIII de la LOTUP para la determinación de si el plan especial debe someterse a evaluación ambiental y territorial ordinaria, o si por el contrario por no tener efectos significativos se somete a evaluación simplificada, el plan se considera pertinente en cuanto contribuye al desarrollo sostenible al incorporar sin generar efectos significativos un ámbito que permita la implantación de una instalación de tratamiento de residuos de ámbito supramunicipal (y en la medida de la gestión integrada de residuos regional) atendiendo al criterio de proximidad.  
La generación de posibles efectos significativos sobre el medio ambiente se deriva básicamente, sin dejar de lado otras consideraciones que se incorporarán en los condicionantes, de dos ámbitos fundamentalmente: La vulnerabilidad de los acuíferos existentes ante posibles vertidos no controlados a la escorrentía superficial y al subsuelo de las aguas generadas en la instalación (pluviales, residuales y del lixiviado propio del tratamiento) y por otro lado los posibles efectos derivados de la emisiones a la atmósfera y contaminación acústica producidos tanto en fase de construcción como en la explotación de la instalación, fundamentalmente. Independientemente de los efectos que se consideren a la luz de los pronunciamientos de los órganos competentes, para el ámbito que se amplía en la propuesta del plan especial, deberá tenerse en cuenta tanto los efectos acumulativos que podrían producirse con la implantación de la ampliación del vertedero, como las medidas implantadas al efecto (de cara a la futura evaluación de impacto ambiental del proyecto de ampliación) en la instalación existente tanto de prevención como de corrección de los posibles efectos significativos y que permiten su adecuada implantación, siendo el seguimiento de aquella una fuente de información de las medidas a tomar para considerar tanto la compatibilidad territorial como la futura implantación del proyecto.  
En cuanto a la vulnerabilidad de los recursos hídricos, el informe del Instituto Geológico y Minero competente en el ámbito de la caracterización hidrogeológica del terreno del ámbito de actuación, en base al estudio hidrogeológico presentado, determina que la zona propuesta no llega a alcanzar de forma natural las condiciones necesarias que permitan garantizar adecuadamente la protección de los recursos subterráneos frente a la potencial contaminación derivada de este tipo de infraestructuras. No obstante, el Servicio de Residuos informa que, dadas las características del conjunto del sustrato geológico, se considera que pueden implementarse medidas correctoras en la fase de diseño y construcción del vertedero para garantizar el cumplimiento del Real decreto 646/2020, de 7 de julio, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero, respecto a los requerimientos de permeabilidad y espesor de la capa mineral.  
El informe del organismo de cuenca, entre otras cuestiones, determina la necesidad de recoger tanto las aguas pluviales, como las sanitarias tras su paso por la EDAR, lo mismo que los lixiviados. Todas ellas en principio van a reutilizarse en un uso industrial dentro de la planta de tratamiento, bien a través de las autorizaciones actualmente inscritas, bien a las que resulten de acuerdo con dicho informe.  
En cuanto al mantenimiento de los objetivos de calidad ambiental asociados a la afección al aire, sin perjuicio de lo que se considere en la evaluación de impacto ambiental del proyecto, se deberán incluir medidas correctoras que minimicen los gases del vertedero, como antorchas con sistemas de monitorización en continuo conectadas a la chimenea de desgasificación, para lo que será necesario además en fase de planificación realizar un estudio estimativo de la generación de biogás, así como de las posibles afecciones por los olores producidos en la planta.  
Asimismo, dado que la ampliación en fase de ejecución como la planta de tratamiento ampliada en fase de explotación pueden producir efectos derivados de la contaminación acústica, tal y como se señala en el DIE se realizará un estudio acústico antes de la aprobación del plan especial, que determine la compatibilidad, incluyendo como señala el informe del órgano competente un plan de comprobación tras la puesta en uso del cumplimiento de objetivos según valores de tráfico y las medidas correctoras que se desprendan del plan de mantenimiento.  
Se evitará finalmente, a pesar de que los límites de la ampliación no la afectan, que la Cañada Real Manchega, no se vea afectada por el tránsito de vehículos hacia la planta, por lo que se reforzará la señalética a fin de establecer la condición de vía pecuaria y su adecuado mantenimiento y tratamiento por parte de los usuarios de la instalación.  
Finalmente, y aunque una pequeña superficie de las parcelas catastrales que forman parte de la ampliación corresponde al término municipal de Requena como señala la documentación presentada, el presente documento desde el punto de vista de la evaluación ambiental analiza el plan especial promovido por el ayuntamiento de Caudete de Las Fuentes y por lo tanto toma en consideración únicamente la superficie correspondiente a su término municipal.  
A la vista de la documentación presentada, conforme a los criterios del anexo VIII de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (LOTUP) considera:  
Que del Plan especial para la ampliación de las instalaciones de tratamiento y eliminación de residuos no peligrosos de la planta de tratamiento de residuos urbanos de Caudete de Las Fuentes, supone una modificación con una incidencia menor sobre el modelo territorial ya que propone la ampliación de una instalación ya existente y evaluada ambientalmente, incrementando en todo caso los suelos dotacionales a fin de obtener equipamiento necesario de uso supramunicipal, que no supone una modificación del modelo territorial; tampoco representa vulnerabilidad alguna, frente a características naturales ni infraestructuras existentes ni a cuestiones de movilidad; y en definitiva, el plan tal y como se presenta es pertinente en cuanto a la integración de consideraciones medioambientales, con objeto de promover el desarrollo sostenible en su ámbito.  
Por tanto, del Plan especial para la ampliación de las instalaciones de tratamiento y eliminación de residuos no peligrosos de la planta de tratamiento de residuos urbanos de Caudete de Las Fuentes no se derivan problemas ambientales significativos, según se extrae de los datos y cartografía disponibles, y específicamente desde los aspectos objeto de estudio, tal y como se ha informado y atendiendo a las directrices expuestas.  
Así pues, analizada la documentación presentada y su objeto, los informes sectoriales emitidos, revisada la cartografía existente en el sistema de información territorial de esta Conselleria, se puede determinar, respecto del Plan especial para la ampliación de las instalaciones de tratamiento y eliminación de residuos no peligrosos de la planta de tratamiento de residuos urbanos de Caudete de Las Fuentes que el procedimiento de evaluación simplificada es suficiente para determinar que la modificación no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente.  
G) Propuesta de acuerdo  
Atendiendo a lo establecido en el artículo 51.2.b de la LOTUP, y puesto que la modificación puntual evaluada no tiene efectos significativos en el medio ambiente y el territorial y se somete al procedimiento simplificado de evaluación:  
De acuerdo con lo expuesto se resuelve:  
Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan especial para la reserva de suelo dotacional que posibilite la ampliación de las instalaciones de tratamiento y eliminación de residuos no peligrosos de la planta de tratamiento de residuos urbanos de Caudete de Las Fuentes de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de dicha modificación conforme a su normativa sectorial, siempre y cuando se ajuste a lo descrito en la documentación presentada con el cumplimiento de las determinaciones siguientes:  
Primero. Previa a la aprobación definitiva:  
• Se modificará y completará el estudio de integración paisajística presentado, siguiendo las indicaciones señalas en el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de fecha 11 de marzo de 2020, y se obtendrá nuevo informe de dicho servicio incorporando, en su caso, las determinaciones que en el mismo se indiquen.  
• Se tendrán en cuenta, en la normativa del plan, las directrices del servicio competente en contaminación en lo que respecta a las emisiones de gases, basándose en el seguimiento realizado a la instalación en funcionamiento, teniendo en cuenta el efecto acumulativo de la ampliación.  
• El plan deberá indicar expresamente que se deberá elaborar un estudio acústico previo al inicio de la actividad, que tenga en cuenta tanto la fase de ejecución como los efectos acumulativos en fase de explotación, que deberá ser informado por el servicio competente en acústica.  
• Implantación de un sistema de señalética adecuado a los requerimientos del servicio competente en la Cañada Real Manchega o de Cuenca.  
Segundo. la ampliación del vertedero de residuos no peligrosos es un supuesto sometido a evaluación de impacto ambiental.  
En la documentación del proyecto se deberán implementar las medidas correctoras para garantizar el cumplimiento del Real decreto 646/2020, de 7 de julio, respecto a los requerimientos de permeabilidad y espesor de la capa mineral que indica el informe del servicio de residuos, garantizando, así, la protección de los recursos hídricos subterráneos.  
Tercero. Adicionalmente como consideración a tener en cuenta en la fase de proyecto, sin perjuicio de la que en su momento corresponda se obtendrán las autorizaciones e inscripciones ante el organismo de cuenca que procedan respecto al tratamiento de las aguas a evacuar por la instalación (pluviales, residuales o lixiviados) tanto en su tratamiento como en su posible reutilización posterior en la instalación.  
  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del Plan especial para la ampliación de las instalaciones de tratamiento y eliminación de residuos no peligrosos de la planta de tratamiento de residuos urbanos de Caudete de las Fuentes en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada del Plan especial.  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica Plan especial para la ampliación de las instalaciones de tratamiento y eliminación de residuos no peligrosos de Caudete de Las fuentes, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
 que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 4 de febrero de 2021.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 11 de septiembre de 2023.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML