Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8697, del 13-12-2019 (2019/11255)

RESOLUCIÓ de 13 de novembre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 51/16-AIA Rossell.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8697

Data del DOGV
:   13-12-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/11255

CVE


Data del document
:   13-11-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Rossell](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 13 de novembre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 51/16-AIA Rossell. [2019/11255]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 51/16-AIA Rossell.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 51/16-AIA.  
Títol: Explotació porcina d'engreixament.  
Promotor: Alexandre Vidal Prades.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Rossell.  
Localització: parcel·les 18 i 97 del polígon 6, terme municipal de Rossell (Castelló).  
  
Descripció del projecte.  
1r. Objecte del projecte:  
L'objecte del projecte és la sol·licitud de modificació d'una llicència ambiental, d'acord amb la Llei 6/2014, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, per a una explotació ramadera situada en les parcel·les contigües 18 i 97 del polígon 6 del municipi de Rossell, província de Castelló.  
En l'actualitat, l'explotació es dedica a l'encebament de jònecs i de broilers. Aquesta explotació ja va ser sotmesa a un procediment d'avaluació ambiental, amb una estimació d'impacte ambiental favorable de 19 de juliol de 2004. El titular pretén diversificar l'activitat establint 2 naus per a l'encebament de porcí.  
2n. Principals característiques del projecte segons la documentació aportada:  
L'explotació actual inclou l'encebament de jònecs i de pollastres, amb una capacitat de:  
- 77 vaques nodrisses i 120 places d'encebament de jònecs.  
- 12.500 places d'encebament de broilers.  
L'activitat es desenvolupa en 2 naus productives. La nau d'encebament de boví disposa d'un pati exterior. Es disposa, a més de les instalaciones adequades per al desenvolupament de l'activitat: sitges d'emmagatzematge, tancament perimetral, gual sanitari, femer (100 m²), (?).  
En l'actualitat, es pretén construir 2 naus, en 2 fases diferenciades, amb una capacitat total de 2.426 places de porcí d'encebament.  
Les naus es construiran en la parcel·la 97 del polígon 6 de la localitat de Rossell, que disposa d'una superfície total de 194.769 m². Se situaran entre les naus d'engreixament de boví i de broilers i paral·leles a aquestes.  
Les naus que es construiran ocuparan un total de:  
- Nau 1: 842,18 m².  
- Nau 2: 1.234,99 m².  
Així, l'ampliació proposada suposa una superfície ocupada addicional de 2.077,17 m². Aquesta superfície inclou les naus d'encebament, serveis sanitaris, molls de càrrega i passadissos exteriors.  
Es construiran 2 sitges de 12 t per a l'emmagatzematge del pinso de la nau 1 i 4 sitges per a la nau 2.  
Les naus s'executaran amb estructura metàl·lica i tancaments de formigó prefabricat, amb coberta metàl·lica tipus sandvitx, de dos aiguavessos.  
D'altra banda, en l'actualitat, en l'explotació s'està executant un rafal per a l'emmagatzematge de palla i maquinària, de 627 m².  
Procés productiu:  
El procés productiu de l'ampliació proposada consisteix en l'encebament de porcs, en sistema d'integració. Els animals es rebran amb un pes de 15-20 kg i s'engreixaran fins a un pes aproximat de 100 kg, moment en el qual es destinaran a l'escorxador.  
Els animals es manegen per lots, mitjançant el sistema ?tot dins-tot fora?, i es fa la neteja, la desinfecció i el buit sanitari d'almenys 2 setmanes, després de finalitzar cada cicle. Es considera un nombre mitjà anual de 2,5 cicles de producció.  
L'explotació estarà atesa per una única persona, el titular de l'activitat.  
Tant la connexió per a subministrament d'aigua potable, com d'energia elèctrica de la nova activitat d'engreixament de porcs, es realitzen a partir de les instal·lacions de l'explotació avícola.  
L'aigua potable per a desenvolupament de l'activitat la subministra la Comunitat de Regants de Rossell.  
Gestió del purí i d'altres residus.  
Els purins s'emmagatzemaran en fosses inferiors de les naus que es construiran i la destinació final serà l'aplicació a terrenys de cultiu.  
La retirada i gestió de cadàvers la realitza un gestor autoritzat. Així mateix, els residus derivats dels tractaments zoosanitaris i de la neteja i buit sanitari els retira l'empresa gestora.  
  
Tramitació administrativa.  
L'expedient s'inicia el 28 d'abril de 2016, amb la recepció d'un escrit de l'Ajuntament de Rossell en què se sol·licita l'emissió del document d'abast per a l'elaboració de l'estudi d'impacte ambiental. S'hi adjunta un document d'inici.  
El 17 de maig es comunica a l'Ajuntament de Rossell les actuacions realitzades sobre aquest tema i se sol·licita informació addicional.  
El 15 de juny de 2016, l'ajuntament remet documentació addicional.  
  
Revisada la documentació aportada i els informes rebuts arran de les consultes realitzades, el 8 de març de 2017 es remet el document d'abast a l'Ajuntament de Rossell i al promotor.  
El 18 de juny de 2018, l'Ajuntament de Rossell remet telemàticament, per duplicat, documentació tècnica i administrativa relacionada amb l'activitat.  
El 3 de setembre de 2018, analitzada la documentació, es remet un informe a l'Ajuntament de Rossell en què s'indiquen aspectes que cal esmenar i aclariments necessaris. El 4 de setembre es trasllada l'informe remés al promotor.  
Amb data 13 de setembre de 2018, l'Ajuntament de Rossell remet un informe forestal relatiu a l'activitat.  
El 2 d'octubre de 2018, l'Ajuntament de Rossell remet documentació complementària aportada pel promotor.  
Paral·lelament, el 16 d'octubre de 2018, es remet a l'Ajuntament de Rossell un informe al·lusiu a l'activitat de referència i a una actuació relacionada, rafal per a l'emmagatzematge de palla i maquinària, la llicència del qual es tramita a l'ajuntament. En la mateixa data, es remet una còpia de l'informe al promotor.  
El 6 de novembre de 2018, l'Ajuntament de Rossell remet 2 oficis en què adjunta els dos informes sectorials relacionats amb l'activitat.  
  
El 27 de novembre de 2018, l'Ajuntament de Rossell envia documentació administrativa relacionada (memòria de prospecció arqueològica i còpia de registre d'aquesta memòria a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esports).  
Finalment, el 31 de gener de 2019, es remet un informe de continuació relatiu a l'actuació relacionada al promotor i l'1 de febrer de 2019 se'n remet una còpia a l'Ajuntament de Rossell.  
Tràmit d'informació pública.  
El tràmit d'informació pública del projecte es va realitzar mitjançant una inserció d'anunci de l'Ajuntament de Rossell en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 26, de data 1 de març de 2018, així com la publicació d'un edicte en el tauler d'anuncis del municipi.  
El certificat d'informació pública, de data 11 de juny de 2018, signat digitalment pel secretari de l'Ajuntament de Rossell, amb el vistiplau de l'alcalde, indica que, transcorregut el termini de 30 dies, no s'hi han presentat al·legacions.  
  
Informes considerats.  
1. Certificat de compatibilitat urbanística, (11 de juny de 2018).  
La instal·lació es localitzarà en la parcel·la 97 del polígon 6 de Rossell, que correspon a sòl no urbanitzable comú.  
L'activitat projectada és compatible amb la normativa i el planejament urbanístic municipal. En tot cas, s'ha de garantir de manera efectiva la dotació d'aigua de la xarxa municipal o d'una altra procedència, i l'accés fins a la parcel·la.  
2. Informe en matèria agropecuària en atenció a la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de 23 de maig de 2018, de la direcció territorial de Castelló.  
S'informa favorablement el projecte d'explotació per a bestiar porcí mitjançant la construcció de 2 naus amb capacitat per a 2.426 porcs d'encebament.  
S'indica que el sol·licitant ja està inscrit amb les espècies avícola (broiler) i bovina (encebament) en el mateix emplaçament.  
Es compleixen les distàncies establides en el Reial decret 324/2000, sobre ordenació d'explotacions porcines, i la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.  
3. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 27 de setembre de 2018, del comissari d'Aigües.  
- Afecció a llits: analitzant amb detall el conjunt de naus de l'explotació, s'intueix que no afecten cap llit públic ni les seues zones de servitud i policia. Es recorden les limitacions associades a aquestes zones.  
  
- Sanejament i depuració: segons la documentació, les aigües residuals procedents de la neteja de les naus es gestionaran conjuntament amb el purí i es conduiran a les fosses de la part inferior de les naus.  
  
El purí es gestionarà mitjançant l'aplicació agrícola en una sèrie de parcel·les que compten amb el compromís dels seus titulars. Es recorda que aquest ús està subjecte a la normativa que a aquest efecte aprove el Govern i les normes addicionals de les comunitats autònomes.  
- L'àmbit d'actuació no es troba afectat per perillositat per inundació i tampoc existeix afecció al règim de corrents.  
- Disponibilitat de recursos hídrics. S'hi indiquen les estimacions de demanda de recursos hídrics per a la totalitat de l'explotació (al voltant de 5.000 m³/any).  
El subministrament procedirà de la dotació que l'explotació ramadera disposa de la Comunitat de Regants de Rossell. Es presenta un informe d'aquesta comunitat de regants que acredita el subministrament d'aigua a l'explotació.  
Comprovats els expedients de concessió dels quals és titular la comunitat de regants de Rossell, a l'efecte de la llei d'aigües, queda acreditada la disponibilitat de recursos hídrics, de la qual cosa es dedueix que la demanda d'aigua pot atendre's des de l'origen proposat.  
  
La confederació hidrogràfica informa favorablement la llicència ambiental per a la realització de l'explotació porcina d'engreixament.  
4. Informe del Servei de Vida Silvestre (31 de maig de 2016).  
El projecte no entra dins de l'àmbit territorial de la Xarxa Natura 2000.  
Consultada la cartografia interna, no es localitzen en l'àmbit de l'activitat microreserves de flora, reserves de fauna ni hàbitats protegits inclosos en l'annex IV del Decret 70/2009.  
S'ha identificat en la zona l'espècie protegida Lutra lutra (llúdria), i els hàbitats prioritaris 6110 (gespes crassifòlies rupestres calcàries de Sedum sediforme) i 6220 (pastures mediterrànies xerofítiques anuals i vivaces), però, atenent les característiques del projecte i el comportament ecològic de la llúdria, no es preveuen efectes apreciables sobre aquesta espècie ni riscos per a l'estat de conservació dels hàbitats.  
  
El Servei de Vida Silvestre considera que la realització del projecte no causarà afeccions negatives a hàbitats ni a espècies protegides.  
  
5. Informe del Servei de Caça i Pesca (2 de juny de 2016).  
El projecte és compatible amb la major part de la superfície de l'espai cinegètic CS-10050, tot i que s'han de considerar els apartats següents:  
- Sense perjudici que el titular de l'explotació sol·licite la declaració expressa de seguretat segons l'article 39.4 de la llei de caça, convindria disposar plaques al voltant de les parcel·les de l'explotació per a advertir els caçadors de l'existència d'una zona de seguretat.  
- A la resolució de l'expedient caldria afegir expressament la consideració del que disposa l'article 39 de la llei de caça.  
6. Informe del Servei d'Ordenació del Territori (25 de maig de 2016).  
Analitzada la documentació i considerant les cartografies d'inundabilitat aplicables, s'informa que l'actuació proposada no està afectada per risc d'inundació.  
7. Informe de Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló (6 de juliol de 2018).  
La ubicació confronta per la seua part nord-oest amb la via pecuària ?Canyada Reial d'Assagador?, amb una amplària legal i necessària de 75 metres, i per la seua part sud-est amb la via pecuària ?Colada de Rossell a Sant Rafael?, amb una amplària legal i necessària de 4 metres.  
La superfície està classificada com a no forestal segons el PATFOR.  
No es troba cap inconvenient per al desenvolupament de l'activitat sol·licitada, sempre que es respecte l'amplària legal de les vies pecuàries esmentades.  
  
Consideracions ambientals.  
1r. El projecte se situa en sòl no urbanitzable, a una distància aproximada de 6 km del nucli urbà de Rossell, 2 km del nucli de Cases del Riu (del terme municipal de Rossell) i 1,5 km de la Sénia, a l'altre costat del riu Sénia, ja a la província de Tarragona.  
La distància a la població és suficient per a evitar que es produïsquen molèsties sobre aquesta.  
2. Contrastat l'emplaçament del projecte amb la cartografia disponible en la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, s'observa que:  
- Una xicoteta porció de la parcel·la s'inclou dins de l'àmbit de l'hàbitat de la Comunitat Valenciana (a escala 1:50.000) 134345.  
- Així mateix, segons el banc de dades de la biodiversitat, hi podria haver presència de l'espècie prioritària Lutra lutra (llúdria) en els voltants de la ubicació de l'activitat.  
- La parcel·la en la qual se situa l'explotació limita amb la via pecuària Canyada Reial de l'Assagador, des de la qual s'accedeix a l'activitat.  
- La ubicació de l'actuació està dins de l'àmbit de l'espai cinegètic CS10050.  
- La parcel·la en la qual se situa el projecte no es troba sotmesa a cap risc, ni d'inundació ni de lliscament o solsida.  
- L'emplaçament del projecte no afecta terreny forestal d'acord amb el pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
  
3r. Els principals aspectes mediambientals del projecte són:  
A.1) Gestió de dejeccions.  
Contingut en nitrogen de les dejeccions produïdes anualment en l'explotació.  
  
Orientació productiva Nre. places kg N/plaça kg   
Vaques nodrisses 77 65,24 5023,5  
Jònecs d'encebament 120 25,20 3024,0  
Pollastres d'engreixament 12.500 0,78 9.750,0  
Porcs d'encebament 2.426 7,25 17.588,5  
Total 35.386  
  
  
El document d'abast per a l'elaboració de l'estudi d'impacte ambiental indicava que s'hi havia d'incloure la gestió de les dejeccions corresponents a les 3 espècies: boví, aviari i porcí.  
Així mateix, s'hi assenyalaven, per al supòsit de gestió de les dejeccions mitjançant l'aplicació a cultiu, els criteris d'admissibilitat de terres, dosis admissibles en funció del cultiu i règim en secà o en regadiu, i altres qüestions relacionades.  
- Gallinassa. En relació amb la gallinassa, el promotor aporta un contracte de retirada amb l'empresa Transaigua, SL, en el qual s'indica que aquesta mercantil disposa de l'autorització com a transportista 1604/T02/CV.  
El promotor aporta, així mateix, la declaració del receptor final de la gallinassa, que es compromet a la seua gestió agrícola conforme a la normativa vigent.  
Es constata que Transaigua, SL, disposa de l'autorització indicada, però aquesta no inclou expressament el codi LER 020106, tal com s'indicava en el document d'abast. Tampoc està inscrita en el registre Sandach.  
El promotor ha d'exigir al transportista la seua inscripció en el registre Sandach o bé subscriure un contracte amb un transportista que estiga inscrit en aquest registre.  
- Fem de boví i purins.  
- Les vaques nodrisses es mantenen en règim extensiu i pasturen en terrenys de la mateixa explotació. Per a acreditar aquesta circumstància, el titular adjunta una còpia de la sol·licitud única d'ajudes de la PAC en la qual es constata que les superfícies de pastura estan vinculades amb l'explotació de boví.  
S'acrediten 74,95 ha de pastures, superfície que admet la càrrega ramadera de 77 vaques nodrisses.  
- Respecte als jònecs d'encebament i els porcs, es proposa la gestió de les seues dejeccions mitjançant l'aplicació a terrenys agrícoles de particulars.  
Inicialment, el promotor calculava la producció anual de purins i la seua concentració en nitrogen considerant reduccions que no preveu la normativa valenciana, per la qual cosa es va requerir al promotor la repetició dels càlculs.  
El promotor aporta un annex de gestió de dejeccions. Inclou compromisos de titulars de parcel·les agràries d'acceptació de purins i fem per un total de 289,4 ha. Tots els compromisos identifiquen les parcel·les, indiquen la superfície corresponent i el cultiu al qual es destinen. En tots aquests s'indica expressament que no se cediran els recintes a cap altra explotació ramadera per a l'aplicació de dejeccions ramaderes.  
  
Contrastades les parcel·les proposades amb el sistema d'informació geogràfica de parcel·les agrícoles (SIGPAC), no es detecten discrepàncies entre la informació aportada i la disponible en el sistema d'informació esmentat.  
Les parcel·les se situen en els municipis de Rossell, Traiguera, Canet lo Roig, San Rafael del Río i Vinaròs, pertanyents a la província de Castelló, i en els municipis de la Sénia, Ulldecona, Mas de Barberans i Alcanar, pertanyents a la província de Tarragona.  
El municipi de Vinaròs està inclòs en el Decret 86/2018, del Consell, pel qual es designen municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries. La superfície compromesa en aquesta localitat abasta 4,53 ha, en les quals s'ha de complir el que disposa el programa d'actuació en zones vulnerables establit en l'Ordre 10/2018, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
Cap dels municipis corresponents a la província de Tarragona està considerat zona vulnerable a la contaminació per nitrats procedents de fonts agràries. En tot cas, en l'aplicació a aquests recintes, s'han de complir les limitacions derivades de la Directiva 91/676/CEE, relativa a la protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats d'origen agrícola, el Reial decret 261/96, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries, i la normativa autonòmica relacionada.  
  
Descomptant les parcel·les destinades a pastures de la mateixa explotació, en les quals romandran les vaques nodrisses, el titular acredita la disponibilitat de 214,45 ha de superfície agrícola admissible, amb el següent repartiment de cultius:  
- Olivar de secà: 176,25 ha.  
- Ametler i fruiter de secà: 12,23 ha.  
- Cereal: 5,32 ha.  
- Cítrics: 18,69 ha.  
- Altres fruiters de regadiu: 1,77 ha.  
- Horta: 0,19 ha.  
D'acord amb el codi de bones pràctiques agrícoles vigent en el moment d'iniciar l'expedient i els criteris assenyalats en el document d'abast, aquestes superfícies són suficients per a admetre la totalitat del purí produït en l'activitat d'encebament de porcí i el fem generat en l'activitat d'engreixament de jònecs. Per tant, es compleix la normativa sectorial vigent en el moment de l'inici de la tramitació de l'expedient.  
  
No obstant això, tenint en compte que el pla de gestió de purins i fems no és un document tancat, el promotor procedirà a modificar-lo progressivament per a adaptar-lo al codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana (CBPACV) que estiga vigent en cada moment. A més, com a part integrant del programa de vigilància ambiental, anualment i de manera obligatòria, el promotor remetrà a l'òrgan substantiu els aspectes modificats del pla de gestió en relació amb la seua adaptació al CBPACV.  
A.2) Emmagatzematge de dejeccions.  
D'acord amb la normativa, la capacitat d'emmagatzematge de purins i fems d'una explotació ramadera ha de ser, com a mínim, la corresponent a la producció de 3 mesos d'activitat, si bé s'ha de considerar per a dimensionar-lo un període més llarg de temps en el cas que, d'acord amb el tipus de cultius existents, hi haja períodes durant els quals no es puga aplicar fem al camp.  
L'explotació preexistent disposa d'un femer de 6 x 10 m, amb parets de 2,5 m d'altura, que admet el fem generat en l'explotació d'encebament de boví. El femer disposa de solera de formigó impermeable i depòsit de lixiviats estanc.  
L'explotació no disposa d'un femer per a la gallinassa, que es retira directament des de l'interior de la nau de broilers. No obstant això, s'ha previst, per a eventuals situacions de retard en la retirada de la gallinassa, l'emmagatzematge temporal en el femer del boví.  
  
En relació amb les vaques nodrisses, el sistema de gestió en extensiu permet considerar necessitats d'emmagatzematge de fem inferiors, adequades al temps que els animals romanguen estabulats.   
Respecte del porcí, segons la documentació, el purí s'emmagatzemarà en l'interior de les naus, en fosses per davall de la reixa, amb una capacitat global de 1.347 m³. No obstant això, en el càlcul de la capacitat, no s'ha considerat el resguard. Com a conseqüència, s'ha d'incrementar la profunditat de les basses per a mantindre un resguard mínim de 15 cm que evite la possibilitat de desbordaments.  
Les fosses s'executaran amb solera i parets a base de formigó en massa completament estancs per a evitar el risc de filtracions i contaminació de sòls i aigües. Amb la finalitat de garantir l'adequada execució de les fosses de purins, es requereix un certificat signat per un tècnic competent en relació amb la seua estabilitat i impermeabilitat.  
B) Gestió de cadàvers i altres residus:  
B.1. Gestió de cadàvers. La mortalitat normal associada a l'activitat ramadera suposa la producció de cadàvers d'animals que han de gestionar-se adequadament.  
Per a la gestió dels cadàvers de pollastres, es disposa d'assegurança de retirada de cadàvers. S'hi aporta un certificat de subscripció d'assegurances de retirada de cadàvers d'animals amb l'Associació d'Usuaris de Casetes de Recollida de Cadàvers de Bestiar No Boví de la Província de Castelló per a l'activitat aviària, per a un total de 12.500 pollastres. Consta com a caseta de recollida la de Rossell-San Rafael del Río.  
Per a l'activitat d'encebament de boví, es disposa d'una pòlissa d'assegurança de retirada i destrucció (línia 415) dins d'Agroseguro. No obstant això, s'indica com a capacitat de l'explotació 44 nodrisses i 111 places d'encebament.  
En relació amb l'encebament de porcí, el titular es compromet a formalitzar un contracte amb un gestor autoritzat per a la retirada dels cadàvers de porc en el moment d'iniciar aquesta activitat.  
En definitiva, s'acredita l'adequada gestió dels cadàvers produïts en l'explotació, sempre que en les pròximes pòlisses d'assegurança de retirada i destrucció de cadàvers de boví s'esmene la capacitat de l'explotació, i s'hi indiquen 77 nodrisses i 120 places d'encebament.  
B.2. Gestió de residus de tractaments veterinaris i de tractaments de buit sanitari.  
El promotor aporta una còpia del contracte amb la mercantil Plataforma Kompass, SL, en què indica que aquesta empresa es farà càrrec dels residus corresponents al codi LER 180205. L'empresa subministrarà els contenidors, els recollirà i els transportarà per al tractament en un centre de gestió autoritzat.  
Consultada la web de l'Agència de Residus de Catalunya, es constata que, a data d'emissió de la present resolució, Plataforma Kompass, SL, disposa de l'autorització per a transportista T-4882, que l'habilita per a les funcions indicades.  
En relació amb l'activitat d'encebament de porcí, s'hi aporta el compromís de formalitzar un contracte amb un gestor autoritzat per a la retirada dels residus zoosanitaris corresponents en el moment d'inici d'aquesta activitat.  
C) Consum d'aigua en l'explotació. Necessitats i disponibilitat.  
En el projecte d'activitat aportat, s'estimaven uns consums que, segons el criteri del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, eren molt reduïts per a les diferents categories d'animals de l'explotació (vaques nodrisses, jònecs d'engreixament, broilers i porcs d'encebament), de manera que resultaven unes necessitats globals de 5.000 m³/any.  
Es va indicar al promotor que, segons les guies de millors tècniques disponibles editades pel Ministeri i per la Generalitat, per a porcí i aviari respectivament, i les estimacions d'usos i demandes de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a boví, les necessitats d'aigua són, com a mínim, de 6.600 m³/any.   
Atés que, malgrat que el promotor al·ludia a un certificat de la Comunitat de Regants de Rossell que acreditava el volum que es pot subministrar i l'ús admissible ramader, no s'incloïa aquest document, se'n va requerir la remissió amb la indicació que havia de preveure un volum mínim de 6.600 m³/any. En cas contrari, es requeriria justificar la disponibilitat d'aigua potable d'una altra procedència, emparada en dret legal, fins a cobrir les necessitats de l'explotació.  
Posteriorment, el promotor va aportar el certificat esmentat, encara que aquest no indicava expressament el volum que l'entitat pot subministrar al titular.  
No obstant l'anterior, en l'Informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer s'exposen les necessitats globals de 5.000 m³/any indicades pel promotor i el seu subministrament a partir de la Comunitat de Regants de Rossell, així com els expedients de concessió d'aigües a favor de la Comunitat de Regants de Rossell. La Comissaria d'Aigües considera acreditada la disponibilitat de recursos hídrics i informa favorablement l'ampliació d'activitat.  
En definitiva, es considera que l'abast d'aigua per a l'adequat desenvolupament de l'activitat està acreditat per al volum calculat pel promotor (5.000 m³/any). Consums superiors requeririen un nou informe de la Comissaria d'Aigües que avalara la disponibilitat de recursos hídrics.  
D) Afecció a la qualitat atmosfèrica:  
Les tres orientacions productives desenvolupades en l'explotació (aviària, boví i porcí) estan incloses en el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, classificades dins del grup C. Com a conseqüència, queden sotmeses a la notificació prevista en l'article 13.3 de la Llei 34/2007, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
  
D.1. Emissió de gasos i olors. Les principals emissions a l'atmosfera generades en una explotació de porcs d'engreixament consisteixen en amoníac, òxid nitrós i metà procedents de l'allotjament dels animals i de l'emmagatzematge i maneig del purí. A més, es produeixen emissions a l'atmosfera derivades del trànsit de vehicles de motor.  
  
Quant a les olors, la distància als nuclis urbans més pròxims permet estimar que les molèsties produïdes en la població no seran considerables.  
D.2. Emissió de partícules en suspensió. En les explotacions ramaderes intensives, es generen partícules en suspensió, procedents principalment del pinso i dels mateixos animals. Les sitges d'emmagatzematge de pinso són tancades, així com el sistema de distribució, per la qual cosa les pèrdues en el procés de distribució no es consideren significatives.  
D.3. Emissió de soroll.  
La documentació inclou un annex acústic en el qual s'assenyala, en relació amb la fase de funcionament de l'explotació porcina, que les principals accions generadores de soroll són l'alimentació dels animals, el subministrament de pinso, el moviment dels animals i la neteja de naus. Les dues últimes accions es realitzen puntualment, amb l'entrada d'animals i la seua retirada amb destinació a escorxador, i amb el buit sanitari de les naus, és a dir, dues vegades a l'any. A més, es tracta de processos que duren poc de temps.  
S'hi indica que la ubicació de l'explotació, allunyada de nuclis urbans, minimitza la contaminació acústica. Addicionalment, s'hi proposa la realització de les activitats més sorolloses amb les finestres tancades.  
En relació amb la maquinària, es mantindrà adequadament per a millorar el seu funcionament evitant sorolls.  
E) Moviments de terra i residus de construcció i demolició.  
L'execució de les naus generarà, en les excavacions necessàries per a la fonamentació de les naus i les fosses de purins, un excedent de terres que el promotor estima en 2.200 m³. Aquestes terres s'han de gestionar adequadament.  
La documentació també preveu la producció de residus de la construcció i estima les quantitats que es produiran de cada tipus de residu. S'hi indica que aquests residus es recolliran en contenidors específics i que, en el moment d'iniciar la construcció, es contractaran els serveis d'una empresa autoritzada per a gestionar-los.  
F) Afecció a patrimoni.  
En el document d'abast de l'estudi d'impacte ambiental s'indicava la necessitat d'aportar l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià. La documentació rebuda amb posterioritat no incloïa aquest informe.  
  
A requeriment del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, el promotor va iniciar els tràmits pertinents. Posteriorment, en plantejar el promotor la construcció d'un rafal per a emmagatzemar maquinària i palla en la mateixa parcel·la, es va indicar que l'àmbit territorial de la prospecció arqueològica havia d'incloure expressament la ubicació d'aquesta construcció.  
A data de la present resolució, s'ha realitzat la prospecció arqueològica que, tot i que no abasta tota la parcel·la, inclou tot l'àmbit territorial corresponent a les construccions projectades. Així mateix, s'ha presentat la memòria d'impacte patrimonial davant de l'òrgan competent, que està pendent de la resolució d'aquest òrgan.  
  
La prospecció arqueològica l'ha realitzada un tècnic competent autoritzat per la Direcció Territorial d'Educació Investigació, Cultura i Esport de Castelló, i s'hi indica que els treballs han consistit en una prospecció visual del terreny objecte d'estudi i del seu entorn immediat, i en les conclusions s'assenyala que en la prospecció no s'ha detectat cap element cultural, de naturalesa arqueològica o etnològica, que calga tindre en compte.  
Com que la memòria d'impacte patrimonial resulta negativa, es considera que pot continuar la tramitació de l'expedient, si bé el projecte no podrà autoritzar-se per l'òrgan substantiu fins a l'emissió de l'informe indicat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, i l'autorització queda vinculada al sentit favorable d'aquest informe.  
G) Paisatge: impacte visual.  
L'emplaçament proposat, allunyat de vies de comunicació i de nuclis urbans, fa que la visibilitat de l'activitat siga reduïda. D'altra banda, les naus que s'edificaran se situen entre les naus ja existents, per la qual cosa no s'hi perceben volums addicionals.  
No es considera que l'impacte de l'ampliació proposada sobre el paisatge siga significatiu.  
4t. L'estudi d'impacte ambiental del projecte inclou el preceptiu programa de vigilància ambiental, que recull, entre altres controls:  
- Control de la impermeabilitat de les fosses d'emmagatzematge de purins, del femer i dels pous de lixiviats.  
- Control dels consums d'aigua i de l'estat de la instal·lació d'aigua.  
  
- Control periòdic de l'estat del tancat perimetral, del gual sanitari i de les malles gabials.  
- Programa de desinfecció i desratització.  
El titular es compromet a portar un registre a la disposició de les autoritats competents en el qual conservarà tota la documentació associada al programa de vigilància ambiental.  
Es considera que el programa de vigilància s'ha de completar incloent:  
- Comprovació periòdica del nivell dels purins en les fosses.  
- Quaderns de purí i fem retirat i aplicat: amb la indicació de les parcel·les, dates i dosis aplicables.  
- Mesures higienicosanitàries per a la prevenció i el control de la legionel·losi.  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'epígraf a.3 del grup 1 ramaderia de l'annex I, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquest, segons es desprén del paràgraf primer de l'article 7 d'aquesta llei.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
L'article 5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, atribueix a l'òrgan ambiental la competència en l'anàlisi tècnica dels expedients d'avaluació ambiental i en la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
  
El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (DOGV núm. 8614, de 16 d'agost de 2019).  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
  
Resolució  
  
Primer  
Estimar acceptable, als únics efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, la instal·lació ramadera existent i l'ampliació per a ?explotació porcina d'encebament?, amb capacitat per a 2.426 places, promoguda per Alexandre Vidal Prades, que se situarà en les parcel·les 18 i 97 del polígon 6 del terme municipal de Rossell (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació tècnica aportada, així com els condicionants establits a continuació:  
1. El projecte no podrà autoritzar-se per l'òrgan substantiu fins a l'emissió de l'informe indicat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, i l'autorització queda vinculada al sentit favorable que certifique les conclusions de la memòria patrimonial elaborada pel promotor.  
2. Durant la fase de construcció de les noves instal·lacions:  
a) Es realitzaran regs d'aigua periòdics i els apilaments de terres s'efectuaran al resguard del vent.  
b) Els materials d'excavació excedents procedents del moviment de terres per a l'execució de les naus es valoraran d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a utilitzar-los en operacions de farciment i obres diferents d'aquelles en què es van generar. En defecte d'això, s'entregaran a un gestor autoritzat.   
c) Es realitzarà un manteniment adequat de la maquinària mitjançant les preceptives revisions tècniques.  
d) No es realitzarà cap mena d'activitat de manteniment de maquinària mòbil en la parcel·la.  
3. El consum d'aigua de l'explotació ramadera queda limitat a 5.000 m³/any, quantitat compromesa pel promotor i la disponibilitat emparada de la qual, per drets legals, està acreditada per la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Si, en el desenvolupament de l'activitat, una vegada ampliada, es detectaren necessitats de recursos hídrics superiors, se n'acreditarà la procedència emparada en un dret legal mitjançant un nou informe de l'òrgan competent en el qual es reflectisquen les necessitats globals.  
4. Dejeccions:  
1. Les fosses d'emmagatzematge de purins s'executaran amb una profunditat d'1,45 cm per a la nau 1 i d'1,40 cm per a la nau 2 per a garantir un resguard mínim de 15 cm d'altura lliure en el moment de màxim ompliment. Abans de l'inici de l'activitat, s'ha d'aportar a l'òrgan substantiu un certificat d'impermeabilitat d'un tècnic competent.  
  
2. Gallinassa: amb anterioritat a l'autorització de l'òrgan substantiu, el promotor acreditarà la inscripció en el registre Sandach de l'empresa amb la qual té contractada la retirada de la gallinassa o aportarà el contracte amb una altra empresa inscrita en aquest registre.  
3. Respecte a la gestió dels purins i el fem:  
a) Es prestarà especial atenció en el procés d'extracció, càrrega i transport dels purins per a evitar vessaments, i se'n procedirà al trasllat immediat als camps de cultiu.  
b) L'aplicació de fem i purins al camp s'ha d'ajustar al que estableix el pla d'adobament presentat, i ha de respectar en tot moment el codi valencià de bones pràctiques agràries, així com les ordenances dels ajuntaments dels municipis en els quals se situen les parcel·les que s'abonaran i la resta de normativa sectorial aplicable.  
c) En el cas de les parcel·les incloses en zona vulnerable a la contaminació per nitrats de procedència agrària, es complirà el programa d'actuació en zones vulnerables designades a la Comunitat Valenciana establit en l'Ordre 10/2018, de 27 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
d) El pla de gestió del fem es modificarà progressivament per a adaptar-lo al codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana que estiga vigent en cada moment.  
e) En l'aplicació de fem o purí a parcel·les agràries de Catalunya, s'han de complir totes les limitacions derivades de la Directiva 91/676/CEE, de 12 de desembre, relativa a la protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats d'origen agrícola, el Reial decret 261/96, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries, així com a la normativa autonòmica relacionada vigent.  
f) S'ha de disposar en tot moment de les autoritzacions actualitzades dels titulars de les parcel·les.  
g) Qualsevol variació en parcel·les i dosis d'aplicació s'ha de comunicar a l'òrgan substantiu remetent una còpia al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
5. Actualització de la gestió de cadàvers i altres residus.  
1. En les successives campanyes del pla nacional d'assegurances agràries combinades, la pòlissa subscrita per l'explotació relativa a la línia de retirada i destrucció de cadàvers quant a l'activitat d'encebament de boví ha de considerar la capacitat real de l'explotació (77 vaques nodrisses i 120 places d'encebament).  
2. En el termini de 2 mesos després de l'inici de l'activitat, s'ha d'aportar a l'òrgan substantiu una còpia de contracte amb un gestor autoritzat per a la retirada dels cadàvers de porcí.  
3. En relació amb els residus zoosanitaris, en el termini màxim de 2 mesos després de l'inici de l'activitat, s'ha d'aportar a l'òrgan substantiu l'ampliació del contracte amb Plataforma Kompass, SL, o un nou contracte amb una altra entitat autoritzada.  
6. Es col·locaran plaques d'advertiment de l'existència d'una zona de seguretat a una distància de 50 m al voltant de l'explotació, amb la finalitat d'advertir els caçadors a l'efecte de l'article 39 de la Llei 13/2004, de caça de la Comunitat Valenciana.  
La resolució de llicència ambiental ha de contindre expressament la consideració del que disposa l'article 39 de zones de seguretat de la llei de caça:  
1. Són zones de seguretat aquelles en què, per a evitar danys a les persones o als béns, l'exercici de la caça ha d'estar prohibit o limitat.  
  
2. Es consideren zones de seguretat les explotacions ramaderes intensives.  
3. Els límits de la zona de seguretat s'estendran fins a una distància de 50 metres comptats des de l'extrem de les explotacions ramaderes intensives, o des de les últimes instal·lacions annexes o tancats.  
  
4. Queda prohibit tant l'ús com la tinença d'armes carregades en les zones de seguretat i també disparar cap a aquestes quan els projectils hi puguen arribar.  
7. L'ampliació de l'explotació queda sotmesa al règim de notificació previst en l'article 13.3 de la Llei 34/2007, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, en atenció a la classificació com a grup C segons el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, establit pel Reial decret 100/2011.  
8. Sense perjudici dels controls considerats en el programa de vigilància ambiental, aquest es completarà incloent els controls periòdics addicionals següents:  
- Comprovació periòdica del nivell dels purins en les fosses.  
- Quaderns de purí retirat i aplicat: indicació de les parcel·les, les dates i les dosis d'aplicació.  
- Mesures higienicosanitàries per a la prevenció i el control de la legionel·losi, segons el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi i la resta de normativa sectorial aplicable.  
9. Les condicions d'aquesta declaració d'impacte ambiental es podran modificar quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre, d'avaluació ambiental.  
10. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i s'hi aplicarà el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, com que és un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà la que estableix l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
València, 7 d'octubre de 2019. El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons la Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV núm. 8614, de 16 d'agost de 2019).]»  
  
  
València, 13 de novembre de 2019. El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons la Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV núm. 8614, de 16 d'agost de 2019).]



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8697, del 13-12-2019 (2019/11255)

RESOLUCIÓN de 13 de noviembre de 2019 de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 51/16-AIA Rossell.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8697

Fecha DOGV
:   13-12-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/11255

CVE


Fecha del documento
:   13-11-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Rossell](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 13 de noviembre de 2019 de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 51/16-AIA Rossell. [2019/11255]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 51/16-AIA Rossell.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 51/16-AIA.  
Título: Explotación porcina de engorde.  
Promotor: Alexandre Vidal Prades.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Rossell.  
Localización: Parcelas 18 y 97 del polígono 6 término municipal de Rossell (Castellón).  
  
Descripción del proyecto.  
1º Objeto del proyecto:  
El objeto del proyecto es la solicitud de modificación de una licencia ambiental, de acuerdo con la Ley 6/2014, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, para una explotación ganadera ubicada en las parcelas contiguas 18 y 97 del polígono 6 del municipio de Rossell, provincia de Castellón.  
En la actualidad la explotación se dedica al cebo de terneros y de broilers. Dicha explotación ya fue sometida a un procedimiento de evaluación ambiental, con estimación de impacto ambiental favorable de 19 de julio de 2004. El titular pretende diversificar la actividad estableciendo 2 naves para el cebo de porcino.  
2º. Principales características del proyecto según la documentación aportada:  
La explotación actual incluye el cebo de terneros y de pollos, con una capacidad de:  
- 77 vacas nodrizas y 120 plazas de cebo de terneros.  
- 12.500 plazas de cebo de broilers.  
La actividad se desarrolla en 2 naves productivas. La nave de cebo de bovino cuenta con un patio exterior. Se dispone además de las instalaciones adecuadas para el desarrollo de la actividad: silos de almacenamiento, vallado perimetral, vado sanitario, estercolero (100 m²),(?).  
  
En la actualidad se pretende construir 2 naves, en 2 fases diferenciadas, con una capacidad total de 2.426 plazas de porcino de cebo.  
Las naves se construirán en la parcela 97 del polígono 6 de la localidad de Rossell, que dispone de una superficie total de 194.769 m². Se ubicarán entre las naves de engorde de bovino y de broilers, y paralelas a éstas.  
Las naves a construir ocuparán un total de:  
- Nave 1: 842'18 m².  
- Nave 2: 1.234'99 m².  
Así, la ampliación propuesta supone una superficie ocupada adicional de 2.077'17 m². Esta superficie incluye las naves de cebo, servicios sanitarios, muelles de carga y pasadizos exteriores.  
Se construirán 2 silos de 12 t para el almacenamiento del pienso de la nave 1 y 4 silos para la nave 2.  
Las naves se ejecutarán con estructura metálica y cerramientos de hormigón prefabricado, con cubierta metálica tipo sandwich, a dos aguas.  
Por otra parte, en la actualidad, en la explotación se está ejecutando un cobertizo para el almacenamiento de paja y maquinaria, de 627 m².  
Proceso productivo:  
El proceso productivo de la ampliación propuesta consiste en el cebo de cerdos, en sistema de integración. Los animales se recibirán con un peso de 15-20 kg, y se engordarán hasta un peso aproximado de 100 kg, momento en el que se destinarán a matadero.  
Los animales se manejan por lotes, mediante el sistema ?todo dentro-todo fuera?, realizando la limpieza, desinfección y vacío sanitario de al menos 2 semanas, tras finalizar cada ciclo. Se considera un número medio anual de 2'5 ciclos de producción.  
La explotación estará atendida por una única persona, el titular de la actividad.  
Tanto la conexión para suministro de agua potable, como de energía eléctrica de la nueva actividad de engorde de cerdos, se realizan a partir de las instalaciones de la explotación avícola.  
El agua potable para desarrollo de la actividad se suministra por la comunidad de regantes de Rossell.  
Gestión del purín y de otros residuos.  
Los purines se almacenarán en fosas inferiores de las naves a construir y su destino final será la aplicación a terrenos de cultivo.  
La retirada y gestión de cadáveres se realiza por gestor autorizado. Asimismo, los residuos derivados de los tratamientos zoosanitarios y de la limpieza y vacío sanitario, se retiran por empresa gestora.  
  
Tramitación administrativa.  
El expediente se inicia el 28 de abril de 2016, con la recepción de un escrito del Ayuntamiento de Rossell solicitando la emisión del documento de alcance para la elaboración del estudio de impacto ambiental. Se adjunta documento de inicio.  
El 17 de mayo se comunica al Ayuntamiento de Rossell las actuaciones realizadas al respecto y se solicita información adicional.  
El 15 de junio de 2016, el ayuntamiento remite documentación adicional.  
Revisada la documentación aportada y los informes recibidos a raíz de las consultas realizadas, el 8 de marzo de 2017 se remite documento de alcance al Ayuntamiento de Rossell y al promotor.  
El 18 de junio de 2018, el Ayuntamiento de Rossell remite telemáticamente, por duplicado, documentación técnica y administrativa relacionada con la actividad.  
El 3 de septiembre de 2018, analizada la documentación, se remite un informe al Ayuntamiento de Rossell indicando aspectos a subsanar y aclaraciones precisas. El 4 de septiembre se traslada el informe remitido al promotor.  
Con fecha 13 de septiembre de 2018, el Ayuntamiento de Rossell remite informe forestal relativo a la actividad.  
El 2 de octubre de 2018, el Ayuntamiento de Rossell remite documentación complementaria aportada por el promotor.  
Paralelamente, el 16 de octubre de 2018, se remite al Ayuntamiento de Rossell informe alusivo a la actividad de referencia y a una actuación relacionada, cobertizo para almacenamiento de paja y maquinaria, cuya licencia se tramita en el ayuntamiento. En la misma fecha, se remite copia del informe al promotor.  
El 6 de noviembre de 2018 el Ayuntamiento de Rossell remite 2 oficios adjuntando sendos informes sectoriales relacionados con la actividad.  
El 27 de noviembre de 2018, el Ayuntamiento de Rossell envía documentación administrativa relacionada (memoria de prospección arqueológica y copia de registro de dicha memoria en Consellería de Educación, Cultura y Deportes).  
Por último, el 31 de enero de 2019 se remite informe de continuación relativo a actuación relacionada al promotor y el 1 de febrero de 2019 se remite copia del mismo al Ayuntamiento de Rossell.  
Trámite de información pública.  
El trámite de información pública del proyecto se realizó mediante inserción de anuncio del Ayuntamiento de Rossell en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón nº 26, de fecha 1 de marzo de 2018, así como publicación de edicto en el tablón de anuncios del municipio.  
El certificado de información pública, de fecha 11 de junio de 2018 y firmado digitalmente por el secretario del Ayuntamiento de Rossell, con el visto bueno del alcalde, indica que, transcurrido el plazo de 30 días no se han presentado alegaciones.  
  
Informes considerados.  
1. Certificado de compatibilidad urbanística, (11 de junio de 2018).  
La instalación se localizará en la parcela 97 del polígono 6 de Rossell, que corresponde a suelo no urbanizable común.  
La actividad proyectada es compatible con la normativa y el planeamiento urbanístico municipal. En todo caso deberá garantizarse de forma efectiva la dotación de agua de la red municipal u otra procedencia, y el acceso hasta la parcela.  
2. Informe en materia agropecuaria en atención a la Ley 5/2014, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de 23 de mayo de 2018, de la dirección territorial de Castellón.  
Se informa favorablemente el proyecto de explotación para ganado porcino mediante la construcción de 2 naves con capacidad para 2.426 cerdos de cebo.  
Se indica que el solicitante ya está inscrito con las especies avícola (broiler) y bovina (cebo) en el mismo emplazamiento.  
Se cumplen las distancias establecidas en el Real decreto 324/2000 sobre ordenación de explotaciones porcinas y la Ley 6/2003, de ganadería de la Comunitat Valenciana.  
3. Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de 27 de septiembre de 2018, del comisario de aguas.  
- Afección a cauces: Analizando con detalle el conjunto de naves de la explotación, se intuye que no afectan a ningún cauce público ni a sus zonas de servidumbre y policía. Se recuerdan las limitaciones asociadas a dichas zonas.  
- Saneamiento y depuración: Según la documentación, las aguas residuales procedentes de la limpieza de las naves se gestionarán conjuntamente con el purín, conduciéndolas a las fosas de la parte inferior de las naves.  
El purín se gestionará mediante aplicación agrícola en una serie de parcelas que cuentan con el compromiso de sus titulares. Se recuerda que este uso está sujeto a la normativa que a estos efectos apruebe el Gobierno y las normas adicionales de las Comunidades Autónomas.  
- El ámbito de actuación no se encuentra afectado por peligrosidad por inundación y tampoco existe afección al régimen de corrientes.  
- Disponibilidad de recursos hídricos. Se indican las estimaciones de demanda de recursos hídricos para la totalidad de la explotación (alrededor de 5.000 m³/año).  
El suministro procederá de la dotación que la explotación ganadera dispone de la comunidad de regantes de Rossell. Se presenta informe de esta comunidad de regantes que acredita el suministro de agua a la explotación.  
Comprobados los expedientes de concesión de los que es titular la comunidad de regantes de Rossell, a los efectos de la ley de aguas, queda acreditada la disponibilidad de recursos hídricos, de lo que se deduce que la demanda de agua puede atenderse desde el origen propuesto.  
La confederación hidrográfica informa favorablemente la licencia ambiental para la realización de la explotación porcina de engorde.  
4. Informe del Servicio de Vida Silvestre (31 de mayo de 2016).  
El proyecto no entra dentro del ámbito territorial de la Red Natura 2000.  
Consultada la cartografía interna, no se localizan en el ámbito de la actividad microrreservas de flora, reservas de fauna, ni hábitats protegidos incluidos en el anexo IV del Decreto 70/2009.  
Se ha identificado en la zona la especie protegida Lutra lutra (nutria), y los hábitats prioritarios 6110 (Céspedes crasifolios rupestres calcáreos de Sedum sediforme) y 6220 (Pastizales mediterráneos xerofíticos anuales y vivaces), pero dadas las características del proyecto y el comportamiento ecológico de la nutria, no se prevén efectos apreciables sobre esta especie, ni riesgos para el estado de conservación de los hábitats.  
El Servicio de Vida Silvestre considera que la realización del proyecto no causará afecciones negativas a hábitats ni a especies protegidas.  
5. Informe del Servicio de Caza y Pesca (2 de junio de 2016).  
El proyecto es compatible con la mayor parte de la superficie del espacio cinegético CS-10050, aunque deben considerarse los siguientes apartados:  
- Sin perjuicio de que el titular de la explotación solicite la declaración expresa de seguridad según el artículo 39.4 de la ley de caza, convendría disponer tablillas alrededor de las parcelas de la explotación para advertir a los cazadores de la existencia de una zona de seguridad.  
- A la resolución del expediente debería añadirse expresamente la consideración de lo que dispone el artículo 39 de la ley de caza.  
6. Informe del Servicio de Ordenación del Territorio (25 de mayo de 2016).  
Analizada la documentación, y considerando las cartografías de inundabilidad aplicables, se informa que la actuación propuesta no está afectada por riesgo de inundación.  
7. Informe de Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón (6 de julio de 2018).  
La ubicación es colindante por su parte noroeste con la vía pecuaria ?Cañada Real de Azagador- con una anchura legal y necesaria de 75 metros, y por su parte sureste con la vía pecuaria ?Colada de Rossell a Sant Rafael?, con una anchura legal y necesaria de 4 metros.  
La superficie está clasificada como no forestal según el PATFOR.  
No se encuentra inconveniente para el desarrollo de la actividad solicitada siempre que se respete la anchura legal de las vías pecuarias mencionadas.  
  
Consideraciones ambientales.  
1º El proyecto se ubica en suelo no urbanizable, a una distancia aproximada de 6 km del casco urbano de Rossell, 2 km del núcleo de Cases del Riu (del término municipal de Rossell) y 1'5 km de La Sénia, al otro lado del río Senia, ya en la provincia de Tarragona.  
La distancia a la población es suficiente para evitar que se produzcan molestias sobre la misma.  
2º Contrastado el emplazamiento del proyecto con la cartografía disponible en la Consellería de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, se observa que:  
- Una pequeña porción de la parcela se incluye dentro del ámbito del hábitat de la Comunitat Valenciana (a escala 1:50.000) 134345.  
- Asimismo, según el banco de datos de la biodiversidad, podría haber presencia de la especie prioritaria Lutra lutra (nutria) en las inmediaciones de la ubicación de la actividad.  
- La parcela en la que se ubica la explotación linda con la vía pecuaria Cañada Real del Azagador, desde la cual se accede a la actividad.  
  
- La ubicación de la actuación está dentro del ámbito del espacio cinegético CS10050.  
- La parcela en la que se ubica el proyecto no se encuentra sometida a ningún riesgo, ni de inundación, ni de deslizamiento o desprendimiento.  
- El emplazamiento del proyecto no afecta a terreno forestal de acuerdo con el plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
3º Los principales aspectos medioambientales del proyecto son:  
A.1) Gestión de deyecciones.  
Contenido en nitrógeno de las deyecciones producidas anualmente en la explotación.  
  
Orientación productiva Nº plazas kg N/plaza kg N  
Vacas nodrizas 77 65'24 5.023'5  
Terneros cebo 120 25'20 3.024'0  
Pollos engorde 12.500 0'78 9.750'0  
Cerdos cebo 2.426 7'25 17.588'5  
Total 35.386  
  
  
El documento de alcance para la elaboración del estudio de impacto ambiental indicaba que debía incluirse la gestión de las deyecciones correspondientes a las 3 especies: Vacuno, aviar y porcino.  
Asimismo, se señalaban, para el supuesto de gestión de las deyecciones mediante aplicación a cultivo, los criterios de admisibilidad de tierras, dosis admisibles en función del cultivo y régimen en secano o en regadío y otras cuestiones relacionadas.  
- Gallinaza. En relación a la gallinaza, el promotor aporta contrato de retirada con la empresa Transaigua, S.L., en el que se indica que esta mercantil dispone de la autorización como transportista 1604/T02/CV.  
  
El promotor aporta asimismo declaración del receptor final de la gallinaza, que se compromete a su gestión agrícola conforme a la normativa vigente.  
Se constata que Transaigua, S.L. dispone de la autorización indicada, pero ésta no incluye expresamente el código LER 020106, tal como se indicaba en el documento de alcance. Tampoco está inscrito en el registro Sandach.  
El promotor deberá exigir al transportista su inscripción en el registro Sandach o bien, suscribir contrato con transportista que esté inscrito en dicho registro.  
- Estiércol de vacuno y purines.  
- Las vacas nodrizas se mantienen en régimen extensivo, pastando en terrenos de la propia explotación. Para acreditar esta circunstancia, el titular adjunta copia de la solicitud única de ayudas de la PAC en la que se constata que las superficies de pasto están vinculadas con la explotación de vacuno.  
Se acreditan 74'95 ha de pastos, superficie que admite la carga ganadera de 77 vacas nodrizas.  
- Respecto a los terneros de cebo y los cerdos, se propone la gestión de sus deyecciones mediante aplicación a terrenos agrícolas de particulares.  
Inicialmente, el promotor calculaba la producción anual de purines y su concentración en nitrógeno considerando reducciones que no contempla la normativa valenciana, por lo que se requirió al promotor la repetición de los cálculos.  
El promotor aporta un anejo de gestión de deyecciones. Incluye compromisos de titulares de parcelas agrarias de aceptación de purines y estiércol por un total de 289'4 ha. Todos los compromisos identifican las parcelas, indicando la superficie correspondiente y el cultivo al que se destinan. En todos ellos se indica expresamente que no se cederán los recintos a ninguna otra explotación ganadera para la aplicación de deyecciones ganaderas.  
Contrastadas las parcelas propuestas con el sistema de información geográfica de parcelas agrícolas (SIGPAC), no se detectan discrepancias entre la información aportada y la disponible en el citado sistema de información.  
Las parcelas se ubican en los municipios de Rossell, Traiguera, Canet lo Roig, San Rafael del Río y Vinarós, pertenecientes a la provincia de Castellón, y en los municipios de La Sénia, Ulldecona, Mas de Barberans y Alcanar, pertenecientes a la provincia de Tarragona.  
El municipio de Vinarós está incluido en el Decreto 86/2018, del Consell, por el que se designan municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias. La superficie comprometida en esta localidad abarca 4'53 ha, en las cuales deberá cumplirse lo dispuesto en el programa de actuación en zonas vulnerables establecido en la Orden 10/2018 de Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural.  
Ninguno de los municipios correspondientes a la provincia de Tarragona está considerado zona vulnerable a la contaminación por nitratos procedentes de fuentes agrarias. En todo caso, en la aplicación a estos recintos, se cumplirán las limitaciones derivadas de la Directiva 91/676/CEE, relativa a la protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos de origen agrícola, el Real decreto 261/96, de 16 de febrero, sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por los nitratos procedentes de fuentes agrarias y la normativa autonómica relacionada.  
Descontando las parcelas destinadas a pastos de la propia explotación, en las que permanecerán las vacas nodrizas, el titular acredita la disponibilidad de 214'45 ha de superficie agrícola admisible, con el siguiente reparto de cultivos:  
- Olivar de secano: 176,25 ha.  
- Almendro y frutal de secano: 12,23 ha.  
- Cereal: 5,32 ha.  
- Cítricos: 18,69 ha.  
- Otros frutales de regadío: 1,77 ha.  
- Huerta: 0,19 ha.  
De acuerdo con el código de buenas prácticas agrícolas vigente en el momento de iniciar el expediente, y los criterios señalados en el documento de alcance, estas superficies son suficientes para admitir la totalidad del purín producido en la actividad de cebo de porcino y el estiércol generado en la actividad de engorde de terneros. Por tanto, se cumple con la normativa sectorial vigente en el momento del inicio de la tramitación del expediente.  
No obstante, teniendo en cuenta que el plan de gestión de purines y estiércoles no es un documento cerrado, el promotor procederá a modificarlo progresivamente para su adaptación al código de buenas prácticas agrarias de la Comunitat Valenciana (CBPACV) que esté vigente en cada momento. Además, como parte integrante del programa de vigilancia ambiental, anualmente y de manera obligatoria, el promotor remitirá al órgano sustantivo los aspectos modificados del plan de gestión en relación con su adaptación al CBPACV.  
A.2) Almacenamiento de deyecciones.  
De acuerdo con la normativa, la capacidad de almacenamiento de purines y estiércoles de una explotación ganadera debe ser, como mínimo, la correspondiente a la producción de 3 meses de actividad, si bien deberá considerarse para su dimensionamiento un periodo más largo de tiempo en el caso de que, de acuerdo con el tipo de cultivos existentes, existan periodos en los que no se pueda aplicar estiércol a campo.  
La explotación preexistente dispone de un estercolero de 6 x 10 m, con paredes de 2'5 m de altura, que admite el estiércol generado en la explotación de cebo de vacuno. El estercolero dispone de solera de hormigón impermeable y depósito de lixiviados estanco.  
La explotación no dispone de un estercolero para la gallinaza, que se retira directamente desde el interior de la nave de broilers. Sin embargo, se ha contemplado, para eventuales situaciones de retraso en la retirada de la gallinaza, su almacenamiento temporal en el estercolero del vacuno.  
En relación a las vacas nodrizas, el sistema de gestión en extensivo permite considerar necesidades de almacenamiento de estiércol inferiores, adecuadas al tiempo que los animales permanezcan estabulados.  
Respecto al porcino, según la documentación, el purín se almacenará en el interior de las naves, en fosas por debajo del slat, con una capacidad global de 1.347 m³. Sin embargo, en el cálculo de la capacidad no se ha considerado el resguardo. En consecuencia, debe incrementarse la profundidad de las balsas, para mantener un resguardo mínimo de 15 cm que evite la posibilidad de desbordamientos.  
Las fosas se ejecutarán con solera y paredes a base de hormigón en masa completamente estancos para evitar el riesgo de filtraciones y contaminación de suelos y aguas. Con el fin de garantizar la adecuada ejecución de las fosas de purines, se requiere un certificado firmado por técnico competente en relación a su estabilidad e impermeabilidad.  
B) Gestión de cadáveres y otros residuos:  
B.1. Gestión de cadáveres. La mortalidad normal asociada a la actividad ganadera supone la producción de cadáveres de animales que deben gestionarse adecuadamente.  
Para la gestión de los cadáveres de pollos se cuenta con seguro de retirada de cadáveres. Se aporta certificado de suscripción de seguros de retirada de cadáveres de animales con la ?asociación de usuarios de casetas de recogida de cadáveres de ganado no bovino de la provincia de Castellón- para la actividad aviar, para un total de 12.500 pollos. Consta como caseta de recogida la de Rossell-San Rafael del Río.  
Para la actividad de cebo de vacuno, se dispone de póliza de seguro de retirada y destrucción (línea 415) dentro de Agroseguro. Sin embargo, se indica como capacidad de la explotación 44 nodrizas y 111 plazas de cebo.  
En relación al cebo de porcino, el titular se compromete a formalizar un contrato con gestor autorizado para la retirada de los cadáveres de cerdo en el momento de iniciar dicha actividad.  
En definitiva, se acredita la adecuada gestión de los cadáveres producidos en la explotación, siempre que en las próximas pólizas de seguro de retirada y destrucción de cadáveres de vacuno se subsane la capacidad de la explotación, indicando 77 nodrizas y 120 plazas de cebo.  
B.2. Gestión de residuos de tratamientos veterinarios y de tratamientos de vacío sanitario.  
El promotor aporta copia de contrato con la mercantil Plataforma Kompass, S.L. indicando que dicha empresa se hará cargo de los residuos correspondientes al código LER 180205. La empresa suministratá los contenedores, los recogerá y los transportará para su tratamiento en un centro de gestión autorizado.  
Consultada la web de la agencia de residuos de Cataluña, se constata que, a fecha de emisión de la presente resolución, Plataforma Kompass, S.L. dispone de la autorización para transportista T-4882, que le habilita para las funciones indicadas.  
En relación a la actividad de cebo de porcino, se aporta compromiso de formalizar un contrato con gestor autorizado para la retirada de los residuos zoosanitarios correspondientes en el momento de inicio de dicha actividad.  
C) Consumo de agua en la explotación. Necesidades y disponibilidad.  
En el proyecto de actividad aportado se estimaban unos consumos, que según el criterio del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental eran muy reducidos para las distintas categorías de animales de la explotación (vacas nodrizas, terneros de engorde, broilers y cerdos de cebo), resultando unas necesidades globales de 5.000 m³/año.  
Se indicó al promotor que, según las guías de mejores técnicas disponibles editadas por el ministerio y por la Generalitat, para porcino y aviar respectivamente, y las estimaciones de usos y demandas de la Confederación Hidrográfica del Júcar para bovino, las necesidades de agua son, al menos, de 6.600 m³/año.  
Dado que, aunque el promotor aludía a un certificado de la comunidad de regantes de Rossell acreditando el volumen que se puede suministrar y el uso admisible ganadero, no se incluía dicho documento, se requirió su remisión indicando que debía contemplar un volumen mínimo de 6.600 m³/año. En caso contrario, se precisaría justificar la disponibilidad de agua potable de otra procedencia, amparada en derecho legal, hasta cubrir las necesidades de la explotación.  
Posteriormente, el promotor aportó el certificado mencionado, aunque éste no indicaba expresamente el volumen que la entidad puede suministrar al titular.  
No obstante lo anterior, en el informe de la comisaría de aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar, se exponen las necesidades globales de 5.000 m³/año indicadas por el promotor y su suministro a partir de la comunidad de regantes de Rossell, así como los expedientes de concesión de aguas a favor de la comunidad de regantes de Rossell. La comisaría de aguas considera acreditada la disponibilidad de recursos hídricos, informando favorablemente la ampliación de actividad.  
En definitiva, se considera que el abastecimiento de agua para el adecuado desarrollo de la actividad está acreditado para el volumen calculado por el promotor (5.000 m³/año). Consumos superiores precisarían un nuevo informe de la comisaría de aguas que avalara la disponibilidad de recursos hídricos.  
D) Afección a la calidad atmosférica:  
Las tres orientaciones productivas desarrolladas en la explotación (aviar, vacuno y porcino) están incluidas en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, clasificadas dentro del grupo C. En consecuencia, quedan sometidas a la notificación prevista en el artículo 13.3 de la Ley 34/2007, de calidad del aire y protección de la atmósfera.  
D.1. Emisión de gases y olores. Las principales emisiones a la atmósfera generadas en una explotación de cerdos de engorde consisten en amoniaco, óxido nitroso y metano procedentes del alojamiento de los animales y del almacenamiento y manejo del purín. Además, se producen emisiones a la atmósfera derivadas del tránsito de vehículos a motor.  
En cuanto a los olores, la distancia a los núcleos urbanos más próximos permite estimar que las molestias producidas en la población no serán de consideración.  
D.2. Emisión de partículas en suspensión. En las explotaciones ganaderas intensivas se generan partículas en suspensión, procedentes principalmente del pienso y de los propios animales. Los silos de almacenamiento de pienso son cerrados, así como el sistema de distribución, por lo que las pérdidas en el proceso de distribución no se consideran significativas.  
D.3. Emisión de ruido.  
La documentación incluye un anexo acústico en el que se señala, en relación a la fase de funcionamiento de la explotación porcina, que las principales acciones generadoras de ruido son la alimentación de los animales, el suministro de pienso, el movimiento de los animales y la limpieza de naves. Las dos últimas acciones se realizan puntualmente, con la entrada de animales y su retirada con destino a matadero, y con el vacío sanitario de las naves, es decir, dos veces al año. Además, se trata de procesos que duran poco tiempo.  
Se indica que la ubicación de la explotación, alejada de núcleos urbanos, minimiza la contaminación acústica. Adicionalmente, se propone la realización de las actividades más ruidosas con las ventanas cerradas.  
En relación a la maquinaria, se mantendrá adecuadamente para mejorar su funcionamiento evitando ruidos.  
E) Movimientos de tierra y residuos de construcción y demolición.  
La ejecución de las naves generará, en las excavaciones necesarias para la cimentación de las naves y las fosas de purines un excedente de tierras que el promotor estima en 2.200 m³. Estas tierras deberán gestionarse adecuadamente.  
La documentación también contempla la producción de residuos de la construcción, estimando las cantidades que se producirán de cada tipo de residuo. Se indica que estos residuos se recogerán en contenedores específicos y que, en el momento de iniciar la construcción, se contratarán los servicios de una empresa autorizada para su gestión.  
F) Afección a patrimonio.  
En el documento de alcance del estudio de impacto ambiental se indicaba la necesidad de aportar el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano. La documentación recibida con posterioridad no incluía dicho informe.  
A requerimiento del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, el promotor inició los trámites pertinentes. Posteriormente, al plantear el promotor la construcción de un cobertizo para almacenar maquinaria y paja en la misma parcela, se indicó que el ámbito territorial de la prospección arqueológica debía incluir expresamente la ubicación de esta construcción.  
A fecha de la presente resolución se ha realizado la prospección arqueológica, que aunque no abarca toda la parcela, incluye todo el ámbito territorial correspondiente a las construcciones proyectadas. Asimismo, se ha presentado la memoria de impacto patrimonial ante el órgano competente, estando pendientes de la resolución de dicho órgano.  
La prospección arqueológica se ha realizado por técnico competente autorizado por la Dirección Territorial de Educación Investigación, Cultura y Deporte de Castellón, y en ella se indica que los trabajos han consistido en una prospección visual del terreno objeto de estudio y de su entorno inmediato, y en sus conclusiones se señala que en la prospección no se ha detectado ningún elemento cultural, de naturaleza arqueológica o etnológica, a tener en cuenta.  
Visto que la memoria de impacto patrimonial resulta negativa, se considera que puede continuar la tramitación del expediente, si bien el proyecto no podrá autorizarse por el órgano sustantivo hasta la emisión del informe indicado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano, quedando vinculada la autorización al sentido favorable de dicho informe.  
G) Paisaje: Impacto visual.  
El emplazamiento propuesto, alejado de vías de comunicación y de núcleos urbanos, hace que la visibilidad de la actividad sea reducida. Por otra parte, las naves a edificar se ubican entre las naves ya existentes, por lo que no se perciben volúmenes adicionales.  
No se considera que el impacto de la ampliación propuesta sobre el paisaje sea significativo.  
4º El estudio de impacto ambiental del proyecto incluye el preceptivo programa de vigilancia ambiental, que incluye, entre otros controles:  
- Control de la impermeabilidad de las fosas de almacenamiento de purines, del estercolero y de los pozos de lixiviados.  
- Control de los consumos de agua y del estado de la instalación de agua.  
- Control periódico del estado del vallado perimetral, del vado sanitario y de las mallas pajareras.  
- Programa de desinfección y desratización.  
El titular se compromete a llevar un registro a disposición de las autoridades competentes en el que conservará toda la documentación asociada al programa de vigilancia ambiental.  
Se considera que el programa de vigilancia debe completarse incluyendo:  
- Comprobación periódica del nivel de los purines en las fosas.  
- Cuadernos de purín y estiércol retirado y aplicado: indicando parcelas, fechas y dosis de aplicación.  
- Medidas higiénico-sanitarias para la prevención y control de la legionelosis.  
  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el epígrafe a.3 del grupo 1 ganadería del anexo I, de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del párrafo primero del artículo 7 de dicha ley.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental atribuye al órgano ambiental la competencia en el análisis técnico de los expedientes de evaluación ambiental y en la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El Decreto 105/2019, de 5 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerías de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos. Mediante Resolución de 9 de agosto de 2019, el director general de Calidad y Educación Ambiental delega la competencia de evaluación de impacto ambiental de proyectos en el director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (DOGV núm. 8614, de 16 de agosto de 2019).  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
  
Resolución  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la instalación ganadera existente y la ampliación para ?explotación porcina de cebo?, con capacidad para 2.426 plazas, promovido por Alexandre Vidal Prades, a ubicar en las parcelas 18 y 97 del polígono 6 del término municipal de Rossell (Castellón), siempre que se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental y demás documentación técnica aportada, así como los condicionantes establecidos a continuación:  
1. El proyecto no podrá autorizarse por el órgano sustantivo hasta la emisión del informe indicado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano, quedando vinculada la autorización al sentido favorable que certifique las conclusiones de la memoria patrimonial elaborada por el promotor.  
2. Durante la fase de construcción de las nuevas instalaciones:  
a) Se realizarán riegos de agua periódicos y los acopios de tierras se efectuarán al resguardo del viento.  
b) Los materiales de excavación excedentes procedentes del movimiento de tierras para la ejecución de las naves se valorizarán de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorizacion de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron. En su defecto, se entregarán a gestor autorizado.  
c) Se realizará un mantenimiento adecuado de la maquinaria mediante las preceptivas revisiones técnicas.  
d) No se realizará ningún tipo de actividad de mantenimiento de maquinaria móvil en la parcela.  
3. El consumo de agua de la explotación ganadera queda limitado a 5.000 m³/año, cantidad comprometida por el promotor y cuya disponibilidad amparada por derechos legales está acreditada por la comisaría de aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Si en el desarrollo de la actividad una vez ampliada se detectaran necesidades de recursos hídricos superiores, se acreditará su procedencia amparada en un derecho legal mediante un nuevo informe del órgano competente en el que se refleje las necesidades globales.  
4. Deyecciones:  
1. Las fosas de almacenamiento de purines se ejecutarán con una profundidad de 1'45 cm para la nave 1 y de 1'40 cm para la nave 2 para garantizar un resguardo mínimo de 15 cm de altura libre en el momento de máximo llenado. Antes del inicio de la actividad se aportará al órgano sustantivo un certificado de impermeabilidad por técnico competente.  
2. Gallinaza: Con anterioridad a la autorización por el órgano sustantivo, el promotor acreditará la inscripción en el registro Sandach de la empresa con la que tiene contratada la retirada de la gallinaza o aportará contrato con otra empresa inscrita en dicho registro.  
3. Respecto a la gestión de los purines y el estiércol:  
a) Se prestará especial atención en el proceso de extracción, carga y transporte de los purines para evitar derrames y se procederá a su traslado inmediato a los campos de cultivo.  
b) La aplicación de estiércol y purines al campo se ajustará a lo establecido en el plan de abonado presentado, respetando en todo momento el código valenciano de buenas prácticas agrarias, así como las ordenanzas de los ayuntamientos de los municipios en los que se ubiquen las parcelas a abonar y el resto de normativa sectorial aplicable.  
c) En el caso de las parcelas incluidas en zona vulnerable a la contaminación por nitratos de procedencia agraria, se cumplirá el programa de actuación en zonas vulnerables designadas en la Comunitat Valenciana establecido en la Orden 10/2018, de 27 de febrero, de la Consellería de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural.  
d) El plan de gestión del estiércol se modificará progresivamente para su adaptación al código de buenas prácticas agrarias de la Comunitat Valenciana que esté vigente en cada momento.  
e) En la aplicación de estiércol o purín a parcelas agrarias de Cataluña, se cumplirán todas las limitaciones derivadas de la Directiva 91/676/CEE, de 12 de diciembre, relativa a la protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos de origen agrícola, el Real decreto 261/96, de 16 de febrero, sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por los nitratos procedentes de fuentes agrarias, así como la normativa autonómica relacionada vigente.  
f) Se contará en todo momento con las autorizaciones actualizadas de los titulares de las parcelas.  
g) Cualquier variación en parcelas y dosis de aplicación deberá comunicarse al órgano sustantivo, remitiendo copia al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.  
5. Actualización de la gestión de cadáveres y otros residuos.  
1. En las sucesivas campañas del plan nacional de seguros agrarios combinados, la póliza suscrita por la explotación relativa a la línea de retirada y destrucción de cadáveres relativa a la actividad de cebo de vacuno deberá considerar la capacidad real de la explotación (77 vacas nodrizas y 120 plazas de cebo).  
2. En el plazo de 2 meses tras el inicio de la actividad, se aportará al órgano sustantivo copia de contrato con gestor autorizado para la retirada de los cadáveres de porcino.  
3. En relación a los residuos zoosanitarios, en el plazo máximo de 2 meses tras el inicio de la actividad, deberá aportarse al órgano sustantivo ampliación del contrato con Plataforma Kompass, S.L. o nuevo contrato con otra entidad autorizada.  
6. Se colocarán tablillas de advertencia de la existencia de una zona de seguridad a una distancia de 50 m alrededor de la explotación, con el fin de advertir a los cazadores a los efectos del artículo 39 de la Ley 13/2004 de caza de la Comunitat Valenciana.  
La resolución de licencia ambiental contendrá expresamente la consideración de lo dispuesto en el artículo 39 zonas de seguridad de la ley de caza:  
1. Son zonas de seguridad aquellas en que, para evitar daños a las personas o a los bienes, el ejercicio de la caza debe estar prohibido o limitado.  
2. Se consideran zonas de seguridad las explotaciones ganaderas intensivas.  
3. Los límites de la zona de seguridad se extenderán hasta una distancia de 50 metros contados desde el extremo de las explotaciones ganaderas intensivas, o desde las últimas instalaciones anexas o vallados.  
4. Queda prohibido tanto el uso como la tenencia de armas cargadas en las zonas de seguridad, y también disparar hacia éstas cuando los proyectiles puedan alcanzarlas.  
7. La ampliación de la explotación queda sometida al régimen de notificación previsto en el artículo 13.3 de la Ley 34/2007, de calidad del aire y protección de la atmósfera, en atención a su clasificación como grupo C según el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, establecido por el Real decreto 100/2011.  
8. Sin perjuicio de los controles considerados en el programa de vigilancia ambiental, éste se completará incluyendo los siguientes controles periódicos adicionales:  
- Comprobación periódica del nivel de los purines en las fosas.  
- Cuadernos de purín retirado y aplicado: Indicando parcelas, fechas y dosis de aplicación.  
- Medidas higiénico-sanitarias para la prevención y control de la legionelosis, según el Real decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis y demás normativa sectorial de aplicación.  
9. Las condiciones de la presente declaración de impacto ambiental podrán modificarse cuando concurra cualquiera de las circunstancias previstas en el artículo 44 de la Ley 21/2013, de 9 diciembre de evaluación ambiental.  
10. Cualquier modificación del proyecto será objeto de evaluación ambiental cuando sea un supuesto exigido por la normativa sectorial de evaluación ambiental vigente en el ámbito de la Comunitat Valenciana, aplicando el procedimiento de evaluación de impacto ambiental previsto en la misma.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
  
Valencia, 7 de octubre de 2019. El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Por delegación del director general de Calidad y Educación Ambiental, según Resolución de 9 de agosto de 2019 (DOGV n.º 8614, de 16 de agosto de 2019).]»  
  
Valencia, 13 de noviembre de 2019. El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Por delegación del director general de Calidad y Educación Ambiental, según Resolución de 9 de agosto de 2019 (DOGV n.º 8614, de 16 de agosto de 2019).]



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML