Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9308, del 29-03-2022 (2022/2322)

RESOLUCIÓ de 2 de noviembre de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto sondeo para captación de aguas subterráneas, parcela 18, del polígono 45; partida Curallas del TM Cervera del Maestre (Castelló) (expedient 88/2019/AIA).
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9308

Data del DOGV
:   29-03-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/2322

CVE


Data del document
:   02-11-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Cervera del Maestre](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 2 de noviembre de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto sondeo para captación de aguas subterráneas, parcela 18, del polígono 45; partida Curallas del TM Cervera del Maestre (Castelló) (expedient 88/2019/AIA). [2022/2322]  
Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 88/2019-AIA.  
Títol: Sondeig per a captació d'aigües subterrànies.  
Titular: Jean Luc Marcel-Marie Le Gac.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Energia i Mines (Castelló), exp. ASOSUB/2019/27/12.  
Localització: parcel·la 18, polígon 45; partida Curallas del terme municipal de Cervera del Maestrat (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
L'objecte de la captació d'aigua, segons el document ambiental, és el reg de dues hectàrees de cultius oleaginosos en la parcel·la on es realitzarà el sondeig (segons el projecte de perforació, seria per a reg d'oliveres i ametlers). El volum màxim anual serà de 6.305 m³/any i el cabal màxim instantani s'estima en 3,5 l/s.  
La profunditat projectada és de 200 m, perforats a rotopercussió amb un diàmetre de 200 mm, i la duració prevista de l'obra serà de dos dies. Es preveu l'entubament posterior mitjançant una canonada d'acer de 180 mm i 4 mm de gruix de xapa. El detritus extret, donat l'escàs volum que té i la naturalesa terrígena de tipus calcari i llimós, serà escampat a la mateixa parcel·la perquè s'hi integre.  
Més enllà d'un repàs general de la zona, ni el document ambiental ni el projecte del sondeig són massa explícits sobre les concretes característiques hidrogeològiques de l'emplaçament ni de la columna litològica que cal travessar, de la qual únicament indica que es preveu tallar un aqüífer de calcàries del Berriasià entre -180 i -200 m, si bé, en justificar el sistema de perforació a emprar, indica: «Tenint en compte la geologia de la zona, segons la qual s'espera trobar estrats formats per materials molt recents d'origen al·luvial i col·luvial i altres estrats carbonatats, s'opta per emprar, com a mètode de perforació més indicat, el de rotopercussió mitjançant un martell d'aire».  
Aquesta relativa falta de concreció fa preveure un cert grau d'incertesa sobre el resultat de la futura perforació i el seu grau d'èxit o fracàs. En tal sentit, l'epígraf 7.11 del projecte preveu que «en cas que el sondeig resulte negatiu, aquest s'emplenarà amb els enderrocs de la mateixa perforació i s'encegarà amb un tap de formigó».  
Encara que no s'especifica la massa d'aigua subterrània a captar, el projecte indica que el sondeig queda dins del sistema d'explotació núm. 1 (Sénia-Maestrat) de la conca del Xúquer, i de la unitat hidrogeològica 08.07 (Maestrat), segons IGME.  
El procés de desinfecció mitjançant clor actiu i hipoclorits de calci i de sodi que es preveu en l'epígraf 7.10 del projecte haurà de ser prèviament avaluat pels òrgans substantius, prèvia justificació del motiu per la part promotora, perquè no ha quedat clara la necessitat de tal procediment, ni molt menys els possibles efectes adversos, que podrien arribar a ser contraproduents en relació amb la biodiversitat del subsol i la qualitat natural de les aigües de l'aqüífer.  
La parcel·la es troba enclavada en un entorn agrícola i pla, allunyada d'espais naturals protegits i dels que formen la Xarxa Natura 2000. Es troba, així mateix, allunyada de terreny forestal i de les vies pecuàries, així com dels elements catalogats i inventariats pertanyents al patrimoni cultural valencià. L'emplaçament correspon a sòl no urbanitzable comú, segons el planejament urbanístic vigent.  
  
Per a accedir al punt de perforació no fa falta obrir cap accés nou; tampoc és necessari desbrossar per a poder anivellar la plataforma on se situarà la màquina perforadora i la bassa annexa de control de detritus de perforació.  
  
Tramitació administrativa  
Mitjançant l'escrit signat el 12 de setembre de 2019, pel cap del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló (referència expedient ASOSUB/2019/27/12), va tindre entrada a aquest òrgan ambiental el document ambiental del projecte, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada, segons l'annex II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
Dins del tràmit de consultes, segons l'article 46 de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, es va traslladar l'expedient al Servei Territorial de Medi Ambient (STMA) de València, en data 7 de novembre 2019, perquè aquest disposava d'un tècnic especialista en hidrogeologia, i a fi d'informar sobre les afeccions ambientals derivades de l'execució dels projectes.  
En data 1 de setembre de 2020 és aportat per la part tècnica del promotor el projecte de perforació que, una vegada comprovat que correspon al que es va aportar quan era el moment davant de l'òrgan substantiu, és incorporat i tingut en compte dins de l'expedient ambiental.  
  
En data 18 de febrer de 2021, es rep un informe proposta de la Unitat d'Impacte Ambiental de l'STMA (Direcció Territorial de València), en el qual es fa un repàs de les característiques tècniques del projecte i de les seues possibles afeccions ambientals, s'informa favorablement el projecte i se'n proposa, als efectes ambientals, la resolució favorable amb una sèrie de suggeriments que s'han considerat en aquesta resolució.  
  
Consideracions ambientals  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, així com de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, modificat per la Llei 9/2018, resulta el següent:  
a) La superfície afectada per les obres de perforació i suport d'aquesta és escassament rellevant, com també ho és la duració prevista de les obres. No es preveuen efectes residuals després d'aplicar-hi les mesures protectores i correctores previstes.  
b) No resulta previsible que es puguen produir efectes apreciables sobre hàbitats naturals, la Xarxa Natura 2000 ni, a priori, sobre cap altre element ambiental ni historicocultural.  
c) No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte d'altres projectes, ni tampoc que la perforació tinga afecció significativa sobre l'aqüífer, si bé aquest és un aspecte que entra en les competències directes de l'organisme de conca i dista molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (grup 8 de l'annex II).  
  
d) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquest tipus d'obres, així com la generació de residus més enllà del detritus generat per la perforació, que, per la seua escassa magnitud, la seua naturalesa terrígena i el seu volum reduït, rares vegades poden suposar un problema d'eliminació.  
e) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió i sorolls), amb un efecte temporal molt breu i de rellevància ambiental escassa. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, de manera que és poc probable que puguen tindre efectes ambientals de consideració.  
f) El sondeig se situa en un entorn predominantment agrícola de secà i amb la qualificació de sòl no urbanitzable comú, segons el planejament municipal vigent.  
No es considera procedent la desinfecció del pou amb clor proposada en el projecte per la possibilitat de produir efectes de contaminació i introducció d'elements químics que puguen afectar la qualitat hídrica.  
  
Per la qual cosa es conclou, en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte de perforació per al sondeig d'aigües subterrànies constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex ii - grup 3.a tercer de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2, del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc: resolc:  
  
Primer  
Estimar que el projecte per a l'autorització i l'equipament del sondeig projectat en la parcel·la 18, del polígon 45, partida Curallas del terme municipal Cervera del Maestrat (Castelló), promogut per Jean Luc Marcel-Marie Le Gac, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste a la documentació que es troba en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
1) En relació amb el procés de desinfecció del pou, es realitzarà, si escau, de manera que no s'hi introduïsquen elements químics que puguen afectar la qualitat hídrica.  
2) L'accés de la maquinària es realitzarà mitjançant els camins ja existents per a arribar a la finca. Qualsevol possible afecció o desperfecte haurà de ser degudament reparat i esmenat per part del promotor.  
3) A més de completar-se la informació del sondeig amb la columna litològica corresponent als materials entravessats, s'haurà de preveure que, en cas de resultar positiva la captació, el sondeig quede habilitat i disponible per a controls futurs de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent ho determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
4) Durant el temps que dure el possible assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta s'haurà d'abocar a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que, mitjançant la laminació de cabals o dissipadors d'energia, resulte efectiu per a evitar l'erosió i els possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produeixen, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, si escau, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
5) El material extret del sondeig s'ha de reutilitzar d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a ser utilitzats en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles que es van generar.  
6) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, d'acord amb el que es preveu en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Segon  
De conformitat amb el que preveu l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de publicar-lo en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a autoritzar el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació d'aquest, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjudici d'aquells que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes que preveu l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
València, 2 de novembre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9308, del 29-03-2022 (2022/2322)

RESOLUCIÓN de 2 de noviembre de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto sondeo para captación de aguas subterráneas, parcela 18, del polígono 45; partida Curallas del TM Cervera del Maestre (Castellón) (expediente 88/2019/AIA).
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9308

Fecha DOGV
:   29-03-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/2322

CVE


Fecha del documento
:   02-11-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Cervera del Maestre](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 2 de noviembre de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto sondeo para captación de aguas subterráneas, parcela 18, del polígono 45; partida Curallas del TM Cervera del Maestre (Castellón) (expediente 88/2019/AIA). [2022/2322]  
Informe de impacto ambiental  
Expediente: 88/2019-AIA.  
Título: Sondeo para captación de aguas subterráneas.  
Titular: Jean Luc Marcel-Marie Le Gac.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial Energía y Minas (Castelló). Expte ASOSUB/2019/27/12.  
Localización: parcela 18, del polígono 45; partida Curallas del T.M. Cervera del Maestre (Castellón).  
  
Descripción del proyecto.  
El objeto de la captación de agua, según el documento ambiental es el riego de dos hectáreas de cultivos oleaginosos en la parcela donde se realizará el sondeo (según el proyecto de perforación sería para riego de olivos y almendros). El volumen máximo anual será de 6.305 m³/año y el caudal máximo instantáneo se estima en 3,5 l/s.  
La profundidad proyectada es de 200 m, perforados a rotopercusión con un diámetro de 200 mm, siendo de dos días la duración prevista de la obra. Se prevé su entubado posterior mediante tubería de acero de 180 mm y 4 mm de grosor de chapa. El detrito extraído, dado su escaso volumen y su naturaleza terrígena de tipo calizo y limoso, será esparcido, para su integración, en la misma parcela.  
Más allá de un repaso general de la zona, ni el documento ambiental ni el proyecto del sondeo son demasiado explícitos sobre las concretas características hidrogeológicas del emplazamiento ni de la columna litológica a atravesar, de la que únicamente indica que se prevé cortar un acuífero de calizas del Berriasiense entre -180 y -200 m, si bien, al justificar el sistema de perforación a emplear indica: «teniendo en cuenta la geología de la zona, según la cual se espera encontrar estratos formados por materiales muy recientes de origen aluvial y coluvial, y otros estratos carbonatados, se opta por emplear como método de perforación más indicado el de roto-percusión mediante martillo de aire.  
Esta relativa falta de concreción hace prever cierto grado de incertidumbre sobre el resultado de la futura perforación y su grado de éxito o fracaso. En tal sentido, el epígrafe 7.11 del proyecto prevé que «en caso de que el sondeo resultase negativo, este se rellenará con los escombros de la propia perforación y se cegará con un tapón de hormigón».  
Aunque no se especifica la masa de agua subterránea a captar, el proyecto indica que el sondeo queda dentro del sistema de explotación núm. 1 (Cenia-Maestrazgo) de la cuenca del Júcar, y de la unidad hidrogeológica 08.07 (Maestrazgo), según IGME.  
El proceso de desinfección mediante cloro activo e hipocloritos de calcio y de sodio que se prevé en el epígrafe 7.10 del proyecto deberá ser previamente evaluado por los órganos sustantivos, previa justificación del motivo por la parte promotora; pues no ha quedado clara la necesidad de tal procedimiento ni mucho menos sus posibles efectos adversos, que podrían llegar a ser contraproducentes en relación con la biodiversidad del subsuelo y la calidad natural de las aguas del acuífero.  
La parcela se encuentra enclavada en un entorno agrícola y llano, alejada de espacios naturales protegidos y de los que forman la Red Natura 2000. Se encuentra asimismo alejada de terreno forestal y de las vías pecuarias, así como de los elementos catalogados e inventariados pertenecientes al patrimonio cultural valenciano. El emplazamiento corresponde a suelo no urbanizable común, según el planeamiento urbanístico vigente.  
Para acceder al punto de perforación no hace falta abrir ningún nuevo acceso; tampoco es necesario desbroce para poder nivelar la plataforma donde se ubicará la máquina perforadora y su balsa aneja de control de detritos de perforación.  
  
Tramitación administrativa.  
Mediante escrito firmado en 12 de septiembre de 2019 por el jefe del Servicio Territorial de Industria y energía de Castellón (referencia expediente ASOSUB/2019/27/12) tuvo entrada en este órgano ambiental el documento ambiental del proyecto, al objeto de ser sometido al procedimiento de evaluación ambiental simplificada, según el anexo II de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental.  
Dentro del trámite de consultas, según artículo 46 de la Ley 21/2013, de Evaluación Ambiental, se dio traslado del expediente al Servicio Territorial de Medio Ambiente (STMA) de Valencia, en fecha 7 de noviembre de 2019, por disponer este de técnico especialista en hidrogeología y al objeto de informar sobre las afecciones ambientales derivadas de la ejecución del proyecto.  
En fecha 1 de septiembre de 2020 es aportado por la parte técnica del promotor el proyecto de perforación que, una vez comprobado que se corresponde con el que se aportó en su momento ante el órgano sustantivo, es incorporado y tenido en cuenta dentro del expediente ambiental.  
En fecha 18 de febrero de 2021 se recibe informe-propuesta de la Unidad de Impacto Ambiental del STMA (Dirección Territorial de Valencia) en el que se hace repaso de las características técnicas del proyecto y de sus posibles afecciones ambientales, informando favorablemente el proyecto y proponiendo, a los efectos ambientales, su resolución favorable con una serie de sugerencias que han sido consideradas en la presente resolución.  
  
Consideraciones ambientales.  
A partir del documento técnico tramitado, del análisis efectuado, así como de la consideración de los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, modificado por la Ley 9/2018, resulta lo siguiente:  
a) La superficie afectada por las obras de perforación y apoyo de la misma es escasamente relevante, como también lo es la duración prevista de las obras. No se prevé efectos residuales tras aplicar las medidas protectoras y correctoras previstas.  
b) No resulta previsible que se puedan producir efectos apreciables sobre hábitats naturales, la Red Natura 2000 ni a priori sobre ningún otro elemento ambiental ni histórico-cultural.  
c) No se ha planteado la acumulación de efectos negativos respecto a otros proyectos ni tampoco que la perforación tenga afecciones significativas sobre el acuífero, si bien los posibles efectos hidrogeológicos entran en las competencias directas del organismo de cuenca y distan mucho de los umbrales considerados en la Ley 21/2013, de Evaluación Ambiental (grupo 8 de su anexo II).  
d) Al margen del aprovechamiento hídrico, la utilización de recursos naturales resulta irrelevante en este tipo de obras, así como la generación de residuos más allá del detrito generado por la perforación, que por su escasa magnitud, su naturaleza terrígena y su reducido volumen rara vez pueden suponer un problema de eliminación.  
e) Los efectos contaminantes de la actuación se limitan al uso de maquinaria (emisión de gases de combustión y ruidos), con un efecto temporal muy breve y de escasa relevancia ambiental. El riesgo de accidentes queda regulado por las normas laborales y de seguridad minera, que competen al órgano substantivo, siendo poco probable que puedan tener efectos ambientales de consideración.  
f) El sondeo se ubica en un entorno predominantemente agrícola de secano y con la calificación de suelo no urbanizable común, según el planeamiento municipal vigente.  
No se considera procedente la desinfección del pozo con cloro propuesta en el proyecto por la posibilidad de producir efectos de contaminación e introducción de elementos químicos que puedan afectar a la calidad hídrica.  
Por lo que se concluye, en relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, que el proyecto en los términos previstos no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto de perforación para el sondeo de aguas subterráneas constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con anexo ii-grupo 3.a) 3º de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
  
Primero  
Estimar que el proyecto para la autorización y equipamiento del sondeo proyectado en parcela 18, del polígono 45; partida Curallas del T.M. Cervera del Maestre (Castellón), promovido por Jean Luc Marcel-Marie Le Gac, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria, siempre que se ajuste a la documentación obrante en el expediente, a las previsiones del proyecto y del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1ª) En relación con el proceso de desinfección del pozo, se realizará, en su caso, de forma que no se introduzcan en el mismo elementos químicos que puedan afectar a la calidad hídrica.  
2ª) El acceso de la maquinaria se realizará mediante los caminos ya existentes para llegar a la finca. Cualquier posible afección o desperfecto deberá ser debidamente reparado y subsanado por parte del promotor.  
3ª) Además de completarse la información del sondeo con la columna litológica correspondiente a los materiales atravesados, deberá preverse que, en caso de resultar positiva la captación, el sondeo quede habilitado y disponible para futuros controles de piezometría y de muestreo del agua subterránea, salvo que el órgano competente lo determine innecesario por disponer de otras opciones o de una red suficiente.  
4ª) Durante el tiempo que dure el posible ensayo de bombeo, y a fin de prevenir procesos erosivos y evitar escorrentías incontroladas, el agua extraída deberá ser vertida a cauces naturales, directamente o a través de un sistema de evacuación que mediante laminación de caudales o disipadores de energía resulte efectivo para evitar erosión y posibles daños en infraestructuras y propiedades adyacentes. Si se produjeran estos, el promotor de la obra deberá reparar los desperfectos y, en su caso, indemnizar a los afectados por los perjuicios ocasionados.  
5ª) El material extraído del sondeo deberá ser reutilizado de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas que se generaron.  
6ª) Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
  
València, 2 de noviembre de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML