Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8167, del 10-11-2017 (2017/9282)

RESOLUCIÓ de 29 de setembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 126/14-AIA Monòver.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8167

Data del DOGV
:   10-11-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/9282

CVE


Data del document
:   28-09-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 29 de setembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 126/14-AIA Monòver. [2017/9282]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 126/14-AIA Monòver.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 126/14-AIA.  
Títol: Concessió directa d'explotació de recursos de la secció c) Romanense número 2762.  
Promotor: Romanense de Mármoles, SL.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia d'Alacant.  
Referència òrgan substantiu: MIEXCD/2012/2/03.  
Localització: parcel·la 274 del polígon 43. Terme municipal de Monòver (Alacant).  
  
Descripció del projecte.  
1r. Objecte del projecte:  
L'objecte del projecte és l'obtenció d'una concessió directa, d'acord amb la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de mines, per a una activitat d'explotació de recursos de la secció c.  
2n. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada.  
Es tracta d'una explotació per a la producció de pedra ornamental (marbre roig d'Alacant). La concessió comprén 2 quadrícules mineres que afecten els municipis de Monòver i la Romana, si bé el projecte d'explotació sol·licitat se cenyeix a la localitat de Monòver, en concret a part de la parcel·la 274 del polígon 43, en el paratge denominat la Cava-rasa. Les coordenades UTM en el sistema de referència ETRS-89, fus 30, del perímetre de l'explotació són:  
  
Punt Coordenada X Coordenada Y  
1 680.444,9022 4.248.576,2462  
2 680.633,7420 4.248.680,4776  
3 680.679,5178 4.248.614,4893  
4 680.724,7251 4.248.287,1076  
5 680.478,0916 4.248.227,2713  
6 680.449,7524 4.248.292,2979  
  
  
L'explotació s'ubica en el vessant nord de la Serra del Reclot, i comprén dos tossals menuts dividits per un tàlveg que desaigua cap al nord-est de l'explotació. La concessió d'explotació té una superfície de 958 ha, encara que l'àrea realment afectada per l'explotació és de 1 ha.  
  
L'explotació es realitzarà a mig vessant, i s'iniciarà en la part més alta a cota 715 m. El mètode d'explotació és el de treball en superfície amb bancs descendents. L'explotació s'ha dividit en tres fases clarament definides.  
  
Fase Superfície (ha) Nre. de bancs Altura (m) Amplària (m) Cotes  
Fase 1 2,57 5 10 >21 715, 705, 695, 685, 675  
Fase 2 3,15 3 10 >21 665, 655, 645  
Fase 3 2,38 3 10 >21 635, 625, 620  
  
  
El material que no reunisca les característiques requerides per a ser comercialitzades com a roca ornamental s'arreplegarà en un depòsit temporal d'estèrils en la zona d'explotació. Quan l'amplària del primer banc siga la suficient per a treballar amb seguretat, s'iniciarà el banc immediatament inferior a cota 705 metres. Amb aquest criteri s'aniran obrint i avançant bancs, i depositant estèrils en l'amuntegament temporal.  
Quan s'hagen esgotat els dos bancs superiors, el material de rebuig s'anirà depositant en aquests mitjançant mineria de transferència, i els desdoblaran en bancs de 5 metres d'altura i 9 metres d'amplària. Es procedirà d'aquesta manera fins a esgotar la primera fase d'explotació, i a continuació s'iniciarà la restauració de l'esmentada fase.  
De forma anàloga es realitzarà la segona i tercera fase. L'estat final d'explotació estarà format per 20 bancs de 5 metres d'altura i 9 metres d'amplària mitjana. En aquest estat final, la plaça de pedrera disposarà de pendent del 2 % perquè les aigües discórreguen del SO al NE.  
  
Les bermes tindran un pendent del 2 % cap al peu del talús, on s'ubicaran les cunetes longitudinals de recollida d'aigües d'escorrentia. Les cunetes longitudinals tindran un pendent del 3 % cap al centre de la pedrera fins a interceptar amb la cuneta transversal, que es protegirà contra l'erosió amb àrids. Les cunetes de recollida d'aigües s'han dissenyat basant-se en un estudi hidrològic: s'ha dividit la conca interna de l'àrea d'explotació en dos subconques, que finalitzen en 2 punts d'abocament al desaigüe original. Les obres d'abocament es realitzaran mitjançant escullera a fi de reduir la velocitat de les aigües. Així mateix, es col·locarà una arenera per a captar la càrrega sedimentària que poguera arrossegar l'aigua.  
El volum de desmunt és de 996.679 m³ dels quals s'estima un 25 % d'aprofitament, és a dir, 249.170 m³ de material útil per a ser venuts en blocs. Part del material no comercialitzable s'utilitzarà per a omplir els bancs esgotats mitjançant mineria de transferència.  
Els volums estimats són els següents:  
  
Fase Superfície (ha) Desmunt (m³) Aprofitable (m³) Rebliment (m³)  
Fase 1 (5 anys) 2,57 189.396,92 47.349,23 95.850,65  
Fase 2 (8 anys) 3,15 334.825,19 83.706,29 113.224,34  
Fase 3 (12 anys) 2,38 472.457,17 118.114,29 85.001,58  
Total (25 anys) 8,10 996.679,28 249.169,82 294.076,57  
  
  
El material que no s'aprofite com a roca ornamental ni en la restauració de l'explotació, 453.433 m³, es depositarà en un amuntegament temporal d'estèrils a fi de destinar-lo a la fabricació d'àrids. En conseqüència, en l'explotació no existiran runams permanents. El depòsit temporal, amb una altura màxima de 10-20 m, s'ubicarà en terrenys de l'explotació.  
El ritme d'explotació/dia serà de 40 m³, es treballaran 250 dies/any; per la qual cosa el ritme anual d'explotació previst serà de 10.000 m³ de blocs llestos per a la venda. Així, la vida de la pedrera serà de 25 anys.  
  
Les coordenades UTM segons el sistema de referència ETRS-89, fus 30, corresponents al perímetre de cada una de les fases són:  
  
 Punt X Y  
FASE 1  
 1 680450.7214 4248394.0387  
 2 680484.7499 4248421.7128  
 3 680511.8049 4248400.8878  
 4 680546.4849 4248364.1978  
 5 680600.5299 4248322.8328  
 6 680651.9649 4248385.0278  
 7 680692.3226 4248380.0055  
 8 680703.4063 4248349.4542  
 9 680708.1228 4248327.2818  
 10 680684.6386 4248303.6148  
 11 680630.0550 4248267.7900  
 12 680584.4900 4248263.3400  
 13 680545.2917 4248283.1700  
 14 680491.9000 4248239.1000  
 15 680454.7285 4248294.1700  
 1 680450.7214 4248394.0387  
FASE 2  
 1 680450.7214 4248394.0387  
 2 680484.7499 4248421.7128  
 3 680511.8049 4248400.8878  
 4 680546.4849 4248364.1978  
 5 680600.5299 4248322.8328  
 6 680651.9649 4248385.0278  
 7 680692.3226 4248380.0055  
 8 680682.4979 4248448.4548  
 9 680637.3300 4248451.6100  
 10 680584.0700 4248413.5600  
 11 680570.5200 4248462.5000  
 12 680614.2200 4248540.4300  
 13 680610.8800 4248569.0400  
 14 680578.5000 4248575.3800  
 15 680463.4069 4248521.8506  
 16 680450.0667 4248477.0416  
 1 680450.7214 4248394.0387  
FASE 3  
 1 680682.4979 4248448.4548  
 2 680637.3300 4248451.6100  
 3 680584.0700 4248413.5600  
 4 680570.5200 4248462.5000  
 5 680614.2200 4248540.4300  
 6 680610.8800 4248569.0400  
 7 680578.5000 4248575.3800  
 8 680463.4069 4248521.8506  
 9 680468.8716 4248593.9136  
 10 680491.5300 4248593.2300  
 11 680553.7950 4248620.6200  
 12 680609.8600 4248653.5800  
 13 680651.8900 4248653.9000  
 14 680673.8000 4248607.7300  
 15 680669.4300 4248526.2300  
 16 680639.9500 4248491.8300  
 17 680668.8292 4248479.7343  
 1 680682.4979 4248448.4548  
  
  
  
  
Maquinària:  
La maquinària prevista per a utilitzar en l'explotació és la següent:  
  
  
Maquinària Quantitat Potència  
Màquina de tall de fils diamantats 4 120,0 KW  
Minadors de cadena 2 110,0 KW  
Bombes submergibles 2 4,0 KW  
Pala carregadora CAT 988-B 2   
Compressor portàtil a gasoil 2   
Torreta multiperforadora de 4 martells 2   
Torreta multiperforadora de 5 martells 1   
Perforadora 1   
Dúmper 1   
Grup electrogen 1   
  
  
S'estima que seran necessaris set operaris d'ocupació directa.  
Aigua: es disposa d'aigua de reg provinent de la xarxa de reg de la Comunitat de Regants de la Romana per a abastir les necessitats de l'explotació.  
Els accessos a l'explotació ja existeixen pel nord de la parcel·la, atés que discorre un camí veïnal per la vall format entre les serres del Reclot i la Quitranera.  
3r. Pla de restauració integral.  
El pla de restauració integral es proposa en 3 fases, cada una de les quals comprendrà la superfície corresponent a les 3 fases d'explotació; es parteix de l'estat final de les dites fases, ja amb bancs desdoblats de 5 m d'altura i 9 m d'amplària mitjana.  
El sòl present en l'àrea podria correspondre's amb un leptosòl lític, conseqüència d'un intens procés erosiu que ha reduït el sòl a la mínima expressió quant a profunditat, amb afloraments de la roca subjacent en algunes zones. Així, encara que durant l'explotació es retirarà la poca quantitat de sòl present per a ser aportat en les superfícies morfològicament restaurades, no es consideren aquestes quantitats per al desenvolupament del PRI.  
Es projecta l'aportació de sòls creats a partir d'estèrils esmenats amb compost procedent de la planta de RSU de Villena, a fi de millorar-ne les característiques. Utilitzant la informació proporcionada per la planta i el full de càlcul dissenyada pel Centre de Recerca Ecològica i Aplicacions Forestals (CREAF) s'han calculat les necessitats de compost, i resulta un total de 28,32 m³/ha.  
La mescla dels estèrils i la matèria orgànica es realitzarà directament en la matxucadora per a aconseguir la mescla més homogènia possible, i es col·locarà i estendrà amb la retroexcavadora.  
Tant en els talussos com en les zones planes s'aportarà una capa de 20 cm d'estèrils triturats, i damunt d'aquesta, una capa de 30 cm d'estèril esmenat.  
Revegetació. La revegetació de zones planes, plaça de pedrera i bermes, inclourà espècies de grandària herbàcia, arbustiva i arbòria. Els talussos es revegetaran exclusivament amb espècies herbàcies i de matoll.  
La revegetació herbàcia es realitzarà mitjançant sembra, en les zones planes, i hidrosembra, en talussos.  
Respecte a les espècies arbustives, en els talussos s'introduirà amb la hidrosembra, i en les zones planes mitjançant plantació, igual que les espècies arbòries.  
Les espècies seleccionades per a la revegetació són les següents:  
- Herbàcies: Brachypodium retusum, Brachypodium phoenicoides, Stipa tenacissima, Dorycnium pentaphyllum, Anthyllis cytisoides, Medicago sativa, Coronilla minima i Psoralea bituminosa.  
- Arbustives: Rosmarinus officinalis, Rhamnus lycioides, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Cistus clusii, Sedum sediforme i Thymus vulganis.  
- Arbòries: Pinus halepensis i Olea europaea.  
La hidrosembra es realitzarà en dos passades; la primera, incorporant les llavors, els fertilitzants i part del jaç protector, i la segona, aplicant la resta del jaç protector. Al cap d'un any es realitzarà una sembra de reforç en les zones on no haja prosperat la sembra inicial.  
La sembra serà mecanitzada a eixams, distribuint les llavors directament sobre la superfície del sòl i soterrant-les lleugerament amb rascle de pues o per mètodes manuals quan es tracte de terrenys de difícil accés.  
La sembra es realitzarà preferentment a mitjan setembre, a pesar que l'hivern podria disminuir el creixement per entrar en parada vegetativa; aquesta ja tindria un desenvolupament suficient per a créixer plenament a la primavera. Si no és possible, s'iniciaria la sembra a principis de primavera.  
La plantació de les espècies arbustives i arbòries es durà a terme un any després de la sembra, en aclotat amb escocell, aprofitant la micromorfologia creada després d'una temporada de pluges. Es proposa una densitat de plantació de 1.500 u. per hectàrea, de les quals seran de grandària arbòria 400 u. (300 pins i 100 oliveres per hectàrea).  
Es realitzarà un reg d'implantació amb una dosi de 15 litres/m², i 3 regs de suport, també amb una dosi de 15 litres/m², en els mesos secs de l'any posterior (juny, juliol i agost).  
Durant el període de manteniment, es netejaran les rases de drenatge i arenera a fi d'evitar-ne el rebliment, i es realitzaran els regs de suport necessaris.  
4t. Programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou el preceptiu programa de vigilància ambiental.  
Abans de l'inici de les labors es delimitaran les diferents zones de la parcel·la d'actuació. Durant la fase d'explotació es controlarà l'aplicació de totes les mesures protectores especificades en el mateix estudi d'impacte ambiental i les que, si és el cas, s'especifiquen en la declaració d'impacte ambiental. Es concreta que s'elevaran informes trimestrals amb els resultats de l'aplicació de les mesures proposades. També s'elaborarà un informe anual que inclourà, a més, l'avaluació del grau d'eficàcia de les mesures correctores adoptades i noves mesures a adoptar d'acord amb els possibles impactes no detectats anteriorment o la correcció de mesures ineficaces.  
Una vegada finalitzada l'execució del projecte, es farà un seguiment ambiental de l'àrea d'actuació mitjançant visita trimestral. Transcorreguts 2 anys, a la vista dels resultats obtinguts, podrà determinar-se la necessitat de continuar la vigilància ambiental.  
  
Tramitació administrativa.  
L'expedient s'inicia el 30 de setembre de 2014 amb la remissió pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant, de la documentació tècnica en format digital, així com el resultat del tràmit d'informació pública i informes sectorials necessaris per al procediment d'avaluació d'impacte ambiental del projecte.  
El 17 de setembre de 2015 es requereix al Servei Territorial d'Energia i Mines d'Alacant la remissió novament de la documentació per dificultats en la lectura dels arxius inclosos en el CD.  
El 13 d'octubre de 2015, el Servei Territorial d'Energia i Mines d'Alacant remet la documentació sol·licitada.  
El 28 d'abril de 2016, a través de l'òrgan substantiu, es requereix dels promotors determinats aclariments tècnics i la remissió d'acreditació documental de determinats aspectes de l'activitat.  
El 27 de juliol de 2016 el Servei Territorial de Indústria i energia d'Alacant remet un CD a instància del titular a fi de donar contestació al requeriment del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
D'altra banda, l'1 d'agost de 2016 es comunica al Servei Territorial d'Energia d'Alacant l'existència d'una activitat extractiva i un abocador d'estèrils de titularitat desconeguda en l'àmbit territorial de les quadrícules mineres corresponents a l'explotació. Se sol·licita, per tant, que en cas de derivar algun tipus de responsabilitat subsidiària per part del promotor del projecte per a la restauració d'aqueixes activitats, es comunique per a recollir la dita restauració en la resolució de l'expedient.  
  
Finalment, el 17 d'octubre de 2016 el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant indica que, consultats els antecedents que es troben en el dit servei, no consta relació entre els enclavaments precedents i l'empresa Romanense de Mármoles, SL, titular de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Informació pública.  
El Servei Territorial d'Energia d'Alacant de la Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 7237, de 20 de març de 2014, amb correcció d'errors en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 7244, de 31 de març de 2014.  
Així mateix, es va inserir un anunci en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant número 58, de 26 de març de 2014 i en els taulers d'anuncis dels Ajuntaments de Monòver i la Romana.  
El cap del Servei Territorial d'Energia d'Alacant, en data 26 de setembre de 2014, certifica que durant el termini concedit no es van presentar al·legacions.  
Consultes a administracions i informes rebuts.  
En l'expedient s'han considerat tant els informes remesos pel Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant, com els sol·licitats pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental en atenció a les possibles afeccions detectades.  
a) Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural (10.04.2014).  
L'informe indica que, basant-se en la documentació patrimonial presentada, no hi ha afecció al patrimoni cultural en les seues manifestacions arqueològiques, arquitectòniques, i paleontològiques.  
S'emet un informe favorable de l'actuació.  
b) Informe de la Direcció Territorial d'Alacant en matèria d'ordenació i gestió forestal (8.08.2014).  
L'informe descriu exhaustivament l'explotació i restauració proposades, incloent-hi un resum del pressupost corresponent al PRI a partir del qual s'estableix la fiança que haurà de constituir el promotor per a garantir l'execució de les labors de restauració. La fiança corresponent, establida per fases serà de:  
  
Fase Superfície (ha) Fiança (?)  
1 257 96.03615  
2 315 117.52676  
3 238 88.79800  
Total 810 302.36091  
  
  
Els enginyers forestals firmants informen favorablement el pla de restauració integral des del punt de vista forestal, i indiquen que la restauració proposada és adequada en el marc de restauracions de pedreres a cel obert i compatible amb els objectius establits en l'article 9 del Decret 82/2005.  
c) Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. (30.05.2013).  
En l'entorn de l'actuació no hi ha llits i, per tant, no afecta el domini públic hidràulic.  
Als efectes de garantir la no incidència en el règim de corrents, es realitzen una sèrie de recomanacions quant a la recollida de les aigües d'escorrentia, la disposició d'elements per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades, afavorir la infiltració i reduir la pèrdua de sòl. Es recorda així mateix que les obres que es realitzen en la zona d'actuació no podran alterar el curs natural de les aigües.  
La demanda de recursos hídrics generada per l'activitat (530 m³/any) no es considera significativa. En tot cas, es recorda que el dret a l'ús privatiu de les aigües s'adquireix per disposició o per concessió administrativa.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe favorable de l'explotació, sense perjuí de determinacions que es puguen establir en les autoritzacions que s'han d'obtindre.  
d) Informe del Servei de Vida Silvestre (19.11.2015).  
L'informe indica que, consultat el banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana, en la quadrícula UTM 1x1 corresponent al projecte s'ha identificat l'espècie protegida brúfol (Bubo bubo), encara que no és previsible que s'afecte aquesta espècie, perquè només es coneix una cita en la zona de 2007, i estava fora de l'àmbit de l'actuació.  
Quant a hàbitats protegits, el visor cartogràfic de la Generalitat inclou en l'àmbit de l'actuació l'Hàbitat 9560\* boscos endèmics de Juniperus spp., per la qual cosa els tècnics del Servei de Vida Silvestre realitzen una visita al terreny, i comproven que no existeix en l'àmbit d'actuació cap hàbitat protegit inclòs en l'annex IV del Decret 70/2009.  
D'altra banda, s'assenyala que atés que el projecte es troba dins de la zona de protecció d'avifauna per línies elèctriques denominada Serra del Coto, en cas d'instal·lar alguna línia elèctrica o algun suport de conductors nou, s'hauran d'adoptar les mesures necessàries per a la protecció de l'avifauna davant d'electrocucions i col·lisions, d'acord amb el que estableix el Reial decret 1432/2008.  
El Servei de Vida Silvestre considera que la realització del projecte no causarà afeccions negatives a hàbitats ni a espècies catalogades.  
  
e) Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (8.01.2016).  
  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge indica que l'explotació proposada serà visible, en major o menor mesura, des de la carretera CV-834 i des del paisatge de rellevància regional PRR 30 «Vinyes de l'interior d'Alacant (Novelda, el Pinós)», al qual està molt pròxima. Per això, a fi de mitigar l'impacte paisatgístic generat, resulta essencial l'execució progressiva de la restauració a mesura que vagen esgotant les fases d'explotació, des de dalt cap avall.  
S'assenyala que, atés que l'explotació es planteja en una conca visual relativament tancada, ja que s'ubica en el vessant nord de la fita topogràfica afectada (part del conjunt de la Serra del Reclot), ha d'evitar-se que l'explotació òbriga nous fronts visuals des de punts d'observació ubicats al sud, mantenint la condició de tancament escènic del terme municipal de la Romana de l'esmentada elevació. Per a això, s'hauria de limitar la cota màxima d'explotació prevista, iniciant l'explotació des de la cota 715, aproximadament.  
Sempre que es mantinga intacte el cim de l'elevació topogràfica afectada, limitant la cota màxima d'explotació d'acord amb el que exposa, i es duguen a terme les mesures d'integració paisatgística propostes, cal emetre un informe favorable al projecte.  
f) Informe del Servei de Caça i Pesca (10.02.2016).  
S'indica que la superfície afectada per l'activitat forma part del vedat de caça A-10292. Les mesures preventives i correctores previstes es consideren adequades. No s'assenyalen impediments per a l'exercici de l'activitat.  
S'indica que en cas d'autoritzar-se l'explotació, el terreny passaria a considerar-se zona de seguretat, sense perjuí que el promotor en sol·licite la declaració mitjançant una resolució expressa. Així mateix, s'indica la possibilitat de sol·licitar la segregació de la superfície de l'explotació, sense que això afecte l'espai cinegètic.  
  
Consideracions ambientals.  
1r. Emplaçament del projecte.  
L'explotació minera es durà a terme en part de la parcel·la 274 del polígon 43 de la localitat de Monòver. El sòl sobre el qual es pretén desenvolupar l'activitat extractiva està classificat en el vigent pla general d'ordenació urbana de Monòver, de 12 de novembre de 1985, i la seua modificació puntual número 6 com a sòl no urbanitzable d'ús extractiu (SNUPE/E) per la qual cosa el 16 d'octubre de 2012, el secretari accidental de l'Ajuntament de Monòver, amb el vistiplau de la regidora delegada d'urbanisme, expedeix el certificat de compatibilitat urbanística per a l'activitat pretesa ja que l'ús extractiu és compatible amb el règim d'aquest sòl, sempre que es complisquen les condicions urbanístiques exposades en el certificat.  
Contrastada la ubicació proposada per a l'activitat amb la informació subministrada per la cartografia disponible en la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, s'observa que:  
- L'explotació es troba en l'àrea prioritària Serra del Coto, i dins de l'àmbit de l'hàbitat definit a escala 1:50.000 1777740. A més, està citada la presència del brúfol (Bubo bubo) en la quadrícula UTM 1x1 corresponent a l'emplaçament de l'actuació. Observacions a partir de les quals es va consultar al Servei de Vida Silvestre que considera que l'actuació no causarà afeccions negatives ni a hàbitats ni a espècies.  
  
- La ubicació proposada per a l'explotació està dins de l'àmbit de l'espai cinegètic A-10292, corresponent a vedat esportiu.  
- Dista uns 1.300 m del paratge natural municipal Mont del Coto, si bé el paratge es troba a l'altre costat de la Serra de la Quitranera.  
- L'explotació s'emplaça en terreny forestal. En conseqüència, d'una banda, el procediment d'autorització requereix l'elaboració d'un pla de restauració integral, informat per l'òrgan competent. D'altra banda, haurà de considerar-se el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de Gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal, o en els seus voltants.  
- La ubicació del projecte no afecta vies pecuàries, espais de la Xarxa Natura 2000, ni cap altre tipus d'espai natural protegit amb les excepcions esmentades.  
- L'emplaçament proposat no està sotmés a riscos per inundació, lliscaments o solsides. Tampoc hi ha afeccions territorials derivades de la proximitat d'elements naturals o d'infraestructures humanes.  
  
- En un perímetre de 500 metres al voltant dels límits de l'explotació no hi ha sòl urbà ni nuclis habitats. Cal assenyalar l'existència d'un habitatge aïllat, al qual al·ludeix el mateix projecte, a una distància en línia recta de 480 metres. No obstant això, l'habitatge es troba en el vessant sud de la serra, per la qual cosa el mateix relleu fa de barrera entre aquesta i l'activitat.  
Per tot l'anterior, es conclou que, de la ubicació de l'explotació, no es derivaran afeccions significatives al medi ambient.  
2n. Consideracions relacionades amb l'activitat a desenvolupar.  
a) Alteració de la topografia.  
L'impacte sobre la geomorfologia es produeix amb l'extracció de material que modifica el relleu original del terreny.  
En principi, en atenció a les consultes realitzades, l'àrea d'afecció de la pedrera no presenta majors implicacions, excepte pel que fa a l'aspecte visual. Tal com indica en el seu informe el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, atés que l'explotació es planteja en una conca visual relativament tancada perquè s'ubica en el vessant nord del conjunt de la Serra del Reclot, ha d'evitar-se que la mina òbriga nous fronts visuals des de punts d'observació ubicats al sud, per mantindre la condició de tancament escènic del terme municipal de la Romana de la dita elevació, i per a això es limita la cota màxima d'explotació als 715 msnm aproximadament.  
El projecte planteja un avanç descendent i indica que l'extracció s'inicia en la cota 715 msnm. No obstant això, la dita cota es refereix a la del peu del primer banc d'explotació, per la qual cosa la cota d'inici de l'explotació se situarà en 725 msnm, i que és visible des d'algunes zones al sud de la serra.  
L'eliminació del banc superior de la primera fase d'explotació, d'acord amb les condicions del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, restringeix la conca visual a l'àrea nord i per tant redueix substancialment l'impacte visual de l'activitat extractiva.  
L'adequació al requisit de no superar la cota 715 msnm s'aconsegueix eliminant d'entre el llistat de vèrtexs que constitueixen el perímetre de la primera fase, el punt 14, amb coordenades:  
X: 680491.9000  
I: 4248239.1000  
  
De manera que el perímetre que defineix la primera fase de l'explotació passe a estar definit per:  
  
Punt X Y  
1 680450.7214 4248394.0387  
2 680484.7499 4248421.7128  
3 680511.8049 4248400.8878  
4 680546.4849 4248364.1978  
5 680600.5299 4248322.8328  
6 680651.9649 4248385.0278  
7 680692.3226 4248380.0055  
8 680703.4063 4248349.4542  
9 680708.1228 4248327.2818  
10 680684.6386 4248303.6148  
11 680630.0550 4248267.7900  
12 680584.4900 4248263.3400  
13 680545.2917 4248283.1700  
15 680454.7285 4248294.1700  
1 680450.7214 4248394.0387  
  
  
Per al compliment dels criteris visuals, en cap cas seran admissibles afeccions per damunt de la cota 715 msnm.  
Amb l'excepció indicada, la resta de l'explotació proposada es considera adequada. Quant al pla de restauració integral proposat es considera correcte en línies generals. No obstant això, es va demanar al promotor:  
1. Minimitzar l'ús de formes rectilínies en el disseny de restauració i adoptar un acabat més integrat amb l'entorn. El promotor indica en documentació addicional que les formes rectilínies són conseqüència dels programes informàtics que reflecteixen l'aprofitament màxim, òptim des del punt de vista d'explotació, però més desfavorable des del punt de vista de restauració. S'argumenta que l'explotació de roca ornamental, definida per les fractures, vetes i colors acabarà determinant talls amb orientacions diferents de les projectades, per la qual cosa no s'aconseguirà l'aprofitament màxim i variaran angles, amb morfologia final menys rectilínia i més naturalitzada.  
  
2. D'altra banda, la documentació aportada plantejava el desdoblament dels bancs, utilitzant per a això part dels estèrils generats en la mateixa activitat mitjançant mineria de transferència. De la documentació aportada es deduïa que els estèrils s'aportarien sense cap tipus de processat, amb una pala carregadora.  
Es va comunicar al promotor la conveniència d'aprofitar les plantes de tractament d'àrids disponibles per a aconseguir una granulometria adequada dels materials destinats a la restauració, ja que la utilització d'estèrils no tractats podria suposar, a curt o mitjà termini, la pèrdua del tecnosòl cap al fons del rebliment a través dels buits de grans dimensions d'aquest. En aquest cas es veuria compromesa la revegetació, per la inexistència en superfície de capes amb unes característiques mínimes que en permeten l'arrelament i, per tant, la integració suficient de l'àrea afectada en l'entorn.  
El promotor concreta que l'estèril utilitzat com a rebliment per al desdoblament dels bancs, tindrà granulometries compreses entre 1 m³ i 100 mm, justifica l'estabilitat dels bancs i es compromet a instal·lar pels seus propis mitjans una planta de trituració per a la fabricació dels tecnosòls que conformaran les capes superiors del perfil de restauració.  
  
No obstant això, considerant l'heterogeneïtat dels materials de rebliment s'estima necessari aplicar una mesura correctora addicional al volum de rebliment que situe a una profunditat superior a 25 cm de la superfície final de restauració (exclòs el tecnosòl) de manera que es garantisca el manteniment del tecnosòl en superfície o entre clevills dels 25 cm superiors del perfil final. La mesura correctora que s'incorporarà al programa de vigilància ambiental consistirà en la realització d'una inspecció visual després del depòsit de cada capa de material estèril no tractat, a fi de detectar l'existència de grans buits; es procedirà, si fóra necessari, a l'engravat d'aquests buits amb material de granulometria adequada. S'adjunta un esquema sobre l'aplicació de la mesura correctora addicional  
  
b) Pèrdua de sòl.  
En el procés d'avaluació es va requerir del promotor justificació dels coeficients d'erosivitat del sòl per a la superfície restaurada. El requeriment al·ludia al factor de coberta vegetal utilitzat pel titular corresponent a vegetació ja desenvolupada, perquè des del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental s'estimava que, inicialment, fins al desenvolupament de la vegetació herbàcia, la coberta vegetal és nul·la.  
  
En la contestació del titular s'indica que el procediment de sembra separada de la plantació i la reposició d'antany asseguren la vegetació que justifica el factor de cobertura vegetal utilitzat. A més, els 2 anys de garantia respecte a la finalització de les labors, asseguren l'adequada cobertura del sòl.  
En qualsevol cas s'inclourà en el programa de vigilància ambiental l'observació i detecció de símptomes d'erosió després de la sembra, particularment si es produeixen pluges copioses en aqueixos moments.  
c) Vegetació.  
L'explotació minera comporta l'eliminació de la vegetació existent. No obstant això, la retirada i reserva de l'escassa terra vegetal i la incorporació del tecnosòl i posterior revegetació suposen la recuperació de la vegetació en la zona afectada.  
El pla de restauració integral proposa una combinació d'espècies de grandària herbàcia, arbustiva i arbòria que els serveis forestals consideren adequada. A més, des d'una òptica realista, es limita la plantació d'exemplars arboris a la plaça de pedrera i a les bermes entre talussos, amb implantació tant d'herbàcies com arbustives en tota la superfície afectada.  
D'altra banda, la combinació d'hidrosembra per a les superfícies en pendent amb la sembra en els plans també es considera encertada, així com postposar la plantació en el temps per a aprofitar la morfologia formada en el terreny.  
Quant a l'època de sembra, es considera oportuna al setembre per a aprofitar les precipitacions tardorenques i hivernals. En tot cas, si s'ajorna la data fins a la primavera com es menciona, hauria d'incidir-se més en els regs de suport estiuencs de les plàntules.  
  
S'indica que el material forestal utilitzat en la revegetació procedirà d'un viver inscrit en el registre de recol·lectors de materials forestals de reproducció de la Comunitat Valenciana. S'exigirà del viver el compliment de les especificacions indicades en el Decret 15/2006, de 20 de Gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció i disposicions relacionades.  
En tot cas, a fi de garantir l'èxit de la hidrosembra i de la sembra i plantacions, s'incorporarà en el programa de vigilància ambiental el seguiment de les condicions climàtiques després de la sembra, en què es preveu l'aplicació dels regs de salvament necessaris si no produïren les pluges tardorenques o hivernals esperades.  
  
d) Aus:  
L'informe del Servei de Vida Silvestre indica que, atés que el projecte es localitza en la zona de protecció d'avifauna per línies elèctriques denominada Serra del Coto, en cas d'instal·lar alguna línia elèctrica o algun suport de conductors nou, s'hauran d'adoptar les mesures necessàries per a la protecció de l'avifauna davant d'electrocucions i col·lisions, segons el que estableix el Reial decret 1432/2008. L'exercici de l'activitat no requereix la instal·lació de cap línia elèctrica, perquè s'abasteix d'electricitat mitjançant un grup electrogen, per la qual cosa la consideració preventiva del Servei de Vida Silvestre no resulta d'aplicació.  
e) Paisatge.  
L'impacte visual de l'activitat es deu a l'eliminació de la vegetació en les zones a explotar, la creació de fronts d'explotació, la presència de maquinària i equips i l'existència d'arreplegues de material i runa temporal.  
Amb la restauració progressiva del buit de pedrera i sobretot, amb la limitació del perímetre d'afecció quant a la cota màxima d'afecció, si bé no s'elimina totalment l'impacte, es restringeix la conca visual afectada, i s'atenua la magnitud de l'efecte.  
f) Afecció a l'atmosfera:  
f.1) emissió de partícules:  
L'activitat extractiva genera un important increment de partícules sòlides en suspensió, així com gasos de combustió procedents del funcionament de la maquinària i el trànsit de vehicles.  
En aquest sentit, la mineria no energètica està prevista en el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, actualitzat pel Reial decret 100/2011, de 28 de gener.  
Considerada una densitat mitjana de 271 tn/m³ per al material objecte d'extracció (marbre roig d'Alacant) els 10.000 m³ anuals de blocs a la venda indicats suposen una capacitat productiva d'unes 27.100 t/any. Segons aqueixa capacitat productiva i l'emplaçament de l'explotació, l'activitat es troba classificada en el grup c del catàleg, en concret amb el codi 04 06 16 02: Activitat primària de mineria no energètica que comporta l'extracció o tractament de productes minerals quan la capacitat és <= 200.000 t/any sempre que la instal·lació no es trobe a menys de 500 m d'un nucli de població.  
  
La inclusió de l'activitat en el grup c de l'esmentat catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera obliga al seu titular a la notificació prevista en l'article 13.3 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
El projecte menciona les següents mesures per a la prevenció de la producció de pols:  
- D'una banda, tant el funcionament de les màquines perforadores, com de les màquines de tall amb fil diamantat i amb minador de braç es realitzen per via humida.  
- D'altra banda, s'indica que diàriament es realitzarà el reg de pistes i fronts.  
Les mesures preventives i correctores proposades per a evitar la emissió de partícules es consideren correctes i suficients. En tot cas, dins del programa de vigilància ambiental haurà d'incloure's la vigilància de la emissió de partícules.  
f.2) Producció de soroll.  
L'activitat és generadora de soroll, tant en la perforació i tall i transport dels blocs, com en el triturat de la fracció d'estèril que roman en la mateixa explotació (per a elaboració de les capes superiors que es disposaran sobre la superfície geomorfològica final).  
La distància a l'habitatge més immediat, unida a la barrera natural que suposa la mateixa serra, fa que el soroll generat per l'activitat s'amortisca de forma important.  
D'altra banda, encara que en la documentació no s'explicita l'horari en què l'activitat s'exercirà, s'indica que la jornada laboral serà de 8 hores, sobreentenent-se que la jornada es farà en horari diürn.  
  
L'activitat no hauria d'ocasionar molèsties per sorolls en l'habitatge indicat. No obstant això, haurà de realitzar-se una auditoria acústica a la posada en marxa de l'activitat, i es plantejarà almenys un punt de control junt amb la habitatge esmentat.  
En l'auditoria, realitzada per un organisme de control autoritzat, no podran superar-se en el punt de control els 55 dB(A), nivell màxim permés per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica, per a l'ús residencial en horari diürn. En cas de superar-se aquest llindar, hauran d'adoptar-se les mesures correctores pertinents.  
Sense perjuí de l'auditoria acústica inicial, haurà d'incloure's dins del programa de vigilància ambiental la realització d'auditories acústiques periòdiques, amb els mateixos condicionants.  
g) Contaminació de sòls i aigües. Manteniment de maquinària i gestió de residus.  
La possible contaminació de sòls i aigües es deu, d'una banda, a l'ocasional arrossegament de sediments per l'aigua d'escorrentia que augmentaria la terbolesa de les aigües, i d'una altra, a abocaments eventuals de fluids procedents de vehicles i maquinària.  
Quant a l'arrossegament de sediments, es considera prou i adequat el disseny hidrològic de l'àrea afectada, amb la construcció de cunetes conductores de l'aigua i dispositius de control de la sedimentació.  
  
Respecte a la contaminació per abocaments eventuals de fluids, la documentació tècnica inicial indicava que les operacions de manteniment de part de la maquinària es realitzarien en la mateixa explotació minera, en un lloc tancat i amb teulada, proveït de sòl impermeable.  
Atés que no s'especificava ni la maquinària el manteniment de la qual es duria a terme en l'explotació, ni les característiques tècniques de l'àrea habilitada per a aquestes operacions, ni la ubicació exacta en l'explotació, es va sol·licitar l'ampliació d'informació. En el mateix escrit se sol·licitava del promotor que indicara la naturalesa, estimació de quantitats i destinació dels residus generats en l'activitat.  
En la seua contestació de 27 de juliol de 2016, el titular reconsidera el seu plantejament inicial i manifesta que totes les operacions de manteniment i reparació de la maquinària de l'activitat es duran a terme en taller autoritzat.  
D'altra banda, en el mateix escrit de contestació, el promotor assenyala que es preveu la generació de:  
- Olis usats: 1.600 kg/any (8 contenidors).  
- Filtres: (1 contenidor).  
- Bateries: (1 contenidor).  
El titular indica que tots els residus s'emmagatzemaran en recipients estancs subministrats per l'empresa gestora encarregada de retirar-los periòdicament, Retramur GR, SL.  
Es constata que el gestor proposat és una empresa radicada en la regió de Múrcia que disposa d'autoritzacions que el faculten per a la retirada i gestió dels residus mencionats. No obstant això, el promotor no aporta el compromís de retirada amb l'empresa indicada, que haurà d'aportar-se.  
Es considera que els residus indicats només poden ser generats en les operacions de manteniment o reparació de la maquinària, i això resulta contradictori amb el manteniment en taller extern, opció triada pel promotor.  
El promotor aclarirà a l'òrgan substantiu si opta pel manteniment en la mateixa explotació o en tallers externs autoritzats. En la part dispositiva d'aquesta resolució s'especifiquen els condicionants ambientals a incorporar en l'autorització per a cada alternativa.  
h) Consum d'aigua.  
El consum d'aigua requerit per a l'exercici de l'activitat correspon principalment a les mesures preventives per a evitar l'alçament de pols, a la refrigeració en el tall dels blocs i, una vegada iniciades les fases de restauració de l'explotació, al reg d'implantació i els successius regs de suport per a garantir l'èxit de la revegetació.  
  
Es va requerir al promotor una estimació dels volums d'aigua necessaris per a aquests usos.  
- Reg per a evitar alçament de pols: el titular inclou les superfícies de sòl sense vegetació. És a dir, camí d'accés, talls d'explotació, àrees pendents de restauració i arreplegues de terra vegetal i material inert. Si bé les diferents superfícies varien en funció de la fase d'explotació, s'estima una mitjana de 15 ha de superfície. Es calcula l'aigua per superfície i el nombre de regs necessaris anualment, i resulta que les necessitats anuals d'aigua per aquest concepte suposen una mitjana de 450 m³.  
  
- Aigua per a neteja de tall i refrigeració: s'estimen unes necessitats de 8 l/m³ de material aprofitable. Per la qual cosa, per a la producció anual de 10.000 m³ es necessitaran 80 m³ d'aigua. S'indica que la major part de l'aigua utilitzada en tall i refrigeració es reutilitza després d'acumular-la en basses de decantació.  
- Quant al reg proposat per a la revegetació, es proposa un reg d'implantació de 15l/m² i 3 regs de suport de la mateixa quantia. Per a la superfície restaurada i considerant la realització progressiva de la restauració, resulta un consum anual per a reg pròxim a 200 m³.  
  
En conseqüència, el consum total d'aigua previst en l'explotació és d'uns 730 m³/any.  
D'altra banda, quant a la procedència de l'aigua consumida en l'explotació, atés que la documentació indicava que l'aigua seria subministrada per la Comunitat de Regants de la Romana, es va requerir acreditació documental d'aquesta circumstància.  
El promotor va aportar compromís de subministrament d'aigua firmat pel secretari de la Comunitat de Regants on s'indica que la comunitat pot subministrar aproximadament 1.000 m³ d'aigua anualment per a les labors d'explotació de l'activitat.  
En definitiva, es considera adequadament justificat, tant el consum d'aigua que es produirà en l'explotació, com la disponibilitat d'aigua i la procedència, encara que haurà d'aportar certificat de l'organisme de conca sobre l'ús del recurs.  
3r Programa de vigilància ambiental.  
El PVA elaborat assenyala que es vigilarà el compliment de les mesures preventives i correctores proposades en el mateix estudi d'impacte ambiental i en la present resolució, però no concreta els mesuraments i controls a realitzar. En concret:  
- Es revisarà periòdicament el jalonament perimetral per a evitar eventuals afeccions fora de la zona d'explotació.  
- Es controlarà periòdicament la impermeabilització de la zona habilitada per al manteniment de la maquinària, en el cas que s'opte pel manteniment in situ.  
- Després de finalitzar cada capa de depòsit de material de conformació de bancs de 5 m d'altura, es realitzarà una inspecció visual per a detectar buits excessivament grans en superfície, i realitzar, si és el cas, l'engravat amb material de granulometria inferior (tal com s'ha detallat anteriorment).  
- Atés que la fase crítica quant a l'erosió del sòl és després de la sembra, abans del desenvolupament de la vegetació herbàcia, haurà de vigilar-se periòdicament l'aparició de símptomes d'erosió en aquests moments, particularment si es produeixen pluges copioses en aqueixos moments.  
- Es realitzaran auditories acústiques a la posada en marxa de l'activitat i en períodes quinquennals durant la fase de funcionament de l'activitat extractiva, per un organisme de control autoritzat, i s'incorporaran els informes resultants al PVA.  
- Es realitzarà una revisió periòdica de la emissió de partícules.  
La documentació derivada del desenvolupament del programa de vigilància ambiental ha de romandre a disposició de l'autoritat ambiental competent. Respecte a la remissió d'informes aquesta direcció general, s'haurà de remetre els informes quinquennals, així com l'informe corresponent a la conclusió del PVA.  
Es considera que l'informe quinquennal ha de completar-se amb un reportatge fotogràfic en què s'aprecie l'aplicació de les mesures preventives i correctores aplicades, així com pla topogràfic de la situació real de l'explotació en aqueix moment.  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I, grup 3.c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, i pel Decret 73/2017, de 2 de juny, ambdós del Consell), atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de «Concessió directa d'explotació de recursos de la secció c), denominada Romanense, número 2762, promogut per Romanense de Mármoles, SL, que s'ubica en la parcel·la 274 del polígon 43 del terme municipal de Monòver (Alacant), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, el PRI i la resta de documentació aportada el 27 de juliol de 2016, en tot allò que no contradiga els condicionants del punt segon de la present resolució, que seran de compliment obligatori.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. A fi de no afectar visualment la part sud de la Serra del Reclot, se suprimirà el banc superior de l'explotació. En cap cas seran admissibles afeccions per damunt de la cota 715 msnm.  
El perímetre de la primera fase de l'explotació passarà a estar definit pels vèrtexs en coordenades UM ETRS89 (fus 30):  
  
Punt X Y  
1 680450.7214 4248394.0387  
2 680484.7499 4248421.7128  
3 680511.8049 4248400.8878  
4 680546.4849 4248364.1978  
5 680600.5299 4248322.8328  
6 680651.9649 4248385.0278  
7 680692.3226 4248380.0055  
8 680703.4063 4248349.4542  
9 680708.1228 4248327.2818  
10 680684.6386 4248303.6148  
11 680630.0550 4248267.7900  
12 680584.4900 4248263.3400  
13 680545.2917 4248283.1700  
15 680454.7285 4248294.1700  
1 680450.7214 4248394.0387  
  
  
2. Abans de la concessió administrativa de l'activitat, s'haurà d'aportar a l'òrgan substantiu el certificat de l'organisme de conca sobre l'autorització de l'ús del recurs hídric.  
3. El promotor concretarà a l'òrgan substantiu la solució per la qual opta per a la realització de les operacions de manteniment i reparació de la maquinària utilitzada en l'explotació Romanense número 2762, i a continuació s'especificaran els condicionants ambientals exigibles a cada una de les alternatives. L'autorització incorporarà a l'autorització els condicionants ambientals corresponents a l'alternativa triada:  
  
3.1. En el cas d'optar pel manteniment in situ, la declaració anirà acompanyada d'un annex a l'estudi d'impacte ambiental i al projecte relatiu a l'àrea de manteniment de maquinària i a la gestió dels residus generats en el qual s'especificarà:  
a) Dimensions: comprendrà la superfície adequada per a albergar, a més de les operacions de manteniment de maquinària, l'emmagatzematge temporal dels residus generats, en cubetes de dimensions adequades, fins que siguen retirats pel gestor autoritzat.  
b) Característiques tècniques:  
- Impermeabilització de solera, amb pendent orientada cap a un basseta estanca de lixiviats que es buidarà periòdicament per gestor autoritzat.  
- Coberta, o bé dissenyant un rastell contenidor que garantisca que un episodi de pluja torrencial no supose que l'aigua sobreïsca.  
c) Emplaçament, reflectit en pla a escala 1:2.000.  
La zona de manteniment s'ubicarà, en la mesura que siga possible, en les cotes més baixes del perímetre de l'explotació, sense excedir-ne els límits, però evitant l'àrea de desguàs natural.  
d) Gestió: s'aportarà compromís de retirada dels residus generats en l'explotació per gestor autoritzat, ja siga l'empresa mencionada en la documentació o una altra que dispose de l'autorització pertinent. Durant tot el període de vida útil de l'explotació, s'haurà de disposar de compromís en vigor de retirada de residus per gestor autoritzat.  
  
S'ampliarà el programa de vigilància ambiental, on s'especifique que inclourà el registre de tots els documents d'entrega de residus corresponents.  
- En el moment en què estiga a punt de començar l'explotació de la superfície sobre la qual s'emplaça la zona de manteniment de maquinària, es desmantellaran aquestes instal·lacions, i es gestionaran els residus generats d'acord amb el que establix la legislació vigent. Qualsevol operació de reparació o manteniment que es requerisca a partir d'aquest moment, es realitzarà en tallers externs.  
3.2. En el cas d'optar per manteniment en taller, la declaració anirà acompanyada d'un annex a l'estudi d'impacte ambiental i al projecte en què s'amplie el programa de vigilància ambiental i s'especifique que s'inclourà tota la documentació acreditativa de la realització de les operacions de manteniment en tallers autoritzats: factures amb identificació de la maquinària (model i matrícula) i operacions de manteniment i reparació, així com residus (tipologia i quantitat) retirats pel taller.  
  
En aquest cas no es podran realitzar operacions de reparació o manteniment de la maquinària en l'àmbit de l'explotació.  
4. La classificació de l'activitat en el grup C segons l'annex del Reial decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació, obliga a la notificació prevista en l'article 13.3 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
5. Durant l'activitat de la pedrera s'observarà el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal, o en els seus voltants.  
6. Es realitzarà una auditoria acústica en el termini de 3 mesos des de l'inici de l'activitat i, posteriorment, les corresponents d'acord amb la periodicitat establida en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Les auditories acústiques es realitzaran per un organisme de control autoritzat.  
  
Les auditories inclouran un punt de control junt amb l'habitatge més pròxim a l'explotació, situat a l'altre costat de la Serra del Reclot. En cas de superar els nivells sonors permesos per la llei, s'establiran les mesures correctores pertinents.  
7. El pla de restauració integral es complementarà amb una mesura correctora addicional aplicable al volum de rebliment que se situe a una profunditat superior a 25 cm de la superfície final de restauració (exclòs el tecnosòl) de manera que es garantisca el manteniment del tecnosòl en superfície o entre clevills dels 25 cm superiors del perfil final.  
  
La mesura correctora consistirà en la realització d'una inspecció visual després del depòsit de cada capa de material estèril no tractat a fi de detectar l'existència de grans buits; si cal, es procedirà a l'engravat dels buits amb material de granulometria adequada (vegeu l'esquema d'aplicació en l'apartat de consideracions ambientals de la part expositiva d'aquesta resolució).  
8. Sense perjuí de les disposicions del programa de vigilància ambiental proposat, s'hi inclouran les següents determinacions, assenyalant la periodicitat amb què es realitzaran, que en cap cas superarà la indicada per les prescripcions normatives en el cas de controls previstos per la legislació vigent:  
- Comprovació de l'estat del jalonament perimetral per a evitar eventuals afeccions fora de la zona d'explotació.  
- Revisió de l'estat de la impermeabilització de la zona habilitada per al manteniment de la maquinària.  
- Inspecció visual del rebliment i si és el cas aplicació de l'engravat d'aquest d'acord amb el punt 7 anterior.  
- Vigilància periòdica per a detecció precoç de símptomes d'erosió del sòl després de la sembra, abans del desenvolupament de la vegetació herbàcia, i en tot cas després de pluges copioses.  
- Seguiment de les condicions climàtiques després de la hidrosembra, sembra i plantacions. Es preveurà l'aplicació de regs de salvament necessaris si no produïren les pluges tardorenques o hivernals esperades.  
  
- Auditories acústiques pertinents d'acord amb la legislació vigent.  
- Control de l'emissió de partícules.  
- La documentació derivada del desenvolupament del programa de vigilància ambiental romandrà a disposició de l'autoritat ambiental competent.  
- S'haurà de remetre a aquesta direcció general els informes quinquennals, així com l'informe corresponent a la conclusió del PVA. Aquests informes es completaran amb un reportatge fotogràfic en què s'aprecie l'aplicació de les mesures preventives i correctores aplicades i un pla topogràfic que reflectisca la situació real de l'explotació en aqueix moment.  
9. Qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica es comunicarà immediatament a l'administració competent, i es paralitzarà l'activitat fins a la determinació de les mesures a adoptar.  
10. El descobriment d'avencs o coves durant l'avanç de les labors mineres, per la seua condició d'espais naturals protegits, es notificarà immediatament a l'autoritat competent, a fi que siguen inspeccionades, d'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
11. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com la detecció d'algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013 és aplicable a la present declaració d'impacte ambiental.  
  
València, 14 d'agost de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 28 de setembre de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8167, del 10-11-2017 (2017/9282)

RESOLUCIÓN de 28 de septiembre de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 126/14-AIA Monóvar.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8167

Fecha DOGV
:   10-11-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/9282

CVE


Fecha del documento
:   28-09-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 28 de septiembre de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 126/14-AIA Monóvar. [2017/9282]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 126/14-AIA Monóvar.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 126/14-AIA.  
Título: Concesión directa de explotación de recursos de la sección C) Romanense, número 2762.  
Promotor: Romanense de Mármoles, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Energía de Alicante.  
Ref. órgano sustantivo: MIEXCD/2012/2/03.  
Localización: parcela 274 del polígono 43. Término municipal de Monóvar (Alicante).  
  
Descripción del proyecto  
1.º Objeto del proyecto:  
El objeto del proyecto es la obtención de una concesión directa, de acuerdo con la Ley 22/1973, de 21 de julio, de minas, para una actividad de explotación de recursos de la sección C.  
2.º Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada.  
Se trata de una explotación para la producción de piedra ornamental (mármol «Rojo Alicante»). La concesión abarca 2 cuadrículas mineras que afectan a los municipios de Monóvar y La Romana, si bien el proyecto de explotación solicitado se ciñe a la localidad de Monóvar, en concreto a parte de la parcela 274 del polígono 43, en el paraje denominado Cavarrasa. Las coordenadas UTM en el sistema de referencia ETRS-89, Huso 30 del perímetro de la explotación son:  
  
Punto Coordenada X Coordenada Y  
1 680.444,9022 4.248.576,2462  
2 680.633,7420 4.248.680,4776  
3 680.679,5178 4.248.614,4893  
4 680.724,7251 4.248.287,1076  
5 680.478,0916 4.248.227,2713  
6 680.449,7524 4.248.292,2979  
  
  
La explotación se ubica en la vertiente norte de la sierra del Reclot, abarcando 2 pequeñas lomas divididas por una vaguada que desagua hacia el nordeste de la explotación. La concesión de explotación tiene una superficie de 958 ha, aunque el área realmente afectada por la explotación es de 81 ha.  
La explotación se realizará a media ladera, iniciándose en la parte más alta a cota 715 m. El método de explotación es el de roza a cielo abierto con bancos descendentes. La explotación se ha dividido en tres fases claramente definidas.  
  
Fase Superficie (Ha) Núm. de bancos Altura (m) Anchura (m) Cotas  
Fase 1 2,57 5 10 >21 715, 705, 695, 685, 675  
Fase 2 3,15 3 10 >21 665, 655, 645  
Fase 3 2,38 3 10 >21 635, 625, 620  
  
  
El material que no reúna las características requeridas para su comercialización como roca ornamental se acopiará en un depósito temporal de estériles en la zona de explotación. Cuando la anchura del primer banco sea la suficiente para trabajar con seguridad, se iniciará el banco inmediatamente inferior a cota 705 metros. Con este criterio se irán abriendo, avanzando bancos y depositando estériles en el acopio temporal.  
Cuando se hayan agotado los dos bancos superiores, el material de desecho se irá depositando en los mismos mediante minería de transferencia, desdoblándolos en bancos de 5 metros de altura y 9 metros de anchura. Se procederá de este modo hasta agotar la primera fase de explotación, iniciándose a continuación la restauración de dicha fase.  
De forma análoga se realizarán la segunda y tercera fase. El estado final de explotación estará formado por 20 bancos de 5 metros de altura y 9 metros de anchura media. En dicho estado final, la plaza de cantera dispondrá de pendiente del 2 % para que las aguas discurran del SO al NE.  
Las bermas tendrán una pendiente del 2 % hacia el pie del talud, donde se ubicarán las cunetas longitudinales de recogida de aguas de escorrentía. Las cunetas longitudinales tendrán una pendiente del 3 % hacia el centro de la cantera hasta interceptar con la cuneta transversal, que se protegerá contra la erosión con áridos. Las cunetas de recogida de aguas se han diseñado en base a un estudio hidrológico, dividiendo la cuenca interna del área de explotación en 2 subcuencas, finalizando en 2 puntos de vertido al desagüe original. Las obras de vertido se realizarán mediante escollera con el fin de reducir la velocidad de las aguas. Asimismo, se colocará un arenero para captar la carga sedimentaria que pudiera arrastrar el agua.  
El volumen de desmonte es de 996.679 m³ de los cuales se estima un 25 % de aprovechamiento, es decir, 249.170 m³ de material útil para su venta en bloques. Parte del material no comercializable se utilizará para rellenar los bancos agotados mediante minería de transferencia.  
Los volúmenes estimados son los siguientes:  
  
Fase Superficie (Ha) Desmonte (m³) Aprovechable (m³) Relleno (m³)  
Fase 1 (5 años) 2,57 189.396,92 47.349,23 95.850,65  
Fase 2 (8 años) 3,15 334.825,19 83.706,29 113.224,34  
Fase 3 (12 años) 2,38 472.457,17 118.114,29 85.001,58  
Total (25 años) 8,10 996.679,28 249.169,82 294.076,57  
  
  
El material que no se aproveche como roca ornamental ni en la restauración de la explotación, 453.433 m³, se depositará en un acopio temporal de estériles con el fin de destinarlo a la fabricación de áridos. En consecuencia, en la explotación no existirán escombreras permanentes. El depósito temporal, con una altura máxima de 10-20 m, se ubicará en terrenos de la explotación.  
El ritmo de explotación/día, será de 40 m³, se trabajarán 250 días/año, por lo que el ritmo anual de explotación previsto será de 10.000 m³ de bloques listos para su venta. Así, la vida de la cantera será de 25 años.  
Las coordenadas UTM según el sistema de referencia ETRS-89, Huso 30 correspondientes al perímetro de cada una de las fases son:  
  
 Punto X Y  
FASE 1  
 1 680450.7214 4248394.0387  
 2 680484.7499 4248421.7128  
 3 680511.8049 4248400.8878  
 4 680546.4849 4248364.1978  
 5 680600.5299 4248322.8328  
 6 680651.9649 4248385.0278  
 7 680692.3226 4248380.0055  
 8 680703.4063 4248349.4542  
 9 680708.1228 4248327.2818  
 10 680684.6386 4248303.6148  
 11 680630.0550 4248267.7900  
 12 680584.4900 4248263.3400  
 13 680545.2917 4248283.1700  
 14 680491.9000 4248239.1000  
 15 680454.7285 4248294.1700  
 1 680450.7214 4248394.0387  
FASE 2  
 1 680450.7214 4248394.0387  
 2 680484.7499 4248421.7128  
 3 680511.8049 4248400.8878  
 4 680546.4849 4248364.1978  
 5 680600.5299 4248322.8328  
 6 680651.9649 4248385.0278  
 7 680692.3226 4248380.0055  
 8 680682.4979 4248448.4548  
 9 680637.3300 4248451.6100  
 10 680584.0700 4248413.5600  
 11 680570.5200 4248462.5000  
 12 680614.2200 4248540.4300  
 13 680610.8800 4248569.0400  
 14 680578.5000 4248575.3800  
 15 680463.4069 4248521.8506  
 16 680450.0667 4248477.0416  
 1 680450.7214 4248394.0387  
FASE 3  
 1 680682.4979 4248448.4548  
 2 680637.3300 4248451.6100  
 3 680584.0700 4248413.5600  
 4 680570.5200 4248462.5000  
 5 680614.2200 4248540.4300  
 6 680610.8800 4248569.0400  
 7 680578.5000 4248575.3800  
 8 680463.4069 4248521.8506  
 9 680468.8716 4248593.9136  
 10 680491.5300 4248593.2300  
 11 680553.7950 4248620.6200  
 12 680609.8600 4248653.5800  
 13 680651.8900 4248653.9000  
 14 680673.8000 4248607.7300  
 15 680669.4300 4248526.2300  
 16 680639.9500 4248491.8300  
 17 680668.8292 4248479.7343  
 1 680682.4979 4248448.4548  
  
  
  
  
Maquinaria:  
La maquinaria prevista para utilizar en la explotación es la siguiente:  
  
Maquinaria Cantidad Potencia  
Máquina de corte de hilos diamantados 4 120,0 KW  
Rozadoras de cadena 2 110,0 KW  
Bombas sumergibles 2 4,0 KW  
Pala cargadora CAT 988-B 2   
Compresor portátil a gasoil 2   
Torreta multiperforadora de 4 martillos 2   
Torreta multiperforadora de 5 martillos 1   
Perforadora 1   
Dumper 1   
Grupo electrógeno 1   
  
  
Se estima que serán necesarios siete operarios de empleo directo.  
Agua: se dispone de agua de riego proveniente de la red de riego de la Comunidad de Regantes de La Romana para abastecer las necesidades de la explotación.  
Los accesos a la explotación ya existen por el norte de la parcela, dado que discurre un camino vecinal por el valle formado entre las Sierras del Reclot y la Quitranera.  
3.º Plan de restauración integral.  
El plan de restauración integral se propone en 3 fases, cada una de las cuales abarcará la superficie correspondiente a las 3 fases de explotación, partiendo del estado final de dichas fases, ya con bancos desdoblados de 5 m de altura y 9 m de anchura media.  
El suelo presente en el área podría corresponderse con un leptosol lítico, consecuencia de un intenso proceso erosivo que ha reducido el suelo a su mínima expresión en cuanto a profundidad, con afloramientos de la roca subyacente en algunas zonas. Así, aunque durante la explotación se retirará la poca cantidad de suelo presente para su aporte en las superficies morfológicamente restauradas, no se consideran estas cantidades para el desarrollo del PRI.  
Se proyecta el aporte de suelos creados a partir de estériles enmendados con compost procedente de la planta de RSU de Villena, con el fin de mejorar sus características. Utilizando la información proporcionada por la planta y la hoja de cálculo diseñada por el centre de recerca ecológica y aplicaciones forestales (CREAF) se ha calculado las necesidades de compost, resultando un total de 28,32 m³/ha.  
La mezcla de los estériles y la materia orgánica se realizará directamente en la machacadora para conseguir la mezcla más homogénea posible, y se colocará y extenderá con la retroexcavadora.  
Tanto en los taludes como en las zonas llanas se aportará una capa de 20 cm de estériles triturados y, sobre la misma, una capa de 30 cm de estéril enmendado.  
Revegetación. La revegetación de zonas llanas, plaza de cantera y bermas, incluirá especies de porte herbáceo, arbustivo y arbóreo. Los taludes se revegetarán exclusivamente con especies herbáceas y de matorral.  
La revegetación herbácea se realizará mediante siembra zonas llanas e hidrosiembra en taludes.  
Respecto a las especies arbustivas, en los taludes se introducirá en la hidrosiembra y en las zonas llanas mediante plantación, al igual que las especies arbóreas.  
Las especies seleccionadas para la revegetación son las siguientes:  
- Herbáceas: Brachypodium retusum, Brachypodium phoenicoides, Stipa tenacissima, Dorycnium pentaphyllum, Anthyllis cytisoides, Medicago sativa, Coronilla minima y Psoralea bituminosa.  
- Arbustivas: Rosmarinus officinalis, Rhamnus lycioides, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Cistus clusii, Sedum sediforme y Thymus vulganis.  
- Arbóreas: Pinus halepensis y Olea europaea.  
La hidrosiembra se realizará en dos pasadas, la primera incorporando las semillas, los fertilizantes y parte del mulch, y la segunda aplicando el resto del mulch. Al cabo de un año se realizará una siembra de refuerzo en las zonas donde no haya prosperado la siembra inicial.  
La siembra será mecanizada a voleo, distribuyendo las semillas directamente sobre la superficie del suelo y enterrándolas ligeramente con grada de púas o por métodos manuales cuando se trate de terrenos de difícil acceso.  
La siembra se realizará preferentemente a mediados de septiembre, a pesar de que el invierno podría disminuir el crecimiento por entrar en parada vegetativa, esta ya tendría un desarrollo suficiente para desarrollarse plenamente en primavera. De no ser posible se iniciaría la siembra a principios de primavera.  
La plantación de las especies arbustivas y arbóreas se realizará un año después de la siembra, en ahoyado con alcorque, aprovechando la micromorfología creada tras una temporada de lluvias. Se propone una densidad de plantación de 1.500 uds por hectárea, de las que serán de porte arbóreo 400 uds (300 pinos y 100 olivos por hectárea).  
Se realizará un riego de implantación con una dosis de 15 litros/m², y 3 riegos de apoyo, también con una dosis de 15 litros/m², en los meses secos del año posterior (junio, julio y agosto).  
Durante el periodo de mantenimiento, se limpiarán las zanjas de drenaje y arenero con el fin de evitar su colmatación, y se realizarán los riegos de apoyo necesarios.  
4.º Programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental incluye el preceptivo programa de vigilancia ambiental.  
Antes del inicio de las labores se delimitarán las diferentes zonas de la parcela de actuación. Durante la fase de explotación se controlará la aplicación de todas las medidas protectoras especificadas en el propio estudio de impacto ambiental y las que, en su caso, se especifiquen en la declaración de impacto ambiental. Se concreta que se elevarán informes trimestrales con los resultados de la aplicación de las medidas propuestas. También se elaborará un informe anual que incluirá además, la evaluación del grado de eficacia de las medidas correctoras adoptadas, y nuevas medidas a adoptar de acuerdo con los posibles impactos no detectados anteriormente o la corrección de medidas ineficaces.  
Una vez finalizada la ejecución del proyecto, se desarrollará un seguimiento ambiental del área de actuación mediante visita trimestral. Transcurridos 2 años, a la vista de los resultados obtenidos, podrá determinarse la necesidad de continuar la vigilancia ambiental.  
  
Tramitación administrativa  
El expediente se inicia el 30 de septiembre de 2014, con la remisión, por el Servicio Territorial de Energía de Alicante, de la documentación técnica en formato digital, así como el resultado del trámite de información pública e informes sectoriales necesarios para el procedimiento de evaluación de impacto ambiental del proyecto.  
El 17 de septiembre de 2015 se requiere al Servicio Territorial de Energía y Minas de Alicante la remisión nuevamente de la documentación, por dificultades en la lectura de los archivos incluidos en el cd.  
El 13 de octubre de 2015, el Servicio Territorial de Energía y Minas de Alicante remite la documentación solicitada.  
El 28 de abril de 2016, a través del órgano sustantivo, se requiere del promotor determinadas aclaraciones técnicas, y la remisión de acreditación documental de determinados aspectos de la actividad.  
El 27 de julio de 2016 el Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante remite un cd a instancia del titular con el fin de dar contestación al requerimiento del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por otra parte, el 1 de agosto de 2016 se comunica al Servicio Territorial de Energía de Alicante la existencia de una actividad extractiva y un vertedero de estériles de titularidad desconocida en el ámbito territorial de las cuadrículas mineras correspondientes a la explotación. Se solicita, pues, que en caso de derivar algún tipo de responsabilidad subsidiaria por parte del promotor del proyecto para la restauración de esas actividades, se comunique para contemplar dicha restauración en la resolución del expediente.  
Por último, el 17 de octubre de 2016, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante indica que, consultados los antecedentes obrantes en dicho servicio, no consta relación entre los enclaves precedentes y la empresa Romanense de Mármoles, SL, titular del expediente de evaluación de impacto ambiental.  
  
Información pública  
El Servicio Territorial de Energía de Alicante de la Conselleria de Economía, Industria, Turismo y Empleo sometió el expediente a información pública durante un plazo de 30 días hábiles y lo anunció en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 7237, de 20 de marzo de 2014, con corrección de errores en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 7244, de 31 de marzo de 2014.  
Asimismo, se insertó anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante núm. 58, de 26 de marzo de 2014 y en los tablones de anuncios de los Ayuntamientos de Monóvar y La Romana.  
El jefe del Servicio Territorial de Energía de Alicante, en fecha 26 de septiembre de 2014, certifica que durante el plazo concedido no se presentaron alegaciones.  
Consultas a administraciones e informes recibidos.  
En el expediente se han considerado tanto los informes remitidos por el Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante, como los solicitados por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental en atención a las posibles afecciones detectadas.  
a) Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural (10.04.2014).  
El informe indica que, en base a la documentación patrimonial presentada, no existe afección al patrimonio cultural en sus manifestaciones arqueológicas, arquitectónicas, y paleontológicas.  
Se informa favorablemente la actuación.  
b) Informe de la Dirección Territorial de Alicante en materia de ordenación y gestión forestal (8.08.2014).  
El informe describe exhaustivamente la explotación y restauración propuestas, incluyendo un resumen del presupuesto correspondiente al PRI en base al cual se establece la fianza que deberá constituir el promotor para garantizar la ejecución de las labores de restauración. La fianza correspondiente, establecida por fases será de:  
  
Fase Superficie (ha) Fianza (?)  
1 257 96.03615  
2 315 117.52676  
3 238 88.79800  
Total 810 302.36091  
  
  
Los ingenieros de montes firmantes concluyen informando favorablemente el plan de restauración integral desde el punto de vista forestal, indicando que la restauración propuesta es adecuada en el marco de restauraciones de canteras a cielo abierto y compatible con los objetivos establecidos en el artículo 9 del Decreto 82/2005.  
c) Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar. (30.05.2013).  
En el entorno de la actuación no hay cauces por lo que no afecta a dominio público hidráulico.  
A efectos de garantizar la no incidencia en el régimen de corrientes, se realizan una serie de recomendaciones en cuanto a la recogida de las aguas de escorrentía, la disposición de elementos para impedir la salida de aguas pluviales contaminadas, favorecer la infiltración y reducir la pérdida de suelo. Se recuerda asimismo que las obras que se realicen en la zona de actuación no podrán alterar el curso natural de las aguas.  
La demanda de recursos hídricos generada por la actividad (530 m³/año) no se considera significativa. En todo caso, se recuerda que el derecho al uso privativo de las aguas se adquiere por disposición o por concesión administrativa.  
La Confederación Hidrográfica del Júcar informa favorablemente la explotación, sin perjuicio de determinaciones que se puedan establecer en las autorizaciones que se deben obtener.  
d) Informe del Servicio de Vida Silvestre (19.11.2015).  
El informe indica que, consultado el banco de datos de biodiversidad de la Comunitat Valenciana, en la cuadrícula UTM 1x1 correspondiente al proyecto se ha identificado la especie protegida Búho real (Bubo bubo), aunque no es previsible que se afecte a esta especie, pues solo se conoce una cita en la zona, de 2007, y estaba fuera del ámbito de la actuación.  
En cuanto a hábitats protegidos, el visor cartográfico de la Generalitat incluye en el ámbito de la actuación el Hábitat 9560\* Bosques endémicos de Juniperus spp., por lo que los técnicos del Servicio de Vida Silvestre realizan una visita al terreno, comprobando que no existe en el ámbito de actuación ningún hábitat protegido incluido en el anexo IV del Decreto 70/2009.  
Por otro lado, se señala que dado que el proyecto se encuentra dentro de la zona de protección de avifauna por tendidos eléctricos denominada Sierra del Coto, en caso de instalar algún tendido eléctrico o algún apoyo de conductores nuevo, se deberán adoptar las medidas necesarias para la protección de la avifauna frente a electrocuciones y colisiones, de acuerdo con lo establecido en el Real decreto 1432/2008.  
El Servicio de Vida Silvestre considera que la realización del proyecto no causará afecciones negativas a hábitats ni a especies catalogadas.  
e) Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje (8.01.2016).  
El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje indica que la explotación propuesta será visible, en mayor o menor medida, desde la carretera CV-834 y desde el paisaje de relevancia regional PRR 30 «Viñedos del interior de Alicante (Novelda, Pinoso)», al que está muy próxima. Por ello, con el fin de mitigar el impacto paisajístico generado, resulta esencial la ejecución progresiva de la restauración conforme se vayan agotando las fases de explotación, desde arriba hacia abajo.  
Se señala que, dado que la explotación se plantea en una cuenca visual relativamente cerrada, al ubicarse en la vertiente norte del hito topográfico afectado (parte del conjunto de la Serra del Reclot), debe evitarse que la explotación abra nuevos frentes visuales desde puntos de observación ubicados al sur, manteniendo la condición de cierre escénico del término municipal de la Romana de la citada elevación. Para ello, se debería limitar la cota máxima de explotación prevista, iniciando la explotación desde la cota 715, aproximadamente.  
Siempre que se mantenga intacta la cumbrera de la elevación topográfica afectada, limitando la cota máxima de explotación conforme a lo expuesto y se lleven a cabo las medidas de integración paisajística propuestas, cabe emitir informe favorable al proyecto.  
f) Informe del Servicio de Caza y Pesca (10.02.2016).  
Se indica que la superficie afectada por la actividad forma parte del coto de caza A-10292. Las medidas preventivas y correctoras previstas se consideran adecuadas. No se señalan impedimentos para el desarrollo de la actividad.  
Se indica que en caso de autorizarse la explotación, el terreno pasaría a considerarse zona de seguridad, sin perjuicio de que el promotor solicite su declaración mediante resolución expresa. Asimismo, se indica la posibilidad de solicitar la segregación de la superficie de la explotación, sin que ello afecte al espacio cinegético.  
  
Consideraciones ambientales.  
1.º Emplazamiento del proyecto.  
La explotación minera se desarrollará en parte de la parcela 274 del polígono 43 de la localidad de Monóvar. El suelo sobre el que se pretende desarrollar la actividad extractiva está clasificado en el vigente plan general de ordenación urbana de Monovar, de 12 de noviembre de 1985, y su modificación puntual núm. 6 como suelo no urbanizable de uso extractivo (SNUPE/E) por lo que el 16 de octubre de 2012, el secretario accidental del Ayuntamiento de Monóvar, con el visto bueno de la concejala delegada de urbanismo, expide certificado de compatibilidad urbanística para la actividad pretendida al ser el uso extractivo compatible con el régimen de dicho suelo, siempre y cuando se cumplan las condiciones urbanísticas expuestas en dicho certificado.  
Contrastada la ubicación propuesta para la actividad con la información suministrada por la cartografía disponible en la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, se observa que:  
- La explotación se encuentra en el área prioritaria «Serra del Coto», y dentro del ámbito del hábitat definido a escala 1:50.000 1777740. Además, está citada la presencia del Búho real (Bubo bubo) en la cuadrícula UTM 1x1 correspondiente al emplazamiento de la actuación. Observaciones en base a las cuales se consultó al Servicio de Vida Silvestre que considera que la actuación no causará afecciones negativas ni a hábitats ni a especies.  
- La ubicación propuesta para la explotación está dentro del ámbito del espacio cinegético A-10292, correspondiente a coto deportivo.  
- Dista unos 1.300 m del paraje natural municipal Monte Coto, si bien el paraje se encuentra al otro lado de la Sierra de la Quitranera.  
- La explotación se emplaza en terreno forestal. En consecuencia, por una parte, el procedimiento de autorización requiere la elaboración de un plan de restauración integral, informado por el órgano competente. Por otra parte, deberá considerarse lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal, o en sus inmediaciones.  
- La ubicación del proyecto no afecta a vías pecuarias, espacios de la Red Natura 2000, ni a ningún otro tipo de espacio natural protegido con las salvedades mencionadas.  
- El emplazamiento propuesto no está sometido a riesgos por inundación, deslizamientos o desprendimientos. Tampoco existen afecciones territoriales derivadas de la proximidad de elementos naturales o de infraestructuras humanas.  
- En un perímetro de 500 metros alrededor de los límites de la explotación no existe suelo urbano ni núcleos habitados. Cabe señalar la existencia de una vivienda aislada, a la que alude el propio proyecto, a una distancia en línea recta de 480 metros. No obstante, la vivienda se encuentra en la vertiente sur de la sierra, por lo que el propio relieve hace de barrera entre esta y la actividad.  
Por todo lo anterior, se concluye que, de la ubicación de la explotación, no se derivarán afecciones significativas al medio ambiente.  
2.º Consideraciones relacionadas con la actividad a desarrollar.  
a) Alteración de la topografía.  
El impacto sobre la geomorfología se produce con la extracción de material que modifica el relieve original del terreno.  
En principio, en atención a las consultas realizadas, el área de afección de la cantera no presenta mayores implicaciones, salvo en lo que se refiere al aspecto visual. Tal como indica en su informe el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, dado que la explotación se plantea en una cuenca visual relativamente cerrada, al ubicarse en la vertiente norte del conjunto de la Serra del Reclot, debe evitarse que la mina abra nuevos frentes visuales desde puntos de observación ubicados al sur, manteniendo la condición de cierre escénico del término municipal de la Romana de dicha elevación, limitándose para ello la cota máxima de explotación a los 715 msnm aproximadamente.  
El proyecto plantea un avance descendente e indica que la extracción se inicia en la cota 715 msnm. Sin embargo, dicha cota se refiere a la del pie del primer banco de explotación, por lo que la cota de inicio de la explotación se situará en 725 msnm, siendo visible desde algunas zonas al sur de la sierra.  
La eliminación del banco superior de la primera fase de explotación, acorde con las condiciones del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, restringe la cuenca visual al área norte y por tanto reduce sustancialmente el impacto visual de la actividad extractiva.  
La adecuación al requisito de no superar la cota 715 msnm se consigue eliminando de entre el listado de vértices que constituyen el perímetro de la primera fase, el Punto 14, con coordenadas:  
X: 680491.9000  
Y: 4248239.1000  
  
De forma que el perímetro que define la primera fase de la explotación pase a estar definido por:  
  
Punto X Y  
1 680450.7214 4248394.0387  
2 680484.7499 4248421.7128  
3 680511.8049 4248400.8878  
4 680546.4849 4248364.1978  
5 680600.5299 4248322.8328  
6 680651.9649 4248385.0278  
7 680692.3226 4248380.0055  
8 680703.4063 4248349.4542  
9 680708.1228 4248327.2818  
10 680684.6386 4248303.6148  
11 680630.0550 4248267.7900  
12 680584.4900 4248263.3400  
13 680545.2917 4248283.1700  
15 680454.7285 4248294.1700  
1 680450.7214 4248394.0387  
  
  
Para el cumplimiento de los criterios visuales, en ningún caso serán admisibles afecciones por encima de la cota 715 msnm.  
Con la salvedad indicada, el resto de la explotación propuesta se considera adecuada. En cuanto al plan de restauración integral propuesto se considera correcto en líneas generales. No obstante, se demandó del promotor:  
1. Minimizar el uso de formas rectilíneas en el diseño de restauración y adoptar un acabado más integrado con el entorno. El promotor indica en documentación adicional que las formas rectilíneas son consecuencia de los programas informáticos que reflejan el aprovechamiento máximo, óptimo desde el punto de vista de explotación, pero más desfavorable desde el punto de vista de restauración. Se argumenta que la explotación de roca ornamental, definida por las fracturas, vetas y colores acabará determinando cortes con orientaciones diferentes a las proyectadas, por lo que no se alcanzará el aprovechamiento máximo y variarán ángulos, con morfología final menos rectilínea y más naturalizada.  
2. Por otra parte, la documentación aportada planteaba el desdoble de los bancos, utilizando para ello parte de los estériles generados en la propia actividad mediante minería de transferencia. De la documentación aportada se deducía que los estériles se aportarían sin ningún tipo de procesado, con una pala cargadora.  
Se comunicó al promotor la conveniencia de aprovechar las plantas de tratamiento de áridos disponibles para conseguir una granulometría adecuada de los materiales destinados a la restauración, ya que la utilización de estériles no tratados podría suponer, a corto o medio plazo, la pérdida del tecnosol hacia el fondo del relleno a través de las oquedades de gran tamaño del mismo. En este caso se vería comprometida la revegetación, por la inexistencia en superficie de capas con unas características mínimas que permitan su arraigo y por tanto la integración suficiente del área afectada en el entorno.  
El promotor concreta que el estéril utilizado como relleno para el desdoble de los bancos, tendrá granulometrías comprendidas entre 1 m³ y 100 mm, justifica la estabilidad de los bancos y se compromete a instalar por sus propios medios una planta de trituración para la fabricación de los tecnosoles que conformarán las capas superiores del perfil de restauración.  
No obstante lo anterior considerando la heterogeneidad de los materiales de relleno, se estima necesario aplicar una medida correctora adicional al volumen de relleno que sitúe a una profundidad superior a 25 cm de la superficie final de restauración (excluido el tecnosol) de manera que se garantice el mantenimiento del tecnosol en superficie o entre grietas de los 25 cm superiores del perfil final. La medida correctora que se incorporará al programa de vigilancia ambiental, consistirá en la realización de una inspección visual tras el depósito de cada tongada de material estéril no tratado, con el fin de detectar la existencia de grandes huecos procediendo, si fuera necesario, al recebado de dichos huecos con material de granulometría adecuada. Se adjunta esquema sobre la aplicación de la medida correctora adicional  
  
b) Pérdida de suelo.  
En el proceso de evaluación se requirió del promotor justificación de los coeficientes de erosividad del suelo para la superficie restaurada. El requerimiento aludía al factor de cubierta vegetal utilizado por el titular, correspondiente a vegetación ya desarrollada, pues, desde el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental se estimaba que inicialmente, hasta el desarrollo de la vegetación herbácea, dicha cubierta vegetal es nula.  
En la contestación del titular se indica que el procedimiento de siembra separada de la plantación, y la reposición de marras, aseguran la vegetación que justifica el factor de cobertura vegetal utilizado. Además, los 2 años de garantía respecto a la finalización de las labores, aseguran la adecuada cobertura del suelo.  
En cualquier caso se incluirá en el programa de vigilancia ambiental la observación y detección de síntomas de erosión tras la siembra, particularmente si se producen lluvias copiosas en esos momentos.  
c) Vegetación.  
La explotación minera conlleva la eliminación de la vegetación existente. Sin embargo, la retirada y reserva de la escasa tierra vegetal y la incorporación del tecnosol y posterior revegetación suponen la recuperación de la vegetación en la zona afectada.  
El plan de restauración integral propone una combinación de especies de porte herbáceo, arbustivo y arbóreo que los servicios forestales consideran adecuado. Además, desde una óptica realista, se limita la plantación de ejemplares arbóreos a la plaza de cantera y a las bermas entre taludes, implantando tanto herbáceas como arbustivas en toda la superficie afectada.  
Por otra parte, la combinación de hidrosiembra para las superficies en pendiente con la siembra en los llanos también se considera acertada, así como postponer la plantación en el tiempo para aprovechar la morfología formada en el terreno.  
En cuanto a la época de siembra, se considera oportuna su realización en septiembre para aprovechar las precipitaciones otoñales e invernales. En todo caso, de postponerse la fecha hasta la primavera como se menciona, debería incidirse más en los riegos de apoyo veraniegos de las plántulas.  
Se indica que el material forestal utilizado en la revegetación procederá de un vivero inscrito en el registro de recolectores de materiales forestales de reproducción de la Comunitat Valenciana. Se exigirá del vivero el cumplimiento de las especificaciones indicadas en el Decreto 15/2006, de 20 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la producción, comercialización y utilización de los materiales forestales de reproducción y disposiciones relacionadas.  
En cualquier caso, con el fin de garantizar el éxito de la hidrosiembra y de la siembra y plantaciones, se incorporará en el programa de vigilancia ambiental el seguimiento de las condiciones climáticas con posterioridad a la misma, previendo la aplicación de los riegos de salvamento necesarios si no produjeran las lluvias otoñales o invernales esperadas.  
d) Aves:  
El informe del Servicio de Vida Silvestre indica que, dado que el proyecto se localiza en la zona de protección de avifauna por tendidos eléctricos denominada Sierra del Coto, en caso de instalar algún tendido eléctrico o algún apoyo de conductores nuevo, se deberán adoptar las medidas necesarias para la protección de la avifauna frente a electrocuciones y colisiones, según lo establecido en el Real decreto 1432/2008. El desarrollo de la actividad no requiere la instalación de ningún tendido eléctrico, pues se abastece de electricidad mediante un grupo electrógeno, por lo que la consideración preventiva del Servicio de Vida Silvestre no resulta aplicable.  
e) Paisaje.  
El impacto visual de la actividad se debe a la eliminación de la vegetación en las zonas a explotar, la creación de frentes de explotación, la presencia de maquinaria y equipos y la existencia de acopios de material y escombrera temporal.  
Con la restauración progresiva del hueco de cantera y sobre todo, con la limitación del perímetro de afección en cuanto a la cota máxima de afección, si bien no se elimina totalmente el impacto, se restringe la cuenca visual afectada, y se atenúa la magnitud del efecto.  
f) Afección a la atmósfera:  
f.1) Emisión de partículas:  
La actividad extractiva genera un importante incremento de partículas sólidas en suspensión, así como gases de combustión procedentes del funcionamiento de la maquinaria y el tránsito de vehículos.  
En este sentido, la minería no energética está contemplada en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, actualizado por el Real decreto 100/2011, de 28 de enero.  
Considerada una densidad media de 271 tn/m³ para el material objeto de extracción (mármol rojo Alicante) los 10.000 m³ anuales de bloques a la venta indicados suponen una capacidad productiva de unas 27.100 tn/año. Según esa capacidad productiva y el emplazamiento de la explotación, la actividad se encuentra clasificada en el grupo C de dicho catálogo, en concreto con el código 04 06 16 02: Actividad primaria de minería no energética que conlleva la extracción o tratamiento de productos minerales cuando la capacidad es <= 200.000 tn/año siempre que la instalación no se encuentre a menos de 500 m de un núcleo de población.  
La inclusión de la actividad en el grupo C del citado catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera obliga a su titular a la notificación prevista en el artículo 13.3 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera.  
El proyecto menciona las siguientes medidas para la prevención de la producción de polvo:  
- Por una parte, tanto el funcionamiento de las máquinas perforadoras, como de las máquinas de corte con hilo diamantado y con rozadora de brazo se realizan por vía húmeda.  
- Por otra parte, se indica que a diario se realizará el riego de pistas y frentes.  
Las medidas preventivas y correctoras propuestas para evitar la emisión de partículas se consideran correctas y suficientes. En todo caso, dentro del programa de vigilancia ambiental deberá incluirse la vigilancia de la emisión de partículas.  
f.2) Producción de ruido.  
La actividad es generadora de ruido, tanto en la perforación y corte y transporte de los bloques, como en el triturado de la fracción de estéril que permanece en la propia explotación (para elaboración de las capas superiores que se dispondrán sobre la superficie geomorfológica final).  
La distancia a la vivienda más inmediata, unida a la barrera natural que supone la propia sierra, hace que el ruido generado por la actividad se amortigüe de forma importante.  
Por otra parte, aunque en la documentación no se explicita el horario en el que la actividad se desarrollará, se indica que la jornada laboral será de 8 horas, sobreentendiéndose que dicha jornada se desarrollará en horario diurno.  
La actividad no debería de ocasionar molestias por ruidos en la vivienda indicada. No obstante, deberá realizarse una auditoría acústica a la puesta en marcha de la actividad, planteando al menos un punto de control junto a la vivienda mencionada.  
En dicha auditoría, realizada por un organismo de control autorizado, no podrán superarse en dicho punto de control los 55 dB(A), nivel máximo permitido por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de protección contra la contaminación acústica, para el uso residencial en horario diurno. En caso de superarse este umbral, deberán adoptarse las medidas correctoras pertinentes.  
Sin perjuicio de la auditoría acústica inicial, deberá incluirse dentro del programa de vigilancia ambiental la realización de auditorías acústicas periódicas, con los mismos condicionantes.  
g) Contaminación de suelos y aguas. Mantenimiento de maquinaria y gestión de residuos.  
La posible contaminación de suelos y aguas se debe, por una parte, al ocasional arrastre de sedimentos por el agua de escorrentía que aumentaría la turbidez de las aguas, y por otra, a vertidos eventuales de fluidos procedentes de vehículos y maquinaria.  
En cuanto al arrastre de sedimentos, se considera suficiente y adecuado el diseño hidrológico del área afectada, con la construcción de cunetas conductoras del agua y dispositivos de control de la sedimentación.  
Respecto a la contaminación por vertidos eventuales de fluidos, la documentación técnica inicial indicaba que las operaciones de mantenimiento de parte de la maquinaria se realizarían en la propia explotación minera, en un lugar cerrado y techado, provisto de suelo impermeable.  
Dado que no se especificaba ni la maquinaria cuyo mantenimiento se llevaría a cabo en la explotación, ni las características técnicas del área habilitada para estas operaciones, ni su ubicación exacta en la explotación, se solicitó ampliación de información. En el mismo escrito, se solicitaba del promotor que indicara la naturaleza, estimación de cantidades y destino de los residuos generados en la actividad.  
En su contestación de 27 de julio de 2016 el titular reconsidera su planteamiento inicial y manifiesta que todas las operaciones de mantenimiento y reparación de la maquinaria de la actividad se llevarán a cabo en taller autorizado.  
Por otra parte, en el mismo escrito de contestación, el promotor señala que se prevé la generación de:  
- Aceites usados: 1.600 kg/año (8 contenedores).  
- Filtros: (1 contenedor).  
- Baterías: (1 contenedor).  
El titular indica que todos los residuos se almacenarán en recipientes estancos suministrados por la empresa gestora encargada de retirarlos periódicamente, Retramur G.R., SL.  
Se constata que el gestor propuesto es una empresa radicada en la región de Murcia que dispone de autorizaciones que le facultan para la retirada y gestión de los residuos mencionados. No obstante, el promotor no aporta compromiso de retirada con la empresa indicada, que deberá aportarse.  
Se considera que los residuos indicados solo pueden ser generados en las operaciones de mantenimiento oreparación de la maquinaria lo que resulta contradictorio con el mantenimiento en taller externo, opción elegida por el promotor.  
El promotor aclarará al órgano sustantivo si opta por el mantenimiento en la propia explotación o en talleres externos autorizados, especificando en la parte dispositiva de esta resolución los condicionantes ambientales a incorporar en la autorización para cada alternativa.  
h) Consumo de agua.  
El consumo de agua requerido para el desarrollo de la actividad corresponde principalmente a las medidas preventivas para evitar el levantamiento de polvo, a la refrigeración en el corte de los bloques y, una vez iniciadas las fases de restauración de la explotación, al riego de implantación y los sucesivos riegos de apoyo para garantizar el éxito de la revegetación.  
Se requirió al promotor una estimación de los volúmenes de agua precisos para estos usos.  
- Riego para evitar levantamiento de polvo: El titular incluye las superficies de suelo sin vegetación: camino de acceso, tajos de explotación, áreas pendientes de restauración y acopios de tierra vegetal y material inerte. Si bien las diferentes superficies varían en función de la fase de explotación, se estima una media de 15 ha de superficie. Se calcula el agua por superficie y el número de riegos precisos anualmente, resultando que las necesidades anuales de agua por este concepto suponen una media de 450 m³.  
- Agua para limpieza de corte y refrigeración: Se estiman unas necesidades de 8 l/m³ de material aprovechable. Por lo que, para la producción anual de 10.000 m³ se precisarán 80 m³ de agua. Se indica que la mayor parte del agua utilizada en corte y refrigeración se reutiliza tras acumularla en balsas de decantación.  
- En cuanto al riego propuesto para la revegetación, se propone un riego de implantación de 15l/m² y 3 riegos de apoyo de la misma cuantía. Para la superficie restaurada y considerando la realización progresiva de la restauración, resulta un consumo anual para riego próximo a 200 m³.  
En consecuencia, el consumo total de agua previsto en la explotación es de unos 730 m³/año.  
Por otra parte, en cuanto a la procedencia del agua consumida en la explotación, dado que la documentación indicaba que el agua sería suministrada por la Comunidad de Regantes de la Romana, se requirió acreditación documental de esta circunstancia.  
El promotor aportó compromiso de suministro de agua firmado por el secretario de la Comunidad de Regantes indicando que la comunidad puede suministrar aproximadamente 1.000 m³ de agua anualmente para las labores de explotación de la actividad.  
En definitiva, se considera adecuadamente justificado, tanto el consumo de agua que se producirá en la explotación, como la disponibilidad de agua y su procedencia, aunque deberá aportar certificado del organismo de cuenca sobre el uso del recurso.  
3.º Programa de vigilancia ambiental.  
El PVA elaborado señala que se vigilará el cumplimiento de las medidas preventivas y correctoras propuestas en el propio estudio de impacto ambiental y en la presente resolución, pero no concreta las mediciones y controles a realizar. En concreto:  
- Se revisará periódicamente el jalonamiento perimetral para evitar eventuales afecciones fuera de la zona de explotación.  
- Se controlará periódicamente la impermeabilización de la zona habilitada para el mantenimiento de la maquinaria, en el caso de que se opte por el mantenimiento in situ.  
- Tras finalizar cada tongada de depósito de material de conformación de bancos de 5 m de altura, se realizará una inspección visual para detectar huecos excesivamente grandes en superficie, y realizar, en su caso, el recebado de los mismos con material de granulometría inferior (tal y como se ha detallado anteriormente).  
- Dado que la fase crítica en cuanto a la erosión del suelo es tras la siembra, antes del desarrollo de la vegetación herbácea, deberá vigilarse periódicamente la aparición de síntomas de erosión en estos momentos, particularmente si se producen lluvias copiosas en esos momentos.  
  
- Se realizarán auditorías acústicas a la puesta en marcha de la actividad y quinquenalmente durante la fase de funcionamiento de la actividad extractiva, por un organismo de control autorizado, incorporando los informes resultantes al PVA.  
- Se realizará una revisión periódica de la emisión de partículas.  
La documentación derivada del desarrollo del programa de vigilancia ambiental debe permanecer a disposición de la autoridad ambiental competente. Respecto a la remisión de informes a esta dirección general, se deberá remitir los informes quinquenales, así como el informe correspondiente a la conclusión del PVA.  
Se considera que el informe quinquenal debe completarse con un reportaje fotográfico en el que se aprecie la aplicación de las medidas preventivas y correctoras aplicadas, así como plano topográfico de la situación real de la explotación en ese momento.  
  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 3.c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural (modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, y por el Decreto 73/2017, de 2 de junio, ambos del Consell), atribuye a la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «Concesión directa de explotación de recursos de la sección C, denominada Romanense, número 2762, promovido por Romanense de Mármoles, SL, que se ubica en la parcela 274 del polígono 43 del término municipal de Monóvar (Alicante), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, el PRI y demás documentación aportada el 27 de julio de 2016, en todo aquello que no contradiga los condicionantes del punto segundo de la presente resolución, que serán de obligado cumplimiento.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Con el fin de no afectar visualmente a la parte sur de la Sierra del Reclot, se suprimirá el banco superior de la explotación. En ningún caso serán admisibles afecciones por encima de la cota 715 msnm.  
El perímetro de la primera fase de la explotación pasará a estar definido por los vértices en coordenadas UM ETRS89 (huso 30):  
  
Punto X Y  
1 680450.7214 4248394.0387  
2 680484.7499 4248421.7128  
3 680511.8049 4248400.8878  
4 680546.4849 4248364.1978  
5 680600.5299 4248322.8328  
6 680651.9649 4248385.0278  
7 680692.3226 4248380.0055  
8 680703.4063 4248349.4542  
9 680708.1228 4248327.2818  
10 680684.6386 4248303.6148  
11 680630.0550 4248267.7900  
12 680584.4900 4248263.3400  
13 680545.2917 4248283.1700  
15 680454.7285 4248294.1700  
1 680450.7214 4248394.0387  
  
  
2. Antes de la concesión administrativa de la actividad, se deberá aportar al órgano sustantivo certificado del organismo de cuenca sobre la autorización del uso del recurso hídrico.  
3. El promotor concretará al órgano sustantivo la solución por la que opta para la realización de las operaciones de mantenimiento y reparación de la maquinaria utilizada en la explotación Romanense, núm. 2762, especificándose a continuación los condicionantes ambientales exigibles a cada una de las alternativas. La autorización incorporará a la autorización los condicionantes ambientales correspondientes a la alternativa elegida:  
3.1. En el caso de optar por el mantenimiento in situ, la declaración irá acompañada de un anejo al estudio de impacto ambiental y al proyecto relativo al área de mantenimiento de maquinaria y a la gestión de los residuos generados en el que se especificará:  
a) Dimensiones: Abarcará la superficie adecuada para albergar, además de las operaciones de mantenimiento de maquinaria, el almacenamiento temporal de los residuos generados, en cubetos de dimensiones adecuadas, hasta su retirada por gestor autorizado.  
b) Características técnicas:  
- Impermeabilización de solera, con pendiente orientada hacia una poceta estanca de lixiviados que se vaciará periódicamente por gestor autorizado.  
- Cubierta, o bien diseñando un bordillo contenedor que garantice que un episodio de lluvia torrencial no suponga que el agua rebose.  
c) Emplazamiento, reflejado en plano a escala 1:2.000.  
La zona de mantenimiento se ubicará, en la medida de lo posible, en las cotas más bajas del perímetro de la explotación, sin exceder de sus límites, pero evitando el área de desagüe natural.  
d) Gestión: se aportará compromiso de retirada de los residuos generados en la explotación por gestor autorizado, ya sea la empresa mencionada en la documentación u otra que disponga de la autorización pertinente. Durante todo el periodo de vida útil de la explotación, se deberá disponer de compromiso en vigor de retirada de residuos por gestor autorizado.  
Se ampliará el programa de vigilancia ambiental, especificando que incluirá el registro de todos los documentos de entrega de residuos correspondientes.  
- En el momento en que se vaya a iniciar la explotación de la superficie sobre la que se emplaza la zona de mantenimiento de maquinaria, se desmantelarán estas instalaciones, gestionando los residuos generados conforme a lo establecido en la legislación vigente. Cualquier operación de reparación o mantenimiento que se requiera a partir de este momento, se realizará en talleres externos.  
3.2. En el caso de optar por mantenimiento en taller, la declaración irá acompañada de un anejo al estudio de impacto ambiental y al proyecto en el que se amplíe el programa de vigilancia ambiental especificando que se incluirá toda la documentación acreditativa de la realización de las operaciones de mantenimiento en talleres autorizados: facturas con identificación de la maquinaria (modelo y matrícula) y operaciones de mantenimiento y reparación, así como residuos (tipología y cantidad) retirados por el taller.  
En este caso no se podrán realizar operaciones de reparación o mantenimiento de la maquinaria en el ámbito de la explotación.  
4. La clasificación de la actividad en el grupo C según el anexo del Real decreto 100/2011, de 28 de enero, por el que se actualiza el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera y se establecen las disposiciones básicas para su aplicación, obliga a la notificación prevista en el artículo 13.3 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera.  
5. Durante la actividad de la cantera se observará lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal, o en sus inmediaciones.  
6. Se realizará una auditoría acústica en el plazo de 3 meses desde el inicio de la actividad y, posteriormente, las correspondientes de acuerdo a la periodicidad establecida en el decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica. Las auditorías acústicas se realizarán por un organismo de control autorizado.  
Dichas auditorías incluirán un punto de control junto a la vivienda más próxima a la explotación, situada al otro lado de la sierra del Reclot. En caso de superar los niveles sonoros permitidos por la ley, se establecerán las medidas correctoras pertinentes.  
7. El plan de restauración integral se complementará con una medida correctora adicional aplicable al volumen de relleno que se sitúe a una profundidad superior a 25 cm de la superficie final de restauración (excluido el tecnosol) de manera que se garantice el mantenimiento del tecnosol en superficie o entre grietas de los 25 cm superiores del perfil final.  
La medida correctora consistirá en la realización de una inspección visual tras el depósito de cada tongada de material estéril no tratado con el fin de detectar la existencia de grandes huecos procediendo, si fuera necesario, al recebado de dichos huecos con material de granulometría adecuada (ver esquema de aplicación en el apartado de consideraciones ambientales de la parte expositiva de esta resolución).  
8. Sin perjuicio de las disposiciones del programa de vigilancia ambiental propuesto, se incluirán en este las siguientes determinaciones, señalando la periodicidad con la que se realizarán, que en ningún caso superará la indicada por las prescripciones normativas en el caso de controles previstos por la legislación vigente:  
- Comprobación del estado del jalonamiento perimetral para evitar eventuales afecciones fuera de la zona de explotación.  
- Revisión del estado de la impermeabilización de la zona habilitada para el mantenimiento de la maquinaria.  
- Inspección visual del relleno y en su caso aplicación del recebado del mismo de acuerdo con el punto 7 anterior.  
- Vigilancia periódica para detección precoz de síntomas de erosión del suelo tras la siembra, antes del desarrollo de la vegetación herbácea, y en todo caso tras lluvias copiosas.  
- Seguimiento de las condiciones climáticas con posterioridad a la hidrosiembra, siembra y plantaciones, previendo la aplicación de riegos de salvamento necesarios si no produjeran las lluvias otoñales o invernales esperadas.  
- Auditorías acústicas pertinentes de acuerdo con la legislación vigente.  
- Control de la emisión de partículas.  
- La documentación derivada del desarrollo del programa de vigilancia ambiental permanecerá a disposición de la autoridad ambiental competente.  
- Se deberá remitir a esta dirección general, los informes quinquenales, así como el informe correspondiente a la conclusión del PVA. Estos informes se completarán con un reportaje fotográfico en el que se aprecie la aplicación de las medidas preventivas y correctoras aplicadas y un plano topográfico que refleje la situación real de la explotación en ese momento.  
9. Cualquier hallazgo de índole arqueológica o paleontológica se comunicará de inmediato a la administración competente, paralizando la actividad hasta la determinación de las medidas a adoptar.  
10. El descubrimiento de simas o cuevas durante el avance de las labores mineras, por su condición de espacios naturales protegidos, se notificará inmediatamente a la autoridad competente, a fin de que sean inspeccionadas, de acuerdo con el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
11. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá comunicarse al órgano ambiental competente, que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
De acuerdo con la disposición transitoria primera de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, la regulación de la vigencia de las declaraciones de impacto ambiental establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013 es aplicable a la presente declaración de impacto ambiental.  
  
València, 14 de agosto de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 28 de septiembre de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML