Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6027, del 03-06-2009 (2009/6266)

RESOLUCIÓ de 6 de maig de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Sant Joan de l'Ènova, Catarroja, Utiel i Villena.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6027

Data del DOGV
:   03-06-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/6266

CVE


Data del document
:   06-05-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Catarroja](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [Énova, l'](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 6 de maig de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Sant Joan de l'Ènova, Catarroja, Utiel i Villena. [2009/6266]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 021/06-AIA Sant Joan de l'Ènova, 401/06-AIA Catarroja, 304/04-AIA Utiel i 317/06-AIA Villena.  
València, 6 de maig de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 21/06-AIA  
Títol: Granja avícola d'engreix  
Promotor: Hermanos Saurina CB  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sant Joan de l'Ènova (València)  
Objecte del projecte: Legalització explotació avícola  
Localització: Partida Carriocha, parcel·les 155 i 239 del polígon 2  
Terme municipal Sant Joan de l'Ènova (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola d'engreix, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
La capacitat de l'explotació és de 40.000 places (280 UGM). Disposa de quatre naus situades en dues parcel·les no limítrofes.   
La superfície de les parcel·les i de les naus és la següent:   
Parcel·la 239 de 3.019,25 m² aproximadament.  
Nau 1- dues plantes, 638 m²/ planta   
Nau 2- dues plantes, 647,50 m²/planta  
Parcel·la 155 de 7.156,42 m² aproximadament.  
Nau 3- 1.464 m²  
Nau 4- 1.464 m²  
La solera de les naus és de formigó en massa amb acabat refinat que forma pendent cap als laterals per a facilitar la recollida dels excrements. Sobre aquesta solera es disposa una capa de corfa d'arròs o serradura.  
Instal·lacions addicionals: dipòsits de GLP per a la calefacció, sitges d'emmagatzemament del pinso, sistema automatitzat de ventilació i obertura de finestres, dipòsits d'aigua, tanca perimetral. Segons els informes presentats hi ha una zona habilitada per a l'emmagatzemament del fem que se situa entre les naus 1 i 2 de la parcel·la 239, encara que no s'aporten les característiques constructives d'aquestes ni tampoc les dimensions.  
El procés productiu consisteix en la recepció de pollets d'un dia per a la posterior cria i engreix d'aquests 2,1 kg. Amb una duració aproximada de 50 dies. S'estima que es podrà realitzar una mitjana anual de 5 cicles. En el buit sanitari, el conjunt del fem i el jaç es lliura a una empresa externa per a la gestió d'aquest com a adob. El volum estimat anual és de 750 t/any. Es disposa d'un sistema de contenidors per a la gestió dels cadàvers que es generen en l'explotació. El proveïment d'aigua prové de la xarxa municipal, es disposa addicionalment d'un aljub per al proveïment. Les aigües sanitàries se sotmetran a un tractament de filtre biològic. La distància al nucli urbà és inferior als 1.000 m.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
En data 25 de gener de 2006 la Direcció Territorial de Territori i Medi Ambient remet el projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
La publicació es va realitzar en el BOP de València núm. 278 de data 22 de novembre de 2001. Es va publicar edicte de l'alcalde i es va fer la comunicació als veïns de les parcel·les limítrofes.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
Amb data 20 de març de 2006 es procedeix a la devolució de la documentació a DTTH activitats qualificades perquè siga completada i es remeta de nou.  
Amb data 28 de setembre de 2006 es fa un requeriment de documentació a l'Ajuntament.   
Amb data 25 d'octubre de 2006 la DTTH remet l'expedient administratiu, el projecte i estudi d'impacte ambiental (en fotocòpia).  
Amb data 9 de novembre de 2006 se sol·licita una nova ampliació de la documentació relativa al procés productiu que se segueix en l'explotació, les característiques constructives de les instal·lacions i sobre el proveïment d'aigua.  
Amb data 18 de desembre de 2006 es remet la documentació complementària requerida.  
- Informe de l'enginyer agrònom municipal sobre el proveïment d'aigua en què s'indica que les instal·lacions disposen de subministrament d'aigua, tant de la xarxa municipal com pròpia, i és compatible amb l'ús previst en el projecte i amb les ordenances municipals.  
- Contracte amb l'empresa Abonos Orgánicos el Castañero SL (CIF B-96649421) per a la gestió de la gallinassa.  
- Còpia de l'agroassegurança.  
L'expedient administratiu consta de la documentació següent:   
- Sol·licitud per part del promotor de la llicència d'activitat.  
- Amb data 13 de setembre de 2001, informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal en què es recull entre altres consideracions:  
- L'emplaçament està d'acord amb les normes subsidiàries municipals.  
- Que l'edificació disposa de reiterades llicències urbanístiques de construcció i reparació.  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal condicionat a:  
Juntament amb el certificat final d'instal·lacions s'ha de presentar una còpia de la legalització davant del servei territorial d'indústria de les instal·lació i dipòsit de GPL.  
Les mesures correctores de l'informe de sanitat.  
- Informe favorable del cap local de Sanitat condicionat a, paraules textuals:  
La granja està aproximadament a 500 m de la població.  
No s'indica tractament de les malalties zoonosi.  
No s'indica tractament d'aigües residuals dels serveis higiènics.  
- Es presenta amb data d'entrada a l'Ajuntament 12 d'abril de 2002 documentació en contestació dels condicionants del cap de Sanitat.   
- Diligència de l'Ajuntament amb data 11 d'abril de 2002 en la qual es procedeix a la remissió de l'expedient, a la comissió d'activitats qualificades, i a informar que es va presentar una al·legació al projecte d'un dels veïns.  
Amb data 11 de maig de 2004, nou informe del tècnic enginyer agrònom municipal per a la correcció dels errors pel que fa a la ubicació de l'explotació dins d'una altra parcel·la i de la disconformitat d'aquest amb el pla d'ordenació urbana del municipi. S'indica:  
L'esmentada activitat està emplaçada al polígon 2 parcel·la 239 partida Carriocha o Tordera (...).  
L'emplaçament no està d'acord amb l'actual pla d'ordenació urbana del municipi, això no obstant, d'acord amb la Llei 6/2003, no es pot negar la llicència d'activitat per l'esmentada circumstància en activitats ramaderes ja establida després de l'entrada en vigor d'aquesta llei.  
Que en el pla d'ordenació del municipi hi ha una disposició transitòria que permet que en les edificacions, en el moment d'entrada en vigor del pla, es podran realitzar obres de conservació, consolidació, condicionament i reestructuració quan complisca les dues condicions següents:  
Que l'edificació tinga més de quinze anys d'antiguitat o s'haja edificat amb llicència municipal d'obres.  
Que l'edificació no afecte sòl amb qualificació com a dotacional vial, zona verda o equipament públic.  
S'estableix un termini màxim de cinc anys perquè les granges d'animals s'adapten a les normes higienicosanitàries i a la resta de condicions exigides per la legislació sectorial.  
D'acord amb la disposició addicional setena de la Llei 4/92, sobre sòl no urbanitzable, sobre la recuperació del patrimoni arquitectònic radicat en sòl no urbanitzable podrà ser eximida aquesta, raonadament, d'aquelles limitacions imposades amb caràcter general que impedisquen o dificulten greument l'expressat objectiu de recuperació i revitalització de l'esmentat patrimoni.  
Dins del projecte d'activitat s'adjunta:  
Amb data 17 d'agost de 1992, autorització d'ampliació de la nau de cria a la partida Tordera.  
Certificat de l'Ajuntament sobre l'autorització de les actuacions urbanístiques a la parcel·la 116 (239) del polígon 2.  
Amb data 9 de maig de 1994, autorització prèvia de l'antiga Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport per a la construcció de les naus al polígon 2, parcel·la 155.   
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable amb protecció agrícola d'acord amb les ordenances municipals i del planejament urbanístic vigent al municipi.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Sant Joan de l'Ènova no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes. Mesures correctores.  
L'explotació es localitza en una zona predominantment agrícola, dedicada a cultius de tarongers, fruiters i hortalisses. A la zona es localitzen altres explotacions de la mateixa orientació ramadera. Segons el visor cartogràfic de la CTH, la zona on se situa l'explotació té una vulnerabilitat d'aqüífers classificada com a alta.   
Els principals elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte són:   
- El sòl, per contaminació per lixiviació o percolació de lixiviats de la gallinassa.  
- Atmosfera, per emissions de composts per fermentació de la gallinassa, emissió de partícules en suspensió generades per la ventilació de la mateixa nau i per increment del nivell sonor per la maquinària instal·lada.  
- Aigua subterrània: per contaminació associada als residus generats en l'explotació.  
En l'estudi d'impacte ambiental no s'han proposat mesures correctores definides, la qual cosa reflecteix el baix rigor tècnic de l'esmentat document.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja avícola d'engreix, situada al terme municipal de Sant Joan de l'Ènova (València), localitzada a la partida Carriocha, parcel·les 155 i 239, polígon 2 promoguda per Hermanos Saurina, CB:  
1. Els materials de construcció rebutjats es consideren residus per la qual cosa han de ser retirats i gestionats de manera adequada. De la mateixa manera els vehicles fora d'ús es consideren residus, són residus perillosos en el cas que continguen líquids i altres components perillosos, per la qual cosa han de ser retirats de l'explotació per un gestor autoritzat.   
2. Només s'ha d'emmagatzemar la gallinassa a la zona habilitada. Aquesta solera haurà de ser impermeable i disposar de lones per a ser coberta. Atesa la proximitat dels camps de cultiu i els canals de reg, la zona d'emmagatzemament haurà de disposar d'un sistema per a la canalització i emmagatzemament de lixiviats.   
3. S'han de conservar en bon estat les pantalles vegetals instal·lades.  
4. S'han de mantenir les infraestructures necessàries per a garantir el bon estat sanitari en l'explotació: tanca perimetral, gual sanitari a l'entrada de l'explotació, equips de pressió, teles antiocells i dipòsit de cadàvers.  
5. S'ha de comunicar qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel que s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 401/2006-AIA  
Títol: Programa d'actuació integrada Nou Mil·lenni   
Promotor: Ajuntament de Catarroja  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Catarroja i Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Catarroja  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El projecte del programa d'actuació integrada Nou Mil·lenni proposa la reclassificació d'1.527.922,61 m² de sòl no urbanitzable de protecció agrícola i de protecció d'infraestructures a sòl urbanitzable d'ús residencial, amb ordenació detallada, al terme municipal de Catarroja.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Mitjançant la modificació de planejament proposada es vol aconseguir urbanitzar la zona oest limítrofa amb l'actual nucli urbà. Els límits del sector són:  
- Al nord, terme municipal de Paiporta, amb el camí de Catarroja a Paiporta i el cementiri de Paiporta.  
- Al sud, zona de protecció de la CV-33, urbanització Vil·la Carme i zona de protecció del vial de connexió de la CV-33 amb la CV-400.  
- A l'est, zona de protecció de la CV-400 i urbanització Vil·la Carme (on se situen habitatges adossats de tres alçàries i baixa densitat).   
- A l'oest, camí de Santa Anna.  
Dins de l'àmbit es troba una parcel·la de 94.610,19 m², que va ser objecte d'una declaració d'interés comunitari, l'objecte del qual va ser la instal·lació d'un centre de convencions i restauració i una escola de golf, i una activitat comercial a l'engrós de la fusta i el suro.   
Hi ha diversos elements catalogats pel seu interés etnològic, integrats tots dins de la proposta. Entre aquests està: masia de les Estrelles, hort de Don Paco, hort de Pepica, hort del Fadrí, casa del Groc, motor d'Antolí, hort i motor de Ferris, motor Modern, motor del Fadrí i motor de Sant Andreu.   
L'ús dominant serà el residencial i el terciari, i es configuraran a les subzones següents:  
- Residencial unitària en bloc adossat: al sud-est del sector.  
- Residencial múltiple en bloc exempt: en els quals es permet l'ús terciari a la planta baixa.   
- Terciari en bloc exempt.  
En concret l'actuació inclou dos tipus d'edificació oberta (EDO 1, habitatges de protecció oficial, i EDO 2, habitatges de renda lliure), dos tipus d'edificació en habitatge adossat, al costat de la urbanització Vil·la Carme (ADO 1, parcel·la mínima 150 m², i ADO 2, parcel·la mínima 180 m²) i tres tipus de terciari en bloc exempt (TER 1, centre de convencions i escola de golf, TER 2, activitat comercial fustera, i TER 3, al nord-est del sector). Entre els habitatges es troben quatre torres de vint-i-cinc plantes, previstes en quatre de les illes d'EDO 2. Els equipaments terciaris es destinaran a equipament esportiu, centre de salut, ús dotacional educatiu, ús dotacional administratiu i infraestructures.   
L'actuació comporta la construcció de 11.459 habitatges (dels quals 6.400 són de protecció oficial), la qual cosa equival a un increment de població de 34.377 habitants.   
Tenint en compte l'estudi de Trànsit, realitzat pel Departament de Transports de la Universitat Politècnica de València, es procedeix a l'estructuració vial del sector. Al llarg del sector es dóna continuïtat a dos grans eixos transversals del nucli urbà de Catarroja (Bulevard A i B), i un tercer eix (Bulevard C) el travessa de nord a sud. La connexió dels eixos transversals amb la CV-400 es realitza mitjançant dues rotondes i dues passarel·les de vianants elevades. L'actuació també considera la presència del tramvia València-Torrent i la continuïtat del carril bici provinent de la CV-400 (en la franja central i perimetral). Els bulevards disposen d'una zona enjardinada central, calçada de 7 metres en cada sentit, aparcament en bateria, vorera i, si és procedent, carril bici, i es diferencien únicament en l'amplària de la secció. La resta de vials disposa d'una calçada en un únic sentit i aparcaments en cordó a cada vorera. S'urbanitzarà el camí del cementeri de Paiporta de manera que puga convertir-se en un itinerari de vianants. A càrrec del sector, s'executarà un pont sobre el barranc del Poio que connecte la via de servei de la N-332 amb el nucli urbà de Catarroja.  
Les zones verdes es disposen en un parc central, que travessa a l'ample tot el sector, i dues franges perimetrals al sud i a l'est.   
Es constitueix una única àrea de repartiment, conformada per la superfície del sector (de 1.527.922,61 m²) més la xarxa primària adscrita (de 171.879,4 m²), i una única unitat d'execució.   
En l'actualitat s'està tramitant el concert previ del pla general de Catarroja, que preveu aquesta actuació.   
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental no té un estudi d'alternatives; simplement es justifica l'ordenació proposada.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 24 d'octubre de 2006 té entrada en el Registre General de la Conselleria de Territori i Habitatge, una còpia remesa per la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València de la documentació tècnica, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient administratiu tramitat a l'Ajuntament de Catarroja, relatius al programa d'actuació integrada Nou Mil·lenni, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons un anunci publicat en el diari El Mundo, de 30 de juny de 2005, i en el DOCV núm. 5040, d'1 de juliol de 2005.  
Durant el període d'informació pública es van presentar diverses al·legacions. Es transcriuen les de caràcter mediambiental.   
Antoni Antolí Gosálbez, entre els aspectes ambientals, destaca:  
1) Que les aigües pluvials aboquen a la zona sud-est al costat de la urbanització Vil·la Carme, mitjançant un sistema de basses soterrades o semisoterrades, que evacuaran l'aigua a una zona inundable. Per a reduir els impactes està prevista una filera d'arbres al voltant; malgrat això, alguna de les conseqüències previsibles seran:   
Les aigües pluvials són aigües contaminades, per la qual cosa els dipòsits secs desplacen la contaminació als mitjans receptors (Vil·la Carme).  
Congregació d'animals vertebrats i invertebrats com ara mosques, mosquits, taves, rates, ratolins, granotes, sargantanes...   
2) Que els equipaments que vessen al sud-est s'emplacen al mateix costat de la urbanització existent; així, una estació de bombament d'aigües pluvials derivarà grans inconvenients acústics (parades i posades en marxa dels equips) i de contaminació atmosfèrica (combustió de l'equip electrogen instal·lat).  
3) I per això es proposa una reformulació dels espais a la superfície de la xarxa primària adscrita, concretament incorporant una extensió de zona verda que separe la part habitada o que allunye els equipaments que generen impactes.  
Ajuntament de Paiporta: al·lega que no són acceptables les característiques de la bassa nord, on se situa l'EDAR, per tractar-se d'un espai no cobert, amb el risc que això comporta i les molèsties ambientals que es poden originar. De la mateixa manera, ha d'aportar-se estudi de viabilitat del trànsit i la influència d'aquest en l'afecció al terme de Paiporta de la carretera de Santa Anna, de Paiporta a Albal.  
Grup municipal PSPV-PSOE de l'Ajuntament de Catarroja, al·lega:  
1) La proposta no compleix les exigències mínimes pel que fa a l'estudi d'impacte ambiental:  
- L'emplaçament de la depuradora d'aigües residual deixa en evidència que en l'estudi d'impacte no ha sigut estudiat el risc d'inundació.  
- Falta l'estudi detallat del patrimoni arqueològic i etnològic que requereix la Llei 4/1998.  
- L'inventari ambiental és escàs, per no dir pobre i insuficient.  
- Les valoracions d'impacte i les anàlisis que es realitzen són vagues i inconcretes.   
- Les mesures correctores són genèriques.  
- Es valora la fase de construcció, però no la de funcionament, sent la més important.  
- No s'ha realitzat un estudi de l'impacte acústic que produiran les infraestructures, ni l'impacte sonor dins de l'àmbit del projecte de l'activitat i mobilitat interior que produirà, i tampoc s'analitza aquest juntament amb l'impacte de l'exterior.  
- No s'efectua cap valoració de l'impacte atmosfèric ni s'utilitza metodologia homologada com exigeix la legislació.  
- No es justifica el canvi entre el judici provisional i el definitiu d'impactes que és el fonament de l'estudi.  
- El programa de vigilància és pràcticament inexistent com a conseqüència de l'escassa definició de les mesures correctores.  
Bloc Nacionalista Valencià de l'Ajuntament de Catarroja, al·lega:   
1) Que hi ha impactes sobre la realitat actual - hipoteca de futur:   
- Els edificis projectats de fins a 25 alçàries faran canviar la imatge del poble, i afectaran negativament el paisatge del veí parc de l'Albufera i l'horta.   
- L'estudi de paisatge realitzat, malgrat reconéixer que s'afecta i es destrueix un paisatge d'horta de gran valor, no avalua l'efecte de l'edificació en alçària ni estudia les possibles alternatives per a minimitzar l'impacte sobre el paisatge circumdant.  
- Es preveuen nous centres comercials. No s'ha estudiat l'impacte sobre el comerç local, ni es preveu per a res facilitar que els comerciants es puguen instal·lar a les noves zones terciàries. Aquest és un sector econòmic important que pot beneficiar-se amb el creixement urbà o, al contrari, eixir perjudicat.  
- No s'analitzen els cultius que desapareixen; són molts els jornals de treballadors del camp i dels magatzems que es perdran.   
Respecte de l'estudi d'impacte ambiental:   
- El projecte del PAI no estudia alternatives.  
- No es fa menció de l'existència de camins ramaders.  
- No conté cap informe sobre l'afecció al patrimoni històric i cultural.  
- Es descriuen els actuals nivells de soroll i contaminació, però no es preveuen els increments que es produiran. Simplement es diu que si se superen els màxims legals admesos, s'arbitraran mesures correctores.  
- Falta l'informe de Confederació Hidrogràfica del Xúquer que justifique la disponibilitat d'aigua potable.   
Confederació Hidrogràfica del Xúquer: com a titular cadastral de béns i drets afectats per l'actuació urbanística, indica que afecta terrenys que tenen la condició de domini públic hidràulic i que han de ser classificats com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, i els exclou de qualsevol procés urbanitzador o edificatori.  
José Casañ Bou: indica que dins de la parcel·la es troba el motor que dóna reg a 509,25 fanecades, de les quals 247,75 fanecades corresponen al terme de Catarroja i 261,5 fanecades pertanyen al terme de Paiporta.   
Regants del pou de Santa Anna: acrediten la titularitat de la parcel·la, construccions, pou, séquia i servitud de pas d'aigua. Sol·liciten que es respecte el pou com a servei a hortes que no estan en la unitat i es respecten les séquies i servitud d'aqüeducte per al servei d'aigua del pou a terrenys fora de la unitat.   
Comunitat del pou del Fadrí: indiquen l'existència d'un aprofitament d'aigües per a reg de camps de cultiu de Catarroja i Paiporta.  
Miquel Martí Matias descriu els elements patrimonials de valors històrics i culturals de cinc alqueries (l'hort del Mestre, l'hort de Ferris, l'hort de Santa Anna, l'hort de Sant Josep i l'hort de la finca del Groc) i diversos motors.   
Amb data 15 de gener de 2007 es requereix a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i es remet, així mateix, l'esmentat requeriment a l'Ajuntament de Catarroja perquè complete l'expedient amb la documentació següent:  
- Informe de l'estudi de paisatge establit per la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, realitzat per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
- Informe de l'estudi de la contaminació acústica realitzat pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
- Informe d'afecció al patrimoni històric i cultural d'acord amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni cultural valencià.   
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que es pronuncia sobre els usos establits en la zona de policia de 100 metres d'amplària, perquè en aquesta es condicionen l'ús del sòl i les activitats que s'hi exercisquen.  
- Autorització atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament de les aigües residuals després de la seua depuració a llit públic, ja que es projecta l'abocament d'aquestes aigües al barranc adjacent al sector.  
- De la mateixa manera, es requereix autorització d'abocament d'aigües pluvials a l'esmentat llit.   
- Detall sobre els recursos hídrics, mitjançant estudi de la qualitat de l'aigua i del tractament potabilitzador necessari. Igualment s'adjuntarà plànol on es detalle la ubicació de les perforacions de les quals s'extrauran els recursos i les autoritzacions corresponents de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o, si no n'hi ha, les claus de referència de les inscripcions en la Confederació.   
- Localització de l'emplaçament del dipòsit de subministrament d'aigua potable.  
- Annex explicatiu del sistema de reg de les zones agrícoles limítrofes actuals que indique, en el cas que les canalitzacions i canonades que travessen el sector tinguen funcionalitat més enllà dels límits d'aquest, la proposta de reposició de les infraestructures de reg.  
- Ubicació de l'estació depuradora d'aigües residuals, perquè tan sols s'indica que se situarà al punt més baix del sector i que les aigües depurades sobrants s'evacuaran al barranc del Poio.   
- Pel que fa als residus urbans, detall de:  
- El sistema de recollida i transport previst per als residus sòlids urbans, acompanyat del certificat de l'empresa transportista, en el qual es detalle la capacitat de realitzar el servei.   
- La gestió d'aquests, acompanyat del certificat del consorci adjudicatari del pla zonal III i VIII, Entitat Metropolitana de Tractament dels Residus, on es detallen les instal·lacions en què es gestionaran els residus, les principals característiques i la capacitat total i la disponibilitat en aquestes.   
- Estudi de la demanda actual i futura d'habitatges i les tendències demogràfiques del municipi, ja que el programa preveu previsions de més del doble de la població actual de Catarroja.   
- Cost de l'establiment de les mesures correctores de manera que s'especifiquen les mesures pressupostàries que han d'adoptar-se per a l'execució d'aquestes.  
- Complement del programa de vigilància ambiental que dispose de:  
- Mètodes de recollida d'anàlisi i dades.   
- Calendari aproximat per a l'aplicació del programa o còpia de què s'adjuntarà al projecte d'urbanització.  
- Identificació de l'organisme responsable de l'execució d'aquest.   
- Compromís de presentar puntualment l'explotador davant de l'administració una memòria o informe anual que done compte: del desenvolupament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que poguera produir-se durant el desenvolupament d'aquesta.  
Amb data 20 de febrer de 2007 es requereix a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i es remet, així mateix, a l'Ajuntament de Catarroja, un estudi d'inundabilitat que arreplegue les diverses actuacions de canalització i delimite les noves zones de reg resultants.   
En contestació a l'esmentat escrit i atés que el PATRICOVA és un pla d'acció territorial de caràcter sectorial d'aplicació a la Comunitat Valenciana, de compliment obligatori en tots els instruments de planejament territorial i urbanístic i atesa la temporalitat dels riscos d'inundació, es proposa excloure les zones afectades pels nivells de risc 1 i 6 de l'actual document del PATRICOVA del límit del sector, malgrat que cal entendre una reducció significativa del risc per l'execució del Projecte d'adequació ambiental i drenatge de la conca del Poio vessant a l'Albufera, i integrar l'esmentada superfície en l'àrea de repartiment i atribuir a aquesta porció de terrenys la qualificació de sòl no urbanitzable parc públic natural, segons el que preveu l'article 15.3 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de sòl no urbanitzable.   
Vist que es decideix excloure les zones afectades pels nivells de risc 1 i 6 del PATRICOVA del límit del sector, en data 10 d'abril de 2007 es requereix que es classifique com a sòl no urbanitzable d'especial protecció la zona d'inundació de risc 1, delimitada al PATRICOVA.   
Completats tots els requeriments, el projecte de programa d'actuació integrada Nou Mil·lenni disposa dels informes següents:   
- Informe de l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics, emés en data 5 de març de 2007, en el qual s'acredita la disponibilitat d'aigua per a executar la urbanització de Nou Mil·lenni, a Catarroja, condicionat a:  
- Utilitzar la dotació d'aigua potable de 150 l/h./d, sent aquest el consum d'aigua potable que s'ha de subministrar.   
- Proveir els mitjans necessaris per a assegurar que en tot el municipi tot consum d'aigua que no siga estrictament humà es realitzarà amb aigua diferent de la potable.   
- Aportar compromís municipal ferm, i amb terminis d'actuacions que permeten el canvi de destinació de cabals, per a poder aconseguir la dotació suficient.   
- Executar el reforç de les instal·lacions de l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics necessàries per a atendre l'esmentat consum, a càrrec i costes del peticionari.  
- Informe de l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics, emés en data 5 d'abril de 2007, en el qual es detalla que l'aigua potable procedeix del cabal del canal Xúquer-Túria, amb punt de presa a la planta potabilitzadora de Picassent.  
- Informe de l'Entitat Metropolitana per al tractament de residus, emés el 28 de febrer de 2007, en el qual se certifica que es disposa de capacitat suficient en les instal·lacions metropolitanes previstes pel pla zonal de residus de les zones III i VIII, àrea de gestió 1, per a assumir la gestió dels residus municipals que es generaran com a conseqüència del programa d'actuació integrada Nou Mil·lenni.  
- Certificat de la Secretaria de l'Ajuntament de Catarroja, emés el 31 de gener de 2007, en el qual l'Ajuntament es compromet a prestar els serveis públics de recollida i tractament de residus i neteja viària al nou sector.  
Informes sectorials  
1. Durant la tramitació de l'informe ambiental del concert previ al Pla general d'ordenació urbana de Catarroja, el 27 de novembre de 2006, se sol·licita informe el Servei d'Ordenació Territorial respecte del risc d'inundabilitat existent, després de les obres de canalització ja realitzades, i la compatibilitat amb el planejament proposat. En data 23 de gener de 2007, es rep aquest, on s'especifica que les actuacions dutes a terme al barranc del Poio han modificat el risc d'inundació però no l'han eliminat totalment.   
2. No es disposa d'informe sobre l'estudi de paisatge, ja que per la data d'informació pública del projecte no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, conforme a l'article 74 de la Llei urbanística valenciana.   
3. Es disposa d'informe sobre l'estudi acústic inclòs en el programa d'actuació integrada Nou Mil·lenni, realitzat pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, rebut el 17 d'abril de 2007. Pel que fa al contingut de l'estudi, conforme a l'annex IV del Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica, es detecta l'absència de les mesures correctores adoptades per a protegir l'ordenació prevista de les fonts de soroll preexistents i per a evitar la influència d'aquestes sobre l'entorn, i justificar-ne tècnicament l'efectivitat. En els residencials de la zona sud, RES-23, RES-24 i RES-27 se supera el límit de 45 dB(A) per al període nocturn. Malgrat que aquestes zones patiran l'apantallament del PQL-5 que estarà dotat de vegetació i arbratge, no es considera suficient la mesura, per la qual cosa l'informe conclou que haurà de justificar-se l'elecció de les mesures correctores necessàries perquè en el futur puga complir-se amb els objectius de qualitat establits en la Llei 7/2002.   
4. En data 11 d'abril de 2007 es redacta informe favorable a l'efecte patrimonial, conforme a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, subjecte a la condició que en el Catàleg de béns i espais protegits del pla parcial, que necessàriament haurà d'incorporar-se al document urbanístic, s'estudien i documenten la totalitat dels edificis protegits com també l'hort de Romeu. L'esmentat estudi servirà de base per a la redacció de fitxes del Catàleg de béns i espais protegits que necessàriament formarà part del document urbanístic. L'esmentat document urbanístic haurà de ser sotmés a l'informe previ i preceptiu de l'Àrea de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, de conformitat amb el que disposa l'article 47.1 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. L'informe patrimonial tindrà caràcter vinculant per a l'Ajuntament i l'òrgan urbanístic que atorgue l'aprovació definitiva, pel que fa a inclusió o exclusió en el Catàleg de béns de rellevància local i el seu règim de protecció.  
Afeccions legals  
PATRICOVA. L'àmbit del sector, en sòl no urbanitzable, es troba afectat parcialment (zona nord-est) per dos nivells de riscos distints provocats pel desbordament del barranc del Poio: d'una banda, nivell de risc 6 (freqüència baixa, 500 anys, i calat baix, <0,8 m.) en una franja de 25 m i, d'altra banda, nivell de risc 1 (freqüència alta, 25 anys, i calat alt, >0,8 m) en una franja de 40 m compresa entre el barranc del Poio i la franja de nivell de risc 6. S'exclouen les zones afectades pels nivells de risc 1 i 6 del PATRICOVA del límit del sector, i es classifica la zona de risc 1 com a sòl no urbanitzable d'especial protecció i la zona de risc 6 com a sòl no urbanitzable parc públic natural.   
Pla zonal de residus de les zones III i VIII. Mitjançant aquest pla zonal es distribueix el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió i tractament de residus. L'esmentat pla no preveu en l'àmbit del sector cap reserva per a futures instal·lacions d'infraestructures de tractament de residus urbans.   
Camins ramaders. El sector únicament limita amb els camins ramaders assegador del barranc de Xiva, per la zona nord, amb una longitud de 300 m i una amplària legal de 20 m, i assegador del Cementeri de València, per la zona est, amb una longitud de 1.600 m i una amplària legal de 20 m.   
Cementeri de Paiporta. L'ordenació respecta un perímetre de protecció de 25 metres d'amplària lliures de construcció, conforme al Decret 39/2005, de 25 de febrer, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana. A partir d'aquest perímetre s'estableix una segona zona de 225 metres en què únicament es pot autoritzar:   
- Habitatges unifamiliars.  
- Explotacions agropecuàries.  
- Instal·lacions de caràcter industrial no alimentàries o de serveis tècnics per a les infraestructures urbanístiques i d'equipament comunitari.  
Consideracions ambientals  
1. El municipi de Catarroja es troba situat a l'est de València, enclavat a l'àrea metropolitana de València, ocupa 13 km² amb una població de 22.904 habitants segons el cens de 2004. L'actuació comporta la construcció de 11.459 habitatges, la qual cosa equival a un increment de població de 34.377 habitants. L'esmentada proposta es justifica mitjançant un document denominat Anàlisi i diagnòstic sobre la situació de l'habitatge a Catarroja i en l'àmbit d'influència del sector Nou Mil·lenni, i s'hi aporten les característiques següents:  
- Es tracta d'una població amb unes característiques sociodemogràfiques que la fan més susceptibles d'adquirir nous habitatges, concretament habitatges protegits per tractar-se d'una població jove, baix nivell de renda i un possible augment de la taxa d'immigració.  
- Actualment hi ha una baixa dotació d'habitatges a Catarroja en comparació amb altres àmbits de referència.  
- L'oferta d'habitatge protegit es troba totalment descompensada en relació a les necessitats.   
- L'actuació proposada millorarà sensiblement la composició de l'oferta (renda lliure-protegida), i l'aproximarà als requeriments de demanda.  
- Comporta una interessant alternativa per a la població resident en altres àmbits geogràfics, a causa de la seua combinació d'ubicació i inferior nivell de preus.  
2. El sector es troba situat dins de la plana costanera (pendents compreses entre el 0 i 5%), adjacent a la costa, formada per l'acumulació de procedència marina, eòlica, fluvial i de vessant. El punt més baix del sector limita amb el barranc del Poio.   
3. La litologia es caracteritza per materials quaternaris del tipus llims, arenes marines, graves, cudols, llims i argiles fluviocoluvials, materials miocènics: argiles i llims. Hi ha terrenys pertanyents als sistemes holocé i plistocé.   
4. Catarroja s'inclou dins del sistema aqüífer de la Plana de València. El tram aqüífer superior és majoritàriament captat pels pous. L'accessibilitat als recursos hídrics subterranis és alta i la vulnerabilitat a la contaminació d'aigües subterrànies és mitjana.  
5. En l'estudi d'impacte ambiental s'ha observat un risc sísmic relatiu alt, risc d'erosió actual molt baix i risc d'erosió potencial baix.  
6. Al territori de la zona de l'actuació hi ha espècies nitròfiles associades a l'acció antròpica, com són vores de camins, camps de cultiu, contornada dels habitatges humans, cultius abandonats, solars, abocadors... Entre aquestes destaquen les que colonitzen els camps de cultiu: Diplotaxis erucoides, Anagallis arvencis, Senecio vulgare, Calendula arvensis...  
7. La fauna present té caràcter antròpic, a causa de la naturalesa agrària d'aquesta i la seua proximitat al nucli urbà. Es tracta de grups molt comuns, com ara fringílids entre l'avifauna (cadernera, gafarró, verderol, etc.), les comunitats ornítiques (gafarró, teuladí comú, merla, verderol), les comunitats invertebrades (mantis, abelles, taves, grills, etc.), mamífers com ara conills o llebres...   
8. Es realitza una descripció climàtica de la zona, i es destaca que es tracta d'un clima mediterrani amb temperatures suaus tot l'any, amb un règim publiomètric marcat per la distribució irregular de les pluges, i la torrencialitat d'aquestes, amb una marcada estació seca.  
Respecte al règim de vents, s'observa un predomini de vents de component W a la tardor i hivern i de component E a la primavera i estiu.   
9. Pel que fa al paisatge, el conjunt de parcel·les que conformen la zona de l'actuació és el típic de la comarca, compost fonamentalment per cultius de cítrics, alternant amb el cultiu d'hortalisses i algunes parcel·les de regadiu abandonades. És un paisatge artificial amb múltiples signes de l'activitat humana. L'actuació s'emmarca en una zona de topografia plana amb una conca visual marcada pel nucli urbà, per la qual cosa no es preveuen afeccions significatives sobre el paisatge a causa de la urbanització de la zona.  
10. Es proposen diverses línies d'actuació tendents a la millora paisatgística de l'àmbit:  
- Conservació dels pendents actuals.  
- Conservació dels camins actuals.  
- Ús de paraments exteriors i cobertes acabades emprant formes, materials i colors que afavorisquen una integració paisatgística.   
- Integració de la vegetació i de l'arbratge existent.  
- Es facilitarà la conservació de les condicions de visibilitat dels punts que permeten l'accés visual del municipi i de les fites més importants del seu entorn.  
11. Respecte al proveïment d'aigua potable al sector, l'aigua potable procedeix del cabal del canal Xúquer-Túria, amb punt de presa a la planta potabilitzadora de Picassent. Per al proveïment es disposarà dipòsit de 9.000 m³ de capacitat, situat a la part nord d'aquest, a la parcel·la SID-4, destinada a ús dotacional.   
12. Per al reg de la zona verda, neteja dels contenidors i neteja de carrers s'emprarà l'aigua residual depurada per l'EDAR del sector. Per a reg s'emprarà tan sols un 12,02% del cabal anual depurat.  
13. Les parcel·les agrícoles limítrofes al sector es reguen mitjançant reg per goteig o reg a manta a través de canalitzacions. Els esmentats sistemes de reg es troben al sud-oest, nord-est i oest, per la qual cosa s'haurà de preveure la desviació de reg necessari en col·laboració amb la comunitat de regants, i realitzar-los per via pública, a l'interior del sector.   
14. Respecte a la depuració de les aigües residuals, es construirà una estació depuradora d'aigües residuals pròpia, situada fora de la zona inundable, a la parcel·la denominada SID-3, destinada a equipaments d'infraestructura. La gestió d'aquesta és municipal, segons s'adjunta en addenda a l'estudi. El cabal entrant és de 244 l/s, i s'estima la càrrega contaminant en 70 gr/h.eq/dia de DBO5 i en 80 gr/h.eq/dia de sòlids suspesos. Mitjançant el tractament d'abocaments residuals líquids, mitjançant tamisat i reactor biològic, s'ajusta la qualitat de l'abocament al Reial decret 509/1996, de 15 de març, de desenvolupament del Reial decret llei 11/1995, de 28 de desembre, pel qual s'estableixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes. Es disposa d'una línia de condicionament i disposició de fangs produïts en el procés de depuració. Les instal·lacions de depuració són:  
- Canal d'entrada d'aigua bruta, on es tamisa:  
- 50 cm d'ample  
- 80 cm d'alt  
- 370 cm de longitud  
- Reactors biològics rectangulars de formigó armat:  
- 30 m de longitud  
- 10 m d'ample  
- 6,5 m d'alçària  
- Edifici de quadre de control de la línia d'aigua: 300 m²  
- Edifici de deshidratació de fangs: 500 m²  
15. Pel que fa a l'evacuació de les aigües pluvials, es planteja una xarxa de col·lectors sota calçada fins als punts de desguàs, situats un a la zona nord-est i un altre a la sud-est del sector. La part de la xarxa que evacuarà al barranc del Poio (zona nord-est), evacuarà a una bassa de laminació i al barranc mitjançant un sobreeixidor; en cas de pluges de poca importància, l'aigua filtrarà al subsòl i s'evacuarà al barranc del Poio per mitjà d'un sistema de bombament o buidatge d'aigües mitjançant bombes d'impulsió. Les aigües pluvials evacuades a la zona sud es controlaran mitjançant l'ús de basses soterrades o semisoterrades en el qual es produirà la pèrdua d'aigua principalment per reg de zones verdes i per infiltració al terreny; en pluges de període de retorn important, aquestes basses evacuaran l'aigua a una zona inundable controlada per mitjà d'un sobreeixidor.   
16. Per a la recollida dels residus sòlids urbans que es generaran, s'emprarà un sistema de contenerització preparada per a la càrrega automàtica i de recollida mitjançant camions equipats amb sistemes de càrrega posterior o lateral. Els contenidors de recollida selectiva seguiran el codi de colors habitual. Per a la neteja dels contenidors destinats a contenir matèria orgànica s'empraran camions adaptats amb sistemes de neteja de contenidors i la periodicitat serà setmanal. La recollida de matèria orgànica tindrà una periodicitat segons siga el dipòsit, entre les 22:00 i les 24:00 h. La resta de residus es recolliran inicialment cada tres setmanes i a mesura que l'ocupació dels habitatges vaja en augment, la periodicitat es reduirà als nivells necessaris per a evitar que es troben els diferents contenidors plens durant més de dos dies. La gestió dels residus es durà a terme per l'Entitat Metropolitana de Tractament de Residus, adjudicatària del pla zonal de residus de les zones III i VIII.   
17. El subministrament d'energia elèctrica es realitzarà mitjançant xarxa subterrània de mitjana tensió, des de les línies subterrànies de mitjana tensió de nova execució, provinents de la subestació transformadora, que alimentarà els 95 centres de transformació previstos per al sector.   
18. El sector limita amb les carreteres CV-33 i CV-400 i amb el camí de Catarroja-Santa Anna. L'ordenació preveu unes zones de protecció de 50 i 25 m respectivament, d'acord amb la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat, que modifica l'article 33 de la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana. Es marca una reserva de 500 m a l'enllaç que es troba situat a la connexió entre la CV-33 i CV-400, per la cautela de reservar una zona per a la seua ampliació.   
19. Pel que fa a la contaminació atmosfèrica, s'aporta un estudi en què es conclou que els valors detectats després de l'execució del sector, estaran dins dels valors marcats per la legislació.   
20. Les principals mesures correctores es basen en el control dels impactes sobre el medi físic, i s'apliquen rigorosament totes i cada una de les mesures correctores proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental. Entre les mesures correctores més importants cal destacar:   
- Reaprofitament d'aigua amb tractament terciari.  
- Instal·lació d'aixetes i sistemes de descàrrega d'inodors de baix consum.  
- Distribucions i orientacions que augmenten l'aprofitament de la llum solar i minimitzen el consum d'energia elèctrica per a funcions d'enllumenat i climatització.  
- S'instal·larà un equip de regulació per a l'enllumenat públic, de manera que durant les hores de la matinada es reduïsca al 50% la intensitat d'il·luminació i el consum.  
- Els dipòsits de drenatge de pluvials, la depuradora i bassa de laminació s'envoltaran d'una pantalla arbrada protectora enfront de l'impacte visual, composta per arbres de gran port, situats cada 6 metres i arbustos de port mitjà cada 0,5 metres.  
- La gestió de fitosanitaris s'engloba dins d'un pla integrat de plagues, que consisteix en un sistema multidisciplinari amb fonaments ecològics que utilitza tots els mètodes disponibles de control per a mantenir les infeccions de plagues per sota d'un llindar determinat.  
21. Del programa de vigilància ambiental cal destacar:  
Control de l'emissió de partícules de pols i el dipòsit d'aquestes sobre la vegetació en un radi de 250 m en el perímetre de les obres.   
- Control de les aigües superficials i subterrànies: dinàmica i qualitat, execució de sondejos, vigilància de captacions de proveïment de poblacions pròximes...  
- Control periòdic de la qualitat i potabilitat de l'aigua proveïda.  
- La vigilància ambiental anirà a càrrec de l'Ajuntament, encara que la Conselleria competent en matèria de medi ambient podrà demanar en qualsevol moment informació i efectuar les comprovacions necessàries.   
22. En data 9 de febrer de 2007, l'Ajuntament de Catarroja es compromet a presentar puntualment davant de l'administració una memòria o informe anual que done compte del desenvolupament i avanç de les activitats, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes en l'estudi d'impacte ambiental, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que puga produir-se durant el desenvolupament de les obres.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1.989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el programa d'actuació integrada Nou Mil·lenni, a Catarroja, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. En compliment de l'informe favorable vinculant, conforme a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, han d'estudiar-se els edificis protegits i l'hort de Romeu i, basant-se en l'esmentat estudi, s'han de redactar les fitxes del Catàleg de béns i espais protegits, que formarà part del document urbanístic. L'esmentat document urbanístic ha de ser sotmés a l'informe patrimonial vinculant, tant respecte de l'Ajuntament com per a l'òrgan urbanístic que si és procedent haja d'atorgar l'aprovació definitiva, pel que fa a la inclusió o exclusió en el Catàleg dels denominats béns de rellevància local i el règim de protecció d'aquests.   
2. En compliment de l'article 25 del Text refós de la llei d'aigües, aprovat per Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, ha d'obtenir-se informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre els usos establits en la zona de policia de 100 metres d'amplària, ja que en aquesta es condicionen l'ús del sòl i les activitats que s'exercisquen. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
3. Obtenció de l'autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'abocament a llit públic de la xarxa de residuals, conforme a l'article 55, del Text refós de la llei d'aigües, aprovat per Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol.   
4. Obtenció de l'autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'abocament a llit públic de la xarxa de pluvials, en els dos punts previstios, conforme a l'article 55, del Text refós de la llei d'aigües, aprovat per Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol.   
5. Prèviament a l'execució del programa, s'han de pal·liar les deficiències observades en l'informe sobre l'estudi acústic i s'han d'incorporar altres mesures correctores més eficients, per a reduir els nivells sonors al límit de 45 dB(A).   
6. Aquesta declaració d'impacte ambiental s'ajusta a l'ordenació proposada, i no inclou els projectes de pont sobre el barranc del Poio i la línia de tramvia T8, que constitueixen projectes independents.   
7. S'ha de classificar com a sòl no urbanitzable d'especial protecció la zona d'inundació de risc 1, delimitada en el PATRICOVA, conforme a l'apartat 1 de l'article 21 del document núm. 4 Normativa urbanística.   
8. La distribució en planta dels habitatges tipus EDO 1 en l'illa RES-1, es farà segons el que disposa el Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria de la Comunitat Valenciana, en particular en l'article 42, apartat 2.2, en el qual s'estableix una zona de 225 metres d'amplària (al voltant del perímetre de protecció de 25 metres d'ample lliure de totes construccions), en la qual no es poden autoritzar aquests tipus d'habitatges.  
9. El dipòsit de 9.000 m³ d'aigua haurà de ser delimitat mitjançant un perímetre de protecció que previnga la contaminació del recurs, conforme a l'article 18 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.   
10. Els sistemes de reg de les parcel·les agrícoles limítrofes al sector, que travessen aquest, han de ser desviats. També s'ha de vetlar pel subministrament d'aigua de reg des dels pous que hi ha dins del sector a parcel·les agrícoles, per a la qual cosa s'ha de col·laborar especialment amb les comunitats de regants.   
11. S'han de considerar els sistemes urbans de drenatge sostenible, amb la finalitat de mantenir els nivells d'escolament i infiltració semblants als de l'estat natural, protegir la qualitat de l'aigua mitjançant processos naturals, reduir la demanda d'aigua potable amb la captació i reutilització d'aigües pluvials, millorar el paisatge urbà i recuperar hàbitats naturals i complir les exigències de la Directiva marc de l'aigua. Entre les mesures estructurals més importants estan els pous i rases d'infiltració, dipòsits d'infiltració, drenes filtrants, franges filtrants, cunetes verdes, dipòsits de retenció...   
12. Pel que fa a la gestió imprescindible de les aigües residuals, s'ha d'assegurar en tot moment l'abocament zero i l'ús de les aigües depurades per a reg de zones verdes i neteja de viaris. Amb aquest fi, l'excedent depurat s'ha d'emprar en altres zones del nucli urbà del municipi o de l'àrea metropolitana.  
13. S'ha de valorar la reutilització d'aigües pluvials.  
14. Tots els elements de depuració i drenatge s'han d'integrar convenientment en l'entorn amb zones enjardinades i denses barreres vegetals.  
15. L'Ajuntament ha de comprovar, abans de la recepció de la urbanització del nou sector, que l'estació depuradora d'aigües residuals prevista es troba totalment executada, dimensionada amb capacitat suficient per a tractar la totalitat de les aigües residuals que s'hi generen, i preparada per a entrar en servei. La construcció de l'esmentada depuradora ha de ser, per tant, anterior al final d'obra de la urbanització. Així mateix, l'Ajuntament haurà de comprovar que es verifiquen els paràmetres més restrictius que s'establisquen en la corresponent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament de les aigües residuals depurades a un llit tributari d'una zona sensible, com és el barranc del Poio.  
16. La gestió municipal de les instal·lacions de depuració d'aigües residuals ha de garantir el funcionament correcte i el manteniment de les instal·lacions, a través del programa de vigilància ambiental.  
17. S'han de desviar i soterrar les diverses línies aèries de mitjana tensió que travessen el sector.  
18. Cal atenir-se a la legislació i normativa en matèria d'accessibilitat i, en particular, a l'Ordre de 9 de juny de 2004, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 39/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, en matèria d'accessibilitat al medi urbà.   
19. Totes les conduccions i instal·lacions dels distints serveis urbans s'hauran d'executar simultàniament.  
20. Durant la fase d'execució, s'ha de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs. En cas d'emmagatzemament temporal de materials pulverulents, s'hauran d'indicar les mesures que s'han d'adoptar per a evitar la formació de núvols de pols causada per l'acció del vent.  
21. Les terres que s'utilitzen per al terraplenament del sector han de procedir de préstecs autoritzats. Si fóra necessari l'obertura de nous préstecs, hauran de ser tramitats adequadament i obtinguda l'autorització pertinent, com també la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
22. L'Ajuntament ha d'exigir a l'empresa adjudicatària lliurar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquests.   
23. En la fase de funcionament s'han de registrar els nivells reals acústics, i actualitzar-se les mesures correctores, ja que en l'estudi acústic no s'han considerat diverses fonts generadores de soroll, com diverses estacions de bombament i l'estació depuradora.   
24. S'ha de continuar treballant en matèria acústica, sense perjudici del que estableix aquesta declaració, i en particular, cal atenir-se al que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i en el Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica. En aquest sentit, el municipi de Catarroja ha de presentar el seu pla acústic municipal abans del 30 de setembre de 2010.  
25. En la fase de funcionament s'han de registrar els nivells reals de contaminació atmosfèrica, ja que en l'estudi de contaminació atmosfèrica només s'ha considerat la fase d'execució, atés que durant la fase de funcionament hi ha diverses fonts generadores de contaminació atmosfèrica, com ara les instal·lacions associades a les infraestructures urbanes.   
26. Totes les mesures preventives i correctores proposades i les derivades dels condicionants exposats han de ser recollides per la normativa urbanística del planejament parcial.   
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1.989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 18 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 304/04-AIA  
Títol: Granja avícola d'engreix  
Promotor: Victoriano Collado Viana  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Utiel (València)  
Objecte del projecte: Legalització d'explotació avícola  
Localització: Polígon 4, parcel·les 578 i 737 del terme municipal d'Utiel (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola d'engreix, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació disposarà d'una capacitat per a albergar 60.000 pollastres. Situada en una parcel·la de 24.495 m² l'explotació disposarà de 2 naus iguals. La superfície construïda total serà de 3.136 m². Disposarà, a més, de: un dipòsit de propà de 16.000 kg per al sistema de calefacció, sitges d'emmagatzemament, dipòsit d'aigua de 1.000 l, lavabo i un local tècnic.  
El procés productiu consisteix en la recepció de pollets d'un dia per a la posterior cria d'aquests i engreix de 2,1 kg. Amb una duració aproximada de 50-52 dies. S'estima que es podrà realitzar una mitjana anual d'entre 5 i 6 cicles.   
Les naus disposaran de solera de formigó hidròfug. Sobre aquesta hi haurà un llit de borumballa. En el buit sanitari, el conjunt del fem i el jaç es lliurarà a una empresa externa per a l'aprofitament d'aquests com a adob. El volum estimat anual és de 1.400 t/any. Les dues naus disposaran d'una superfície habilitada per a l'emmagatzemament temporal de la gallinassa en el cas de no realitzar-se'n la retirada immediata. Serà una solera de formigó de 15 cm de grossària en pendent i disposarà d'una fossa per a la recollida de lixiviats.   
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte, en l'explotació es disposarà d'un dipòsit per a l'emmagatzemament d'aquests.   
El proveïment d'aigua serà a través d'un pou, s'ha estimat un volum de 2.738,80 m³/any. La distància a la pedania de Las Cuevas d'Utiel és de 900 m.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
En data 21 de desembre de 2004 es remet el projecte d'activitat, l'estudi d'mpacte ambiental i l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP de València núm. 300 de data 17 de desembre de 2004, mitjançant un edicte de l'alcalde i informació als veïns de les parcel·les adjacents, sense que s'hi presentaren al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
Amb data 4 d'abril de 2006, el Servei d'Avaluació Ambiental remet un escrit al promotor a fi que esmene una sèrie de deficiències trobades en l'expedient. Se li sol·licita:   
- Informe vinculant de protecció del patrimoni cultural.  
- Informe favorable de l'organisme de conca pel que fa al proveïment d'aigua.  
- Característiques constructives de les soleres de les naus i el femer.  
- Acord amb el gestor de la gallinassa.  
- Acord amb el gestor dels cadàvers que es generen en l'explotació.  
Amb data 17 d'agost de 2006 advertència de caducitat de l'expedient per la falta de la documentació requerida.  
Amb data 9 de juny de 2004 autorització prèvia per a la construcció per part dels Serveis Territorials de València de la Conselleria de Territori i Habitatge.   
Amb data 13 de març de 2006, informe sobre concessió d'aigües subterrànies a la partida el Puntal. Informe sobre la compatibilitat amb el Pla hidrològic de la conca del Xúquer, per a un volum total de 18.440,5 m³/any, amb un volum per a 2.738,80 m³/any per al proveïment de l'explotació avícola. S'hi indica, a més, que el volum sol·licitat és d'acord amb les dotacions habituals per a ús ramader si bé la concessió hauria de condicionar-se a l'autorització prèvia dels abocaments de l'explotació.   
L'expedient municipal consta de la documentació següent:   
- Sol·licitud per part del promotor de la llicència.  
- Informe favorable de l'aparellador municipal. Informa que l'explotació se situarà sobre sòl no urbanitzable subzona agrícola XIII, on se'n permet l'ús.  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal. Condicionant:  
- Les sitges que es projecten envaeixen la zona 10 m de reculada obligatòria als límits de la propietat, per la qual cosa haurà de canviar la situació.  
- Haurà de sol·licitar llicència d'obres.  
- Informe favorable del veterinari municipal. Condicionant:  
- El femer ha de garantir l'aïllament del medi ambient de la gallinassa.  
- Falta contracte amb una empresa autoritzada per a la retirada de cadàvers i la retirada de fem.  
- Informe favorable d'enginyer industrial.  
- Documentació referent a la informació pública del projecte.  
- Admissió a tràmit per part de l'Ajuntament de la llicència d'activitat.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable agrícola (zona XIII) segons les ordenances municipals i el Pla general municipal (aprovat en data 29.08.98).  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi d'Utiel no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes  
Els principals elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte són: sòl (per contaminació per lixiviació o percolació de lixiviats del fem), atmosfera (per emissions que produeixen olors, per increment del nivell sonor), aigua (per contaminació associada als residus generats en l'explotació), paisatge (per moviment de terres i introducció d'elements estranys).  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, dedicada principalment al cultiu de vinya i en menor grau al cultiu d'olivera i ametler. El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a escala provincial o de Comunitat Valenciana.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'apartat d'identificació i valoració d'impactes de l'estudi d'impacte ambiental, s'ha inclòs un apartat d'acord amb l'adopció de mesures correctores, en el qual es descriu l'adopció de mesures encaminades a la prevenció d'impactes, entre les quals es destaca:  
- L'explotació disposarà d'una tanca perimetral, sistema de desinfecció a pressió per als vehicles de transport i aprovisionament, tela de tipus antiocells en finestres i buits i es disposarà d'un dipòsit homologat per a l'emmagatzemament dels cadàvers que es produïsquen en l'explotació.  
- Els acabaments exteriors de les naus contribuiran a reduir l'impacte visual.   
- Es realitzaran plantacions de xiprers per a generar una barrera vegetal.  
- Es mantindrà les condicions ambientals adequades a l'interior de les naus.  
El programa de vigilància ambiental s'ha centrat en el control de les mesures sanitàries que s'hi implantaran.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja avícola d'engreix, situada al terme municipal d'Utiel (València), promogut per Victoriano Collado Viana sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Ha de disposar de l'informe favorable de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, i de l'informe favorable de l'organisme de conca corresponent. Hauran de ser presentats davant de l'òrgan substantiu.  
2. Ha d'obtenir l'autorització d'abocament de les aigües sanitàries de l'explotació tal com indica l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 13 de març de 2006. Ha d'aplicar-se un tractament adequat de depuració per a les aigües sanitàries.  
3. Ha d'obtenir l'autorització per a l'aprofitament de les aigües subterrànies per al volum sol·licitat de 2.738,80 m³/any.  
4. S'ha de disposar de les infraestructures necessàries per a garantir el bon estat sanitari a l'explotació i mantenir-les.  
5. Ha de subscriure's un contracte amb un gestor autoritzat per a la retirada dels cadàvers de l'explotació.  
6. Ha de subscriure's un contracte amb un gestor autoritzat per a la retirada de la gallinassa.   
7. La pantalla verda projectada ha d'estar constituïda per espècies autòctones de la zona. S'han de plantar preferiblement agrupades i no en fileres. A més de reduir l'impacte visual, una bona distribució pot actuar com a aïllament acústic i tèrmic de l'explotació.  
8. La resta dels residus generats en l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-los en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.  
9. El programa de vigilància ambiental ha d'incloure:  
- Comprovació de la impermeabilitat de la solera de les naus.  
- Comprovació de la impermeabilitat de la superfície habilitada per a l'emmagatzemament temporal de la gallinassa i de la cubeta de recollida de lixiviats.  
- Comprovació de l'eficàcia del sistema de depuració de les aigües sanitàries.  
- Comprovació de l'estat de la pantalla vegetal.  
10. Ha d'especificar-se la periodicitat de realització d'aquests controls.  
11. S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 317-2006-AIA  
Títol: Ampliació de planta de gestió de residus perillosos  
Promotor: Hermanos Gil Gestión de Residuos, SL  
Localització: Carrer 3, parcel·la C, del polígon industrial el Rubial, del terme municipal de Villena (Alacant)  
Òrgan substantiu: Servei de Residus Industrials de la Direcció General de Qualitat Ambiental  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Es projecta l'ampliació d'una activitat de gestió de residus perillosos existent, mitjançant l'augment de la seua capacitat d'emmagatzemament, la introducció d'un sistema de recuperació d'envasos contaminats i d'un sistema de depuració d'aigües contaminades procedents de l'activitat de gestió d'aigües de cabines de pintura i aigües amb hidrocarburs provinents, principalment, de processos de llavada de vehicles automòbils.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
L'activitat es localitza al polígon industrial el Rubial, carretera Caudete s/n, parcel·la C, carrer C, del terme municipal de Villena, a la província d'Alacant. Tal com s'ha descrit en l'apartat anterior es planteja l'ampliació de la planta en els termes següents:  
- Augment de la capacitat d'emmagatzemament de residus perillosos i incorporació de la gestió de residus d'aparells electrònics, llots de dissolvents halogenats i llots d'altres dissolvents.  
- Depuració de les aigües que l'empresa actualment gestiona procedents de cabines de pintura del sector tèxtil, calçat, etc., i d'aigües contaminades amb hidrocarburs procedents, principalment, de la llavada de vehicles automòbils.  
- La incorporació d'un procés de llavada d'envasos contaminats amb substàncies perilloses i el tractament dels efluents d'aquests.  
L'empresa Hermanos Gil Gestión de Residuos, SLU realitza actualment operacions de recollida, transport i emmagatzemament de 15 tipus de residus perillosos, com també, la recollida i transport d'altres 45 tipus de residus perillosos. En el projecte es proposa l'ampliació de l'autorització per a la gestió de residus, incorporant l'operació d'emmagatzemament de diverses categories de residus perillosos sobre els quals, actualment, realitza les operacions de recollida i transport. Així mateix, es pretén autoritzar la recollida, transport i emmagatzemament de tres nous residus: equips elèctrics i electrònics que contenen residus perillosos, llots de dissolvents halogenats i llots de dissolvents no halogenats. L'emmagatzemament dels residus perillosos es durà a terme a les actuals instal·lacions de què disposa l'empresa, en una nau de 750 m² de superfície i amb sòl impermeable. S'ha condicionat una àrea de 200 m² per a l'ampliació de la capacitat de magatzematge de residus d'aquesta. Per a aquest emmagatzemament s'han disposat tres zones: la zona de residus inflamables, la zona de residus tòxics i corrosius, i una altra zona per a la resta de residus. Així mateix, es disposa d'una xarxa de recollida de vessaments que els canalitza fins a una cubeta de retenció de 2.200 l de capacitat.  
Respecte al procés de tractament dels residus d'envasos contaminats amb substàncies perilloses, aquest té com a objecte la transformació d'aquests a residus no perillosos (descontaminació) per a, així, recuperar-los com a envasos. Aquells envasos que no puguen ser utilitzats de nou per presentar danys o estar deteriorats passaran a valoritzar-se com a material reciclable. El procés de tractament dels envasos s'inicia amb l'operació de llavada, eliminanació de les substàncies perilloses i queden com a envasos nets disposats per a ser reutilitzats. Aquest procés empra un equip semiautomàtic per a llavada i aclarida, consistent en un capçal giratori de contenidors. Prèviament a l'operació de llavada, els envasos rebuts són sotmesos a un procés de selecció en què es descarten aquells que no puguen ser tractats en el procés de llavada, per presentar substàncies químiques que puguen provocar reaccions perilloses, incendi o explosió. Aquests envasos descartats, no aptes per a ser tractats en procés de llavada, són emmagatzemats per al lliurament posterior d'aquests a un gestor autoritzat. La resta d'envasos que superen el descart inicial són inspeccionats a fi de separar aquells que presenten danys o deteriorament i no puguen reutilitzar-se de nou com a envasos. Aquests envasos no reutilitzables pel fet de presentar danys se sotmeten a un procés de triturat, i s'arreplega el material trossejat en una cinta transportadora fins una línia de llavada, després de la qual, s'obté un residu no perillós susceptible de reciclatge. D'altra banda, els envasos que presenten bon estat es llaven i queden descontaminats i disponibles per a la reutilització.  
El tractament d'envasos es du a terme en una nau independent de nova edificació amb una superfície de 700 m², que es preveu dotar de sòl impermeable de solera de formigó i sistema de recollida de vessaments amb cubeta de retenció de 4.000 litres de capacitat. L'equip de tractament d'envasos contaminats es dissenya mitjançant circuit tancat amb recirculació de l'aigua de llavada. Quan, finalment, l'aigua perd la qualitat per a la llavada s'envia a una depuradora instal·lada a la mateixa planta i, a l'eixida d'aquesta, és reintroduïda en un circuit de llavada. En cas de generar-se excedents, les aigües són emmagatzemades en dipòsits per al posterior lliurament a un gestor autoritzat.   
Actualment, l'empresa Hermanos Gil Gestión de Residuos, SLU també gestiona aigües residuals contaminades amb substàncies perilloses procedents de diferents sectors industrials, les quals s'emmagatzemen i posteriorment es lliuren a un gestor autoritzat. Amb l'ampliació projectada es pretén també introduir un sistema de depuració d'aigües de cabines de pintura i d'aigües amb hidrocarburs, principalment, procedents d'activitats de llavada de vehicles automòbils. El procés de depuració es realitzarà diferenciant cada tipus d'aigües contaminades. D'una banda, es depuraran conjuntament les aigües procedents de les cabines de pintura i les procedents del procés intern de l'empresa de llavada d'envasos. D'altra banda, es depuraran les aigües contaminades amb hidrocarburs, que se sotmeten a un procés de tractament previ per a l'eliminació dels olis flotants. El funcionament de la depuradora generarà una sèrie de llots i fangs, els quals, són dipositats en un contenidor per a la posterior retirada d'aquests per un gestor autoritzat.  
Alternatives  
L'estudi d'impacte no inclou alternatives a l'actuació projectada pel fet que l'ampliació proposada comporta un augment en la capacitat de tractament de residus de la planta existent i, per tant, es desenvoluparà en el mateix emplaçament que actualment ocupa l'activitat.   
Afeccions legals  
D'acord a l'informe tècnic municipal, l'emplaçament de la instal·lació objecte del projecte es correspon amb sòl urbà de tipus industrial.  
L'activitat projectada és de gestió de residus, conforme la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, i queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la Conselleria competent al medi ambient.  
L'activitat queda sotmesa al règim establit al Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, en estar inclosa en la relació d'activitats recollida en l'annex I d'aquest.  
Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, exigeix en l'article 37 la realització d'auditories acústiques periòdiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
En l'estudi d'impacte ambiental es descriuen els impactes ambientals associats amb l'actuació projectada, com també les accions correctores i protectores adoptades, entre les quals cal citar les següents:  
- Respecte a la circulació de vehicles, s'identifica l'impacte sobre la qualitat de l'aire i el soroll derivats de l'increment en trànsit i es valoren ambdós com a impactes moderats.  
- En els processos de descàrrega i recepció d'envasos s'identifiquen els potencials riscos de vessaments que poden produir-se i el descart d'envasos contaminats no aptes per a la llavada, que queden compensats per la impermeabilització del sòl i l'existència de cubetes de retenció. Es considera, d'altra banda, impacte derivat de l'emissió de vapors de composts químics continguts en els envasos i es valora com un impacte compatible.  
- Respecte a l'emmagatzemament d'envasos no aptes per a la llavada, es disposa d'un sistema de recollida d'abocaments cap a cubeta estanca i de sistemes contra incendis, per la qual cosa únicament es valora, com a moderat, l'impacte derivat de l'emissió de vapors de les substàncies contingudes als envasos.  
- De l'operació de llavada d'envasos, s'identifica el consum de productes químics per a neteja d'envasos, el consum d'aigua, el consum d'energia i la generació de soroll i es valoren, tots ells, com a moderats. Es té en compte que es tracta d'un circuit tancat de llavada amb reutilització d'aigua.  
- Respecte a la depuració d'aigües, es té en compte la impermeabilització del sòl per tant no es considera possible el risc de la contaminació de les aigües.   
- Respecte a l'enllumenat exterior, el consum d'energia es considera compatible.  
En l'estudi d'impacte ambiental, el programa de vigilància ambiental proposa la realització d'una sèrie de comprovacions d'inspecció visual sobre els aspectes següents:  
- La comprovació trimestral del manteniment adequat de la maquinària.  
- Revisió semestral del bon estat del paviment d'impermeabilització del sòl.  
- Revisió trimestral del compliment de les mesures correctores adoptades en horari nocturn: disminució de la intensitat lumínica.  
- Comprovació a l'inici de l'activitat de l'orientació cap al sòl i sense sobrepassar el pla horitzontal dels feixos del llum.  
- Comprovació setmanal de les arquetes i cubetes de retenció de vessaments i revisió dels dipòsits. Així mateix, es comprovarà l'absència de vessaments.  
Tramitació administrativa  
Amb data 1 de setembre de 2006 va tenir entrada la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental des de l'Àrea de Residus de la Conselleria de Territori i Habitatge per al projecte presentat. La documentació rebuda va ser la següent:  
- Projecte tècnic  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi  
- Informe del Servei de Residus Industrials  
Atés que entre la documentació remesa no s'incloïa el resultat de la informació pública, es requereix aquesta al Servei de Residus Industrials en data 2 de febrer de 2007, mitjançant nota de règim intern. El 8 de febrer de 2007, el Servei de Residus Industrials remet la documentació corresponent al resultat de la informació pública.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf d.1) Instal·lacions de valorització i eliminació de residus perillosos, de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, de l'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan ambiental la competència en la formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 8, apartat 3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental el projecte d'ampliació de la planta de gestió de residus perillosos amb llavada d'envasos i tractament d'efluents, promogut per Hermanos Gil Gestión de Residuos, SLU al carrer 3, parcel·la C, del polígon industrial el Rubial, al terme municipal de Villena (Alacant), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix el projecte, en l'estudi d'impacte ambiental i en la documentació presentada.   
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. Els emmagatzemaments en l'exterior de residus perillosos (inclosos llots de la depuradora, absorbents amb substàncies perilloses, envasos contaminats amb substàncies perilloses, etc.) s'han de realitzar en zones cobertes o protegides de l'aigua de pluja, dotades de paviment impermeable i proveïdes d'instal·lacions o sistemes de recollida de vessaments que, en cap cas, es connectaran amb la xarxa de recollida d'aigües pluvials o presentaran risc d'abocament cap a la xarxa de clavegueram.  
2. S'ha de disposar del permís municipal per a abocament al clavegueram.  
3. S'ha de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent per a poder resoldre els xicotets vessaments accidentals que puguen produir-se.  
4. El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació preliminar respecte a sòls contaminats, exigit per l'article 3 del Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl.  
5. A la posada en marxa de la instal·lació ha de realitzar-se la preceptiva auditoria acústica, a l'efecte de comprovar el compliment dels nivells sonors establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
6. S'ha de complir al programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental, al qual s'incorporarà un seguiment de la identificació i correcte emmagatzemament dels residus perillosos i la realització d'auditories acústiques, cada 5 anys, d'acord al Decret 266/2004, de 3 de desembre, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.   
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient que establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 17 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6027, del 03-06-2009 (2009/6266)

RESOLUCIÓN de 6 de mayo de 2009, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Sant Joan de l'Ènova, Catarroja, Utiel y Villena.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6027

Fecha DOGV
:   03-06-2009

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2009/6266

CVE


Fecha del documento
:   06-05-2009

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Catarroja](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [Énova, l'](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 6 de mayo de 2009, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Sant Joan de l'Ènova, Catarroja, Utiel y Villena. [2009/6266]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 021/06-AIA Sant Joan de l'Ènova, 401/06-AIA Catarroja, 304/04-AIA Utiel y 317/06-AIA Villena.  
Valencia, 6 de mayo de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente 21/06-AIA  
Título Granja avícola de engorde  
Promotor Hermanos Saurina CB  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Sant Joan de l'Ènova (Valencia)  
Objeto del proyecto Legalización explotación avícola  
Localización: Partida Carriocha, parcelas 155 y 239 del polígono 2.  
Término municipal Sant Joan de l'Ènova (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación avícola de engorde, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La capacidad de la explotación es de 40.000 plazas (280 UGM). Cuenta con cuatro naves situadas en dos parcelas no colindantes.  
La superficie de las parcelas y de las naves es la siguiente:   
Parcela 239 de 3.019,25 m² aproximadamente.  
Nave 1- dos plantas, 638 m²/ planta  
Nave 2- dos planta, 647,50 m²/planta  
Parcela 155 de 7.156,42 m² aproximadamente.  
Nave 3- 1464 m²  
Nave 4- 1464 m²  
La solera de las naves es de hormigón en masa con acabado refinado formando pendiente hacia los laterales para facilitar la recogida de los excrementos. Sobre esta solera se dispone una capa de cáscara de arroz o serrín.  
Instalaciones adicionales: depósitos de GLP para la calefacción, silos de almacenamiento del pienso, sistema automatizado de ventilación y apertura de ventanas, depósitos de agua, vallado perimetral. Según los informes presentados existe una zona habilitada para el almacenamiento del estiércol que se sitúa entre las naves 1 y 2 de la parcela 239, aunque no se aportan las características constructivas de las mismas ni sus dimensiones.  
El proceso productivo consiste en la recepción de pollitos de un día para su posterior cría y engorde 2,1 kg. Con una duración aproximada de 50 días. Se estima que se podrá realizar una media anual de 5 ciclos. En el vacío sanitario, el conjunto del estiércol y la yacija se entrega a una empresa externa para su gestión como abono. El volumen estimado anual es de 750 Tm/año. Se dispone de un sistema de contenedores para la gestión de los cadáveres que se generan en la explotación. El abastecimiento de agua proviene de la red municipal, se dispone adicionalmente de un aljibe para el abastecimiento. Las aguas sanitarias se someterán a un tratamiento de filtro biológico. La distancia al núcleo urbano es inferior a los 1000 m.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
En fecha 25 de enero de 2006 la Dirección Territorial de Territorio y Medio Ambiente remite el proyecto de actividad, el EIA y el expediente municipal.  
La publicación se realizó en el BOP de Valencia nº 278 de fecha 22 de noviembre de 2001. Se publicó edicto del alcalde y se hizo la comunicación a los vecinos de las parcelas colindantes.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
Con fecha 20 de marzo de 2006 se procede a la devolución de la documentación a DTTH actividades calificadas para que sea completada y se remita de nuevo.  
Con fecha 28 de septiembre de 2006 se hace un requerimiento de documentación al Ayuntamiento.  
Con fecha 25 de octubre de 2006 la DTTH remite exp administrativo, el proyecto y EIA (en fotocopia).  
Con fecha 9 de noviembre de 2006 se solicita una nueva ampliación de la documentación relativa al proceso productivo que se sigue en la explotación, las características constructivas de las instalaciones y sobre el abastecimiento de agua.  
Con fecha 18 de diciembre de 2006 se remite la documentación complementaria requerida.  
- Informe del ingeniero agrónomo municipal acerca del abastecimiento de agua en el que se indica que: Las instalaciones disponen de suministro de agua, tanto de la red municipal como propia, siendo compatible con el uso previsto en el proyecto y con las ordenanzas municipales.  
- Contrato con la empresa Abonos Orgánicos El Castañero SL. (CIF B-96649421) para la gestión de la gallinaza.  
- Copia del agroseguro.  
El expediente administrativo consta de la siguiente documentación:  
- Solicitud por parte del promotor de la licencia de actividad.  
- Con fecha 13 de septiembre de 2001, informe favorable del arquitecto técnico municipal en el que se recoge entre otras consideraciones:  
- El emplazamiento está de acuerdo con las normas subsidiarias municipales.  
- Que la edificación dispone de reiteradas licencias urbanísticas de construcción y reparación.  
- Informe favorable del ingeniero técnico municipal condicionado a:  
Junto con el certificado final de instalaciones se presentará una copia de la legalización ante el servicio territorial de industria de las instalación y depósito de GPL.  
Las medidas correctoras del informe de sanidad.  
- Informe favorable del jefe local de Sanidad condicionado a, palabras textuales:  
La granja está aproximadamente a 500 m de la población.  
No se indica tratamiento de las enfermedades zoonosis.  
No se indica tratamiento aguas residuales de los servicios higiénicos.  
- Se presenta con fecha de entrada en el Ayuntamiento 12 de abril de 2002 documentación en contestación de los condicionantes del jefe de Sanidad.  
- Diligencia del Ayuntamiento con fecha 11 de abril de 2002 en el que se procede a la remisión del expediente a la comisión de actividades calificadas, y a informar que se presentó una alegación al proyecto de uno de los vecinos.  
Con fecha 11 de mayo de 2004, nuevo informe del técnico ingeniero agrónomo municipal para la corrección de los errores en cuanto a la ubicación de la explotación dentro de otra parcela y de su disconformidad con el Plan de ordenación urbana del municipio. Se indica:  
Dicha actividad está emplazada en el polígono 2 parcela 239 partida Carriocha o Tordera (...).  
El emplazamiento no está de acuerdo con el actual Plan de ordenación urbana del municipio, pero no obstante, de acuerdo con la Ley 6/2003 no se puede negar la licencia de actividad por dicha circunstancia en actividades ganaderas ya establecida después de la entrada en vigor de esta Ley.  
Que en el Plan de ordenación del municipio, existe una disposición transitoria que permite que en las edificaciones en el momento de entrada en vigor del plan se podrá realizar obras de conservación, consolidación, acondicionamiento y reestructuración cuando cumpla las dos condiciones siguientes:  
Que la edificación tenga más de quince años de antigüedad o se haya edificado con licencia municipal de obras.  
Que la edificación no afecte a suelo con calificación como dotacional vial, zona verde o equipamiento público.  
Se establece un plazo máximo de cinco años para que las granjas de animales se adapten a las normas higiénico sanitarias y al resto de condiciones exigidas por la legislación sectorial.  
De acuerdo con la disposición adicional séptima de la Ley 4/92 sobre suelo no urbanizable, sobre la recuperación del patrimonio arquitectónico radicado en suelo no urbanizable podrá eximirse a la misma, razonadamente, de aquellas limitaciones impuestas con carácter general que impidan o dificulten gravemente el expresado objetivo de recuperación y revitalización de dicho patrimonio.  
Dentro del proyecto de actividad se adjunta:  
Con fecha 17 de agosto 1992, autorización de ampliación de la nave de cría en la Partida Tordera.  
Certificado del Ayuntamiento acerca de la autorización de las actuaciones urbanísticas en la parcela 116 (239) del polígono 2.  
Con fecha 9 de mayo de 1994, autorización previa de la antigua Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte para la construcción de las naves en el polígono 2, parcela 155.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como suelo no urbanizable con protección agrícola de acuerdo con las ordenanzas municipales y del planeamiento urbanístico vigente en el municipio.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
El municipio de Sant Joan de l'Ènova no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos. Medidas correctoras.  
La explotación se localiza en una zona predominantemente agrícola, dedicada a cultivos de naranjos, frutales y hortalizas. En la zona se localizan otras explotaciones de la misma orientación ganadera. Según el visor cartográfico de la CTH la zona donde se sitúa la explotación tiene una vulnerabilidad de acuíferos clasificada como alta.  
Los principales elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto son:  
- El suelo, por contaminación por lixiviación o percolación de lixiviados de la gallinaza.  
- Atmósfera, por emisiones de compuestos por fermentación de la gallinaza, emisión de partículas en suspensión generadas por la ventilación de la propia nave y por incremento del nivel sonoro por la maquinaria instalada.  
- Agua subterránea: por contaminación asociada a los residuos generados en la explotación.  
En el estudio de impacto ambiental no se han propuesto medidas correctoras definidas, lo cual refleja el bajo rigor técnico de dicho documento.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto ambiental y concordantes de su reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la granja avícola de engorde, situada en el término municipal Sant Joan de l'Ènova (Valencia), localizada en la partida Carriocha, parcelas 155 y 239, polígono 2 promovida por Hermanos Saurina, CB.  
1. Los materiales de construcción desechados se consideran residuos por lo que deberán ser retirados gestionados de forma adecuada. De igual forma los vehículos fuera de uso se consideran residuos, son residuos peligrosos en el caso en el que contengan líquidos y otros componentes peligrosos, por lo que deberán ser retirados de la explotación por un gestor autorizado.  
2. Sólo se deberá almacenar la gallinaza en la zona habilitada. Ésta solera deberá ser impermeable y dispondrá de lonas para ser cubierta. Dada la proximidad de los campos de cultivo y los canales de riego, la zona de almacenamiento deberá contar con un sistema para la canalización y almacenamiento de lixiviados.  
3. Se conservarán en buen estado las pantallas vegetales instaladas.  
4. Se mantendrán las infraestructuras necesarias para garantizar el buen estado sanitario en la explotación: vallado perimetral, vado sanitario a la entrada de la explotación, equipos de presión, telas pajareras y depósito de cadáveres.  
5. Se comunicará cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diario Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 4 de abril de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 401/2006-AIA  
Título: Programa de actuación integrada Nou Mil·lenni   
Promotor: Ayuntamiento de Catarroja  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Catarroja y Conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Término municipal de Catarroja  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El proyecto del programa de actuación integrada Nou Mil·lenni propone la reclasificación de 1.527.922,61 m² de suelo no urbanizable de protección agrícola y de protección de infraestructuras a suelo urbanizable, de uso residencial, con ordenación pormenorizada, en el término municipal de Catarroja.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Mediante la modificación de planeamiento propuesta se persigue urbanizar la zona oeste limítrofe con el actual casco urbano. Los límites del sector son:  
- al norte, término municipal de Paiporta, con el camino de Catarroja a Paiporta y el cementerio de Paiporta,  
- al sur, zona de protección de la CV-33, urbanización Villa Carmen y zona de protección del vial de conexión de la CV-33 con la CV-400,  
- al este, zona de protección de la CV-400 y urbanización Villa Carmen (donde se ubican viviendas adosadas de tres alturas y baja densidad), y,  
- al oeste, Camino de Santa Ana.  
Dentro del ámbito se encuentra una parcela de 94.610,19 m², que fue objeto de una declaración de interés comunitario, cuyo objeto fue la instalación de un centro de convenciones y restauración y una escuela de golf, y una actividad comercial al mayor de la madera y el corcho.   
Existen varios elementos catalogados por su interés etnológico, integrados todos ellos dentro de la propuesta. Entre ellos: masía de les Estrelles, hort de Don Paco, hort de Pepica, hort del Fadrí, casa Groc, motor D'Antolí, huerto y motor de Freís, motor Moderno, motor del Fadrí y motor de San Andrés.  
El uso dominante será el residencial y el terciario, configurándose en las siguientes subzonas:  
- Residencial unitaria en bloque adosado: al sureste del sector.  
- Residencial múltiple bloque exento: en los que se permite el uso terciario en la planta baja.  
- Terciario bloque exento.  
En concreto la actuación incluye dos tipos de edificación abierta (EDA 1, viviendas de protección oficial, y EDA 2, viviendas de renta libre), dos tipos de edificación en vivienda adosada, junto a la urbanización Villa Carmen, (ADO 1, parcela mínima 150 m², y ADO 2, parcela mínima 180 m²) y tres tipos de terciario en bloque exento (TER 1, centro de convenciones y escuela de golf, TER 2, actividad comercial maderera, y TER 3, al noreste del sector). Entre las viviendas se encuentran cuatro torres de veinticinco plantas, previstas en cuatro de las manzanas de EDA 2. Los equipamientos terciarios se destinarán a equipamiento deportivo, centro de salud, uso dotacional educativo, uso dotacional administrativo e infraestructuras.  
La actuación supone la construcción de 11.459 viviendas (de las que 6.400 son de protección oficial), lo que equivale a un incremento de población de 34.377 habitantes.  
Basándose en el estudio de tráfico, realizado por el Departamento de Transportes de la Universidad Politécnica de Valencia, se procede a la estructuración vial del sector. A lo largo del sector se da continuidad a dos grandes ejes transversales del núcleo urbano de Catarroja (Bulevar A y B), y un tercer eje (Bulevar C) lo atraviesa de norte a sur. La conexión de los ejes transversales con la CV-400 se realiza mediante dos rotondas y dos pasarelas peatonales elevadas. La actuación también considera la presencia del tranvía Valencia-Torrent y la continuidad del carril bici proveniente de la CV-400 (en la franja central y perimetral). Los bulevares cuentan con una zona ajardinada central, calzada de 7 metros en cada sentido, aparcamiento en batería, acera y, en su caso, carril bici, diferenciándose únicamente en el ancho de la sección. El resto de viales dispone de una calzada en un único sentido y aparcamientos en cordón en cada acera. Se urbanizará el camino del cementerio de Paiporta, de modo que pueda convertirse en un itinerario peatonal. A cargo del sector, se ejecutará un puente sobre el barranco del Poyo que conecte la vía de servicio de la N-332 con el núcleo urbano de Catarroja.  
Las zonas verdes se disponen en un parque central, que atraviesa a lo ancho todo el sector, y dos franjas perimetrales al sur y este.   
Se constituye un único área de reparto, conformada por la superficie del sector (de 1.527.922,61 m²) más la red primaria adscrita (de 171.879,4 m²), y una única unidad de ejecución.   
En la actualidad se está tramitando el Concierto Previo del plan general de Catarroja, que contempla la presente actuación.   
3. Alternativas:  
El Estudio de impacto ambiental carece de un estudio de alternativas; simplemente se justifica la ordenación propuesta.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 24 de octubre de 2006, tiene entrada en el Registro General de la Conselleria de Territorio y Vivienda, una copia remitida por la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Valencia de la documentación técnica, del estudio de impacto ambiental y del expediente administrativo tramitado en el Ayuntamiento de Catarroja, relativos al programa de actuación integrada Nou Mil·lenni, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, según anuncio publicado en el diario El Mundo, de 30 de junio de 2005, y en el DOCV nº 5040, de 1 de julio de 2005.  
Durante el período de información pública se presentaron varias alegaciones, transcribiéndose aquellas de carácter medioambiental.   
Antoni Antolí Gosálbez: entre los aspectos medioambientales destaca:  
1) que las aguas pluviales vierten en la zona sudeste junto a la urbanización Villa Carmen, mediante un sistema de balsas enterradas o semienterradas, que evacuarán el agua a una zona inundable. Para reducir los impactos está previsto una hilera de árboles alrededor; pese a ello, alguna de las consecuencias previsibles serán:   
- Las aguas pluviales son aguas contaminadas, por lo que los depósitos secos desplazan la contaminación a los medios receptores (Villa Carmen).  
- Congregación de animales vertebrados e invertebrados como moscas, mosquitos, tábanos, ratas, ratones, ranas, lagartijas...   
2) que los equipamientos vertientes al sudeste se emplazan al mismo lado de la urbanización existente; así, una estación de bombeo de aguas pluviales derivará grandes inconvenientes acústicos (paradas y puestas en marcha de los equipos) y de contaminación atmosférica (combustión del equipo electrógeno instalado).  
3) por lo que se propone una reformulación de los espacios en la superficie de la red primaria adscrita, concretamente incorporando una extensión de zona verde que separe la parte habitada o que aleje los equipamientos que generen impactos.  
Ayuntamiento de Paiporta: alega que no son aceptables las características de la balsa norte, donde se ubica la EDAR por tratarse de un espacio no cubierto, con el riesgo que ello conlleva y las molestias ambientales que se pueden originar. Del mismo modo, deberá aportarse estudio de viabilidad del tráfico y su influencia en la afección al término de Paiporta de la carretera de Santa Ana, de Paiporta a Albal.  
Grupo municipal PSPV-PSOE del Ayuntamiento de Catarroja, alega:  
1) La propuesta no cumple las exigencias mínimas en cuanto al estudio de impacto ambiental:  
- El emplazamiento de la depuradora de aguas residuales deja en evidencia que en el estudio de impacto no ha sido estudiado el riesgo de inundación.  
- Falta el estudio detallado del patrimonio arqueológico y etnológico que requiere la Ley 4/1998.  
- El inventario ambiental es escaso, por no decir pobre e insuficiente.  
- Las valoraciones de impacto y los análisis que se realizan son vagos e inconcretos.   
- Las medidas correctoras son genéricas.  
- Se valora la fase de construcción, pero no la de funcionamiento, siendo la más importante.  
- No se ha realizado un estudio del impacto acústico que las infraestructuras deben producir, ni el impacto sonoro dentro del ámbito del proyecto de la actividad y movilidad interior producirá, y tampoco se analiza este junto al impacto del exterior.  
- No se efectúa valoración alguna del impacto atmosférico ni se utiliza metodología homologada como exige la legislación.  
- No se justifica el cambio entre el juicio provisional y el definitivo de impactos que es el fundamento del estudio.  
- El programa de vigilancia es prácticamente inexistente como consecuencia de la escasa definición de las medidas correctoras.  
Bloque Nacionalista Valenciano del Ayuntamiento de Catarroja, alega:   
1) Que existen impactos sobre la realidad actual-hipoteca de futuro:   
- Los edificios proyectados de hasta 25 alturas, harán cambiar la imagen del pueblo, afectando negativamente el paisaje, del cercano Parque de la Albufera y la huerta.   
- El estudio de paisaje realizado, a pesar de reconocer que se afectan y destruye un paisaje de huerta de gran valor, no evalúa los efectos de la edificación en altura, ni estudia las posibles alternativas, para minimizar el impacto sobre el paisaje circundante.  
- Se prevén nuevos centros comerciales. No se ha estudiado el impacto sobre el comercio local, ni se prevé para nada facilitar que los comerciantes se puedan instalar en las nuevas zonas terciarias. Este es un sector económico importante, que puede beneficiarse con el crecimiento urbano, o por el contrario salir perjudicado.  
- No se analizan los cultivos que desaparecen; son muchos los jornales de trabajadores del campo y de los almacenes que se van a perder.  
Respecto del estudio de impacto ambiental:  
- El proyecto del PAI no estudia alternativas.  
- No se hace mención a la existencia de vías pecuarias.  
- No contiene ningún informe sobre la afección al patrimonio histórico y cultural.  
- Se describen los actuales niveles de ruido y contaminación, pero no se contemplan los incrementos que se van a producir. Simplemente se dice que si se superan los máximos legales admitidos, se arbitraran medidas correctoras.  
- Falta el informe de Confederación Hidrográfica del Júcar que justifique la disponibilidad de agua potable.   
Confederación Hidrográfica del Júcar: como titular catastral de bienes y derechos afectados por la actuación urbanística, indica que afecta a terrenos que tienen la condición de dominio público hidráulico y que deben ser clasificados como suelo no urbanizable de especial protección, excluyéndolos de cualquier proceso urbanizador o edificatorio.  
José Casañ Bou: indica que dentro de la parcela se encuentra el motor que da riego a 509,25 hanegadas, de las cuales 247,75 hanegadas corresponden al término de Catarroja y 261,5 hanegadas pertenecen al término de Paiporta.   
Regantes del pozo de Santa Ana: acreditan la titularidad de la parcela, construcciones, pozo, acequia y servidumbre de paso de agua. Solicitan que se respete el Pozo como servicio a huertas que no están en la unidad y se respeten las acequias y servidumbre de acueducto para el servicio de agua del Pozo a terrenos fuera de la unidad.   
Comunidad del pozo el Fadrí: indican la existencia de un aprovechamiento de aguas para riego de campos de cultivo de Catarroja y Paiporta.  
Miquel Martí Matias, describe los elementos patrimoniales de valores históricos y culturales de cinco alquerías (L'hort del Mestre, L'hort de Ferris, L'hort de Santa Ana, L'hort de Sant Josep y L'hort de la finca del Groc) y diversos motores.   
Con fecha 15 de enero de 2007, se requiere a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, remitiéndose, asimismo, dicho requerimiento al Ayuntamiento de Catarroja, para que complete el expediente con la documentación siguiente:  
- Informe del estudio de paisaje establecido por la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del territorio y protección del paisaje, realizado por el Área de Urbanismo de la Dirección General de Ordenación del Territorio de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
- Informe del estudio de la contaminación acústica realizado por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico de la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
- Informe de afección al patrimonio histórico y cultural conforme a la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.   
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar pronunciándose acerca de los usos establecidos en la zona de policía de 100 metros de anchura, pues en ella se condicionan el uso del suelo y las actividades que se desarrollen.  
- Autorización otorgada por la Confederación Hidrográfica del Júcar para el vertido de las aguas residuales tras su depuración a cauce público, puesto que se proyecta el vertido de éstas aguas al barranco adyacente al sector.  
- Del mismo modo, se requiere autorización de vertido de aguas pluviales a dicho cauce.   
- Detalle sobre los recursos hídricos, mediante estudio de la calidad del agua y del tratamiento potabilizador necesario. Igualmente se adjuntará plano detallando la ubicación de las perforaciones de las que se extraerán los recursos y las autorizaciones correspondientes de la Confederación Hidrográfica del Júcar o, en su defecto, las claves de referencia de las inscripciones en la Confederación.   
- Localización del emplazamiento del depósito de suministro de agua potable.  
- Anejo explicativo del sistema de riego de las zonas agrícolas colindantes actuales, indicando, en el caso de que las canalizaciones y tuberías que atraviesen el sector tengan funcionalidad más allá de los límites del mismo, la propuesta de reposición de las infraestructuras de riego.  
- Ubicación de la estación depuradora de aguas residuales, pues tan sólo se indica que se ubicará en el punto más bajo del sector y que las aguas depuradas sobrantes se evacuarán al barranco del Poyo.   
- En cuanto a los residuos urbanos, detalle de:  
- El sistema de recogida y transporte previsto para los residuos sólidos urbanos, acompañado del certificado de la empresa transportista, en el que se detalle la capacidad de realizar el servicio.   
- La gestión de los mismos, acompañado del certificado del consorcio adjudicatario del plan zonal III y VIII, Entidad Metropolitana de Tratamiento de los Residuos, en el que se detalle las instalaciones en las que se gestionarán los residuos, sus principales características y la capacidad total y la disponible en las mismas.   
- Estudio de la demanda actual y futura de viviendas y las tendencias demográficas del municipio, pues el programa contempla previsiones de más del doble de la población actual de Catarroja.   
- Coste del establecimiento de las medidas correctoras de forma que se especifiquen las medidas presupuestarias que deben adoptarse para la ejecución de las mismas.  
- Complemento del programa de vigilancia ambiental que cuente con:  
- Métodos de recogida de análisis y datos.   
- Calendario aproximado para la aplicación del programa o copia del que se adjuntará al proyecto de urbanización.  
- Identificación del organismo responsable de su ejecución.   
- Compromiso de presentar puntualmente el explotador ante la administración una memoria o informe anual dando cuenta: del desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma.  
Con fecha 20 de febrero de 2007, se requiere a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, remitiéndose, asimismo, al Ayuntamiento de Catarroja, un estudio de inundabilidad que, recogiendo las distintas actuaciones de encauzamiento, delimite las nuevas zonas de riego resultantes.   
En contestación a dicho escrito y dado que el PATRICOVA es un plan de acción territorial de carácter sectorial de aplicación en la Comunitat Valenciana, de obligado cumplimiento en todos los instrumentos de planeamiento territorial y urbanístico y dada la temporalidad de los riesgos de inundación, se propone excluir las zonas afectadas por los niveles de riesgo 1 y 6 del actual documento del PATRICOVA del límite del sector, pese a que cabe entender una reducción significativa del riesgo por la ejecución del proyecto de adecuación ambiental y drenaje de la cuenca del Poyo vertiente a la Albufera, integrando dicha superficie en el área de reparto y atribuyendo a esta porción de terrenos la calificación de suelo no urbanizable parque público natural, según lo contemplado en el artículo 15.3 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de suelo no urbanizable.   
Visto que se decide excluir las zonas afectadas por los niveles de riesgo 1 y 6 del PATRICOVA del límite del sector, en fecha 10 de abril de 2007, se requiere que se clasifique como suelo no urbanizable de especial protección la zona de inundación de riesgo 1, delimitada en el PATRICOVA.   
Completados todos los requerimientos, el proyecto de programa de actuación integrada Nou Mil·lenni cuenta con los siguientes informes:   
- Informe de la Entidad Metropolitana de Servicios Hidráulicos, emitido en fecha 5 de marzo de 2007, en el que se acredita la disponibilidad de agua, para ejecutar la urbanización de Nou Mil·lenni en Catarroja, condicionado a:  
- Utilizar la dotación de agua potable de 150 l/hb/d, siendo éste el consumo de agua potable que se va a suministrar.   
- Proveer los medios necesarios para asegurar que en todo el municipio, todo consumo de agua que no sea estrictamente humano, se realizará con agua distinta a la potable.   
- Aportar compromiso Municipal firme, y con plazos de actuaciones que permitan el cambio de destino de caudales, para poder conseguir la dotación suficiente.   
- Ejecutar el refuerzo de las instalaciones de la Entidad Metropolitana de Servicios Hidráulicos necesarias para atender dicho consumo, a cargo y costas del peticionario.  
- Informe de la Entidad Metropolitana de Servicios Hidráulicos, emitido en fecha 5 de abril de 2007, en el que se detalla que el agua potable procede del caudal del Canal Júcar-Turia, con punto de toma en la planta potabilizadora de Picassent.  
- Informe de la Entidad Metropolitana para el Tratamiento de Residuos, emitido el 28 de febrero de 2007, en el que se certifica que se dispone de capacidad suficiente en las instalaciones metropolitanas previstas por el Plan Zonal de residuos de las Zonas III y VIII, área de gestión 1, para asumir la gestión de los residuos municipales que se generarán como consecuencia del Programa de Actuación Integrada Nou Mil·lenni.  
- Certificado de la Secretaría del Ayuntamiento de Catarroja, emitido el 31 de enero de 2007, en el que el Ayuntamiento se compromete a prestar los servicios públicos de recogida y tratamiento de residuos y limpieza viaria en el nuevo sector.  
Informes sectoriales  
1. Durante la tramitación del informe ambiental del concierto previo al Plan General de Ordenación urbana de Catarroja, el 27 de noviembre de 2006, se solicita informe al Servicio de Ordenación Territorial respecto del riesgo de inundabilidad existente, tras las obras de encauzamiento ya realizadas, y la compatibilidad con el planeamiento propuesto. En fecha 23 de enero de 2007, se recibe el mismo, especificando que las actuaciones llevadas a cabo en el barranco del Poyo han modificado el riesgo de inundación pero no lo han eliminado totalmente.   
2. No se dispone de informe sobre el estudio de paisaje, puesto que por la fecha de información pública del proyecto, no es necesario que se acompañe de instrumento de paisaje, conforme al artículo 74 de la Ley Urbanística Valenciana.   
3. Se dispone de Informe sobre el estudio acústico incluido en el programa de actuación integrada Nou Mil·lenni, realizado por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, recibido el 17 de abril de 2007. En cuanto al contenido del estudio, conforme al Anexo IV del Decreto 104/2006, de 14 de julio, del Consell, de planificación y gestión en materia de contaminación acústica, se detecta la ausencia de las medidas correctoras adoptadas para proteger la ordenación prevista de las fuentes de ruido preexistentes y para evitar su influencia sobre el entorno, justificando técnicamente su efectividad. En los residenciales de la zona sur, RES-23, RES-24 y RES-27, se supera el límite de 45 dB(A) para el período nocturno. Pese a que estas zonas sufrirán el apantallamiento del PQL-5 que estará dotado de vegetación y arbolado, no se considera suficiente la medida, por lo que el informe concluye que deberá justificarse la elección de las medidas correctoras necesarias para que en el futuro pueda cumplirse con los objetivos de calidad establecidos en la Ley 7/2002.  
4. En fecha 11 de abril de 2007, se redacta informe favorable a los efectos patrimoniales, conforme al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, sujeto a la condición de que en el Catálogo de bienes y espacios protegidos del plan parcial, que necesariamente deberá incorporarse al documento urbanístico, se estudien y documenten la totalidad de los edificios protegidos así como el hort de Romeu. Dicho estudio servirá de base para la redacción de fichas del Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos que necesariamente formará parte del documento urbanístico. Dicho documento urbanístico deberá ser sometido al previo y preceptivo informe del Área de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, de conformidad con lo dispuesto en el art. 47.1 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. El informe patrimonial tendrá carácter vinculante para el Ayuntamiento y el órgano urbanístico que otorgue la aprobación definitiva, en lo que se refiere a inclusión o exclusión en el Catálogo de bienes de relevancia local y su régimen de protección.  
Afecciones legales  
PATRICOVA. El ámbito del sector, en suelo no urbanizable, se encuentra afectado parcialmente (zona noreste) por dos niveles de riesgos distintos provocados por el desbordamiento del barranco del Poyo: por una parte, nivel de riesgo 6 (frecuencia baja, 500 años, y calado bajo, <0,8 m.) en una franja de 25 m. y, por otra parte, nivel de riesgo 1 (frecuencia alta, 25 años, y calado alto, >0,8 m) en una franja de 40 m comprendida entre el barranco del Poyo y la franja de nivel de riesgo 6. Se excluyen las zonas afectadas por los niveles de riesgo 1 y 6 del PATRICOVA del límite del sector, clasificando la zona de riesgo 1 como suelo no urbanizable de especial protección y la zona de riesgo 6 como suelo no urbanizable parque público natural.  
Plan zonal de residuos de las zonas III y VIII. Mediante este plan zonal se distribuye el conjunto de las instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad en la gestión y tratamiento de residuos. Dicho plan no prevé en el ámbito del sector ninguna reserva para futuras instalaciones de infraestructuras de tratamiento de residuos urbanos.   
Vías pecuarias. El sector únicamente limita con las vías pecuarias Vereda del Barranco de Chiva, por la zona norte, con una longitud de 300 m. y una anchura legal de 20 m., y Vereda del Cementerio de Valencia, por la zona este, con una longitud de 1.600 m. y una anchura legal de 20 m.   
Cementerio de Paiporta. La ordenación respeta un perímetro de protección de 25 metros de anchura, libres de construcción, conforme al Decreto 39/2005, de 25 de febrero, por el que se aprueba el Reglamento por el que se regulan las prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunitat Valenciana. A partir de este perímetro se establece una segunda zona de 225 metros en los que únicamente se puede autorizar:   
- Viviendas unifamiliares.  
- Explotaciones agropecuarias.  
- Instalaciones de carácter industrial no alimentarias o de servicios técnicos para las infraestructuras urbanísticas y de equipamiento comunitario.  
Consideraciones ambientales  
1. El municipio de Catarroja se halla situado al este de Valencia, enclavado en el área metropolitana de Valencia, ocupando 13 km², con una población de 22.904 habitantes según censo de 2004. La actuación supone la construcción de 11.459 viviendas, lo que equivale a un incremento de población de 34.377 habitantes. Dicha propuesta se justifica mediante un documento denominado Análisis y diagnóstico sobre la situación de la vivienda en Catarroja y en el ámbito de influencia del sector Nou Mil·lenni, aportándose las siguientes características:  
- Se trata de una población con unas características socio-demográficas que la hacen más susceptibles de adquirir nuevas viviendas, concretamente viviendas protegidas por tratarse de una población joven, bajo nivel de renta y un posible aumento de la tasa de inmigración.  
- Actualmente existe una baja dotación de viviendas en Catarroja en comparación con otros ámbitos de referencia.  
- La oferta de vivienda protegida se halla totalmente descompensada en relación a las necesidades.   
- La actuación propuesta mejorará sensiblemente la composición de la oferta (renta libre-protegida), aproximándola a los requerimientos de demanda.  
- Supone una interesante alternativa para la población residente en otros ámbitos geográficos, debido a su combinación de ubicación e inferior nivel de precios.  
2. El sector se encuentra ubicado dentro de la llanura costera (pendientes comprendidas entre el 0 y 5%), adyacente a la costa, formada por la acumulación de procedencia marina, eólica, fluvial y de ladera. El punto más bajo del sector limita con el barranco del Poyo.  
3. La litología se caracteriza por materiales cuaternarios del tipo limos, arenas marinas, gravas, cantos, limos y arcillas fluvio-coluviales, materiales miocénicos: arcillas y limos. Existen terrenos pertenecientes a los sistemas holoceno y pleistoceno.   
4. Catarroja se incluye dentro del sistema acuífero de la Plana de Valencia. El tramo acuífero superior es mayoritariamente captado por los pozos. La accesibilidad a los recursos hídricos subterráneos es alta y la vulnerabilidad a la contaminación de aguas subterráneas es media.  
5. En el estudio de impacto ambiental se ha observado un riesgo sísmico relativo alto, riesgo de erosión actual muy bajo y riesgo de erosión potencial bajo.  
6. En el territorio de la zona de la actuación existen especies nitrófilas, asociadas a la acción antrópica, como son bordes de caminos, campos de cultivo, alrededores de las viviendas humanas, cultivos abandonados, solares, basureros... Entre ellas destacan las que colonizan los campos de cultivo: Diplotaxis erucoides, Anagallis arvencis, Senecio vulgare, Calendula arvensis...  
7. La fauna presente tiene carácter antrópico, debido a la naturaleza agraria de la misma y su proximidad al casco urbano. Se trata de grupos muy comunes, como frínjilidos entre la avifauna (jilguero, verdecillo, verderón, etc.), las comunidades orníticas (verdecillo, gorrión común, mirlo, verderón), las comunidades invertebradas (mantis, abejas, tábanos, grillos, etc.), mamíferos como conejos o liebres...   
8. Se realiza una descripción climática de la zona, destacando que se trata de un clima mediterráneo con temperaturas suaves todo el año, con un régimen pluviométrico marcado por la irregular distribución de las lluvias, y la torrencialidad de las mismas, con una marcada estación seca.  
Respecto al régimen de vientos, se observa un predominio de vientos de componente W en otoño e invierno y de componente E en primavera y verano.   
9. En cuanto al paisaje, el conjunto de parcelas que conforman la zona de la actuación es el típico de la comarca, compuesto fundamentalmente por cultivos de cítricos, alternando con el cultivo de hortalizas y algunas parcelas de regadío abandonadas. Es un paisaje artificial con múltiples signos de la actividad humana. La actuación se enmarca en una zona de topografía llana con una cuenca visual marcada por el casco urbano, por lo que no se prevén afecciones significativas sobre el paisaje debido a la urbanización de la zona.  
10. Se proponen varias líneas de actuación tendentes a la mejora paisajística del ámbito:  
- Conservación de las pendientes actuales.  
- Conservación de los caminos actuales.  
- Empleo de paramentos exteriores y cubiertas terminadas empleando formas, materiales y colores que favorezcan una integración paisajística.   
- Integración de la vegetación y del arbolado existente.  
- Se facilitará la conservación de las condiciones de visibilidad de los puntos que permitan el acceso visual del municipio y de los hitos más importantes de su entorno.  
11. Respecto al abastecimiento de agua potable al sector, el agua potable procede del caudal del Canal Júcar-Turia, con punto de toma en la planta potabilizadora de Picassent. Para el abastecimiento se dispondrá depósito de 9.000 m³ de capacidad, ubicado en la parte norte del mismo, en la parcela SID-4, destinada a uso dotacional.   
12. Para el riego de la zona verde, limpieza de los contenedores y baldeo de calles se empleará el agua residual depurada por la EDAR del sector. Para riego se empleará tan sólo un 12,02% del caudal anual depurado.  
13. Las parcelas agrícolas colindantes al sector se riegan mediante riego por goteo o riego a manta a través de canalizaciones. Dichos sistemas de riego se encuentran al suroeste, noreste y oeste, por lo que se deberá de contemplar el desvío de riego necesario en colaboración con la comunidad de regantes, realizándolos por vía pública, en el interior del sector.   
14. Respecto a la depuración de las aguas residuales, se construirá una estación depuradora de aguas residuales propia, ubicada fuera de la zona inundable, en la parcela denominada SID-3, destinada a equipamientos de infraestructura. La gestión de la misma es municipal, según se adjunta en adenda al Estudio. El caudal entrante es de 244 l/s, estimándose la carga contaminante en 70 gr/hab-eq/día de DBO5 y en 80 gr/hab-eq/día de sólidos suspendidos. Mediante el tratamiento de vertidos residuales líquidos, mediante tamizado y reactor biológico, se ajusta la calidad del vertido al Real Decreto 509/1996, de 15 de marzo, de desarrollo del Real Decreto Ley 11/1995, de 28 de diciembre, por el que se establecen las normas aplicables al tratamiento de las aguas residuales urbanas. Se dispone de una línea de acondicionamiento y disposición de fangos producidos en el proceso de depuración. Las instalaciones de depuración son:  
- Canal de entrada de agua bruta, donde se tamiza:  
- 50 cms. de ancho  
- 80 cms. de alto  
- 370 cms. de longitud  
- Reactores biológicos rectangulares de hormigón armado:  
- 30 m. de longitud  
- 10 m. de ancho  
- 6,5 m. de altura  
- Edificio de cuadro de control de la línea de agua: 300 m²  
- Edificio de deshidratación de fangos: 500 m²  
15. En cuanto a la evacuación de las aguas pluviales, se plantea una red de colectores bajo calzada hasta los puntos de desagüe, ubicados uno en la zona noreste y otro en la sudeste del sector. La parte de la red que evacuará al barranco del Poyo (zona noreste), evacuará a una balsa de laminación y al barranco mediante un aliviadero; en caso de lluvias de escasa importancia, el agua filtrará al subsuelo y se evacuará al barranco del Poyo por medio de un sistema de bombeo o achique de aguas mediante bombas de impulsión. Las aguas pluviales evacuadas en la zona sur, se controlarán mediante el empleo de balsas enterradas o semienterradas en el que se producirá la pérdida de agua principalmente por riego de zonas verdes y por infiltración en el terreno; en lluvias de período de retorno importante, estas balsas evacuarán el agua a una zona inundable controlada por medio de un aliviadero.   
16. Para la recogida de los residuos sólidos urbanos que se generarán, se empleará un sistema de contenerización preparada para la carga automática y de recogida mediante camiones equipados con sistemas de carga trasera o lateral. Los contenedores de recogida selectiva seguirán el código de colores habitual. Para la limpieza de los contenedores destinados a albergar materia orgánica se emplearán camiones adaptados con sistemas de limpieza de contenedores y la periodicidad será semanal. La recogida de materia orgánica tendrá una periodicidad según sea el depósito, entre las 22:00 y las 24:00 h. El resto de residuos se recogerán inicialmente cada tres semanas y a medida que la ocupación de las viviendas vaya en aumento, la periodicidad se reducirá a los niveles necesarios para evitar que se encuentren los diferentes contenedores llenos durante más de dos días. La gestión de los residuos se llevará a cabo por la Entidad Metropolitana de Tratamiento de Residuos, adjudicataria del plan zonal de residuos de las zonas III y VIII.   
17. El suministro de energía eléctrica se realizará mediante red subterránea de media tensión, desde las líneas subterráneas de media tensión de nueva ejecución, provenientes de la subestación transformadora, que alimentará los 95 centros de transformación previstos para el sector.   
18. El sector linda con las carreteras CV-33 y CV-400 y con el camino de Catarroja-Santa Ana, contemplando la ordenación unas zonas de protección de 50 y 25 m. respectivamente, conforme a la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de la Generalitat, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa, y de Organización de la Generalitat, que modifica el artículo 33 de la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunitat Valenciana. Se marca una reserva de 500 m. en el enlace que se encuentra situado en la conexión entre la CV-33 y CV-400, por la cautela de reservar una zona para su ampliación.   
19. En cuanto a la contaminación atmosférica, se aporta estudio en el que se concluye que los valores detectados tras la ejecución del sector, van a estar dentro de los valores marcados por la legislación.   
20. Las principales medidas correctoras se apoyan en el control de los impactos sobre el medio físico, siendo de aplicación rigurosa todas y cada una de las medidas correctoras propuestas, que no entren en contradicción con la presente declaración de impacto ambiental. Entre las medidas correctoras más importantes cabe destacar:   
- Reaprovechamiento de agua con tratamiento terciario.  
- Instalación de griferías y sistemas de descarga de inodoros de bajo consumo.  
- Distribuciones y orientaciones que aumenten el aprovechamiento de la luz solar y minimicen el consumo de energía eléctrica para funciones de alumbrado y climatización.  
- Se instalará un equipo de regulación para el alumbrado público, de modo que durante las horas de la madrugada se reduzca al 50% la intensidad de iluminación y el consumo.  
- Los depósitos de drenaje de pluviales, la depuradora y balsa de laminación se rodearán de una pantalla arbolada protectora frente al impacto visual, compuesta por árboles de gran porte, situados cada 6 metros y arbustos de porte medio cada 0,5 metros.  
- La gestión de fitosanitarios se engloba dentro de un plan integrado de plagas, que consiste en un sistema multidisciplinar con fundamentos ecológicos que utiliza todos los métodos disponibles de control para mantener las infecciones de plagas por debajo de un umbral determinado.  
21. Del programa de vigilancia ambiental cabe destacar:  
- Control de la emisión de partículas de polvo y su depósito sobre la vegetación en un radio de 250 m. en el perímetro de las obras.  
- Control de las aguas superficiales y subterráneas: dinámica y calidad, ejecución de sondeos, vigilancia de captaciones de abastecimiento de poblaciones cercanas...  
- Control periódico de la calidad y potabilidad del agua abastecida.  
- La vigilancia ambiental correrá a cargo del Ayuntamiento, aunque la Conselleria competente en materia de medio ambiente, podrá recabar en cualquier momento información y efectuar las comprobaciones necesarias.  
22. En fecha 9 de febrero de 2007, el Ayuntamiento de Catarroja se compromete a presentar puntualmente ante la administración una memoria o informe anual dando cuenta del desarrollo y avance de las actividades, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas en el estudio de impacto ambiental, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de las obras.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.   
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero   
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el programa de actuación integrada Nou Mil·lenni en Catarroja, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo   
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. En cumplimiento del informe favorable vinculante, conforme al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberán estudiarse los edificios protegidos y el hort de Romeu y, en base a dicho estudio, se redactarán las fichas del Catálogo de bienes y espacios protegidos, que formará parte del documento urbanístico. Dicho documento urbanístico deberá ser sometido al informe patrimonial vinculante, tanto respecto del Ayuntamiento como para el órgano urbanístico que en su caso haya de otorgar la aprobación definitiva, en lo que se refiere a la inclusión o exclusión en el Catálogo de los denominados bienes de relevancia local y su régimen de protección.   
2. En cumplimiento del artículo 25 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, aprobado por Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, deberá obtenerse informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar pronunciándose acerca de los usos establecidos en la zona de policía de 100 metros de anchura, pues en ella se condicionan el uso del suelo y las actividades que se desarrollen. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
3. Obtención de la autorización por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar de vertido a cauce público de la red de residuales, conforme al artículo 55, del Texto Refundido de la Ley de Aguas, aprobado por Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio.   
4. Obtención de la autorización por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar de vertido a cauce público de la red de pluviales, en los dos puntos previstos, conforme al artículo 55, del Texto Refundido de la Ley de Aguas, aprobado por Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio.   
5. Previo a la ejecución del programa, se paliarán las deficiencias observadas en el informe sobre el estudio acústico y se incorporarán otras medidas correctoras más eficientes, para reducir los niveles sonoros al límite de 45 dB(A).   
6. Esta declaración de impacto ambiental se ajusta a la ordenación propuesta, no incluyendo los proyectos de puente sobre el barranco del Poyo y la línea de tranvía línea T8, que constituyen proyectos independientes.   
7. Se clasificará como suelo no urbanizable de especial protección la zona de inundación de riesgo 1, delimitada en el PATRICOVA, conforme al apartado 1 del artículo 21 del documento nº4 normativa urbanística.   
8. La distribución en planta de las viviendas tipo EDA 1 en la manzana RES-1, atendrá a lo dispuesto en el Decreto 39/2005, de 25 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se regulan las prácticas de policía sanitaria mortuoria de la Comunitat Valenciana, en particular, al artículo 42, apartado 2.2, en el que se establece una zona de 225 metros de anchura (alrededor del perímetro de protección de 25 metros de ancho libre de todas construcciones), en la que no se pueden autorizar ese tipo de viviendas.   
9. El depósito de 9.000 m³ de agua deberá ser delimitado, mediante un perímetro de protección, que prevenga la contaminación del recurso, conforme al artículo 18 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del territorio y protección del paisaje.   
10. Los sistemas de riego de las parcelas agrícolas colindantes al sector, que atraviesan el mismo, serán desviados. También se velará por el suministro de agua de riego desde los pozos existentes dentro del sector a parcelas agrícolas, para lo que se colaborará especialmente con las comunidades de regantes.   
11. Se considerarán los sistemas urbanos de drenaje sostenible, con la finalidad de mantener los niveles de escorrentía e infiltración similares a los del estado natural, proteger la calidad del agua mediante procesos naturales, reducir la demanda de agua potable con la captación y reutilización de aguas pluviales, mejorar el paisaje urbano y recuperar hábitats naturales y cumplir las exigencias de la Directiva marco del agua. Entre las medidas estructurales más importantes están los pozos y zanjas de infiltración, depósitos de infiltración, drenes filtrantes, franjas filtrantes, cunetas verdes, depósitos de retención...   
12. En cuanto a la gestión imprescindible de las aguas residuales, se asegurará en todo momento el vertido cero y el uso de las aguas depuradas para riego de zonas verdes y baldeo y limpieza de viarios. Para ello, el excedente depurado se empleará en otras zonas del núcleo urbano del municipio o del área metropolitana.  
13. Se valorará la reutilización de aguas pluviales.  
14. Todos los elementos de depuración y drenaje se integrarán convenientemente en el entorno con zonas ajardinadas y densas barreras vegetales.  
15. El Ayuntamiento comprobará, antes de la recepción de la urbanización del nuevo sector, que la estación depuradora de aguas residuales prevista se encuentra totalmente ejecutada, dimensionada con capacidad suficiente para tratar la totalidad de las aguas residuales que se generen, y preparada para entrar en servicio. La construcción de la citada depuradora será, por tanto, anterior al final de obra de la urbanización. Asimismo, el Ayuntamiento comprobará que se verifican los parámetros más restrictivos que se establezcan en la correspondiente autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para el vertido de las aguas residuales depuradas a un cauce tributario de una zona sensible, como es el barranco del Poyo.  
16. La gestión municipal de las instalaciones de depuración de aguas residuales garantizará el correcto funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones, a través del programa de vigilancia ambiental.  
17. Se procederá al desvío y soterramiento de las diversas líneas aéreas de media tensión que atraviesan el sector.  
18. Se atendrá a la legislación y normativa en materia de accesibilidad y, en particular, a la Orden de 9 de junio de 2004, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 39/2004, de 5 de marzo, del Consell de la Generalitat, en materia de accesibilidad en el medio urbano.   
19. Todas las conducciones e instalaciones de los distintos servicios urbanos se ejecutarán simultáneamente.  
20. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes. En caso de almacenamiento temporal de materiales pulverulentos, se indicarán las medidas a adoptar para evitar la formación de nubes de polvo debido a la acción del viento.  
21. Las tierras que se utilicen para el terraplenado del sector procederán de préstamos autorizados. Si fuese necesario la apertura de nuevos préstamos, deberán ser tramitados adecuadamente y obtenida la autorización pertinente, así como la correspondiente declaración de impacto ambiental.  
22. El Ayuntamiento exigirá a la empresa adjudicataria entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para su gestión.   
23. En la fase de funcionamiento se registrarán los niveles reales acústicos, actualizándose las medidas correctoras, pues en el estudio acústico no se han considerado diversas fuentes generadoras de ruido, como diversas estaciones de bombeo y la estación depuradora.   
24. Se continuará trabajando en materia acústica, sin perjuicio de lo establecido en esta Declaración, y en particular, se atendrá a lo establecido en Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica y en Decreto 104/2006, de 14 de julio, del Consell, de planificación y gestión en materia de contaminación acústica. En este sentido, el municipio de Catarroja deberá presentar su plan acústico municipal antes del 30 de septiembre de 2010.  
25. En la fase de funcionamiento se registrarán los niveles reales de contaminación atmosférica, pues en el estudio de contaminación atmosférica sólo se ha considerado la fase de ejecución, siendo que durante la fase de funcionamiento, existen diversas fuentes generadoras de contaminación atmosférica, como las instalaciones asociadas a las infraestructuras urbanas.   
26. Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas y las derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística del planeamiento parcial.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
Valencia, 18 de abril de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente 304/04-AIA  
Título Granja avícola de engorde  
Promotor Victoriano Collado Viana  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Utiel (Valencia)  
Objeto del proyecto Legalización de explotación avícola  
Localización: Polígono 4, parcelas 578 y 737 del término municipal de Utiel (Valencia)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación avícola de engorde, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación contará con una capacidad para albergar 60.000 pollos. Situada en una parcela de 24.495 m² la explotación contará con 2 naves iguales. La superficie construida total será de 3.136 m². Contará además con: un depósito de propano de 16.000 kg para el sistema de calefacción, silos de almacenamiento, depósito de agua de 1.000 l, aseo y un local técnico.  
El proceso productivo consiste en la recepción de pollitos de un día para su posterior cría y engorde 2,1 kg. Con una duración aproximada de 50-52 días. Se estima que se podrá realizar una media anual entre 5 y 6 ciclos.   
Las naves dispondrán de solera de hormigón hidrófugo. Sobre ésta habrá una cama de viruta. En el vacío sanitario, el conjunto del estiércol y la yacija se entregará a una empresa externa para su aprovechamiento como abono. El volumen estimado anual es de 1.400 Tm/año. Las dos naves contarán con una superficie habilitada para el almacenamiento temporal de la gallinaza en el caso de no realizarse la retirada inmediata. Será una solera de hormigón de 15 cm de espesor en pendiente y contará con una fosa para la recogida de lixiviados.   
Los cadáveres que se generen en la explotación serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto, en la explotación se dispondrá de un depósito para su almacenamiento.   
El abastecimiento de agua será a través de un pozo, se ha estimado un volumen de 2.738,80 m³/año. La distancia a la pedanía de Las Cuevas de Utiel es de 900 m.  
   
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.   
En fecha 21 de diciembre de 2004 se remite el proyecto de actividad, el EIA y el expediente municipal.  
La información pública se ha realizado en el BOP de Valencia nº 300 de fecha 17 de diciembre de 2004, mediante edicto del alcalde e información a los vecinos de las parcelas adyacentes, sin que se presentaran alegaciones.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
Con fecha 4 de abril de 2006, el Servicio de Evaluación Ambiental remite un escrito al promotor con el fin de que subsane una serie de deficiencias encontradas en el expediente. Se le solicita:   
- Informe vinculante de protección del patrimonio cultural.  
- Informe favorable del organismo de cuenca en cuanto al abastecimiento de agua.  
- Características constructivas de las soleras de las naves y el estercolero.  
- Acuerdo con el gestor de la gallinaza.  
- Acuerdo con el gestor de los cadáveres que se generen en la explotación.  
Con fecha 17 de agosto de 2006, advertencia de caducidad del expediente por la falta de la documentación requerida.  
Con fecha 9 de junio de 2004, autorización previa para la construcción por parte de los servicios territoriales de Valencia de la Conselleria de Territorio y Vivienda   
Con fecha 13 de marzo de 2006, informe sobre concesión de aguas subterráneas en la partida el Puntal. Informe sobre la compatibilidad con el Plan Hidrológico de la cuenca del Júcar, para un volumen total de 18.440,5 m³/año, con un volumen para 2.738,80 m³/año para el abastecimiento de la explotación avícola. Si indica además que el volumen solicitado es acorde con las dotaciones habituales para uso ganadero si bien la concesión debería condicionarse a la previa autorización de los vertidos de la explotación.   
El expediente municipal consta de la siguiente documentación:   
- Solicitud por parte del promotor de la Licencia.  
- Informe favorable del aparejador municipal. Informa que la explotación se situará sobre suelo no urbanizable subzona agrícola XIII, donde se permite el uso.  
- Informe favorable del arquitecto técnico municipal. Condicionando:  
- Los silos que se proyectan invaden la zona 10m de retranqueo obligatorio a los límites de la propiedad, por lo que deberá cambiar la situación.  
- Deberá solicitar licencia de obras.  
- Informe favorable del veterinario municipal. Condicionando:  
- El estercolero debe garantizar el aislamiento del medio ambiente de la gallinaza.  
- Falta contrato con empresa autorizada para la retirada de cadáveres y la retirada de estiércol.  
- Informe favorable de ingeniero industrial.  
- Documentación referente a la información pública del proyecto.  
- Admisión a trámite por parte del Ayuntamiento de la licencia de actividad.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como suelo no urbanizable agrícola (zona XIII) según las ordenanzas municipales y el Plan general municipal (aprobado en fecha 29/08/98).  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
El municipio de Utiel no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
Los principales elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto son: suelo (por contaminación por lixiviación o percolación de lixiviados del estiércol), atmósfera (por emisiones que producen olores, por incremento del nivel sonoro), agua (por contaminación asociada a los residuos generados en la explotación), paisaje (por movimiento de tierras e introducción de elementos extraños).  
La explotación se localiza en una zona agrícola de secano, dedicada principalmente al cultivo de viña y en menor medida al cultivo de olivo y almendro. El proyecto no afecta a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual a escala provincial o de Comunitat Valenciana.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
En el apartado de identificación y valoración de impactos del estudio de impacto ambiental, se ha incluido un apartado acorde con la adopción de medidas correctoras, en el que se describe la adopción de medidas encaminadas a la prevención de impactos, entre las que se destaca:  
- La explotación dispondrá de un vallado perimetral, sistema de desinfección a presión para los vehículos de transporte y aprovisionamiento, tela tipo pajarera en ventanas y huecos y se dispondrá de un depósito homologado para el almacenamiento de los cadáveres que se produzcan en la explotación.  
- Los acabados exteriores de las naves contribuirán a reducir el impacto visual.   
- Se realizarán plantaciones de cipreses para generar una barrera vegetal.  
- Se mantendrá las condiciones ambientales adecuadas en el interior de las naves.  
El programa de vigilancia ambiental se ha centrado en el control de las medidas sanitarias que se implantarán.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la granja avícola de engorde, situada en el término municipal de Utiel (Valencia), promovido por Victoriano Collado Viana siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Deberá disponerse del informe favorable de Patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, y del informe favorable del organismo de cuenca correspondiente. Deberá ser presentado ante el órgano sustantivo.  
2. Deberá obtener la autorización de vertido de las aguas sanitarias de la explotación tal y como indica el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar de fecha 13 de marzo de 2006. Deberá aplicarse un tratamiento adecuado de depuración para las aguas sanitarias.  
3. Deberá obtener la autorización para el aprovechamiento de las aguas subterráneas para el volumen solicitado de 2.738,80 m³/año.  
4. Se dispondrán y mantendrán las infraestructuras necesarias para garantizar el buen estado sanitario en la explotación.  
5. Deberá suscribir un contrato con un gestor autorizado para la retirada de los cadáveres de la explotación.  
6. Deberá suscribir un contrato con un gestor autorizado para la retirada de la gallinaza.   
7. La pantalla verde proyectada deberá estar constituida por especies autóctonas de la zona. Se plantarán preferiblemente agrupadas y no en hileras. Además de reducir el impacto visual, una buena distribución puede actuar como aislamiento acústico y térmico de la explotación.  
8. El resto de los residuos generados en la explotación deberán ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado.  
9. El programa de vigilancia ambiental deberá incluir:  
- Comprobación de la impermeabilidad de la solera de las naves.  
- Comprobación de la impermeabilidad de la superficie habilitada para el almacenamiento temporal de la gallinaza y de la poceta de recogida de lixiviados.  
- Comprobación de la eficacia del sistema de depuración de las aguas sanitarias.  
- Comprobación del estado de la pantalla vegetal.  
10. Deberá especificarse la periodicidad de realización de estos controles.  
11. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 4 de abril de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 317-2006-AIA  
Título: Ampliación de planta de gestión de residuos peligrosos  
Promotor Hermanos Gil Gestión de Residuos, SL.  
Localización: Calle 3, parcela C, del polígono industrial El Rubial del término municipal de Villena (Alicante)  
Órgano Sustantivo: Servicio de Residuos Industriales de la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto. Se proyecta la ampliación de una actividad de gestión de residuos peligrosos existente, mediante el aumento de su capacidad de almacenamiento, la introducción de un sistema de recuperación de envases contaminados y de un sistema de depuración de aguas contaminadas procedentes de la actividad de gestión de aguas de cabinas de pintura y aguas con hidrocarburos provenientes, principalmente, de procesos lavado de vehículos automóviles.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto   
La actividad se localiza en el polígono industrial el Rubial, carretera Caudete s/n, parcela C, calle C, del término municipal de Villena en la provincia de Alicante. Tal y como se ha descrito en el apartado anterior, se plantea la ampliación de la planta en los siguientes términos:  
- Aumento de su capacidad de almacenamiento de residuos peligrosos e incorporación de la gestión de residuos de aparatos electrónicos, lodos de disolventes halogenados y lodos de otros disolventes.  
- Depuración de las aguas que la empresa actualmente gestiona procedentes de cabinas de pintura del sector textil, calzado, etc., y de aguas contaminadas con hidrocarburos procedentes, principalmente, del lavado de vehículos automóviles.  
- La incorporación de un proceso de lavado de envases contaminados con sustancias peligrosas y el tratamiento de sus efluentes.  
La empresa Hermanos Gil Gestión de Residuos, SLU realiza actualmente operaciones de recogida, transporte y almacenamiento de 15 tipos de residuos peligrosos, así como, la recogida y transporte de otros 45 tipos de residuos peligrosos. En el proyecto se propone la ampliación de su autorización para la gestión de residuos, incorporando la operación de almacenamiento de varias categorías de residuos peligrosos sobre los que, actualmente, realiza las operaciones de recogida y transporte. Asimismo, se pretende autorizar la recogida, transporte y almacenamiento de tres nuevos residuos: equipos eléctricos y electrónicos que contienen residuos peligrosos, lodos de disolventes halogenados y lodos de disolventes no halogenados. El almacenamiento de los residuos peligrosos se llevará a cabo en las actuales instalaciones con las que cuenta la empresa, en una nave de 750 m² de superficie y con suelo impermeable. Se ha acondicionado una área de 200 m² para la ampliación de su capacidad de almacenaje de residuos. Para este almacenamiento se han dispuesto tres zonas: la zona de residuos inflamables, la zona de residuos tóxicos y corrosivos, y otra zona para el resto de residuos. Asimismo, se dispone de una red de recogida de derrames que los canaliza hasta un cubeto de retención de 2.200 lts. de capacidad.  
Con respecto al proceso de tratamiento de los residuos de envases contaminados con sustancias peligrosas, éste tiene por objeto su transformación a residuos no peligrosos (descontaminación) para, así, recuperarlos como envases. Aquellos envases que no puedan ser utilizados de nuevo por presentar daños o estar deteriorados pasarán a valorizarse como material reciclable. El proceso de tratamiento de los envases se inicia con la operación de lavado, eliminando las sustancias peligrosas y quedando como envases limpios dispuestos para ser reutilizados. Este proceso emplea un equipo semiautomático para lavado y aclarado, consistente en un cabezal giratorio de contenedores. Previamente a la operación de lavado, los envases recepcionados son sometidos a un proceso de selección en el que se descartan aquellos que no puedan ser tratados en el proceso de lavado, por presentar sustancias químicas que puedan provocar reacciones peligrosas, incendio y/o explosión. Estos envases descartados, no aptos para ser tratados en proceso de lavado, son almacenados para su entrega posterior a un gestor autorizado. El resto de envases que superan el descarte inicial son inspeccionados a fin de separar aquellos que presentan daños o deterioro y no puedan reutilizarse de nuevo como envases. Estos envases no reutilizables por presentar daños se someten a un proceso de triturado, recogiéndose el material troceado en una cinta transportadora hasta una línea de lavado, tras el cual, se obtiene un residuo no peligroso susceptible de reciclado. Por otro lado, los envases que presentan buen estado se lavan quedando descontaminados y disponibles para su reutilización.  
El tratamiento de envases se lleva a cabo en una nave independiente de nueva edificación con una superficie de 700 m², que se prevé dotar de suelo impermeable de solera de hormigón y sistema de recogida de derrames con cubeta de retención de 4.000 litros de capacidad. El equipo de tratamiento de envases contaminados se diseña mediante circuito cerrado con recirculación del agua de lavado. Cuando, finalmente, el agua pierde su calidad para el lavado se envía a una depuradora instalada en la propia planta y, a su salida, es reintroducida en circuito de lavado. En caso de generarse excedentes, las aguas son almacenadas en depósitos para su posterior entrega a un gestor autorizado.   
Actualmente, la empresa Hermanos Gil Gestión de Residuos, SLU también gestiona aguas residuales contaminadas con sustancias peligrosas procedentes de diferentes sectores industriales, las cuales, se almacenan y posteriormente entregan a un gestor autorizado. Con la ampliación proyectada se pretende también introducir un sistema de depuración de aguas de cabinas de pintura y de aguas con hidrocarburos, principalmente, procedentes de actividades de lavado de vehículos automóviles. El proceso de depuración se realizará diferenciando cada tipo de aguas contaminadas. Por un lado, se depurarán conjuntamente las aguas procedentes de las cabinas de pintura y las procedentes del proceso interno de la empresa de lavado de envases. Por otro lado, se depurarán las aguas contaminadas con hidrocarburos, que se someten a un proceso de tratamiento previo para la eliminación de los aceites flotantes. El funcionamiento de la depuradora generará una serie de lodos y fangos, los cuales, son depositados en un contenedor para su posterior retirada por gestor autorizado.  
Alternativas  
El estudio de impacto no incluye alternativas a la actuación proyectada debido a que, la ampliación propuesta, supone un aumento en la capacidad de tratamiento de residuos de la planta existente y, por tanto, se desarrollará en el mismo emplazamiento que actualmente ocupa la actividad.  
Afecciones legales  
De acuerdo al informe técnico municipal, el emplazamiento de la instalación objeto del proyecto se corresponde con suelo urbano de tipo industrial.  
La actividad proyectada es de gestión de residuos, conforme la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunitat Valenciana, quedando sometida a la correspondiente autorización administrativa por la Conselleria competente en medio ambiente.  
La actividad queda sometida al régimen establecido en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre actividades potencialmente contaminantes del suelo, al estar incluida en la relación de actividades recogida en el anexo I del mismo.  
Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica, exige en su artículo 37, la realización de auditorías acústicas periódicas para aquellas actividades susceptibles de producir ruidos y vibraciones.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
En el estudio de impacto ambiental se describen los impactos ambientales asociados con la actuación proyectada, así como, las acciones correctoras y protectoras adoptadas, entre los que cabe citar los siguientes:  
- Con respecto a la circulación de vehículos, se identifica el impacto sobre la calidad del aire y el ruido derivados del incremento en tráfico y valorándose ambos como impactos moderados.  
- En los procesos de descarga y recepción de envases se identifican los potenciales riesgos de derrames que pudieran producirse y el descarte de envases contaminados no aptos para el lavado, que quedan compensados por la impermeabilización del suelo y la existencia de cubetos de retención. Se considera, por otro lado, impacto derivado de la emisión de vapores de compuestos químicos contenidos en los envases y valorándose como un impacto compatible.  
- Respecto al almacenamiento de envases no aptos para el lavado, se dispone de un sistema de recogida de vertidos hacia cubeto estanco y de sistemas contra incendios, por lo que únicamente se valora, como moderado, el impacto derivado de la emisión de vapores de sustancias contenidas en los envases.  
- De la operación de lavado de envases, se identifica el consumo de productos químicos para limpieza de envases, el consumo de agua, el consumo de energía y la generación de ruido valorándose, todos ellos, como moderados. Se tiene en cuenta que se trata de un circuito cerrado de lavado con reutilización de agua.  
- Respecto a la depuración de aguas, se tiene en cuenta la impermeabilización del suelo por lo que no se considera posible el riesgo de la contaminación de las aguas.   
- Con respecto al alumbrado exterior, el consumo de energía se considera compatible.  
En el estudio de impacto ambiental, el programa de vigilancia ambiental propone la realización de una serie de comprobaciones de inspección visual sobre los siguientes aspectos:  
- La comprobación trimestral del mantenimiento adecuado de la maquinaria.  
- Revisión semestral del buen estado del pavimento de impermeabilización del suelo.  
- Revisión trimestral del cumplimiento de las medidas correctoras adoptadas en horario nocturno: disminución de la intensidad lumínica.  
- Comprobación al inicio de la actividad de la orientación hacia en suelo y sin sobrepasar el plano horizontal de los haces de las luminarias.  
- Comprobación semanal de las arquetas y cubetos de retención de derrames y revisión de los depósitos. Asimismo, se comprobará la ausencia de derrames.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 1 de septiembre de 2006, tuvo entrada la solicitud de evaluación de impacto ambiental desde el Área de Residuos de la Conselleria de Territorio y Vivienda para el proyecto presentado. La documentación recibida fue la siguiente:  
- Proyecto técnico  
- Estudio de impacto ambiental y documento de síntesis  
- Informe del servicio de residuos industriales  
Dado el hecho que entre la documentación remitida no se incluía el resultado de la información pública, se le requiere ésta al Servicio de Residuos Industriales en fecha 02 de febrero de 2007, mediante nota de régimen interno. El 8 de febrero de 2007, el Servicio de Residuos Industriales remite la documentación correspondiente al resultado de la información pública.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el epígrafe d.1) Instalaciones de valorización y eliminación de residuos peligrosos del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, por el que se aprueba el reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, del Impacto Ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 8, apartado 3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales el proyecto de Ampliación de la planta de gestión de residuos peligrosos con lavado de envases y tratamiento de efluentes, promovido por Hermanos Gil Gestión de Residuos, SLU, en la calle 3, parcela C, del polígono industrial el Rubial en el término municipal de Villena (Alicante), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo a lo establecido en el proyecto, en el estudio de impacto ambiental y en la documentación presentada.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Los almacenamientos en el exterior de residuos peligrosos (incluidos lodos de la depuradora, absorbentes con sustancias peligrosas, envases contaminados con sustancias peligrosas, etc.) se realizarán en zonas cubiertas o protegidas del agua de lluvia, dotadas de pavimento impermeable y provistas de instalaciones o sistemas de recogida de derrames que, en ningún caso, se conectarán con la red de recogida de aguas pluviales o presentarán riesgo de vertido hacia la red de alcantarillado.  
2. Se dispondrá del permiso municipal para vertido al alcantarillado.  
3. Se contará con la adecuada cantidad de absorbente para poder solventar los pequeños derrames accidentales que puedan producirse.  
4. El titular de la instalación estará obligado a remitir a la Dirección General de Calidad Ambiental el informe de situación preliminar con respecto a suelos contaminados exigido por el art. 3 del Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre actividades potencialmente contaminantes del suelo.  
5. A la puesta en marcha de la instalación deberá realizarse la preceptiva auditoría acústica, a efectos de comprobar el cumplimiento de los niveles sonoros establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.  
6. Se dará cumplimiento al programa de vigilancia ambiental propuesto en el estudio de impacto ambiental, al que se incorporará un seguimiento de la identificación y correcto almacenamiento de los residuos peligrosos y la realización de auditorías acústicas, cada 5 años, de acuerdo al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.   
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 17 de abril de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML