Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8115, del 29-08-2017 (2017/7406)

RESOLUCIÓ de 24 de juliol de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 26/12-AIA, la Pobla del Duc.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8115

Data del DOGV
:   29-08-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/7406

CVE


Data del document
:   24-07-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 24 de juliol de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 26/12-AIA, la Pobla del Duc. [2017/7406]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 26/12-AIA, la Pobla del Duc.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 26/12-AIA.  
Títol: Planta de transformació de subproductes d'origen animal de categoria 1 i 2.  
Promotor: SiG RENOVABLES, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental. (ref.: 064/10 IPPC SPCIC/PTO).  
Objecte del projecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada per a l'activitat industrial.  
Localització: polígon 7, parcel·les 61 i 62, del terme municipal de la Pobla del Duc (València).  
  
Descripció del projecte  
L'activitat projectada consisteix en la transformació de subproductes d'origen animal no destinats a consum humà, de categoria 1 i 2, per la valorització energètica com a combustible.  
La superfície total disponible és de 24.608 m², distribuïts en dues parcel·les.  
La capacitat de tractament és de 220 t/dia, per la qual cosa s'estima una transformació anual de cru de 25.200 t/any. Es produiran 59 t/dia de farines i 20 t/dia de greixos, la qual cosa suposa una producció anual estimada de 6.804 t/any de farines i 2.268 t/any de greixos.  
El procés industrial està constituït per les fases següents:  
Fase 1. Planta intermèdia de categoria 1. S'han de construir les instal·lacions necessàries per a dur a terme un emmagatzematge temporal del material, aportat per gestors autoritzats, que s'ha de triturar i expedir posteriorment.  
Fase 2. Planta de transformació de categoria 1. S'han d'ampliar les instal·lacions existents en la fase 1, per a convertir la planta intermèdia en una planta de transformació de material de les categories 1 i 2 per a la valorització energètica com a combustible.  
El procés productiu de la planta de transformació ha de constar de les fases següents:  
1. Recepció de la matèria primera per empreses alienes a l'activitat. Pesada dels camions carregats, desinfecció dels camions, inspecció de la matèria primera i comprovació que és correcta per a la transformació com a categoria 1 i 2, descàrrega en les tremuges de recepció i, de nou, desinfecció dels camions.  
2. Emmagatzematge de les matèries primeres. Cal disposar de dues tremuges hermètiques de recepció de crus de 50 m³ cada una, refrigerades amb temperatura controlada entre 0-5 ºC, on s'emmagatzemen els subproductes per un temps màxim de 24 hores.  
3. Picat de matèria primera. Els crus es fan passar per un detector-separador de metalls mitjançant electroimants i es du a terme el triturat d'aquests.  
4. Fusió: Esterilització i deshidratació. S'utilitza un tractament tèrmic per a aconseguir l'evaporació de l'aigua que continga i provocar que el greix animal contingut en el cru fluïdifique i puga separar-se de la part sòlida. En aquesta etapa s'han d'eliminar els agents patògens de la matèria primera aplicant les condicions de tractament (pressió, temperatura i temps) establides en la legislació vigent. De la mateixa manera, els registres de pressió, temperatura i temps seran registrats i informatitzats.  
5. Línies de tractament de residu i greixos.  
5.1. Línia de tractament de residu per a l'obtenció de farina.  
5.1.1. Percolació i premsat. Es transporta el residu a través d'una bóta d'extracció, una bóta proveïda de filtre on s'escorrerà el greix que continga el producte i d'una bóta de transport fins a les premses contínues. El greix obtingut en l'escorregut del residu s'incorpora a la línia de tractament de greixos. En les premses contínues s'acaba de separar la part de greix que queda en la massa càrnia, i tot seguit s'envia el greix als depòsits de greixos que alimenten la centrífuga, i la massa càrnia, a través d'una bóta de transport, al refrigerador continu.  
  
5.1.2. Refredat. El residu premsat es fa passar per un refrigerador continu on es refreda prèviament a la seua mòlta.  
5.1.3. Mòlta. El residu refredat és conduït mitjançant una bóta de transport fins a les tremuges d'emmagatzematge que alimenten el molí de martells. El producte obtingut (farina) es condueix mitjançant bótes de transport fins a les tremuges d'emmagatzematge de farines. El molí ha d'estar equipat amb conductor doble amb imant per a separar els possibles metalls que puga contindre el producte.  
5.1.4. Emmagatzematge de farines i expedició. Cal disposar de dues sitges d'emmagatzematge de farines de 35 t cada una, on s'emmagatzemen fins a l'expedició, per a la posterior comercialització com a combustible en plantes de fabricació de ciment. L'expedició de la farina es realitza a granel mitjançant la càrrega de camions per gravetat situant-los davall de la boca de càrrega de la sitja.  
5.2. Línia de tractament de greixos.  
5.2.1. Decantació centrífuga. Els greixos obtinguts en el procés de cocció, i també els procedents de l'escorregut de residu i del premsat, es trasbalsen mitjançant bombes als depòsits homogeneïtzadors per a posteriorment ser tractats en la centrífuga horitzontal i en el separador circular on s'ha de dur a terme una purificació del greix, separant l'oli dels solatges residuals. Aquests solatges residuals es condueixen i incorporen a la línia de tractament de residus.  
5.2.2. Emmagatzematge de greixos i expedició. Els greixos, una vegada purificats, són emmagatzemats en depòsits calorífugs mitjançant serpentins de vapor perquè romanguen en estat líquid per a la seua expedició, i ser comercialitzats com a matèria primera per a la fabricació de biocombustibles o com a combustible. Cal disposar de tres depòsits de greixos de 40 m³ cada un.  
S'utilitzarà gas natural com a combustible de la caldera de vapor i de l'oxidador tèrmic regeneratiu, per a la qual cosa s'ha d'instal·lar un depòsit d'emmagatzematge de gas natural liquat i els seus corresponents equips de regasificació i control.  
El subministrament elèctric ha de procedir d'un grup electrogen situat en zona habilitada específicament per a això.  
L'abastiment d'aigua de la planta de transformació es destina als serveis de producció de vapor (aigua de caldera), llavat de vehicles, contenidors i instal·lacions i ús sanitari (neteja i vestuaris). Ha de procedir del subministrament d'aigua de xarxa (630 m³/any), aigua procedent de matèries primeres (1.033 m³/any) i aigües procedents de la reutilització (5.267 m³/any), aquesta última ha de procedir de planta de transformació, i també del sistema d'evacuació d'aigües pluvials.  
  
Cal disposar de tancament perimetral compost per panell metàl·lic sobre mur de formigó, amb una altura global de 2,5 m.  
Els carrers interiors de la parcel·la que voregen les distintes edificacions i instal·lacions, i també els patis exteriors han d'estar formats per una capa inferior de terra compactada i una superior de llast amb tractament asfàltic.  
  
Tramitació administrativa  
Dins del procediment d'autorització ambiental integrada i una vegada pronunciada aquesta direcció general sobre la suficiència de la documentació presentada, s'inicia l'expedient relatiu a la declaració d'impacte ambiental en data 14 de març de 2013, sol·licitada per la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
La informació pública de l'expedient s'ha realitzat en el DOCV número 6632, de 18 d'octubre de 2011 (de manera conjunta per a l'autorització ambiental integrada, declaració d'impacte ambiental i declaració d'interés comunitari), en el tauler d'edictes de l'Ajuntament de la Pobla del Duc i als veïns contigus a l'activitat, amb la presentació de 2.655 al·legacions, les quals han sigut contestades en la declaració d'interés comunitari en data de 25 de novembre de 2013.  
  
En data 5 de juny de 2013, se sol·licita documentació complementària, motivada per la visita de camp realitzada en data 6 de maig de 2013, i mitjançant la qual es pretén conéixer la justificació de la situació de les parcel·les en el moment de la visita, les quals havien sigut sotmeses a importants moviments de terra. En data 23 d'octubre de 2013, el promotor presenta la documentació sol·licitada.  
Informes sectorials i documentació complementària  
L'expedient inclou els informes següents:  
- Informe favorable municipal en data de 9 de maig de 2011, relatiu al projecte de declaració d'interés comunitari per a l'activitat, d'acord amb els articles 33 i 37 de la Llei 10/2004 i 459 del Decret 67/2006.  
  
- Acord plenari municipal sobre petició a la Generalitat Valenciana de desestimació de la declaració d'interés comunitari a la planta de transformació de residus animals, en data de 7 de desembre de 2011.  
  
- Informe favorable condicionat de la confederació hidrogràfica del Xúquer, en data de 25 de febrer de 2013.  
- Informe desfavorable de compatibilitat urbanística municipal, en data de 17 d'abril de 2012, en el qual s'arreplega en el seu apartat 6é que «Basant-se en la quantitat d'omissions en la documentació presentada que dificulten la verificació del compliment reglamentari, el gens clar balanç de matèries i energia i tenint en compte les divergències entre el que sol·licita i l'aplicació de la normativa comunitària en matèria de subproductes d'origen animal no destinats al consum humà s'informa desfavorablement l'autorització per a la implantació de l'activitat de planta de transformació de subproductes d'origen animal de categoria 1 i 2 per la valorització energètica com combustible».  
  
- Informe del Servei de Gestió de Residus, en data de 30 de maig de 2012.  
- Informe municipal desfavorable, per incompatibilitat de l'activitat projectada amb la normativa i el planejament urbanístic municipal, en data de 3 d'agost de 2012, contestat pel promotor a l'octubre de 2012, mitjançant la presentació de document titulat «Esmena de deficiències presentades en l'informe de l'Ajuntament de la Pobla del Duc en data de 3 d'agost de 2012».  
- Informe municipal desfavorable, per incompatibilitat de l'activitat amb la normativa i el planejament urbanístic municipal, en data de 23 de novembre de 2012.  
- Informe favorable condicionat de la confederació hidrogràfica del Xúquer, en data de 25 de febrer de 2013.  
- Informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Turisme, Cultura i Esport, en data de 28 d'octubre de 2011, als efectes patrimonials previstos en la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, en data de 4 d'octubre de 2012.  
- Declaració d'interés comunitari, en data de 25 de novembre de 2013.  
  
Afectacions legals.  
L'activitat s'ubica en sòl no urbanitzable comú, i està contemplat l'ús proposat en les normes subsidiàries del planejament municipal.  
  
No existeix a hores d'ara cap explotació ramadera a una distància inferior a 1.000 metres respecte de la ubicació proposada per a l'activitat, per la qual cosa es compleixen les estipulacions de l'article 54 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.  
L'activitat està subjecta a les disposicions que se li apliquen en relació amb la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, de producció de residus, a l'obtenció de la corresponent autorització administrativa per la conselleria competent en medi ambient.  
  
Mitjançant el Reglament (CE) núm. 1069/2009 s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals i els productes derivats no aptes per a consum humà i el Reglament (UE) núm. 142/2011 pel qual s'estableixen les disposicions d'aplicació del Reglament (CE) núm. 1069/2009.  
La reutilització d'aigua depurada ha de complir els requisits establits en el Reial decret 1620/2007, de 7 de desembre, pel qual s'estableix el règim jurídic de la reutilització de les aigües depurades.  
  
En matèria d'acústica, el Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, i exigeix, en l'article 18, la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl exigeix als titulars d'aquella activitats incloses en la relació de l'annex I, segons CNAE, el fet de remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1. d'aquesta reglamentació.  
  
L'activitat no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o cap altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994 d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, modificada per la Llei 16/2010, de 27 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que s'hi aplique.  
  
Consideracions ambientals.  
Es pretén ubicar la planta en dues parcel·les localitzades al sud del nucli de població, a uns 192 metres en direcció nord al marge dret del barranc de la Font de Sara. L'accés es realitza a través de la CV-60, continuant per un camí rural de titularitat municipal. Les parcel·les estan incloses en una zona agrícola, fortament ondulada, constituïda principalment per margues. L'erosió actual és molt baixa (0-7 t/ha/any) i l'erosió potencial és baixa (7-15 t/ha/any).  
L'estudi d'alternatives inclòs en l'estudi d'impacte ambiental, justifica la ubicació seleccionada a causa de la seua bona comunicació, l'estructura de les parcel·les abancalades que s'adapten al dimensionament i disseny de la instal·lació, i la llunyania respecte a qualsevol nucli de població, ja que queda el més pròxim (la Pobla del Duc) a 2,5 km de distància, la qual cosa possibilitaria l'eliminació de possibles afectacions mediambientals sobre la població, derivada de males olors.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, les afeccions ambientals més rellevants que l'actuació causarà sobre el medi i les mesures preventives i correctores associades són:  
A. Fase d'obres.  
1. En la fase d'obres, es pretén realitzar el condicionament del terreny per a la formació de plataformes en tres nivells en què es distribuiran les instal·lacions, a base de murs de contenció de tres tipus (H<4 m, H<8 m, murs corbs paral·lels a vials) a fi d'aconseguir l'estabilització del terreny necessària per a poder ubicar la instal·lació industrial.  
  
Quan el moviment de terres i la retirada de les parcel·les ja es duga a terme, caldrà justificar la destinació del volum de material retirat de les parcel·les i l'autorització administrativa per a realitzar aquesta actuació.  
Per a minimitzar la emissió de partícules en suspensió durant la fase d'obres, s'ha de regar periòdicament camins i zones de moviment de maquinària en tota la superfície de l'obra que puguen produir aquest tipus d'emissions.  
Ha de condicionar-se el camí rural de titularitat municipal d'accés a l'activitat, tal com establisca el mateix ajuntament.  
B. Fase de funcionament.  
1. Emissions.  
Les fonts generadores d'emissions a l'aire en la instal·lació són:  
Fase 1. Planta intermèdia de categoria 1: Focus 1, altura ximenera 8 m, llavador de gasos (desodoració).  
Fase 2. Planta de transformació de categoria 1: Focus 1, llavador de gasos; focus 2, oxidador tèrmic regeneratiu, altura ximenera 15 m (desodoració); focus 3, generador de vapor, altura ximenera 15 m.  
Els focus identificats no poden superar els valors límit d'emissió corresponents als contaminants emesos, i també els paràmetres o les mesures tècniques que els complementen o substituïsquen, i ha de ser inspeccionada l'activitat per una ECMCA en el camp de la contaminació atmosfèrica, regulada per la normativa autonòmica vigent, amb una periodicitat anual.  
La instal·lació ha de mantindre actualitzat un llibre de control dels mesuraments d'emissions a l'atmosfera, en el qual es faran constar, de forma clara i concreta, els resultats dels mesuraments i l'anàlisi de contaminants, i també qualsevol incidència que es produïsca per funcionaments anòmals de la instal·lació, que ha d'estar a disposició de l'autoritat competent.  
L'emissió d'olors es poden produir a causa de la descomposició de la matèria orgànica durant la fase d'arreplegament i emmagatzematge de la matèria primera, i també en la fase de cocció. Per al control d'olors, ha de disposar-se d'estudi olfactomètric realitzat per una ECMCA de manera que es determine periòdicament la no afectació als nuclis de població pròxims a l'activitat.  
El transport i la càrrega i descàrrega de material pulverulent (farines) s'ha de realitzar per mitjans mecànics tancats en l'interior de locals proveïts de tancaments laterals i coberta, per la qual cosa no s'han de produir emissions difuses de partícules a l'atmosfera.  
2. Abocaments.  
El procés industrial generarà aigües industrials amb elevada càrrega orgànica i sòlids en suspensió, i en alguns casos amb elevats nivells de conductivitat i/o olis i greixos. També hi haurà abocaments deguts a les aigües de condensació de la matèria primera que té elevats nivells de DQO i alta biodegradabilitat. Les aigües residuals es produeixen principalment en les operacions següents: condensats d'evaporació de l'aigua de la matèria primera durant el calfament i neteja d'instal·lacions i vehicles.  
La gestió d'aigües residuals industrials proposta és diferent per a cada fase:  
Fase 1. Tractament primari aigües residuals industrials, consistent en sedimentació de sòlids per gravetat en bassa de decantació, filtració d'alta capacitat per a separació entre sòlid-líquid, mitjançant tamís rotatiu i procés de centrifugació per a separació sòlid-líquid, mitjançant el decantador. Les aigües residuals tractades han de quedar emmagatzemades temporalment en depòsit estanc, i gestionades com a residu no perillós per un gestor autoritzat. Els llots obtinguts del tractament primari han de ser emmagatzemats temporalment en la planta en lloc específic habilitat per a això i lliurats posteriorment a un gestor de residus autoritzat.  
Fase 2. La planta intermèdia s'ha dissenyat amb una xarxa separativa d'arreplegament d'aigües; de manera que hi ha tres xarxes d'arreplegament: una xarxa d'aigües residuals industrials, una xarxa d'aigües residuals pluvials i una xarxa d'aigües sanitàries.  
Les aigües procedents del procés d'esterilització, procés de cocció, procés d'oxidació tèrmica regenerativa i llavat i desinfecció de vehicles, contenidors i instal·lacions, s'han de sotmetre al tractament següent:  
  
Tractament primari: desbast, homogeneïtzació i flotació-decantació (aeroflotació).  
Tractament secundari: equip compacte d'oxidació total que compta amb oxidació biològica, decantació i desinfecció (cloració).  
Tractament terciari: filtració tricapa, ultrafiltració d'osmosi inversa i desinfecció (cloració).  
L'aigua residual industrial procedent de la porga de la caldera i del rebuig del procés d'osmosi inversa s'ha de conduir a través d'una canalització estanca directament a un depòsit estanc de 20 m³. Allí es desinfectarà mitjançant cloració amb un equip dosificador prèviament a la reutilització per a llavat de camions, contenidors i instal·lacions i per a la producció de vapor (calderes). Se suposa un abocament zero, per a reutilitzar 1.945 m³/any d'aigües industrials.  
Els llots obtinguts del tractament de les aigües residuals s'han d'emmagatzemar temporalment en la planta en un lloc específic habilitat per a això i lliurar posteriorment a un gestor de residus autoritzat. S'aporta contracte amb empresa gestora de residus no perillosos, que ha de retirar les aigües de neteja i els llots del tractament in situ de fluents.  
La gestió d'aigües pluvials en la planta intermèdia s'ha dissenyat amb un sistema basat en l'arreplegament de totes les aigües pluvials caigudes en la planta, mitjançant uns engolidors proveïts de reixetes en els patis exteriors i vials de circulació i mitjançant unes canaletes per a les aigües pluvials de coberta i la seua conducció a través de canonada estanca de PVC fins a dos depòsits intermedis de 50 m³ cada un i la posterior aportació a la planta de tractament d'aigües, s'aconseguirà realitzar una aportació d'aigua a la instal·lació i reduir el consum procedent de la xarxa.  
Com a mesura de seguretat davant de possibles abocaments accidentals, els depòsits d'acumulació d'aigües residuals pluvials han de tindre una capacitat de com a mínim el temps de concentració de la conca vessant més cinc minuts de resguard i un període de retorn de 25 anys. S'han d'instal·lar arquetes que permetran dur a terme un control visual dels efluents, prendre les mostres d'aigua per a realitzar les analítiques de control periòdiques, i també realitzar mesuraments dels paràmetres que es consideren necessaris.  
L'evacuació d'aigües residuals sanitàries (630 m³/any) produïdes en neteges i vestuaris s'ha de fer mitjançant conducció estanca de PVC fins al depòsit estanc d'emmagatzematge temporal; on quedaran emmagatzemades fins a la recollida periòdica per un gestor de residus autoritzat. Una vegada finalitzades les obres s'ha d'aportar el certificat d'impermeabilitat i estanquitat del depòsit firmat per el tècnic competent i visat pel col·legi professional corresponent, el contracte amb empresa gestora i l'acreditació d'operacions de manteniment (neteja i extracció) indicant expressament el volum extret en les factures de retirada.  
  
3. Residus.  
Els residus identificats en l'estudi d'impacte ambiental que es generaran en l'activitat són:  
a) Fase 1, planta intermèdia de categoria 1.  
- Residus no perillosos: Paper i cartó, envasos, ferralla i llots de la bassa de decantació d'aigües residuals industrials.  
- Residus perillosos: Envasos buits de substàncies perilloses, olis, draps i absorbents contaminats resultants del manteniment de maquinària, tubs fluorescents i llums de mercuri, recanvis d'equipament d'oficines (piles i tòner i cartutxos d'impressores).  
  
b) Fase 2, planta de transformació de categoria 1.  
- Residus no perillosos: Paper i cartó, envasos, ferralla, llots de depuradora generats en el tractament de les aigües residuals, llots del depòsit d'emmagatzematge d'aigües residuals sanitàries, farines i greixos.  
- Residus perillosos: Envasos buits de substàncies perilloses, olis, draps i absorbents contaminats resultants del manteniment de maquinària, tubs fluorescents i llums de mercuri, recanvis d'equipament d'oficines (piles i tòner i cartutxos d'impressores).  
  
Els residus s'han d'emmagatzemar separats segons la seua naturalesa, en contenidors homologats etiquetatges amb la identificació del residu que emmagatzemen. Els residus s'han d'emmagatzemar en zones adequades i senyalitzades, d'accés restringit, sota porxe tancat i paviment impermeable. Els residus líquids s'han d'emmagatzemar en contenidors, davall els quals cal disposar de cubetes, que permetran arreplegar els possibles vessaments que pogueren generar-se. Les cubetes han de ser individuals per a cada tipus de residu. Els residus perillosos no poden mantindre's en les instal·lacions durant períodes superiors als 6 mesos.  
4. Programa higienicosanitari.  
Es disposarà de gual sanitari per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que entren a la planta a descarregar material i les dels vehicles que n'ixen camí d'una planta de transformació de categoria 1 carregats amb material trossejat i del calçat del personal que transite de zona bruta a zona neta.  
Per a la planta intermèdia, s'establirà un programa de neteja i desinfecció integral de tots els sòls de l'establiment i tots els paràmetres verticals de separació de les distintes zones que integren la planta. El programa s'ha d'aplicar en la zona de desinfecció de vehicles, zona de neteja i desinfecció de contenidors, zona de recepció de material i zona d'expedició de material.  
Hi ha d'haver la neteja i desinfecció d'envasos i/o contenidors on es transporten els subproductes de categoria 1 i 2 a fi d'eliminar les restes de material que pogueren quedar després de l'operació de descàrrega i mantindre en un òptim estat de conservació i higiene per a evitar contaminacions en el producte.  
Els vehicles s'han de netejar i desinfectar abans d'eixir de la planta.  
S'han de netejar i desinfectar les màquines i equips que formen part del procés productiu, de manera que no queden restes de material en les superfícies que pogueren ocasionar la proliferació de microorganismes nocius.  
Cal disposar d'un programa de control de plagues, a través d'empresa externa, que s'encarregue de la desinsectació i desratització de les instal·lacions, que s'han de revisar amb periodicitat bimensual, i en cas de necessitat s'incrementaria la freqüència. A més les instal·lacions han de disposar de barreres físiques per a evitar l'entrada de pardals, insectes i rosegadors.  
5. Programa de vigilància ambiental.  
El programa de vigilància ambiental establit per a la fase de funcionament, inclou entre altres, els controls següents:  
- Es realitzarà una revisió periòdica de la maquinària per a comprovar que els nivells emesos de sorolls i vibracions es troben dins dels límits establits en la legislació vigent.  
- Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior, ha de complir-se el que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
- S'ha de realitzar periòdicament auditories acústiques, a fi de comprovar que no se superen els nivells sonors en els punts on se situa el receptor més pròxim, és a dir, en el perímetre de la instal·lació. Per a això s'han de realitzar mesures del nivell de soroll en un nombre de punts representatius, del perímetre, tant amb l'activitat en funcionament com parada (nivell de fons). L'auditoria ha de ser realitzada a l'inici de l'activitat i almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de l'esmentada Llei i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental (ECMCA) per al camp de la contaminació acústica.  
  
- El control de les emissions atmosfèriques, l'ha de dur a terme una ECMCA, mitjançant el mesurament periòdic en els focus emissors.  
- El control periòdic de contaminants atmosfèrics procedents dels focus núm. 1 i núm. 2 s'ha de fer amb la periodicitat establida en la legislació vigent en la matèria.  
- Cal disposar d'un llibre de registre on es faça constar totes les anàlisis realitzades en els focus d'emissió de contaminants, i també qualsevol altre incident.  
- Una vegada posada en marxa l'activitat, cal realitzar un estudi olfactomètric, per una ECMCA, d'acord amb la norma UNE-EN 13725, en el qual es determinen els nivells d'olor en l'entorn immediat de les instal·lacions.  
- S'ha de dur a terme un manteniment preventiu de les instal·lacions basat en:  
a) Revisions periòdiques de les instal·lacions.  
b) Revisions periòdiques dels cremadors de la caldera i de l'oxidador regeneratiu.  
c) Revisió i neteja periòdica de ciclons i filtres de mànegues.  
- Control del sistema de gestió d'aigües:  
1. Revisió i manteniment de les xarxes d'evacuació d'aigües: residuals industrials, residuals sanitàries i pluvials per a comprovar-ne l'estat i adoptar les mesures necessàries per al funcionament correcte.  
  
2. Revisió i manteniment de la instal·lació de tractament d'aigües residuals.  
3. Control d'aigües a reutilitzar. Es comprovarà el compliment dels criteris de qualitat establits en el Reial decret 1620/2007 de 7 de desembre, pel qual s'estableix el règim jurídic de la reutilització de les aigües depurades, segons l'ús a què siguen destinades.  
4. Control de subministrament d'aigua.  
- Control de producte. S'ha de contractar els serveis d'un laboratori extern homologat perquè realitze les analítiques corresponents als productes. Els productes obtinguts (greix i farina) s'han de sotmetre a anàlisis microbiològiques per a garantir que no comporten cap perill a la salut pública i la salut animal.  
- S'ha d'aplicar un programa de control de plagues, mitjançant el qual una empresa externa a l'activitat ha de dur a terme les actuacions de desinsectació i desratització en les instal·lacions. A més es disposarà de barreres físiques per a evitar l'entrada d'ocells, insectes i rosegadors.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I.1.j, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
3. L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribueix a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes, ordenació del territori i del litoral, urbanisme, coordinació territorial i inspecció d'urbanisme, ordenació, planificació i actuacions territorials estratègiques.  
  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte d'activitat de planta de transformació de subproductes d'origen animal promogut per SIG RENOVABLES, SL, localitzat al terme municipal de la Pobla del Duc (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establides a continuació:  
  
1. Cal justificar la destinació del volum de material retirat de les parcel·les on pretén ubicar-se l'activitat i l'autorització administrativa per a realitzar aquesta actuació.  
2. Haurà de sotmetre's a regs periòdics els camins i les zones de moviment de maquinària per a evitar l'emissió de pols.  
3. Haurà de condicionar-se el camí rural de titularitat municipal d'accés a l'activitat, tal com establisca el propi ajuntament.  
4. Haurà de disposar d'un llibre de registre en l'activitat, en el qual quede constància del control de les emissions a l'atmosfera, que es realitzaran amb la periodicitat marcada per l'òrgan substantiu, en el qual s'inclourà:  
4.1. El control de les emissions a l'atmosfera a través dels mesuraments realitzades per l'ECMCA, data i anàlisi dels contaminants.  
4.2. El control de l'emissió d'olors a través dels estudis olfactomètrics realitzats per l'ECMA de manera que s'assegure la no afectació als nuclis de població.  
4.3. Haurà de realitzar auditories acústiques, a fi d'analitzar la incidència ambiental de les mateixa i assegurar el compliment dels nivells permesos de contaminació legalment establits.  
5. Haurà de disposar de contracte actualitzat amb empresa gestora de residus.  
6. S'aplicarà rigorosament el programa de neteja i desinfecció integral de les instal·lacions descrit en l'estudi d'impacte ambiental.  
7. S'ha d'aplicar rigorosament el control de plagues, i ha de quedar registrat en el llibre de registre l'empresa que realitza el control, data i tractament aplicat.  
8. Anualment haurà de remetre davant de l'òrgan substantiu, totes les factures de retirada o justificants acreditatius de la retirada de les aigües residuals que emmagatzemen en un depòsit impermeable per a posterior tractament per gestor autoritzat, de manera que aquestes siguen concordes amb el volum generat.  
9. La zona d'emmagatzematge de residus haurà de disposar de sistema de seguretat d'arreplega de vessaments per ruptura de depòsits o vessament accidental, que consistirà bé en cubetes de retenció, que poden ser comuns a uns quants recipients sempre que siguen de semblant naturalesa, o bé en qualsevol altre sistema amb la mateixa finalitat, i ha de quedar justificada l'eficiència per part del promotor.  
10. Ha d'obtindre certificació de la impermeabilitat i estanquitat de les basses o depòsits d'emmagatzematge d'aigües residuals, subscrits per un tècnic competent. A més, cal realitzar inspeccions periòdiques de l'estat de les esmentades basses o depòsits, de manera que quede assegurada la impermeabilitat i estanquitat al llarg del temps.  
11. No s'ha de fer cap abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic.  
12. Ha de mantindre netes les instal·lacions, lliures de qualsevol tipus de residus, en particular de restes de greixos i olis, i sense recollides a la intempèrie de manera que es puga produir la contaminació de les aigües pluvials, les quals han de ser arreplegades i eliminades per sistemes que asseguren la no-alteració de les seues característiques qualitatives i la innocuïtat del seu abocament al domino públic hidràulic, si és el cas.  
13. Ha d'aplicar-se el programa de vigilància ambiental establit en l'estudi d'impacte ambiental.  
14. Ha de complir els condicionants establits en els informes sectorials emesos per al projecte.  
15. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, i també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauria de ser comunicada a l'òrgan ambiental competent que ha d'establir, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos que es consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 18 de febrer de 2014.- El director general d??Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 24 de juliol de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8115, del 29-08-2017 (2017/7406)

RESOLUCIÓN de 24 de julio de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 26/12-AIA La Pobla del Duc.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8115

Fecha DOGV
:   29-08-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/7406

CVE


Fecha del documento
:   24-07-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 24 de julio de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 26/12-AIA La Pobla del Duc. [2017/7406]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 26/12-AIA La Pobla del Duc.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 26/12-AIA.  
Título: Planta de transformación de subproductos de origen animal de categoría 1 y 2.  
Promotor: SiG RENOVABLES, SL.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental. (Su ref.: 064/10 IPPC SPCIC/PTO).  
Objeto del proyecto: obtención de la autorización ambiental integrada para la actividad industrial.  
Localización: polígono 7, parcelas 61 y 62, del término municipal de La Pobla del Duc (Valencia).  
  
Descripción del proyecto  
La actividad proyectada consistirá en la transformación de subproductos de origen animal no destinados a consumo humano, de categoría 1 y 2, para su valorización energética como combustible.  
La superficie total disponible es de 24.608 m², distribuidos en dos parcelas.  
La capacidad de tratamiento es de 220 tm/día, estimándose una transformación anual de crudo de 25.200 tm/año. Se producirá 59 tm/día de harinas y 20 tm/día de grasas, lo que supone una producción anual estimada de 6.804 tm/año de harinas y 2.268 tm/año de grasas.  
El proceso industrial estará constituido por las siguientes fases:  
Fase 1. Planta intermedia de categoría 1. Se construirán las instalaciones necesarias para llevar a cabo un almacenamiento temporal del material, aportado por gestores autorizados, que será triturado y expedido posteriormente.  
Fase 2. Planta de transformación de categoría 1. Se ampliarán las instalaciones existentes en la fase 1, para convertir la planta intermedia en una planta de transformación de material de las categorías 1 y 2 para su valorización energética como combustible.  
El proceso productivo de la planta de transformación, constará de las siguientes fases:  
1. Recepción de la materia prima por empresas ajenas a la actividad. Pesaje de los camiones cargados, desinfección de los camiones, inspección de la materia prima comprobando que es correcta para su transformación como categoría 1 y 2, descarga en las tolvas de recepción y de nuevo desinfección de los camiones.  
2. Almacenamiento de las materias primas. Se dispondrá de dos tolvas herméticas de recepción de crudos de 50 m³ cada una, refrigeradas con temperatura controlada entre 0-5 ºC, donde se almacenará los subproductos por un tiempo máximo de 24 horas.  
3. Picado de materia prima. Los crudos se hacen pasar por un detector-separador de metales mediante electroimanes y se lleva a cabo el triturado de los mismos.  
4. Fusión: Esterilización y deshidratación. Se utilizará un tratamiento térmico para conseguir la evaporación del agua que contenga y provocar que la grasa animal contenida en el crudo fluidifique y pueda separarse de la parte sólida. En esta etapa se eliminarán los agentes patógenos de la materia prima aplicando las condiciones de tratamiento (presión, temperatura y tiempo) establecidas en la legislación vigente. De la misma manera, los registros de presión, temperatura y tiempos serán registrados e informatizados.  
5. Líneas de tratamiento de chicharro y grasas.  
5.1. Línea de tratamiento de chicharro para la obtención de harinas.  
5.1.1. Percolación y prensado. Se transporta el chicharro a través de un sinfín de extracción, un sinfín provisto de filtro donde se escurrirá la grasa que contenga el producto y de un sinfín de transporte hasta las prensas continuas. La grasa obtenida en el escurrido del chicharro se incorporará a la línea de tratamiento de grasas. En las prensas continuas se termina de separar la parte de grasa que queda en la masa cárnica, enviándose la grasa a los depósitos de grasas que alimentan la centrífuga, y la masa cárnica, a través de un sinfín de transporte, al enfriador continuo.  
5.1.2. Enfriado. El chicharro prensado se hace pasar por un enfriador continuo donde se enfriará previamente a su molienda.  
5.1.3. Molturación. El chicharro enfriado es conducido mediante un sinfín de transporte hasta las tolvas de almacenamiento que alimentarán al molino de martillos. El producto obtenido (harina) se conducirá mediante sinfines de transporte hasta las tolvas de almacenamiento de harinas. El molino estará equipado con conductor doble con imán para separar los posibles metales que pudiera contener el producto.  
5.1.4. Almacenamiento de harinas y expedición. Se dispondrá de dos silos de almacenamiento de harinas de 35 tm cada uno donde se almacenarán hasta su expedición, para su posterior comercialización como combustible en plantas de fabricación de cemento. La expedición de la harina se realizará a granel mediante la carga de camiones por gravedad situando ésos debajo de la boca de carga del silo.  
5.2. Línea de tratamiento de grasas.  
5.2.1. Decantación centrífuga. Las grasas obtenidas en el proceso de cocción, así como las procedentes del escurrido de chicharro y del prensado se trasiegan mediante bombas a los depósitos homogeneizadores para posteriormente ser tratadas en la centrífuga horizontal y en el separador circular donde se llevará a cabo una purificación de la grasa, separando el aceite de los posos residuales. Estos posos residuales se conducen e incorporan a la línea de tratamiento de chicharros.  
5.2.2. Almacenamiento de grasas y expedición. Las grasas una vez purificadas son almacenadas en depósitos calorifugados mediante serpentines de vapor para que permanezcan en estado líquido para su expedición, comercializándose como materia prima para la fabricación de biocombustibles o como combustible. Se dispondrá de tres depósitos de grasas de 40 m³ cada uno.  
Se utilizará gas natural como combustible de la caldera de vapor y del oxidador térmico regenerativo, para lo cual, se instalará un depósito de almacenamiento de gas natural licuado y sus correspondientes equipos de regasificación y control.  
El suministro eléctrico procederá de grupo electrógeno situado en zona habilitada específicamente para ello.  
El abastecimiento de agua de la planta de transformación estará destinada a abastecer los servicios de producción de vapor (agua de caldera), lavado de vehículos, contenedores e instalaciones y uso sanitario (aseos y vestuarios). Procederá del suministro de agua de red (630 m³/año), agua procedente de materias primas (1.033 m³/año) y aguas procedentes de la reutilización (5.267 m³/año), esta última procederá de planta de transformación, así como del sistema de evacuación de aguas pluviales.  
Se dispondrá de cerramiento perimetral compuesto por panel metálico sobre muro de hormigón, con una altura global de 2,5 m.  
Las calles interiores de la parcela que bordean las distintas edificaciones e instalaciones, así como los patios exteriores estarán formadas por una capa inferior de tierra compactada y una superior de zahorra con tratamiento asfáltico.  
  
Tramitación administrativa  
Dentro del procedimiento de autorización ambiental integrada y una vez pronunciada esta dirección general sobre la suficiencia de la documentación presentada, se inicia el expediente relativo a la declaración de impacto ambiental en fecha 14 de marzo de 2013, solicitada por la Dirección General de Calidad Ambiental.  
La información pública del expediente se ha realizado en el DOCV número 6632, de 18 de octubre de 2011 (de manera conjunta para la autorización ambiental integrada, declaración de impacto ambiental y declaración de interés comunitario), en el tablón de edictos del Ayuntamiento de La Pobla del Duc y a los vecinos colindantes a la actividad, con la presentación de 2.655 alegaciones, las cuales han sido contestadas en la declaración de interés comunitario de fecha 25 de noviembre de 2013.  
En fecha 5 de junio de 2013, se solicita documentación complementaria, motivada por la visita de campo realizada en fecha 6 de mayo de 2013, y mediante la que se pretende conocer la justificación de la situación de las parcelas en el momento de la visita, las cuales habían sido sometidas a importantes movimientos de tierra. En fecha 23 de octubre de 2013, el promotor presenta la documentación solicitada.  
Informes sectoriales y documentación complementaria  
El expediente incluye los siguientes informes:  
- Informe favorable municipal de fecha 9 de mayo de 2011, relativo al proyecto de declaración de interés comunitario para la actividad, de acuerdo con los artículos 33 y 37 de la Ley 10/2004 y 459 del Decreto 67/2006.  
- Acuerdo plenario municipal sobre petición a la Generalitat Valenciana de desestimación de la declaración de interés comunitario a la planta de transformación de residuos animales, de fecha 7 de diciembre de 2011.  
- Informe favorable condicionado de la confederación hidrográfica del Júcar, de fecha 25 de febrero de 2013.  
- Informe desfavorable de compatibilidad urbanística municipal, de fecha 17 de abril de 2012, en el que se recoge en su apartado 6.º que «En base a la cantidad de omisiones en la documentación presentada que dificultan la verificación del cumplimiento reglamentario, el nada claro balance de materias y energía y teniendo en cuenta las divergencias entre lo solicitado y la aplicación de la normativa comunitaria en materia de subproductos de origen animal no destinados al consumo humano se informa desfavorablemente la autorización para la implantación de la actividad de planta de transformación de subproductos de origen animal de categoría 1 y 2 para su valorización energética como combustible».  
- Informe del Servicio de Gestión de Residuos, de fecha 30 de mayo de 2012.  
- Informe municipal desfavorable, por incompatibilidad de la actividad proyectada con la normativa y el planeamiento urbanístico municipal, de fecha 3 de agosto de 2012, contestado por el promotor en octubre de 2012, mediante la presentación de documento titulado «Subsanación de deficiencias presentadas en el informe del Ayuntamiento de la Pobla del Duc de fecha 3 de agosto de 2012».  
- Informe municipal desfavorable, por incompatibilidad de la actividad con la normativa y el planeamiento urbanístico municipal, de fecha 23 de noviembre de 2012.  
- Informe favorable condicionado de la confederación hidrográfica del Júcar, de fecha 25 de febrero de 2013.  
- Informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural de la Conselleria de Turismo, Cultura y Deporte, de fecha 28 de octubre de 2011, a los efectos patrimoniales contemplados en la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
- Informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, de fecha 4 de octubre de 2012.  
- Declaración de interés comunitario, de fecha 25 de noviembre de 2013.  
  
Afecciones legales.  
La actividad se ubicará en suelo no urbanizable común, estando contemplado el uso propuesto en las normas subsidiarias del planeamiento municipal.  
No existe en la actualidad ninguna explotación ganadera a una distancia inferior a 1000 metros con respecto a la ubicación propuesta para la actividad, por lo que se cumple las estipulaciones del art. 54 e la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de ganadería de la Comunidad Valenciana.  
La actividad estará sujeta a las disposiciones que le sean de aplicación en relación con la Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados, y la Ley 10/2000, de residuos de la Comunidad Valenciana, de producción de residuos, a la obtención de la correspondiente autorización administrativa por la conselleria competente en medio ambiente.  
Mediante el Reglamento (CE) núm. 1069/2009 se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales y los productos derivados no aptos para consumo humano y el Reglamento (UE) núm. 142/2011 por el que se establecen las disposiciones de aplicación del Reglamento (CE) núm. 1069/2009.  
La reutilización de agua depurada deberá cumplir con los requisitos establecidos en el Real decreto 1620/2007, de 7 de diciembre, por el que se establece el régimen jurídico de la reutilización de las aguas depuradas.  
En materia de acústica, el Decreto 266/2004, del Consell de la Generalitat, desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica, y exige, en su artículo 18, la realización de auditorías acústicas para aquellas actividades susceptibles de producir ruidos y vibraciones.  
El Real decreto 9/2005, de 14 de enero sobre actividades potencialmente contaminantes del suelo exige a los titulares de aquella actividades incluidas en la relación de su anexo I según CNAE, el remitir un informe preliminar de situación del suelo ocupado ante el órgano autonómico competente, de acuerdo con el artículo 3.1. de dicha reglamentación.  
La actividad no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana modificada por la Ley 16/2010, de 27 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
  
Consideraciones ambientales.  
Se pretende ubicar la planta en dos parcelas localizadas al sur del núcleo de población, a unos 192 metros en dirección norte al margen derecho del Barranco de la Font de Sara. El acceso se realizará a través de la CV-60, continuando por camino rural de titularidad municipal. Las parcelas están incluidas en una zona agrícola, fuertemente ondulada, constituida principalmente por margas. La erosión actual es muy baja (0-7 tm/ha/año) y la erosión potencial es baja (7-15 tm/ha/año).  
El estudio de alternativas incluido en el estudio de impacto ambiental, justifica la ubicación seleccionada debido a su buena comunicación, la estructura de las parcelas abancaladas que se adaptan al dimensionamiento y diseño de la instalación, y la lejanía respecto a cualquier núcleo de población, quedando el más próximo (la Pobla del Duc) a 2,5 km de distancia, lo que posibilitaría la eliminación de posibles afecciones medioambientales sobre la población, derivada de malos olores.  
Según el estudio de impacto ambiental, las afecciones ambientales más relevantes que la actuación causará sobre el medio y las medidas preventivas y correctoras asociadas son:  
A. Fase de obras.  
1. En la fase de obras, se pretende realizar el acondicionamiento del terreno para la formación de plataformas en tres niveles en los que se distribuirán las instalaciones, a base de muros de contención de tres tipos (H<4 m, H<8 m, muros curvos paralelos a viales) con el fin de conseguir la estabilización del terreno necesaria para poder ubicar la instalación industrial.  
El movimiento de tierras y su retirada de las parcelas ya se haya llevado a cabo. Deberá justificarse el destino del volumen de material retirado de las parcelas y la autorización administrativa para realizar dicha actuación.  
Para minimizar la emisión de partículas en suspensión durante la fase de obras, se procederá a regar periódicamente caminos y zonas de movimiento de maquinaria en toda la superficie de la obra que puedan producir este tipo de emisiones.  
Deberá acondicionarse el camino rural de titularidad municipal de acceso a la actividad, tal y como establezca el propio ayuntamiento.  
B. Fase de funcionamiento.  
1. Emisiones.  
Las fuentes generadoras de emisiones al aire en la instalación son:  
Fase 1. Planta intermedia de categoría 1: Foco 1, altura chimenea 8 m, lavador de gases (desodorización).  
Fase 2. Planta de transformación de categoría 1: Foco 1, lavador de gases; foco 2, oxidador térmico regenerativo, altura chimenea 15 m (desodorización); foco 3, generador de vapor, altura chimenea 15 m.  
Los focos identificados no deberán superar los valores límite de emisión correspondientes a los contaminantes emitidos, así como los parámetros o las medidas técnicas que los complementen o sustituyan, debiendo ser inspeccionada la actividad por una ECMCA en el campo de la contaminación atmosférica, regulada por la normativa autonómica vigente, con una periodicidad anual.  
La instalación deberá mantener actualizado un libro de control de las mediciones de emisiones a la atmósfera, en el que se harán constar, de forma clara y concreta, los resultados de las mediciones y análisis de contaminantes, así como cualquier incidencia que se produzca por funcionamientos anómalos de la instalación, que estará a disposición de la autoridad competente.  
La emisión de olores se pueden producir debido a la descomposición de la materia orgánica durante la fase de acopio y almacenamiento de la materia prima, así como en la fase de cocción. Para el control de olores, deberá disponerse de estudio olfatométrico realizado por una ECMCA de manera que se determine periodicamente la no afección a los núcleos de población próximos a la actividad.  
El transporte y la carga y descarga de material pulverulento (harinas) se realizará por medios mecánicos cerrados en el interior de locales provistos de cerramientos laterales y cubierta, por lo que no se producirán emisiones difusas de partículas a la atmósfera.  
2. Vertidos.  
El proceso industrial generará aguas industriales con elevada carga orgánica y sólidos en suspensión, y en algunos casos con elevados niveles de conductividad y/o aceites y grasas. También habrá vertidos debidos a las aguas de condensación de la materia prima que tiene elevados niveles de DQO y alta biodegradabilidad. Las aguas residuales se producen principalmente en las siguientes operaciones: condensados de evaporación del agua de la materia prima durante el calentamiento y limpieza de instalaciones y vehículos.  
La gestión de aguas residuales industriales propuesta es diferente para cada fase:  
Fase 1. Tratamiento primario aguas residuales industriales, consistente en sedimentación de sólidos por gravedad en balsa de decantación, filtración de alta capacidad para separación entre sólido-líquido, mediante tamiz rotativo y proceso de centrifugación para separación sólido-líquido, mediante decánter. Las aguas residuales tratadas quedarán almacenadas temporalmente en depósito estanco, y gestionadas como residuo no peligroso por gestor autorizado. Los lodos obtenidos del tratamiento primario serán almacenados temporalmente en la planta en lugar específico habilitado para ello y entregados posteriormente a gestor de residuos autorizado.  
Fase 2. La planta intermedia se ha diseñado con red separativa de recogida de aguas; de manera que existirá tres redes de recogida: red de aguas residuales industriales, red de aguas residuales pluviales y red de aguas sanitarias.  
Las aguas procedentes del proceso de esterilización, proceso de cocción, proceso de oxidación térmica regenerativa y lavado y desinfección de vehículos, contenedores e instalaciones, se someterán al siguiente tratamiento:  
Tratamiento primario: desbaste, homogeneización y flotación-decantación (aeroflotación).  
Tratamiento secundario: equipo compacto de oxidación total que contará con oxidación biológica, decantación y desinfección (cloración).  
Tratamiento terciario: filtración tricapa, ultrafiltración ósmosis inversa y desinfección (cloración).  
El agua residual industrial procedente de la purga de la caldera y del rechazo del proceso de ósmosis inversa será conducida a través de canalización estanca directamente a un depósito estanco de 20 m³. Allí se procederá a su desinfección mediante cloración con equipo dosificador previamente a su reutilización para lavado de camiones, contenedores e instalaciones y para la producción de vapor (calderas). Se supone vertido cero, reutilizándose 1.945 m³/año de aguas industriales.  
Los lodos obtenidos del tratamiento de las aguas residuales serán almacenados temporalmente en la planta en lugar específico habilitado para ello y entregados posteriormente a gestor de residuos autorizado. Se aporta contrato con empresa gestora de residuos no peligrosos, que retirará las aguas de limpieza y los lodos del tratamiento in situ de efluentes.  
La gestión de aguas pluviales en la planta intermedia, se ha diseñado con un sistema basado en la recogida de todas las aguas pluviales caídas en la planta, mediante sumideros provistos de rejilla en patios exteriores y viales de circulación y mediante canaletas para las aguas pluviales de cubierta y su conducción a través de tubería estanca de PVC hasta dos depósitos intermedios de 50 m³ cada uno y su posterior aporte a la planta de tratamiento de aguas, se conseguirá realizar un aporte de agua a la instalación y reducir el consumo procedente de la red.  
  
Como medida de seguridad ante posibles vertidos accidentales, los depósitos de acumulación de aguas residuales pluviales tendrán una capacidad de al menos el tiempo de concentración de la cuenca vertiente más cinco minutos de resguardo y periodo de retorno de 25 años. Se instalarán arquetas que permitan llevar a cabo un control visual de los efluentes, tomar las muestras de agua para realizar las analíticas de control periódicas, así como realizar mediciones de los parámetros que se consideren necesarios.  
La evacuación de aguas residuales sanitarias (630 m³/año) producidas en aseos y vestuarios se realizará mediante conducción estanca de PVC hasta el depósito estanco de almacenamiento temporal; donde quedarán almacenadas hasta su recogida periódica por un gestor de residuos autorizado. Una vez finalizadas las obras se aportará el certificado de impermeabilidad y estanquidad del depósito firmado por técnico competente y visado por colegio profesional correspondiente, contrato con empresa gestora, y acreditación de operaciones de mantenimiento (limpieza y extracción) indicando expresamente el volumen extraído en las facturas de retirada.  
3. Residuos.  
Los residuos identificados en el estudio de impacto ambiental que se generarán en la actividad son:  
a) Fase 1, planta intermedia de categoría 1.  
- Residuos no peligrosos: papel y cartón, envases, chatarra y lodos de la balsa de decantación de aguas residuales industriales.  
- Residuos peligrosos: envases vacíos de sustancias peligrosas, aceites, trapos y absorbentes contaminados resultantes del mantenimiento de maquinaria, tubos fluorescentes y lámparas de mercurio, recambios de equipamiento de oficinas (pilas y tóner y cartuchos de impresoras).  
b) Fase 2, planta de transformación de categoría 1.  
- Residuos no peligrosos: papel y cartón, envases, chatarra, lodos de depuradora generados en el tratamiento de las aguas residuales, lodos del depósito de almacenamiento de aguas residuales sanitarias, harinas y grasas.  
- Residuos peligrosos: envases vacíos de sustancias peligrosas, aceites, trapos y absorbentes contaminados resultantes del mantenimiento de maquinaria, tubos fluorescentes y lámparas de mercurio, recambios de equipamiento de oficinas (pilas y tóner y cartuchos de impresoras).  
Los residuos se almacenarán separados según su naturaleza, en contenedores homologados etiquetados con la identificación del residuo que almacenan. Los residuos se almacenarán en zonas adecuadas y señalizadas, de acceso restringido, bajo porche vallado y pavimento impermeable. Los residuos líquidos se almacenarán en contenedores, bajo los cuales se dispondrá de cubetos, que permitirán recoger los posibles derrames que pudieran generarse. Los cubetos serán individuales para cada tipo de residuo. Los residuos peligrosos no podrán mantenerse en las instalaciones durante periodos superiores a los 6 meses.  
  
4. Programa higiénico-sanitario.  
Se dispondrá de vado sanitario para la desinfección de las ruedas de los vehículos que entran a la planta a descargar material y las de los vehículos que salen de ella camino de una planta de transformación de categoría 1 cargados con material troceado y del calzado del personal que transite de zona sucia a zona limpia.  
Para la planta intermedia, se establecerá un programa de limpieza y desinfección integral de todos los suelos del establecimiento y todos los parámetros verticales de separación de las distintas zonas que integran la planta. El programa se aplicará en la zona de desinfección de vehículos, zona de limpieza y desinfección de contenedores, zona de recepción de material y zona de expedición de material.  
La limpieza y desinfección de envases y/o contenedores donde se transportan los subproductos de categoría 1 y 2 con el fin de eliminar los restos de material que pudieran quedar tras la operación de descarga y mantener en un óptimo estado de conservación e higiene para evitar contaminaciones en el producto.  
Los vehículos se limpiarán y desinfectarán antes de salir de la planta.  
Se limpiarán y desinfectarán las máquinas y equipos que forman parte del proceso productivo, de manera que no queden restos de material en las superficies que pudieran ocasionar la proliferación de microorganismos nocivos.  
Se dispondrá de programa de control de plagas, a través de empresa externa, que se encargará de la desinsectación y desratización de las instalaciones. Se revisarán con periodicidad bimensual, y en caso de necesidad se incrementará la frecuencia. Además las instalaciones dispondrán de barreras físicas para evitar la entrada de pájaros, insectos y roedores.  
5. Programa de vigilancia ambiental.  
El programa de vigilancia ambiental establecido para la fase de funcionamiento, incluye entre otros, los siguientes controles:  
- Se realizará una revisión periódica de la maquinaria para comprobar que los niveles emitidos de ruidos y vibraciones se encuentran dentro de los límites establecidos en la legislación vigente.  
- Respecto al nivel de ruidos transmitidos al exterior, deberá cumplirse lo establecido en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.  
- Se deberá realizar periódicamente auditorías acústicas, con objeto de comprobar que no se superan los niveles sonoros en los puntos donde se sitúa el receptor más cercano, es decir, en el perímetro de la instalación. Para ello se realizarán medidas del nivel de ruido en un número de puntos representativos, del perímetro, tanto con la actividad en funcionamiento como parada (nivel de fondo). La auditoría deberá ser realizada al inicio de la actividad y al menos cada cinco años, de acuerdo con el art. 37 de dicha ley y el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat por una entidad colaboradora en materia de calidad ambiental (ECMCA) para el campo de la contaminación acústica.  
- El control de las emisiones atmosféricas se llevará a cabo por una ECMCA, mediante la medición periódica en los focos emisores.  
- El control periódico de contaminantes atmosféricos procedentes de los focos núm. 1 y núm. 2 se realizará con la periodicidad establecida en la legislación vigente en la materia.  
- Se dispondrá de libro de registro donde se haga constar todos los análisis realizados en los focos de emisión de contaminantes, así como cualquier otro incidente.  
- Una vez puesta en marcha la actividad, se realizará un estudio olfatométrico, por una ECMCA, de acuerdo con la norma UNE-EN 13725, en el cual se determinará los niveles de olor en el entorno inmediato de las instalaciones.  
- Se llevará a cabo un mantenimiento preventivo de las instalaciones basado en:  
a) Revisiones periódicas de las instalaciones.  
b) Revisiones periódicas de los quemadores de la caldera y del oxidador regenerativo.  
c) Revisión y limpieza periódica de ciclones y filtros de magas.  
- Control del sistema de gestión de aguas:  
1. Revisión y mantenimiento de las redes de evacuación de aguas: residuales industriales, residuales sanitarias y pluviales para comprobar su estado y adoptar las medidas necesarias para su correcto funcionamiento.  
2. Revisión y mantenimiento de la instalación de tratamiento de aguas residuales.  
3. Control de aguas a reutilizar. Se comprobará el cumplimiento de los criterios de calidad establecidos en el Real decreto 1620/2007 de 7 de diciembre, por el que se establece el régimen jurídico de la reutilización de las aguas depuradas, según el uso al que sean destinadas.  
4. Control de suministro de agua.  
- Control de producto. Se contratará los servicios de un laboratorio externo homologado para que realice las analíticas correspondientes a los productos. Los productos obtenidos (grasa y harina) se someterán a análisis microbiológicos para garantizar que no conllevan ningún peligro a la salud pública y la salud animal.  
- Se aplicará un programa de control de plagas, mediante el que empresa externa a la actividad llevará a cabo las actuaciones de desinsectación y desratización en las instalaciones. Además se dispondrá de barreras físicas para evitar la entrada de pájaros, insectos y roedores.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I.1.j, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprobó el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 15 del Decreto 85/2013, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye la la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos, ordenación del territorio y del litoral, urbanismo, coordinación territorial e inspección de urbanismo, ordenación, planificación y actuaciones territoriales estratégicas.  
Por todo ello, y en uso de las facultades legalmente establecidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de actividad de planta de transformación de subproductos de origen animal promovido por SIG RENOVABLES, SL, localizado en el término municipal de la Pobla del Duc (Valencia), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Deberá justificar el destino del volumen de material retirado de las parcelas donde pretende ubicarse la actividad y la autorización administrativa para realizar dicha actuación.  
2. Deberá someterse a riegos periódicos los caminos y las zonas de movimiento de maquinaria para evitar la emisión de polvo.  
3. Deberá acondicionarse el camino rural de titularidad municipal de acceso a la actividad, tal y como establezca el propio ayuntamiento.  
4. Deberá disponer de un libro de registro en la actividad, en el que quede constancia del control de las emisiones a la atmósfera, que se realizarán con la periodicidad marcada por el órgano sustantivo, en el que se incluirá:  
4.1. El control de las emisiones a la atmósfera a través de las mediciones realizadas por la ECMCA, fecha y análisis de los contaminantes.  
4.2. El control de la emisión de olores a través de los estudios olfatométricos realizados por la ECMA de manera que se asegure la no afección a los núcleos de población.  
4.3. Deberá realizar auditorías acústicas, con el fin de analizar la incidencia ambiental de las misma y asegurar el cumplimiento de los niveles permitidos de contaminación legalmente establecidos.  
5. Deberá disponer de contrato actualizado con empresa gestora de residuos.  
6. Se aplicará rigurosamente el programa de limpieza y desinfección integral de las instalaciones descrito en el estudio de impacto ambiental.  
7. Se aplicará rigurosamente el control de plagas, debiendo quedar registrado en el libro de registro la empresa que realiza el control, fecha y tratamiento aplicado.  
8. Anualmente deberá remitir ante el órgano sustantivo, todas las facturas de retirada o justificantes acreditativos de la retirada de las aguas residuales que almacenan en depósito impermeable para posterior tratamiento por gestor autorizado, de forma que estas sean acordes con el volumen generado.  
9. La zona de almacenamiento de residuos deberá disponer de sistema de seguridad de recogida de derrames por rotura de depósitos o derrame accidental, que consistirá bien en cubetos de retención, que podrán ser comunes a varios recipientes siempre que sean de similar naturaleza, o bien en cualquier otro sistema con la misma finalidad, debiendo quedar justificada su eficiencia por el promotor.  
10. Deberá obtener certificación de la impermeabilidad y estanqueidad de las balsas o depósitos de almacenamiento de aguas residuales, suscritos por técnico competente. Deberá además realizar inspecciones periódicas del estado de dichas balsas o depósitos, de manera que quede asegurada su impermeabilidad y estanqueidad a lo largo del tiempo.  
11. No se realizará ningún vertido directo o indirecto de aguas y de productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico.  
12. Deberá mantener limpias las instalaciones, libres de cualquier tipo de residuos, en particular de restos de grasas y aceites, y sin acopios a la intemperie de forma que se pueda producir la contaminación de las aguas pluviales, las cuales serán recogidas y eliminadas por sistemas que aseguren la no alteración de sus características cualitativas y la inocuidad de su vertido al domino público hidraúlico, en su caso.  
  
13. Deberá aplicarse el programa de vigilancia ambiental establecido en el estudio de impacto ambiental.  
14. Deberá dar cumplimiento a los condicionantes establecidos en los informes sectoriales emitidos para el proyecto.  
15. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
València, 18 de febrero de 2014.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 24 de julio de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML