Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 2925, del 07-02-1997 (1997/887838)

RESOLUCIÓ d'11 de juny de 1996, de la directora general de Qualitat Ambiental, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual fa pública la següent declaració d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2925

Data del DOGV
:   07-02-1997

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1997/887838

CVE


Data del document
:   11-06-1996

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ d'11 de juny de 1996, de la directora general de Qualitat Ambiental, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual fa pública la següent declaració d'impacte ambiental. [  
Vist l'expedient 088/96-AIA, sobre el Projecte de Normes Subsidiàries de Planejament del Municipi de Benasal (l'Alt Maestrat), promogut per l'Ajuntament de Benasal.  
Vist que, amb data 30 de juny de 1995, el Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló va remetre a aquesta Conselleria l'expedient relatiu a la modificació del Projecte de Delimitació del Sòl Urbà del Municipi de Benasal, per la qual es delimitava el sòl no urbanitzable d'especial protecció. Segons s'indica, les zones de sòl no urbanitzable protegit d'aquesta modificació coincideixen amb les previstes en el projecte de normes subsidiàries que tramita l'Ajuntament; per tot això, es remet un exemplar del projecte d'adaptació del projecte de delimitació de sòl urbà i també l'estudi d'impacte ambiental de les normes subsidiàries. L'esmentada documentació va ser remesa a aquesta Direcció General el 18 de juliol de 1995.  
Vist que, amb data 4 d'octubre de 1995, va remetre's un escrit a l'Ajuntament de Benasal referent a la documentació rebuda en aquesta Conselleria. En aquest escrit s'indiquen, entre d'altres, els següents aspectes:  
En el cas que l'Ajuntament sol·licite l'emissió de la declaració d'impacte ambiental a la modificació del projecte de delimitació de sòl urbà, i assumint que l'estudi d'impacte ambiental adjunt a l'expedient, tot i referir-se a una documentació diferent -el projecte de normes subsidiàries- pot assimilar-se a l'expedient de modificació del projecte de delimitació de sòl urbà, s'hauria de completar la documentació segons s'estipula en la legislació vigent.  
Al marge de les consideracions referents a la tramitació, el contingut de la documentació presenta diverses deficiències. Segons el projecte, la major part del terme municipal quedaria classificat com a sòl no urbanitzable comú i es limitaria la protecció a zones puntuals. Aquesta classificació no sols no s'adiu amb les característiques ambientals actuals del terme, sinó que fins i tot contradiu el mateix estudi d'impacte ambiental de les normes en tramitació, en el qual es consideren com «d'alt valor ecològic» zones relativament àmplies del terme municipal. Per tant, se sol·licita una major informació sobre aquest aspecte, en especial sobre els criteris que s'han seguit per a la qualificació dels sòls no urbanitzables.  
Vist que, tal com preveu l'article 18 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló ha emés un informe respecte al projecte, el qual pot resumir-se en els següents apartats:  
En el planejament es considera una reserva de sòl per a sistemes de tractament de residus sòlids urbans, classificada com a sòl no urbanitzable comú d'interés social, tot i que no s'hi reflecteix la superfície. El substrat té una permeabilitat alta a variable. Des del punt de vista geològic, les àrees idònies són aquelles que tenen un substrat impermeable. Tanmateix, aquests materials són molt escassos al terme municipal de Benasal, per la qual cosa cal considerar acceptable, a falta d'opcions més escaients, l'emplaçament proposat. D'altra banda, hi ha incoherències entre la superfície determinada al plànol de classificació del sòl (80.000 m2) i la superfície esmentada en la llegenda del mateix plànol (15.000 m2).   
Quant al tractament de les aigües residuals produïdes, caldrà garantir la depuració de totes les aigües produïdes, tant al nucli urbà com al nucli residencial de la Font d'en Segures. En el plànol de classificació del sòl no urbanitzable es delimita la superfície reservada per a la ubicació de la futura depuradora.  
El proveïment d'aigua potable a la població s'efectua a partir de diferents pous i brolladors. L'estudi d'impacte ambiental preveu que es determine un perímetre de protecció per als punts de proveïment; tot i això, en la memòria del projecte i plànol de classificació no s'ha determinat cap tipus de protecció, tot i que s'hi determina un sòl no urbanitzable d'especial protecció («protecció aqüífera») per a la Font d'en Segures. En conseqüència, es suggereix l'establiment d'un perímetre de protecció a les esmentades captacions que proveeixen el nucli urbà.  
En la memòria es consideren els caixers de barrancs i rambles com a sòl no urbanitzable d'especial protecció en el domini públic. Malgrat això, aquest no s'ha determinat en els plànols d'ordenació i classificació del sòl, tret del riu Montlleó. Es proposa que es classifiquen com a sòl no urbanitzable d'especial protecció en el domini públic hidràulic els llits dels principals barrancs i rambles existents al terme, incloent-hi tant el caixer pròpiament dit com una franja lateral de 20 metres, d'acord amb allò previst en la legislació valenciana d'ordenació del territori.  
Encara que la memòria esmenta un sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, no s'ha determinat aquest tipus de sòl ni s'esmenta en la llegenda del plànol. L'esmentada memòria estableix dues categories de sòl no urbanitzable: de protecció especial i de categoria comuna. L'estudi d'impacte ambiental assenyala diverses zones d'interés per a la conservació, les quals no queden reflectides en la classificació del sòl. Per tant, es proposa que es modifique la classificació del sòl no urbanitzable. Pel que fa a les vies pecuàries, han sigut omeses del plànol de classificació del sòl, la qual cosa haurà de reparar-se.  
Vist que, amb data 4 de desembre de 1995, l'Ajuntament de Benasal va remetre un escrit a aquesta Conselleria, pel qual es comunica que, atesa l'aprovació provisional per part de la corporació municipal de les normes subsidiàries -element en el qual s'inclou la delimitació del sòl i la protecció del sòl no urbanitzable-, se sol·licita la paralització de l'expedient pel que fa a l'esmentada modificació del projecte de delimitació de sòl urbanitzable.  
Vist que, amb data 24 de maig de 1996, l'Ajuntament de Benasal va remetre a aquesta Conselleria un exemplar de les normes subsidiàries de Benasal aprovades provisionalment i modificades per l'acord plenari de 2 de maig de 1996.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental, junt amb la resta de la documentació de les normes subsidiàries, va exposar-se al públic pel termini d'un mes, mitjançant anuncis de l'Ajuntament de Benasal publicats en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló d'1 de juny de 1995; Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 14 de juny de 1995; diari Castellón Diario de 23 de juny de 1995; i diari Mediterráneo de 23 de juny de 1995. La documentació exposada va ser aprovada provisionalment per l'Ajuntament en Ple amb data 14 de setembre de 1995. Posteriorment, i amb data 18 de gener de 1996, l'Ajuntament de Benasal va aprovar una modificació a l'aprovació provisional, la qual va ser exposada de nou al públic mitjançant anuncis publicats en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló de 3 de febrer de 1996; Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 23 de febrer de 1996; diari Castellón Diario de 28 de febrer de 1996; i diari Mediterráneo de 28 de febrer de 1996. Durant aquest període d'exposició pública hi van presentar al·legacions el Sr. Juan Badal Pitarch, Sr. Manuel Colomer Monferrer i Arcillas y Arenas Refractarias Pandols, SA, de les quals només la primera va ser acceptada i sense que de la documentació existent en l'expedient puga deduir-se'n el caràcter ambiental o no ambiental.  
Vist que amb data 3 de juny de 1996, la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta Conselleria va emetre un nou informe referent a les modificacions introduïdes al document d'aprovació provisional de les normes subsidiàries, sobre el qual es va informar amb data 24 d'octubre de 1995. L'esmentat informe indica, entre d'altres aspectes, el següent:  
En la nova documentació presentada s'han considerat de manera correcta la major part dels aspectes enumerats en l'anterior informe respecte a sistemes de tractament de residus sòlids, sistemes de depuració d'aigües residuals, sòl no urbanitzable de protecció al domini públic hidràulic, ordenances municipals, sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, sòl no urbanitzable de protecció forestal i vies pecuàries.  
Malgrat això, falta reflectir en el plànol de classificació del sòl els perímetres de protecció a les captacions de proveïment d'aigua potable al nucli urbà. Per tant, i reiterant l'informe anteriorment emés, caldrà establir un perímetre de 100 metres de radi, dins del qual no podrà instal·lar-se cap activitat inclosa en l'article 173.6 del Reial Decret 849/1996.   
Vist que, a fi de determinar sobre el terreny la incidència del projecte i contrastar la informació continguda en ell, tècnics d'aquesta Conselleria han efectuat diverses visites al terme municipal.  
Atés que les normes subsidiàries que es tramiten classifiquen el terme municipal de Benasal en les següents categories de sòl:   
· Sòl urbà: 36,73 hectàrees.  
· Sòl apte per urbanitzar (residencial, 16,87 Ha, i industrial, 6,59 Ha): 23,46 hectàrees.  
· Sòl no urbanitzable: 7.863,99 hectàrees.  
- SNU comú: 3.269,00 hectàrees.  
· SNUC dotacional d'interés comunitari (abocador i depuradora).  
· SNUC d'ús agrícola i ramader.  
- SNU de protecció especial: 4.594,99 hectàrees.  
· SNUPE forestal.  
· SNUPE llits i riberes.  
· SNUPE aqüífer de Font d'en Segures.  
· SNUPE per interés paisatgístic i interés social: Campament i Centre Recreatiu El Ribet.  
· SNUPE fonts.  
· SNUPE vies pecuàries.  
· SNUPE jaciments arqueològics.  
· SNUPE per interés historicoartístic.  
En general, la classificació del sòl proposada resulta coherent amb les característiques ambientals del municipi. Malgrat això, hi ha alguns aspectes que requereixen un comentari específic.  
Atés que la documentació examinada incorpora, entre d'altres, les següents determinacions:  
Primera: no hi ha cap instal·lació depuradora d'aigües residuals al municipi, per la qual cosa aquestes s'aboquen directament al barranc. Segons la memòria informativa (pàgina 50), es projecta enllaçar el col·lector del nucli del balneari amb el del nucli urbà i construir una depuradora abans de l'abocament. L'estudi d'impacte ambiental indica que l'Alcaldia de Benasal té en l'actualitat aprovat un projecte per a la instal·lació d'una depuradora d'aigües residuals urbanes al sud-oest de la població. Segons el Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana, es preveu per a Benasal la construcció d'una estació depuradora, per a la qual hi ha pressupostades 80 milions de pessetes per al 1996. Aquesta estació tindrà capacitat per a tractar les aigües produïdes per una població de 1.458 habitants (0,11 Hm3/any). Atés que la previsió de població inclosa en les normes és de 4.711 habitants (memòria justificativa, punt 2.2.5), es fa necessari preveure l'eventual ampliació i millora de les instal·lacions de depuració.  
Segona: l'estudi d'impacte ambiental recull un total de 14 jaciments arqueològics inventariats en el terme, dels quals s'inclou la corresponent fitxa de l'Inventari de Jaciments Arqueològics de la Comunitat Valenciana; els plànols de classificació del sòl (O.1.1, O.1.2 i O.1.3) determinen el sòl no urbanitzable de protecció de jaciments arqueològics i hi distingeixen prehistòrics, ibèrics, romans, islàmics i pintures rupestres. Al seu torn, les normes subsidiàries incorporen un catàleg de béns protegits, en el qual s'inclouen un total de 37 elements protegits, la major part d'ells en el nucli urbà, i s'hi estableix una normativa de protecció. Malgrat l'anterior, hi ha dos aspectes que requereixen un comentari específic:  
· El capítol 8 de les normes subsidiàries (normes particulars per al sòl no urbanitzable) es limita a esmentar l'existència del sòl no urbanitzable de protecció de jaciments, sense especificar-ne la normativa d'aplicació.  
· L'Inventari de Jaciments Arqueològics de la Comunitat Valenciana inclou, a més dels jaciments esmentats en l'estudi d'impacte ambiental, altres 10 jaciments (Cova Voltà; Font Voltà; Avenc del Serrador; Racó de Nando; Roca del Serrallo; Abric del Mas del Molí de la Cova; Caseta d'Irene; Els Covarxos; La Roca de Migdia i Mas d'en Bàdenes), dels quals no hem pogut trobar cap comentari en la documentació, per la qual cosa no pot assegurar-se que hagen estat determinats en els plànols d'ordenació.  
Tercera: les vies pecuàries existents al terme municipal s'incorporen a la documentació, amb indicació de la seua amplària legal. Igualment es relacionen els abeuradors i els descansadors.  
Quarta: els llits dels barrancs existents al terme es classifiquen com a sòl no urbanitzable d'especial protecció i s'indiquen les condicions específiques per a aquesta categoria del sòl.  
Cinquena: s'incorporen a les normes ordenances de protecció i prevenció per a la contaminació acústica, abocaments a la xarxa pública de clavegueram i recollida i tractament dels residus sòlids urbans.  
Atés que, malgrat allò anterior, i tot i l'adequació general del projecte a les característiques ambientals actuals del municipi, hi ha diversos aspectes que no queden suficientment aclarits a partir de la informació analitzada. En aquest sentit, i com s'ha dit anteriorment, cal destacar que, de les diverses categories de sòl no urbanitzable protegit que es proposen, només s'hi inclouen condicions específiques per al SNUPE pel seu interés paisatgístic, SNUPE per afecció a llits i SNUPE forestal. La resta de categories de SNUPE (aqüífer de la Font d'en Segures; protecció de fonts; protecció de vies pecuàries; jaciments arqueològics i interés historicoartístic) queden sense regular pel que fa a les seues condicions específiques, més enllà de l'al·lusió a les diferents normatives sectorials concurrents.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament.  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana; i d'altres disposicions que li són aplicables.   
Atés que l'article 5 de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
Atés que el Decret 22/1996, de 5 de febrer de 1996, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
declaració d'impacte ambiental:  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte de Normes Subsidiàries de Planejament del Municipi de Benasal (l'Alt Maestrat), amb el compliment de les mesures correctores que s'assenyalen a continuació, a més de les incloses en l'estudi d'impacte ambiental del projecte, mentre no entren en contradicció amb aquelles.  
· Atesa la vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers, l'Ajuntament haurà de sol·licitar a l'organisme de conca l'establiment dels pertinents perímetres de protecció a les captacions que proveeixen el nucli urbà, tal com regula l'article 53.4 de la Llei 29/1985, d'Aigües, i l'article 173 del Reglament del Domini Públic Hidràulic (RD 849/1986, d'11 d'abril). Mentre no es determinen aquests perímetres de protecció, les normes establiran un perímetre provisional de 100 metres de radi, dins del qual no podrà instal·lar-se cap activitat inclosa en l'article 173.6 de l'anteriorment esmentat Reial Decret 849/1996.   
· Respecte a la protecció del nucli històric i de la resta del patrimoni historicoartístic del terme municipal, s'atendrà allò que hi determine l'organisme competent de la Conselleria de Cultura i Educació. Igualment, les normes hauran d'incorporar de manera explícita la totalitat dels jaciments arqueològics existents al terme municipal, segons allò que hi determine l'organisme competent.  
· En els vials de nova creació en el sòl urbà i urbanitzable, s'haurà de reservar sòl per a la instal·lació de contenidors que puguen permetre la recollida selectiva almenys de tres tipus de residus.  
· Durant el període de vigència de les normes subsidiàries, l'Ajuntament de Benasal presentarà, amb una periodicitat anyal i davant la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, un informe ambiental en el qual es donarà compte del compliment del programa de vigilància ambiental descrit en l'annex 13 de l'estudi d'impacte ambiental, dels efectes derivats de l'aplicació de les normes i del grau de correspondència d'aquests efectes amb els que preveu l'estudi d'impacte ambiental. A més dels controls especificats en l'esmentat programa de vigilància, s'analitzaran els següents:  
- Aparició d'edificacions disperses fora d'ordenació.  
- Grau de compliment en la gestió dels residus sòlids urbans, inerts i ramaders.  
- Grau d'execució de les obres d'infrastructura previstes per a garantir el correcte tractament de les aigües residuals i el tractament de residus sòlids urbans i inerts.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no s'hi podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 11 de juny de 1996.- La directora general de Qualitat Ambiental: Gloria Arnandis Boix.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 2925, del 07-02-1997 (1997/887838)

RESOLUCIÓN de 11 de junio de 1996, de la directora general de Calidad Ambiental, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que hace pública la siguiente declaración de impacto ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   2925

Fecha DOGV
:   07-02-1997

Sección del DOGV
:   OTRAS DISPOSICIONES

Número del documento
:   1997/887838

CVE


Fecha del documento
:   11-06-1996

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

RESOLUCIÓN de 11 de junio de 1996, de la directora general de Calidad Ambiental, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que hace pública la siguiente declaración de impacto ambiental.  
Visto el expediente 088/96-AIA, sobre el Proyecto de Normas Subsidiarias de Planeamiento del Municipio de Benasal (L'Alt Maestrat), promovido por el Ayuntamiento de Benasal.  
Resultando que, con fecha 30 de junio de 1995, el Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón remitió a esta Conselleria el expediente relativo a la modificación del Proyecto de Delimitación del Suelo Urbano del Municipio de Benasal, por la que se delimitaba el suelo no urbanizable de especial protección. Según se indica, las zonas de suelo no urbanizable protegido de esta modificación coinciden con las previstas en el proyecto de normas subsidiarias que tramita el Ayuntamiento; por todo ello, se remite un ejemplar del proyecto de adaptación del proyecto de delimitación de suelo urbano, y también el estudio de impacto ambiental de las normas subsidiarias. La citada documentación fue enviada a esta Dirección General el 18 de julio de 1995.  
Resultando que, con fecha 4 de octubre de 1995, se remitió un escrito al Ayuntamiento de Benasal referente a la documentación recibida en esta Conselleria. En este escrito se indican, entre otros, los siguientes aspectos:  
En el caso de que el Ayuntamiento solicite la emisión de la declaración de impacto ambiental a la modificación del proyecto de delimitación de suelo urbano, y asumiendo que el estudio de impacto ambiental que acompaña al expediente, a pesar de referirse a una documentación diferente -el proyecto de normas subsidiarias-, puede asimilarse al expediente de modificación del proyecto de delimitación del suelo urbano, tendría que completarse la documentación según se estipula en la legislación vigente.  
Al margen de las consideraciones referentes a la tramitación, el contenido de la documentación presenta varias deficiencias. Según el proyecto, la mayor parte del término municipal quedaría clasificado como suelo no urbanizable común y se limitaría la protección a zonas puntuales. Esta clasificación, no solamente no se corresponde con las características ambientales actuales del término, sino que incluso contradice al propio estudio de impacto ambiental de las normas en tramitación, en el que se consideran como «de alto valor ecológico» zonas relativamente amplias del término municipal. Por lo tanto, se solicita una mayor información sobre este aspecto, en especial sobre los criterios que se han seguido para la calificación de los suelos no urbanizables.   
Resultando que, tal y como prevé el artículo 18 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castelló ha emitido un informe respecto al proyecto, el cual puede resumirse en los siguientes apartados:  
En el planeamiento se contempla una reserva de suelo para sistemas de tratamiento de residuos sólidos urbanos, clasificada como suelo no urbanizable común de interés social, aunque no se refleje en él la superficie. El substrato tiene una permeabilidad alta a variable. Desde el punto de vista geológico, las áreas idóneas son aquellas que tienen un substrato impermeable. Sin embargo, estos materiales son muy escasos en el término municipal de Benasal, por la que hay que considerar aceptable, a falta de opciones más adecuadas, el emplazamiento propuesto. Por otro lado, existen incoherencias entre la superficie grafiada en el plano de clasificación del suelo (80.000 m2) y la superficie citada en la leyenda del mismo plano (15.000 m2).   
En cuanto al tratamiento de las aguas residuales producidas, se tendrá que garantizar la depuración de todas la aguas producidas, tanto en el casco urbano como en el núcleo residencial de la Font d'en Segures. En el plano de clasificación del suelo no urbanizable se delimita la superficie reservada para la ubicación de la futura depuradora.  
El abastecimiento de agua potable a la población se efectúa a partir de diferentes pozos y manantiales. El estudio de impacto ambiental prevé que se determine un perímetro de protección para los puntos de abastecimiento; aun así, en la memoria del proyecto y plano de clasificación no se ha determinado ningún tipo de protección, aunque se grafía un suelo no urbanizable de especial protección («Protección acuífera») para la Font d'en Segures. En consecuencia, se sugiere el establecimiento de un perímetro de protección en las citadas captaciones que abastecen al núcleo urbano.  
En la memoria se contemplan las cajas de barrancos y ramblas como suelo no urbanizable de especial protección en el dominio público. A pesar de ello, esto no se ha grafíado en los planos de ordenación y clasificación del suelo, excepto el río Montlleó. Se propone que se clasifiquen como suelo no urbanizable de especial protección en el dominio público hidráulico los cauces de los principales barrancos y ramblas existentes en el término, incluyendo tanto la caja propiamente dicha como una franja lateral de 20 metros, según lo previsto en la legislación valenciana de ordenación del territorio.  
Aunque la memoria cita un suelo no urbanizable de protección paisajística, no se ha grafíado este tipo de suelo ni se cita en la leyenda del plano. La mencionada memoria establece dos categorías de suelo no urbanizable: de protección especial y de categoría común. El estudio de impacto ambiental señala varias zonas de interés para la conservación, las cuales no quedan reflejadas en la clasificación del suelo. Por lo tanto, se propone que se modifique la clasificación del suelo no urbanizable. Por lo que respecta a las vías pecuarias, han sido omitidas del plano de clasificación del suelo, lo que tendrá que subsanarse.  
Resultando que, con fecha 4 de diciembre de 1995, el Ayuntamiento de Benasal remitió un escrito a esta Conselleria, por el que se comunica que, teniendo en cuenta la aprobación provisional, por parte de la corporación municipal, de las normas subsidiarias, elemento en el que se subsume la delimitación del suelo y la protección del suelo no urbanizable, se solicita la paralización del expediente por lo que respecta a la citada modificación del proyecto de delimitación de suelo urbanizable.  
Resultando que, con fecha 24 de mayo de 1996, el Ayuntamiento de Benasal remitió a esta Conselleria un ejemplar de las Normas Subsidiarias de Benasal aprobadas provisionalmente y modificadas por el acuerdo plenario de 2 de mayo de 1996.  
Resultando que el estudio de impacto ambiental, junto con el resto de la documentación de las normas subsidiarias, se expuso al público por el plazo de un mes, mediante anuncios del Ayuntamiento de Benasal publicados en el Boletín Oficial de la Provincia de Castelló de 1 de junio de 1995; Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 14 de junio de 1995; diario Castellón Diario de 23 de junio de 1995; y diario Mediterráneo de 23 de junio de 1995. La documentación expuesta fue aprobada provisionalmente por el Ayuntamiento en Pleno con fecha de 14 de septiembre de 1995. Posteriormente, y con fecha 18 de enero de 1996, el Ayuntamiento de Benasal aprobó una modificación de la aprobación provisional, la cual fue expuesta de nuevo al público mediante anuncios publicados en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón de 3 de febrero de 1996; Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 23 de febrero de 1996; diario Castellón Diario de 28 de febrero de 1996; y diario Mediterráneo de 28 de febrero de 1996. Durante este periodo de exposición pública, se presentaron alegaciones por parte de D. Juan Badal Pitarch, D. Manuel Colomer Monferrer y Arcillas y Arenas Refractarias Pandols, SA, de las cuales sólo la primera fue aceptada, y sin que de la documentación existente en el expediente pueda deducirse el carácter ambiental o no de las mismas.  
Resultando que, con fecha 3 de junio de 1996, la Dirección Territorial de Castellón de esta Conselleria emitió un nuevo informe referente a las modificaciones introducidas en el documento de aprobación provisional de las normas subsidiarias, el cual fue informado con fecha 24 de octubre de 1995. El citado informe indica, entre otros aspectos, el siguiente:  
En la nueva documentación presentada se han considerado de modo correcto la mayor parte de los aspectos enumerados en el anterior informe respecto a sistemas de tratamiento de residuos sólidos, sistemas de depuración de aguas residuales, suelo no urbanizable de protección en el dominio público hidráulico, ordenanzas municipales, suelo no urbanizable de protección paisajística, suelo no urbanizable de protección forestal y vías pecuarias.  
A pesar de ello, falta reflejar en el plano de clasificación del suelo los perímetros de protección en las captaciones de abastecimiento de agua potable en el núcleo urbano. Por lo tanto, y reiterando el informe anteriormente emitido, habrá que establecer un perímetro de 100 metros de radio, dentro del cual no podrá instalarse ninguna actividad incluida en el artículo 173.6 del Real Decreto 849/1996.   
Resultando que, con el fin de determinar sobre el terreno la incidencia del proyecto y contrastar la información contenida en el mismo, técnicos de esta Conselleria han efectuado varias visita al término municipal.  
Considerando que las normas subsidiarias que se tramitan clasifican al término municipal de Benasal en las siguientes categorías de suelo:  
· Suelo urbano: 36,73 hectáreas.  
· Suelo apto para urbanizar (residencial, 16,87 Ha, e industrial, 6,59 Ha): 23,46 hectáreas.  
· Suelo no urbanizable: 7.863,99 hectáreas.  
- SNU común: 3.269,00 hectáreas  
· SNUC dotacional de interés comunitario (vertedero y depuradora).  
· SNUC de uso agrícola y ganadero  
- SNU de protección especial: 4.594,99 hectáreas.  
· SNUPE forestal.  
· SNUPE cauces y riberas.  
· SNUPE acuífero de Font d'en Segures.  
· SNUPE por interés paisajístico e interés social: Campamento y Centro Recreativo El Ribet.  
· SNUPE fuentes.  
· SNUPE vías pecuarias.  
· SNUPE yacimientos arqueológicos.  
· SNUPE por interés histórico-artístico.  
En general, la clasificación del suelo propuesta resulta coherente con las características ambientales del municipio. A pesar de ello, existen algunos aspectos que requieren un comentario específico.  
Considerando que la documentación examinada incorpora, entre otras, las siguientes determinaciones:  
Primera: no existe ninguna instalación depuradora de aguas residuales en el municipio, por lo que éstas se vierten directamente al barranco. Según la memoria informativa (página 50), se proyecta enlazar el colector del núcleo del balneario con el del núcleo urbano y construir una depuradora previamente al vertido. El estudio de impacto ambiental indica que la alcaldía de Benasal tiene en la actualidad aprobado un proyecto para la instalación de una depuradora de aguas residuales urbanas al suroeste de la población. Según el Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunidad Valenciana, se prevé para Benasal la construcción de una estación depuradora, para la cual hay presupuestadas 80 millones de pesetas para 1996. Esta estación tendrá capacidad para tratar las aguas producidas por una población de 1.458 habitantes (0,11 Hm3/año). Partiendo de la base de que la previsión de población incluida en las normas es de 4.711 habitantes (memoria justificativa, punto 2.2.5), se hace necesario prever la eventual ampliación y mejora de las instalaciones de depuración.  
Segunda: el estudio de impacto ambiental recoge un total de 14 yacimientos arqueológicos inventariados en el término, de los cuales se incluye la correspondiente ficha del Inventario de Yacimientos Arqueológicos de la Comunidad Valenciana; los planos de clasificación del suelo (O.1.1, O.1.2 i O.1.3) grafían el suelo no urbanizable de protección de yacimientos arqueológicos, distinguiendo prehistóricos, ibéricos, romanos, islámicos y pinturas rupestres. A su vez, las normas subsidiarias incorporan un catálogo de bienes protegidos, en el que se incluyen un total de 37 elementos protegidos, la mayor parte de ellos en el casco urbano, y se establece una normativa de protección. A pesar de lo anterior, existen dos aspectos que requieren un comentario específico:  
· El capítulo 8 de las normas subsidiarias (normas particulares para el suelo no urbanizable) se limita a citar la existencia del suelo no urbanizable de protección de yacimientos, sin especificar la normativa de aplicación.  
· El Inventario de Yacimientos Arqueológicos de la Comunidad Valenciana incluye, además de los yacimientos citados en el estudio de impacto ambiental, otros 10 yacimientos (Cova Voltà; Font Voltà; Avenc del Serrador; Racó de Nando; Roca del Serrallo; Abric del Mas del Molí de la Cova; Caseta d'Irene; Els Covarxos; La Roca de Migdia i Mas d'en Bàdenes), de los cuales no hemos podido encontrar ningún comentario en la documentación, por lo que no puede asegurarse que hayan sido grafíados en los planos de ordenación.  
Tercera: las vías pecuarias existentes en el término municipal se incorporan a la documentación, con indicación de su anchura legal. Igualmente se relacionan los abrevaderos y los descansaderos.  
Cuarta: los cauces de los barrancos existentes en el término se clasifican como suelo no urbanizable de especial protección y se indican las condiciones específicas para esta categoría del suelo.  
Quinta: se incorporan a las normas ordenanzas de protección y prevención para la contaminación acústica, vertidos a la red pública de alcantarillado y recogida y tratamiento de los residuos sólidos urbanos.  
Considerando que, a pesar de lo anterior y de la adecuación general del proyecto a las características ambientales actuales del municipio, existen varios aspectos que no quedan suficientemente aclarados a partir de la información analizada. En este sentido, y como se ha dicho anteriormente, hay que destacar que, de las diversas categorías de suelo no urbanizable protegido que se proponen, sólo se incluyen condiciones específicas para el suelo no urbanizable de protección especial por su interés paisajístico, SNUPE por afección a cauces y SNUPE forestal. El resto de categorías de SNUPE (acuífero de la Font d'en Segures; protección de fuentes; protección de vías pecuarias; yacimientos arqueológicos y de interés histórico-artístico) quedan sin regular por lo que respecta a sus condiciones específicas, más allá de la alusión a las diferentes normativas sectoriales concurrentes.  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una estimación de impacto ambiental con carácter previo a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva del citado proyecto, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes del reglamento que la desarrolla.  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las restantes disposiciones aplicables.  
Considerando que el artículo 5 de la Ley 2/1989 establece que corresponde al órgano ambiental la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.  
Considerando que el Decreto 22/1996, de 5 de febrero de 1996, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
En consecuencia, haciendo uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
Primero   
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de Normas Subsidiarias de Planeamiento del Municipio de Benasal (l'Alt Maestrat), con el cumplimiento de las medidas correctoras que se señalan a continuación, además de las incluidas en el estudio de impacto ambiental del proyecto, en tanto que no entren en contradicción con aquéllas.  
· Considerando la vulnerabilidad a la contaminación de los acuíferos, el Ayuntamiento tendrá que solicitar al organismo de cuenca el establecimiento de los pertinentes perímetros de protección a las captaciones que abastecen al casco urbano, tal y como regula el artículo 53.4 de la Ley 29/1985, de Aguas, y el artículo 173 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico (RD 849/1986, de 11 de abril). En tanto no se determinen estos perímetros de protección, las normas establecerán un perímetro provisional de 100 metros de radio, dentro del cual no podrá instalarse ninguna actividad incluida en el artículo 173.6 del anteriormente citado Real Decreto 849/1996.   
· Respecto a la protección del núcleo histórico y del resto del patrimonio histórico-artístico del término municipal, se atenderá a lo que determine el organismo competente de la Conselleria de Cultura y Educación. Igualmente, las normas tendrán que incorporar de manera explícita la totalidad de los yacimientos arqueológicos existentes en el término municipal, según lo que determine el organismo competente.  
· En los viales de nueva creación en el suelo urbano y urbanizable, se habrá de reservar suelo para la instalación de contenedores que puedan permitir la recogida selectiva al menos de tres tipos de residuos.  
· Durante el periodo de vigencia de las normas subsidiarias, el Ayuntamiento de Benasal presentará, con una periodicidad anual y ante la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, un informe ambiental en el que se dará cuenta del cumplimiento del Programa de Vigilancia Ambiental descrito en el anexo 13 del estudio de impacto ambiental, de los efectos derivados de la aplicación de las normas y del grado de correspondencia de estos efectos con los que prevé el estudio de impacto ambiental. Además de los controles especificados en el mencionado programa de vigilancia, se analizarán los siguientes:  
- Aparición de edificaciones dispersas fuera de ordenación.  
- Grado de cumplimiento en la gestión de los residuos sólidos urbanos, inertes y ganaderos.  
- Grado de ejecución de las obras de infraestructura previstas para garantizar el correcto tratamiento de las aguas residuales y el tratamiento de residuos sólidos urbanos e inertes.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra esta resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar todos los medios que estimen oportunos para defender su derecho.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana esta declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 11 de junio de 1996.- La directora general de Calidad Ambiental: Gloria Arnandis Boix.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML