Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6202, del 09-02-2010 (2010/1246)

RESOLUCIÓ de 12 de gener de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Camporrobles, Algemesí, Benifaió, Vila-real, Murla, Alpuente i Utiel.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6202

Data del DOGV
:   09-02-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/1246

CVE


Data del document
:   12-01-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Utiel](javascript:void(0))
    * [Camporrobles](javascript:void(0))
    * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [Murla](javascript:void(0))
    * [Benifaió](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Algemesí](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 12 de gener de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Camporrobles, Algemesí, Benifaió, Vila-real, Murla, Alpuente i Utiel. [2010/1246]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 009/06-AIA Camporrobles, 026/07-AIA Algemesí, 056/07-AIA Benifaió, 082/07-AIA Vila-real, 108/07-AIA Murla, 128/04-AIA Alpuente i 128/07-AIA Utiel.  
València, 12 de gener de 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 9/06-AIA  
Projecte: Modificació puntual núm. 6 de les normes subsidiàries de Camporrobles (València)  
Promotor: Ajuntament de Camporrobles  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Camporrobles i Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: parcel·les 63 a 68 i 861, 862 del polígon 1 del terme municipal de Camporrobles (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat del projecte:  
L'objecte del projecte és l'homologació modificativa mitjançant una modificació puntual amb ordenació detallada per a la reclassificació d'un sòl no urbanitzable de protecció de regadiu a sòl urbanitzable d'ús global industrial per a donar acollida a la implantació d'una planta d'envasament d'aigua mineral natural i centre logístic de la mercantil Aguas Minerales Pascual, SL pertanyent al Grupo Leche Pascual.  
La superfície inclosa en la modificació és de 81.619 m²   
La delimitació del sector és   
- Nord-est: camí d'ample variable entre 3 i 4,5 m.  
- Nord-oest: camí asfaltat d'ample entre 4,2 i 4,5 m.  
- Sud-oest: sòl no urbanitzable.  
- Sud-est: carretera VP-5026 de la Diputació Provincial de València.  
Com a justificació de la desprotecció s'argumenta que l'aprofitament agrícola actual dels terrenys és de caràcter extensiu de secà. L'aprofitament de regadiu no està present en els terrenys considerats, ni en els circumdants.  
- El proveïment d'aigua potable s'efectuarà des del mateix pou d'aigua mineral natural l'aigua del qual es pretén embotellar i comercialitzar. El pou està situat a la parcel·la 231 del polígon 1, la connexió amb aquest es realitzarà a través de camins públics mitjançant una servitud de pas per la parcel·la 150 del mateix polígon.  
- L'actuació disposarà d'una estació depuradora pròpia per al tractament de les aigües residuals generades per l'activitat. Les aigües depurades seran abocades a un col·lector de la depuradora municipal. El col·lector transcorrerà pel camí que delimita l'actuació pel nord, en direcció Camporrobles fins a arribar a l'accés a la depuradora municipal.  
- Respecte al subministrament elèctric, s'indica que hi ha una línia d'alta tensió de 20 kV (Fuenterrobles-Mira), a una distància d'aproximadament 2 km, des d'on es preveu realitzar el subministrament.  
- Els residus sòlids urbans seran recollits pels serveis municipals.  
2. Alternatives:  
No planteja altres alternatives d'ubicació. Justifica la ubicació proposada per la situació dels accessos, l'adaptació al medi físic natural i evitar grans moviments de terra.  
Tramitació administrativa:  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient:  
En data 12 de gener de 2006, la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge remet la documentació enviada per l'Ajuntament de Camporrobles constituïda pel projecte, expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental, estudi de paisatge, estudi d'inundabilitat i document de prospecció arqueològica.  
El projecte i estudi d'impacte ambiental han estat sotmesos a informació pública mitjançant un anunci de l'Ajuntament de Camporrobles en el DOGV núm. 5039 de 30.06.2005 i en el diari Levante de 30 de juny de 2005, sense que s'hi hagen presentat al·legacions en el període establit, segons consta en l'expedient municipal.  
2. Informes que consten en l'expedient:   
- Informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de data 19 de juny de 2006.  
- Respecte a l'estudi de paisatge, el Servei de Suport Tècnic de l'àrea d'Urbanisme emet un primer informe favorable condicionat en data 22 de juny de 2006. Posteriorment emet un segon informe favorable en data 28 de febrer de 2007, a partir de la remissió de documentació complementària denominada Normes d'integració paisatgística i previsualització de l'actuació. En aquest segon informe s'indica que:  
- «Vistes les normes d'integració paisatgística aportades i tenint en compte la singularitat de l'edifici, s'ha d'estudiar en el seu moment, amb la redacció del projecte d'execució de la planta embotelladora, la volumetria i la paleta de colors que millor s'integra en el paisatge, d'acord amb els articles 72.1 i 73 de les esmentades normes, i l'observació feta en l'informe emés per aquest Servei en data 22 de juny de 2006, en el sentit que "les construccions han de respondre a una arquitectura de qualitat i han d'harmonitzar amb el paisatge i l'entorn rural d'aquest".  
En aquest sentit, i de conformitat amb l'article 35.4 de la LOTPP i 48.3 del Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana, l'Ajuntament de Camporrobles ha de tenir en compte el compliment de l'article 78 de les normes d'integració paisatgística que a continuació es transcriu:  
Article 78. Control previ de l'edificació projectada. L'Ajuntament podrà exigir la presentació d'infografies i modelitzacions de les edificacions en el moment de la sol·licitud de llicència a fi de comprovar prèviament el grau d'adequació de la futura edificació a aquestes normes d'integració paisatgística.»  
- Respecte al risc d'inundabilitat s'han emés els informes següents:   
1. El Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General d'Ordenació del Territori emet un primer informe de data 15 de juny de 2006, en el qual s'indica que en la zona d'estudi es troba la zona VIII: riu Magre, classificada de risc 4 del PATRICOVA (freqüència entre 25 i 100 anys; calat<0'80 m). S'indica, així mateix, que la documentació presentada no compleix els requisits recollits en els articles 16 i 17 de la normativa del pla. Conclou que l'estudi d'inundabilitat havia de completar-se en diversos termes.  
2. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 9 de maig de 2007, sobre la documentació complementària de l'estudi d'inundabilitat amb el títol de Reformulació del càlcul hidrològic i determinació de riscos, en el qual s'indica que en aquesta documentació complementària s'utilitza una terminologia més coincident a la problemàtica. Es formulen així mateix una sèrie de consideracions sobre el model de topografia utilitzat, indicant així mateix que es pot afirmar, ateses les característiques topogràfiques del territori, que un rebliment suficient - que s'hauria de realitzar amb un marge de seguretat- elimina el risc d'inundació en la zona que s'ha d'urbanitzar, però l'extensió de les zones de risc en el mapa presentat tenint en compte les incerteses en els hidrogrames de càlcul i les topogràfiques, és més aviat indicativa.  
3. Un segon informe emés pel Servei d'Ordenació Territorial, de data 21 de maig de 2007, de caràcter favorable a l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat corresponent a la modificació puntual. Aquest informe recull el contingut de l'emés el 9 de maig per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i afig que vist que l'estudi concreta el risc establit a escala regional pel PATRICOVA a una escala major (1:5.000), i vist que l'estudi d'inundabilitat estableix que el desenvolupament del sòl previst no suposarà un increment del risc d'inundació ni al sector ni als terrenys limítrofs, com també que s'assumeix a càrrec del mateix sector les actuacions previstes en l'estudi, establint una sobreelevació de 70 cm sobre la cota natural del terreny, eliminant el risc d'inundació, s'emet un informe favorable en considerar que es compleixen les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
Afeccions legals:  
La modificació de planejament projectada es troba situada en sòl qualificat com a sòl no urbanitzable de protecció de regadiu en el PGOU de Camporrobles. Com a justificació de la desprotecció s'argumenta que l'aprofitament agrícola actual dels terrenys és de caràcter extensiu de secà. L'aprofitament de regadiu no està present als terrenys considerats, ni als circumdants.  
Els terrenys de l'àmbit de la modificació es troben inclosos en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), corresponent a la classificació de risc d'inundació de nivell 4 (freqüència entre 25 i 100 anys; calat<0'80 m). D'acord amb la normativa del PATRICOVA el promotor del projecte presenta un estudi d'inundabilidad amb addenda i documentació complementària la qual és informada favorablement per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i el Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General d'Ordenació del Territori, i queda l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat subsumida en la de l'instrument de planejament que habilita l'actuació (Pla parcial), d'acord amb el que ha informat 'esmentat Servei.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals afectats pel projecte:  
Els principals elements susceptibles de ser afectats pel projecte són, en la fase de construcció: el sòl, per un costat pel moviment de terres que s'ha de realitzar i per un altre la pèrdua del recurs en l'activitat agrícola actual, la vegetació que s'elimina i la fauna associada a aquesta. Pel que fa a la fauna i la flora, l'afecció de l'actuació no és rellevant en tractar-se de terrenys ja antropitzats amb una activitat de cultiu.  
Pel que fa al recurs sòl, i tractant-se d'un sòl no urbanitzable de protecció de regadiu, resulta rellevant la justificació que els terrenys de l'actuació no són de regadiu ni tampoc els limítrofs, per la qual cosa es considera que poden resultar desafectats de la protecció.  
L'actuació es troba situada en zona amb risc d'inundació de grau 4, d'acord amb la cartografia del PATRICOVA, motiu pel qual es va redactar un estudi d'inundabilitat, que ha sigut informat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i pel Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General d'Ordenació del Territori, exposats en apartats anteriors. Queda minimitzat el risc amb les mesures que es proposen, d'acord amb la documentació presentada i els informes emesos.  
En la fase de construcció i funcionament pot resultar afectat el paisatge, en tractar-se d'una conca de visibilitat àmplia i pròxima a vies de comunicació. En el mateix estudi d'impacte ambiental qualifica la zona com d'elevada susceptibilitat a l'impacte paisatgístic, per la qual cosa s'hauran d'adoptar les mesures que se citen en l'estudi de paisatge i les recollides en l'informe del Servei de Suport Tècnic.  
La zona presenta una elevada vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, per la qual cosa, en la fase de funcionament, les aigües residuals generades per l'activitat poden causar efectes adversos. Per tant, resulta imprescindible el compliment de les mesures de depuració que s'inclouen en l'estudi i la posterior connexió, si el sistema general ho permet, amb el sistema de sanejament municipal.  
Així mateix en la fase de funcionament es poden causar impactes acústics i lumínics, els quals són previstos en les mesures correctores proposades.  
En l'estudi s'indica que s'efectuarà la connexió amb el pou d'aigua mineral natural l'aigua del qual es pretén embotellar i comercialitzar, i que l'esmentada connexió serà realitzada a través de camins públics. No obstant això, cal indicar que en no haver-se inclòs el traçat d'aquest, no es pot determinar que l'esmentada conducció puga ser objecte d'avaluació d'impacte ambiental per ella mateixa, per la qual cosa si afecta terrenys naturals, seminaturals o incultes, s'ha d'efectuar la tramitació corresponent.  
2. Mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
S'estableixen mesures preventives, correctores i compensatòries, en especial sobre la vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers i del risc d'inundabilitat.  
S'indiquen mesures correctores de caràcter general, algunes d'aquestes recollides en les normes urbanístiques.  
Entre les mesures establides de caràcter general destaquen les de control d'emissions sonores, seguiment arqueològic en els moviments de terra, disseny adequat de zones verdes per a la integració ecològica i paisatgística, amb elecció de plantes corresponents a la vegetació mediterrània amb manteniment baix i escàs consum d'aigua.  
Entre les establides de caràcter particular destaquen les de recuperació i reutilització de terres vegetals, depuració d'aigües residuals, afavorint la reutilització de llots de depuració, com també la reducció de la contaminació lumínica i del consum elèctric seguint les directrius de la proposta d'ordenança establida per l'IDEA (Institut per a la Diversificació i Estalvi d'Energia, model d'ordenança municipal d'enllumenat exterior per a la protecció del medi ambient).  
Pel que fa a integració paisatgística inclou l'establiment de pantalles vegetals, integració cromàtica d'edificacions i instal·lacions, com també les previstes en la Llei 4/2004, en l'article 33.  
S'estableix un programa de vigilància ambiental amb l'emissió d'un informe de caràcter anual que incloga el seguiment i el resultat de les mesures correctores previstes, com també les addicionals que s'hagen establit si és procedent.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en el qual resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta (annex I-8-b).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
4. L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el projecte de la modificació puntual núm. 6 de les normes subsidiàries de Camporrobles, projecte promogut per l'Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte, al compliment dels condicionants següents:  
1) S'ha de complir la normativa sectorial d'aigües envasades, objecte de l'activitat industrial que es projecta.  
2) En el cas que altres obres complementàries com és la conducció al pou de proveïment, línies elèctriques o d'un altre caràcter, estiguen sotmeses al procediment de declaració o estimació d'impacte ambiental per la legislació específica (Llei forestal, etc.), ha d'efectuar-se la tramitació d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.  
3) La característica de l'aigua residual depurada ha de respondre als paràmetres de qualitat que s'establisquen per a la connexió amb la xarxa municipal. La capacitat de depuració s'ha d'ajustar a les necessitats que hi ha. Ha de disposar-se un protocol d'actuació previst per al cas en què es produïsca una fallada en el sistema de depuració, de manera que no es genere efecte de contaminació per possibles abocaments d'aigua deficientment depurada. S'ha d'efectuar, així mateix, una adequada gestió dels llots generats en el procés de depuració.  
4) Els residus generats tant en la fase d'execució com de funcionament, com també materials excedentaris procedents del moviment de terres, s'ha de gestionar d'acord amb la tipologia d'aquests i la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
5) S'han d'incorporar les mesures d'integració paisatgística derivades dels informes i prescripcions establides en la part expositiva d'aquesta resolució.  
6) Cal complir les mesures que s'han d'establir per a la supressió del risc d'inundació dels terrenys afectats per la modificació, sense increment del risc d'inundabilitat dels limítrofs.  
7) S'ha de remetre, almenys amb periodicitat anual, un informe sobre el compliment del programa de vigilància i control ambiental, i afegir a aquest els controls sobre la fase de funcionament del sector:  
8) En el cas que es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
9) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen derivats de la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 026/2007-AIA  
Títol: Autorització ambiental integrada per a una planta de producció de biodièsel  
Promotor: Biocom Energía, SL  
Autoritat substantiva: Servei de Control Integrat de la Contaminació  
Localització: Parcel·les 89-B i 90-B del polígon industrial Cotes al terme municipal d'Algemesí (València)  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la tramitació de l'autorització ambiental integrada per a una planta de producció de 110.000 t/any de biodièsel, promoguda per Biocom Energía, SL a les parcel·les 89-B i 90-B del polígon industrial Cotes, del terme municipal d'Algemesí (València), d'acord amb la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació.  
Així mateix, el projecte constitueix un dels supòsits previstos en l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel la qual cosa s'ha de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
La planta industrial se situarà al polígon industrial 6 (polígon de Cotes) parcel·les 89-B i 90-B de nova creació al terme municipal d'Algemesí (València). L'emplaçament disposa d'una superfície de 6.290 m² per a l'exercici de l'activitat. L'accés es realitza a través del carrer Carnissers, des de l'autopista A-7 i connecta directament amb la carretera CV-42. L'activitat industrial proposada per l'empresa Biocom Energía, SL és la fabricació de biodièsel a partir d'olis vegetals. Aquesta activitat industrial engloba diferents operacions: refinat dels olis vegetals, transesterificació, esterificació, tractament de l'aigua amb glicerina i recuperació de metanol, purificació de glicerina i assecada de gomes.  
L'ester metílic que s'obté en aquest procés mitjançant la transesterificació d'olis vegetals constitueix el denominat biodièsel, que es pot utilitzar en els motors com a substitut del combustible dièsel mineral o mitjançant mescles amb aquest en la proporció desitjada.  
Es projecta situar l'activitat industrial en tres edificis principals i és necessari, a més, tres parcs d'emmagatzemament i les zones corresponents a càrrega i descàrrega. L'edifici principal alberga la nau de procés i annex a aquest, es localitza l'edifici d'oficines i l'entrada principal a les instal·lacions i, a la part posterior, la nau de serveis auxiliars. Les instal·lacions per a l'emmagatzemament d'olis vegetals crus se situen darrere de l'edifici de serveis auxiliars, separada de la resta de les edificacions mitjançant un vial. El parc d'emmagatzemament de biodièsel i productes inflamables es localitza al sud de la nau de procés, envoltat de diversos vials i zones d'aparcament i dotat de cubetes independents per a cada tipus de risc. La resta de substàncies químiques s'emmagatzemaran en un parc a la vora de la nau de procés.   
A més d'aquestes instal·lacions es disposa d'una depuradora, de dues zones de càrrega i descàrrega, d'un dipòsit i grup de bombament contra incendis, un pou d'extracció d'aigua, una bàscula i assortidor de biodièsel.  
Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental no considera alternatives a l'actuació projectada, i es descriu la instal·lació del polígon Cotes B al municipi d'Algemesí com a l'única opció estudiada, i es justifica en la relativa proximitat d'aquesta al port de València, la bona comunicació amb aquest i el preu del sòl industrial, en comparació amb altres polígons industrials.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada constitueix un dels supòsits recollits en l'annex de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i resulta preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.  
L'activitat se situa en un emplaçament amb risc d'inundació de nivell 5, d'acord amb la classificació del PATRICOVA (Pla d'acció territorial de risc d'inundació de la Comunitat Valenciana). Aquest emplaçament, a més, se situa dins de l'àmbit del PORN del Parc Natural de l'Albufera.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1 Identificació, descripció i valoració dels impactes  
La relació d'impactes identificats més significatius descrits en l'estudi d'impacte ambiental com a conseqüència de l'execució del projecte són els següents:  
Fase de construcció:  
Es destaca una especial atenció als moviments de terres, el desbrossament, el trànsit de vehicles i l'ús de la maquinària, a fi d'evitar pols i sorolls excessius durant els treballs d'obra. Sobre el sòl es podran produir alteracions degudes a fuites o pèrdues d'olis lubricants procedents de la maquinària d'obra. La flora i fauna que hi ha a l'entorn de la parcel·la és poc significativa, pel fet de localitzar-se dins d'un polígon industrial i per l'escassa amplitud d'actuació projectada, que es redueix a la parcel·la industrial on se situarà l'activitat.   
En l'àmbit socioeconòmic, el projecte comporta un increment de la demanda de treball i de l'activitat econòmica de la zona durant l'etapa de construcció.  
Fase d'explotació:  
La instal·lació utilitzarà diversos productes químics volàtils i contaminants de l'atmosfera, que necessiten diferents mesures de protecció per a evitar impactes sobre l'atmosfera i la qualitat de l'aire. Pel que fa al soroll, l'activitat comporta l'augment en el trànsit rodat que arriba al polígon i un poc derivat de l'activitat industrial. L'activitat també generarà aigües residuals que necessitaran un tractament de depuració previ a l'abocament. Hi ha, així mateix, la possibilitat de fuites o vessaments accidentals que poden afectar el sòl o les aigües, i s'han de considerar mesures protectores per a aquests. Les alteracions sobre la flora i la fauna que hi ha podria produir-se en situacions d'emergència.   
Pel que fa a l'àmbit socioeconòmic, comportarà un impacte positiu en l'activitat econòmica de la zona, encara que s'ha de considerar el normal estat d'incertesa que pot originar en la població pròxima pel risc d'explosió, incendi o abocament accidental.  
2. Consideracions sobre les mesures protectores i correctores   
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que recull l'estudi d'impacte:  
Fase de construcció:  
Durant els treballs d'obra a la parcel·la s'han de controlar els possibles vessaments i fuites que poden produir-se en els vehicles, i s'ha d'aplicar un adequat condicionament de les zones destinades al magatzem i manteniment d'aquests. El moviment de terres es realitzarà de manera que es protegisca el sòl de la parcel·la, com també, els sòls externs al perímetre d'aquesta. Es realitzarà una tanca, jalonament i senyalització de la zona en obres, de manera que es delimite clarament l'àrea d'actuació i impedisca que les activitats d'obra, trànsit de vehicles, emmagatzemament de materials i moviment de terres, etc. incidisquen sobre terrenys limítrofs. Les terres originades en el moviment de terres hauran de ser reutilitzades en les labors de rebliment i compactació posteriors.   
S'han d'usar lones o sistemes de fixació dels abassegaments de materials en els emmagatzemaments temporals fins a l'ús d'aquests, i s'impedirà que els materials pulverulents siguen arrossegats pel vent. Els vehicles de càrrega que transporten materials, fora de l'àmbit d'actuació de l'obra, adoptaran les mesures necessàries per a evitar la pèrdua de material durant el transport com són el tancament amb lones o altres sistemes. S'han de llavar els baixos i rodes a fi d'evitar que s'embruten les vies públiques abans d'eixir de les zones d'obres.   
Fase d'explotació:  
El sòl de les naus de fabricació serà pavimentat i amb pendent de l'1,50% cap a les canals i albellons. Per a delimitar la parcel·la on s'exercirà l'activitat, es disposarà una tanca perimetral que reduïsca l'impacte sobre els terrenys i les parcel·les limítrofs.  
Els residus generats es gestionaran mitjançant un gestor autoritzat, i s'emmagatzemaran en llocs tancats destinats a aquest fi, s'evitaran les mescles i es prendran mesures protectores de vessaments dels esmentats residus.   
De l'emissió de gasos provinents de la instal·lació, destaquen mesures protectores sobre a l'emmagatzemament de metanol, per l'elevada volatilitat d'aquest i pel risc d'explosió. En concret, s'instal·larà un sistema d'inertització mitjançant nitrogen i bombes de buit per a expulsió de gas inert recuperant, únicament, els condensats de metanol. En cas d'avaria, accident, parada o encesa, podran extraure's mescla de gasos amb metanol que se sotmetran a un llavador de gasos i s'alliberarà el metanol que puga contenir. Així, l'alliberament de metanol a l'atmosfera serà pràcticament nul.   
Les emissions de soroll a l'exterior que es produiran durant el funcionament de l'activitat i pel trànsit de vehicles s'estimen baixes, instal·lant-se elements atenuadors del soroll als equips més susceptibles de produir-lo com ara silenciadors, encapsulament d'elements o aïllament acústic de motors.  
Es generaran aigües industrials, sanitàries, pluvials i cap la possibilitat de vessaments accidentals de productes químics durant el funcionament de l'activitat. S'instal·larà una estació depuradora amb tractament físic i biològic, en la qual es tractaran aquelles aigües industrials o pluvials contaminades que ho necessiten. A més, hi ha cubetes de retenció de vessaments als dipòsits d'emmagatzemament exterior i les zones de càrrega i descàrrega dels dipòsits, que disposen d'albellons de recollida de vessaments que poden ocórrer durant les operacions de trasbals. Aquests comuniquen amb un dipòsit de recollida per al líquid vessat. També es disposa d'un separador d'hidrocarburs abans de la connexió a la xarxa general de clavegueram municipal, per a evitar que olis i greixos que puguen haver-hi a les superfícies exteriors siguen llavats i arrossegats per les aigües pluvials i s'aboquen directament al clavegueram.  
A causa del risc d'incendi i explosió associat a les instal·lacions de l'activitat projectada, es prenen en consideració una sèrie de mesures correctores encaminades a complir la normativa de protecció i prevenció d'incendis i a la reglamentació d'emmagatzemament de productes químics. En concret, respecte a l'emmagatzemament del metanol, s'han de prendre les mesures previstes en la ITC-MIE-APQ-001 sobre emmagatzemament de líquids inflamables i combustibles, aprovada pel Reial decret 379/2001, de 6 d'abril.   
3. Consideracions sobre el programa de vigilància ambiental  
Respecte al programa de vigilància ambiental recollit en l'estudi d'impacte ambiental es consideren, entre altres, el seguiment dels aspectes següents:  
Fase de construcció:  
- Durant el moviment de terres, s'han de cobrir els abassegaments de matèries primeres amb malles i paraments que impedisquen les dispersió dels materials pulverulents. El responsable d'obres ha de realitzar una inspecció visual setmanal, tant dels abassegaments de material com dels terrenys limítrofs a la parcel·la.  
- S'ha de comprovar, trimestralment, que el canvi d'oli dels vehicles es realitza a les zones especifiques destinades amb aquest fi i verificar, setmanalment, que no hi haja contaminació dels sòls per olis lubricants.  
- Els remolcs i vehicles de transport de materials pulverulents han de portar lones i han de ser revisats en el moment de l'eixida de la zona d'obres.  
- Prèviament al començament dels treballs en obra s'ha de comprovar l'estat d'inspecció tècnica dels vehicles i de la maquinària emprats.  
- Cal col·locar una tanca que impedisca l'accés a la parcel·la durant els treballs d'obra, el correcte estat de la qual serà revisada amb periodicitat mensual.  
Fase d'explotació:  
- S'ha d'inspeccionar visualment i amb periodicitat anual el correcte estat de pavimentació del sòl de les instal·lacions.  
- Trimestralment, s'ha de comprovar el correcte estat dels sistemes de recollida de vessaments (pendents, arquetes, canalitzacions, dipòsits, etc.).  
- S'ha de comprovar, anualment, si els usats reben l'adequada formació sobre contenció de vessaments.  
- S'ha de comprovar, mensualment, l'existència de suficient estoc al magatzem de material absorbent per a la recollida de vessaments.  
- S'ha de comprovar, trimestralment, que no hi ha obstruccions en la ventilació natural de la indústria.  
- S'ha de comprovar, semestralment, el correcte estat del dipòsit d'emmagatzemament d'aigua que forma part de les instal·lacions de protecció contra incendis.  
- S'ha de realitzar una inspecció, semestral, dels dispositius d'atenuació i amortització del soroll.  
- S'ha de realitzar una comprovació, anual, del correcte estat de la tanca de la parcel·la.   
Tramitació administrativa  
En data 8 de febrer de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge remet una nota interna en la qual sol·licita la declaració d'impacte ambiental per al projecte que ens ocupa, i es remet la documentació següent:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Exemplar de documentació complementària presentada per l'empresa en dates 21 de juliol, 13 de setembre i 14 de desembre de 2006, consistent en: estudi acústic i documentació complementària en matèria de residus, emissions, sobre el procés i instal·lacions i un document complementari al projecte d'AAI.  
- Documentació d'informació pública: còpia de l'anunci en el DOGV, còpia del certificat d'informació pública de l'Ajuntament d'Algemesí.  
- Còpia de l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 23 d'octubre de 2006.  
- Còpia de l'informe del Servei de Residus Urbans, de 27 de desembre de 2006.  
El 23 de febrer de 2007 se sol·licita informe el Servei d'Ordenació Territorial respecte de les afeccions i els condicionants que cal tenir en compte en el projecte, derivats de la ubicació d'aquest en un emplaçament afectat pel PATRICOVA (Pla d'acció territorial de risc d'inundació de la Comunitat Valenciana). Es rep informe respecte d'això com a resposta el 15 de maig de 2007, i s'incorpora com a part de la documentació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Així mateix, el 23 de febrer de 2007, se sol·licita informe el Servei de Parcs Naturals respecte a l'afecció i possibles condicionants que cal tenir en compte en el projecte, derivats de la localització d'aquests dins del PORN del Parc Natural de l'Albufera. En resposta, es rep informe sobre això de data 4 de juny de 2007, el qual s'incorpora com a part de la documentació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 3.e) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix a l'òrgan ambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 8, apartat 3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'autorització ambiental integrada per a una planta de producció de biodièsel, promogut per Biocom Energía, SL a les parcel·les 89B-90B del polígon industrial Cotes, al terme municipal d'Algemesí (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Obtenir el permís de l'Ajuntament per a l'abocament al clavegueram municipal de les aigües pluvials, sanitàries i residuals industrials.  
2. Disposar de l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la captació i explotació d'aigües subterrànies a partir del pou projectat per al subministrament de l'activitat.  
3. Disposar de l'informe municipal respecte a les condicions d'adequació de l'edificació que, si és procedent, s'han d'adoptar respecte al risc per inundació, d'acord amb l'article 24 de la normativa del PATRICOVA (Pla d'acció territorial de risc d'inundació de la Comunitat Valenciana).  
4. Pel fet de reduir l'afecció sobre l'espai protegit del Parc Natural de l'Albufera, la il·luminació exterior de la indústria ha de complir:   
4.1. Les làmpades de les lluminàries exteriors han de ser de vapor de sodi de baixa pressió o semblants, orientades de manera que el feix de llum es projecte sobre el sòl amb un angle inferior al 10%.  
4.2. Es prohibeix la projecció de llum cap al cel mitjançant l'ús de projectors, canons de llum, làsers o semblants i, en tot cas, s'ha d'evitar l'emissió de llum orientada cap amunt mitjançant l'ús de pantalles adequades que eviten l'esmentat efecte.  
5. L'aparició d'objectes i restes materials amb valor arqueològic o paleontològic durant l'execució d'obra o moviments de terra, ha de determinar l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar la troballa a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en aplicació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
6. S'ha de dur un registre documental del programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental, que permeta comprovar el seguiment i el compliment de les mesures correctores i protectores recollides en aquest.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient que ha d'establir, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 056/2007-AIA  
Títol: Centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU)  
Promotor: Chatarras Rubio Beltrán, SL  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Anàlisi Ambiental Integrada de València  
Localització: Avinguda Jaume I, núm. 45 del terme municipal de Benifaió (València)  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
El projecte té com a objecte l'ampliació d'una activitat de gestió de ferralles incorporant la gestió de vehicles fora d'ús com a centre autoritzat de tractament (CAT). El projecte constitueix un dels supòsits previstos en l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, per la qual cosa ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
D'acord amb el projecte presentat, l'empresa Chatarras Rubio Beltrán, SL se situa en sòl qualificat com a industrial en l'avinguda Jaume I, núm. 45, del municipi de Benifaió (València). El local on s'exerceix l'activitat és una parcel·la de planta rectangular, sense desnivells, amb una superfície de 1.210 m² i amb accés a l'avinguda Jaume I. Presenta una zona d'oficines amb dos serveis que incorporen lavabos, dutxes i vàter. La resta de la planta la constitueixen la zona coberta on se situen les instal·lacions per a la descontaminació de vehicles i el pati descobert on s'emmagatzemen metalls i ferralla, l'àrea de recepció de vehicles i la zona de treball de polp i de residus no perillosos.  
L'àrea coberta on s'ha de realitzar la descontaminació dels vehicles ocupa una superfície de 360 m². Presenta sòl cimentat i impermeabilitzat i una àrea per a l'emmagatzemament de residus perillosos formada per sis mòduls d'acer de 1.500 l de capacitat, amb cubetes per a la recollida de vessaments que descarreguen a un dipòsit albelló de 1.500 l de capacitat.  
El pati descobert, destinat a l'emmagatzemament de metalls, presenta reixetes de recollida d'aigües amb arqueta de presa de mostres prèvia al clavegueram general. A la zona de recepció de vehicles, només s'admetran aquells que es descontaminen en el dia, i es protegiran amb un sistema de reixetes que recullen les aigües pluvials a un separador d'hidrocarburs, prèviament a l'evacuació d'aquestes a la xarxa de clavegueram municipal. Les aigües fecals dels serveis higiènics, lavabos i oficines són abocades directament al clavegueram municipal.  
La parcel·la disposa d'aigua per a l'activitat, proveint-se de la xarxa potable municipal, i l'energia consumida és subministrada de la xarxa general per la companyia elèctrica.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada, es tracta d'una ampliació d'activitat de gestió de residus localitzada al mateix emplaçament ocupat actualment per l'esmentada activitat, i s'aprofiten les instal·lacions que hi ha.  
Afeccions legals  
D'acord amb l'informe tècnic urbanístic municipal, corresponent a l'expedient 45/04, d'activitats qualificades, de 29 de desembre de 2004, s'emet informe favorable i determina que l'activitat se situa al polígon industrial.  
L'activitat projectada és, conforme la Llei 10/1998, de residus, i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, de gestió de residus perillosos, i queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la Conselleria competent en medi ambient.  
L'emmagatzemament de pneumàtics fora d'ús requereix la inscripció en el Registre de Productors de Residus de la Comunitat Valenciana, d'acord al Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la producció, possessió i gestió de pneumàtics fora d'ús.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigeix als titulars de les activitats incloses en la relació del seu annex I segons el CNAE, remetre informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de l'esmentada reglamentació.  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, exigeix, en l'article 18, la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes.  
La relació d'impactes identificats com a conseqüència de l'execució del projecte d'instal·lació del centre de descontaminació de vehicles fora d'ús, són:  
- Producció de gasos a causa de la utilització de vehicles en el transport i a la maquinària elevadora en el moviment interior de materials.  
- Consum d'energia elèctrica.  
- Pols en el moviment de materials.  
- Sorolls i vibracions per la maquinària utilitzada en el procés de compressió.  
- Descontaminació de vehicles i producció de residus perillosos.  
- Dipòsit, emmagatzemament i envasament de materials, amb possibles vessaments d'aquests.  
2. Consideracions sobre les mesures protectores i correctores i sobre el programa de vigilància ambiental.  
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que s'han tingut en compte en l'estudi d'impacte i al programa de vigilància ambiental:  
- Agranada de la pols dues vegades a la setmana  
- S'hi realitzaran mesuraments acústics per OCA (organisme col·laborador acreditat).  
- Cobriment de la zona de descontaminació de vehicles i d'emmagatzemament de residus perillosos, i protecció de les instal·lacions de descontaminació amb reixetes i plataformes de recollida de possibles vessaments.  
- La zona descoberta del pati d'emmagatzemament disposa de reixetes de recollida de pluvials amb arqueta abans de la descàrrega d'aquests a la xarxa de clavegueram municipal, i permet la presa de mostres per a l'anàlisi d'aquests.  
- La zona de recepció de vehicles disposa de reixetes per a la recollida de pluvials i, prèviament a la connexió d'aquests a la xarxa de clavegueram municipal passarà per un equip separador d'hidrocarburs.  
- La zona d'emmagatzemament de residus perillosos disposa de cubetes de recollida amb recollida de vessaments amb dipòsit de retenció de 1.500 l.  
El pla de vigilància ambiental es descriu amb la programació següent:  
- Agranada de la nau per a evitar acumulació de pols, una vegada per setmana.  
- Es mantindran les reixetes i arquetes netes i es gestionaran els llots i hidrocarburs recollits amb un gestor autoritzat.  
- Diàriament, s'observaran els nivells d'ompliment dels dipòsits i contenidors de residus perillosos per a procedir-ne a la gestió abans que puguen sobreeixir.  
Tramitació administrativa  
El 26 de febrer de 2007 es rep sol·licitud de declaració d'impacte ambiental per al projecte descrit amb número d'expedient 05/06, des de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i es remet juntament amb aquesta la documentació següent:  
- Projecte d'ampliació de llicència d'activitat   
- Ampliació de l'estudi d'impacte ambiental  
- Informe d'auditoria acústica per OCA  
- Informes municipals i certificat del resultat d'informació pública, en el qual s'informa que no s'han presentat al·legacions.  
El 27 de març de 2007, des del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental se sol·licita ampliació d'informació al titular respecte de la documentació tècnica presentada. Es rep resposta d'aquest, el 14 de maig de 2007, i s'aporta nova documentació.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 6.c.1) Centres de tractament de vehicles al final de la seua vida útil, d'acord amb la definició del Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix a l'òrgan ambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 8, apartat 3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Ampliació d'activitat de gestor de residus com a centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU), promogut l'empresa Chatarras Rubio Beltrán, SL, a l'avinguda Jaume I, núm. 45, del municipi de Benifaió (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte d'ampliació de l'activitat i la resta de la documentació presentada.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'ha de disposar de quantitat suficient d'un producte absorbent per a la recollida de possibles vessaments durant les operacions de descontaminació dels vehicles o el trasbals de residus perillosos.   
2. Al pati exterior sense coberta queda prohibit emmagatzemar residus perillosos, sense que es prenguen les mesures protectores necessàries per a assegurar la recollida de vessaments i evitar la contaminació de les aigües pluvials per escorriment amb abocament a la xarxa de clavegueram municipal.  
3. A la posada en marxa de l'ampliació d'activitat, s'ha de realitzar una analítica de les aigües abocades a la xarxa de clavegueram que assegure el compliment amb el permís d'abocament municipal.  
4. Incorporació al programa de vigilància ambiental de les auditories acústiques exigides pel Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.   
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, ha de ser comunicat a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient que establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 15 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental   
Expedient: 82/2007-AIA  
Títol: Fàbrica de frites i esmalts   
Promotor: Esmalglass, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Objecte: Obtenció de l'autorització ambiental integrada  
Localització: Carretera Viver - Port Borriana 12540, Vila-real (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Esmalglass SA és una indústria de fabricació de frites i esmalts. Disposa d'un procés productiu principal constituït per la fabricació de frites en forns de fusió i una sèrie de processos productius auxiliars que inclourien la fabricació d'esmalts, granits i microesferes, grànuls, atomitzats, serigrafies i pastes serigràfiques, vehicles serigràfics i subproductes. La indústria es troba situada a la carretera Viver - Port Borriana, al terme municipal de Vila-real (Castelló).  
Les instal·lacions d'Esmalglass SA se situen en sòl urbà industrial (IND-2), en la unitat d'execució número 69 i en sòl urbanitzable homologat, en les unitats I-24 i I-25, de conformitat amb el PGOU vigent. A les instal·lacions d'Esmalglass, SA s'accedeix des de la carretera comarcal CV-20 (carretera Vila-real - Onda).  
Es tracta d'una activitat en funcionament, en la qual és necessari corregir els deterioraments ambientals que puga produir. Per aplicar el principi de correcció en activitats en funcionament és necessària una avaluació d'impacte ambiental que identifique, classifique i interprete els efectes directes i indirectes de l'activitat de l'empresa sobre el medi ambient i a més proposar les mesures adequades en aquells casos en què no s'abaste l'eficiència ambiental requerida.  
2. Característiques més rellevants de l'activitat   
L'empresa disposa d'un procés productiu principal constituït per la fabricació de frites en forns de fusió i una sèrie de processos productius auxiliars que inclouen la fabricació d'esmalts, granits i microesferes, grànuls, atomitzats, serigrafies i pastes serigràfiques, vehicles serigràfics i subproductes.   
Les matèries primeres utilitzades són d'origen inorgànic. Altres matèries primeres procedeixen de la transformació de les matèries primeres minerals, com són les frites i els pigments. Altres grups de matèries primeres són d'origen orgànic o combinació amb inorgànics, com són els additius ceràmics i vehicles serigràfics.  
Aquestes matèries primeres són subministrades en estat sòlid, granular o en pols per mitjà de camions cisterna a granel per a les matèries primeres majoritàries (quars, feldespats, òxid de zinc, etc), amb descàrrega pneumàtica a través d'un pulmó totalment hermètic i emmagatzemament en sitges estanques. Les matèries primeres minoritàries (òxids, pigments, etc.) se subministren envasades en saques o contenidors flexibles paletitzats, i s'emmagatzemen al magatzem autoportant, des del qual se subministren a les diverses seccions productives, i són totalment automàtics el transport i la manipulació.  
Les matèries primeres auxiliars constitueixen un grup significatiu per a la indústria, com són els envasos, ja que tots els productes se subministren envasats i paletitzats. Altres matèries primeres auxiliars són pantalles serigràfiques usades per a l'aplicació serigràfica sobre peces ceràmiques i rotllos de polièster, usats per a imprimir els decorats, clixés juntament amb els líquids fotogràfics (laboratori d'I+D).  
El subministrament d'aigua procedeix d'un pou subterrani comunitari, situat prop de la instal·lació. La indústria utilitza aigua en els processos següents: aigua que incorpora al producte, a través dels diversos processos; aigua per a refrigeració; aigua de llavada de productes, aigua de neteja de processos i instal·lacions, i aigua de serveis domèstic i sanitari.   
Com a fonts d'energia, l'empresa consumeix electricitat i gas natural destinat principalment als forns de fusió i assecadores de frites. Altres combustibles utilitzats són el gasoil de tipus A i el gasoil de tipus B, destinat a motors, amb un consum anual de 148.577 L.   
Les xemeneies dels forns estan connectades a un col·lector general que transporta els fums fins a un precipitador electrostàtic per a la depuració d'aquests. A l'eixida de l'electrofiltre, s'aprofita la calor residual dels gasos, fent-los passar a través d'una caldera pirotubular, i es produeix vapor a 500ºC i 32 bar de pressió. Derivat de l'aprofitament de la calor residual dels fums es produeix energia elèctrica per a autoconsum.  
La producció anual segons el tipus de producte és:  
- Total de producció de frites, granits i microesferes: 129.548 t/any.  
- Total de producció d'esmalts i la resta de composicions vitrificables: 98.441 t/any.  
- Vehicles serigràfics: 1.270,38 t/any.  
Tots els productes s'expedeixen envasats, generalment en envasos de plàstic i de paper majoritàriament, sobre palets de fusta enfardellats amb film retràctil. Els productes en sec s'envasen en contenidors flexibles, sacs de plàstic o paper o dipòsits de polietilé d'alta densitat. Per als productes líquids s'utilitzen recipients o dipòsits de les mateixes característiques tècniques als anteriors. L'emmagatzemament dels envasos es realitza al magatzem autoportant.  
Tramitació administrativa  
En data 27 de maig de 2005, l'Àrea de Qualitat Ambiental va sol·licitar informe l'Àrea d'Avaluació Ambiental sobre la suficiència de la documentació de la sol·licitud d'autorització ambiental integrada d'Esmalglass, SA, segons el que estableix l'article 15 del Decret 40/2004, en el qual desenvolupa la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, actualment modificat per l'article 26 del Decret 127/2006, de 15 de setembre, que desenvolupa la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.  
En data 4 d'octubre, l'Àrea d'Avaluació Ambiental emet un informe resposta en el qual sol·licita col·laboració a l'Àrea de Qualitat Ambiental perquè s'aporte autorització de l'organisme de conca per haver-se observat que d'una banda, la indústria aboca al terreny mitjançant pous filtrants les aigües residuals procedents de la depuració biològica, els rebutjos de l'osmosi inversa i les porgues del circuit d'aigües de calderes, i d'altra banda, aboca al barranc de Ràtils les aigües pluvials d'escorriment. Així mateix, s'informa que l'autorització d'abocament de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 21 de març de 1994 aportada els prohibeix terminantment l'abocament d'aigües al subsòl o llit públic.   
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia amb data 12 d'abril de 2007, en remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria el certificat d'informació pública del projecte, en el qual s'indica que no s'han rebut al·legacions a aquest.   
En data 21 de maig de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet una còpia dels informes que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha emés durant el tràmit d'autorització ambiental integrada d'Esmalglass, SA com a resposta a l'escrit de data 4 d'octubre de 2005 de l'Àrea d'Avaluació Ambiental abans esmentat. Els informes remesos per l'Àrea de Qualitat Ambiental són:  
Informe de data 3 de juny de 2005: el comissari d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe respecte de la gestió de les aigües residuals procedents de l'empresa amb una sèrie de condicionants respecte a les aigües de proveïment, aigües residuals industrials, domèstiques i pluvials.  
Informe de data 2 de febrer de 2006: el comissari d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe respecte de la gestió de les aigües residuals procedents de l'empresa, segons el qual el titular ha de presentar la documentació següent:  
- Proposar un tractament depurador suficient per a tractar les aigües residuals procedents dels lavabos, de manera que es complisquen els límits de concentració en l'efluent establits en l'article 34 del Pla hidrològic de conca del Xúquer; tenint en compte que els següents paràmetres característics superen els esmentats límits: DQO, DBO5, sòlids en suspensió i nitrogen total.  
- Proposar una gestió adequada de les aigües residuals procedents de les dutxes i lavabos.  
- Gestionar adequadament tant el rebuig del tractament d'osmosi com de les aigües de refrigeració, que són abocades al pou, tenint en compte que la seua caracterització duplica el límit autoritzable per a sulfats i quadruplica el corresponent a nitrogen nítric.  
Informe de data 3 de novembre de 2006: el comissari d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe respecte de la gestió de les aigües residuals procedents de l'empresa, i fa les consideracions següents:  
- Respecte de les aigües residuals domèstiques procedents dels lavabos, aquestes s'emmagatzemen en dipòsits de polièster amb fibra de vidre de 10 m de capacitat. La recollida de les aigües domèstiques es du a terme mitjançant dos gestors autoritzats.  
- Respecte de les aigües residuals domèstiques procedents de les dutxes i lavabos es generen 5.950 m³/any que són emmagatzemades en un tanc de formigó armat soterrat i són reutilitzades en equips de depuració via humida.  
- Respecte a les aigües residuals industrials es generen 3.100 m³/any que s'emmagatzemen en un tanc de formigó armat soterrat i són reutilitzades en equips de depuració via humida.  
El titular ha de presentar la documentació següent a l'efecte de garantir la inexistència d'abocament d'aigües residuals, domèstiques i industrials, a domini públic hidràulic:  
- Certificat de la impermeabilitat, estanquitat i estabilitat estructural de la bassa d'acumulació d'aigües residuals.  
- Factures corresponents al 2006 que acrediten la recollida dels 910 m³ /any per part de gestor autoritzat.  
Informe de data 11 de maig de 2007, el comissari d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer informa que d'acord amb la nova documentació presentada, el projecte justifica l'absència d'abocament a domini públic hidràulic.  
En data 22 de maig de 2007, l'Àrea d'Avaluació Ambiental sol·licita a l'Àrea de Qualitat Ambiental còpia de la documentació relativa a les modificacions que han tingut lloc respecte al projecte original a fi de complir els condicionants establits per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. En aquesta mateixa data, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet la documentació següent:  
- Annex de sol·licitud d'autorització d'abocament de l'empresa Esmalglass, SA.  
- Document relatiu a la gestió de les aigües residuals industrials procedents de l'empresa.  
- Memòria tècnica relativa a la depuració d'aigües residuals (annex al projecte bàsic).  
- Certificat d'estanquitat del dipòsit utilitzat per a l'emmagatzemament de les aigües fecals tractades biològicament per a la gestió d'aquestes en l'EDAR.  
- Documentació sol·licitada a l'empresa per la Direcció General de Qualitat Ambiental relativa a l'expedient 022/05 IPPC.  
En considerar suficient la documentació remesa, s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Afeccions legals  
El projecte està afectat per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, en estar inclòs en l'annex I, epígraf 3.3. (instal·lacions per a la fabricació de vidre inclosa la fibra de vidre, amb una capacitat de fusió superior a 20 tones per dia). La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Cal citar, entre altres normes:  
- La producció de vidre està sotmesa al règim establit pel RD 9/2005, de 14 de gener, relatiu a sòls contaminats.  
- L'activitat està catalogada com a tipus B, per ser potencialment contaminant de l'atmosfera, per la qual cosa ha de portar el control i el registre de les emissions d'aquesta.   
- Segons el que es regula en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, pel qual es desenvolupa aquesta, la indústria ha de disposar d'un llibre de control en què figuraran els informes corresponents a les auditories acústiques periòdiques.  
- Com a productor de residus, ha de complir el que estableix la Llei 10/2000, de 12 de desembre, i la resta de normativa vigent en la matèria.   
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, la protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus són atribució de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.   
Consideracions ambientals  
1 Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte  
L'activitat presenta un conjunt d'operacions, actuacions i servituds que directament o indirectament produeixen diversos efectes sobre els factors ambientals de l'entorn.  
Durant el desenvolupament normal de l'activitat es consumeixen elevades quantitats d'aigua i d'energia, i s'originen al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, residus sòlids, líquids i abocaments.  
Pel que fa a l'impacte negatiu de la presència de xarxa de vials de servei i l'asfaltatge de superfície exterior, les esmentades accions són vinculants a la pèrdua de sòl fèrtil, on és difícil aplicar mesures correctives, i per tant s'ha de considerar l'impacte.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona amb accessibilitat d'aqüífers alta i amb una vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies mitjana, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica del territori de la Generalitat Valenciana.  
La zona on està situada la indústria posseeix una topografia bastant plana pel fet de no haver-hi accidents topogràfics importants, per la qual cosa la fàbrica és bastant visible. El paisatge es caracteritza per ser poc uniforme i poc homogeni en ser una zona tocant a indústries i amb camps de cultiu propis de la zona.  
L'activitat és susceptible de generar emissions al sòl en generar residus i emetre's partícules per xemeneies. A més hi ha una zona descoberta on s'emmagatzemen frites seques (situat a la dreta de l'emmagatzemament automàtic situat a la zona núm. 37 d'acord amb el plànol 8.3/2) que són susceptibles de dispersar-se per l'acció del vent i una zona d'emmagatzemament sense asfaltar denominada AR-6: Emmagatzemament de residus inerts diversos d'acord amb el plànol núm. 8.6/1.   
2 Identificació i valoració d'impactes durant la fase de construcció  
La indústria es troba instal·lada i en plena activitat, per la qual cosa no cal parlar d'accions susceptibles de produir impacte durant la fase de construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït pel desmantellament d'aquesta.  
3. Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament  
El procés industrial que es du a terme és el d'una planta de fabricació frites i esmalts, consistent en les etapes següents:   
- 1ª fase: Recepció, emmagatzemament i mescla de matèries primeres.  
- 2ª fase: Fusió als forns a 1.400 ºC.  
- 3ª fase: Refinament, mòlta i assecatge.  
- 4ª fase: Fabricació de composicions d'esmalts.  
- 5ª fase: Fabricació de vehicles serigràfics.  
- 6ª fase: Fabricació de composicions serigràfiques.  
Cada una de les etapes del procés productiu dut a terme durant la fase d'explotació és susceptible de produir impacte ambiental.  
4 Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Les accions derivades de l'activitat industrial consisteixen en una sèrie d'emissions al medi, conseqüència del procés productiu de transformació de les matèries primeres i recursos utilitzats en els productes obtinguts.  
Es consideraran les emissions a l'aire, a l'aigua, al sòl, com també els residus generats i l'emmagatzematge temporal d'aquests a la instal·lació.  
4.1 Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposa d'un total de 167 focus d'emissió a l'atmosfera, els quals corresponen als diversos processos productius.  
4.2 Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua en la indústria procedeix d'una captació de pou comunitari la Pau, situat a la partida Madrigal de Vila-real. L'aigua és emmagatzemada en una bassa de recepció i bombada per a la posterior distribució d'aquesta per la xarxa interior de la fàbrica. Hi ha una xarxa separativa de l'aigua d'ús sanitari de la d'ús industrial. La primera és sotmesa a un pretractament per a assegurar les condicions higienicosanitàries. L'aigua d'ús industrial es destina a diferents processos productius: processos evaporatius; processos que incorporen aigua al producte, i processos que utilitzen aigua com a vehicle de neteja i manteniment.  
Les aigües residuals industrials són separades en origen com a aigües residuals blanques o aigües residuals color. La totalitat d'aquestes aigües és conduïda a la depuradora fisicoquímica que hi ha a la planta, per a la posterior reutilització tant de les aigües com dels materials en suspensió continguts en aquestes (llots blancs, llots color). No s'aboquen aigües residuals industrials de processos productius, ja que són reutilitzades i evacuats els llots d'aquestes externament o incorporats com a matèries primeres. Les aigües residuals depurades es destinen principalment als diversos processos: circuit de distribució interior d'aigua reutilitzada que aporta a diversos processos; circuit de refrigeració de l'aigua de forns de frita.  
4.3 Contaminació del sòl  
Es tracta d'una activitat potencialment contaminant del sòl en generar residus i manipular matèries pulverulentes a granel i emetre's partícules per xemeneies, que s'acumulen en cobertes i paviment, i que són arrossegades per l'aigua de pluja.   
La parcel·la on se situa la indústria està encerclada perimetralment i disposa d'una superfície exterior totalment asfaltada a excepció d'una zona en què hi ha un camp de tarongers i una zona d'emmagatzemament temporal de residus inerts procedents de labors d'obra que s'executen a la fàbrica.   
4.4 Residus generats  
Els residus generats són col·locats agrupats en recipients i emmagatzemats temporalment en naus fins a la recollida d'aquests per part d'un gestor autoritzat. La zona d'emmagatzemament de residus es troba en nau tancada, ensostrada i sobre sòl impermeabilitzat. Disposa d'una canaleta de recollida de possibles vessaments.  
Els residus generats són recollits amb separació en origen, perillosos (RTP) i no perillosos (RNP) i dipositats en recipients etiquetats segons la normativa.  
Els RTP sòlids són emmagatzemats, per un període inferior a 6 mesos, en una nau exterior fins a la retirada per gestor autoritzat.  
Els RNP voluminosos (refractaris, runes, ferralla, etc) s'emmagatzemen en nau oberta, dins de contenidors metàl·lics.  
Els residus líquids, llots i suspensions aquoses, són recollits per canaletes a basses pulmó per a ser bombats a la depuradora. Es disposa de dos emmagatzemaments o basses diferenciades: unes per a llots-color i altres per a llots-blancs. Els llots i suspensions aquoses-color es porten a tractament extern mitjançant cisternes. Els llots i suspensions aquoses-blanques són recuperats internament per a ser introduïts com a matèries primeres en el procés productiu. Les aigües aclarides es reutilitzen en altres operacions productives. Les basses d'emmagatzemament d'aquests residus líquids són de formigó, estanques i impermeabilitzades. El transport d'aquests es realitza de manera hermètica.  
Altres residus líquids com ara productes químics fotogràfics, dissolvents, olis usats, etc., s'emmagatzemen en recipients tancats hermètics, amb tapa de seguretat. Són transportats al magatzem per al posterior trasllat per a tractament extern.   
4.5 Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i la manera en què s'han de dur a terme les inspeccions rutinàries.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Tal com estableix l'epígraf j) del Grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de vidre, amb una capacitat de fusió a 20 tones per dia, es troben sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.   
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada d'una indústria per a la fabricació de frites i esmalts ceràmics, promogut per l'empresa Esmalglass, SA, situada a la carretera Viver - Port Borriana al terme municipal de Vila-real (Castelló), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Els residus inerts procedents de les labors d'obra i reformes dutes a terme a la fàbrica s'han d'emmagatzemar en contenidors de manera temporal i no mai un temps superior a 6 mesos en la zona d'emmagatzemament d'inerts AR - 6 fins a la seua destinació final a un abocador autoritzat. En cap cas s'han d'emmagatzemar residus procedents d'altres activitats externes.  
2. La zona on s'emmagatzemen a l'aire frites seques (situat a la dreta de l'emmagatzemament automàtic situat a la zona núm. 37 d'acord amb el plànol 8.3/2 i pròxim al camp de tarongers) s'ha de cobrir a fi d'evitar la dispersió de les frites per la parcel·la a causa de l'acció del vent. Així mateix, s'ha de garantir que l'aigua de pluja i d'escorriment no penetre en l'emmagatzemament d'aquestes frites.  
3. Actualment, el camp de tarongers que hi ha a la parcel·la industrial es troba tancat perimetralment per barreres de seguretat que no impedeixen que les aigües residuals procedents de les tasques de neteja de la instal·lació com també les aigües d'escorriment de pluja caiguen sobre el camp. Aquestes aigües podrien arrossegar restes de frites i partícules acumulades en cobertes i paviment que són arrossegades per l'aigua de pluja, per la qual cosa s'ha de substituir l'actual tanca composta per barrera de seguretat per una realitzada en obra des del sòl fins a una alçària suficient.   
4. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental el qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
6. D'acord amb l'article 4 del RDL 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 25 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 108/2007-AIA  
Títol: Pla especial de reserva de sòl Col·legi Públic Castell del Pop, de Murla  
Promotor: Ajuntament de Murla (Alacant)  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Murla (Alacant) i DTTV Alacant  
Localització: Terme municipal de Murla (Alacant)  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
La finalitat d'aquest Pla especial és la de reclassificar una parcel·la de sòl de 2.675 m², classificada actualment com a sòl no urbanitzable comú segons les vigents normes subsidiàries de Murla, amb l'objecte de crear una zona destinada a equipament docent.  
Dels 2.675 m² proposats, 2.000 m² es destinaran a sòl dotacional docent i la resta, és a dir, 675 m², com a sòl destinat a xarxa viària.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El municipi de Murla es troba situat a la comarca de la Marina Alta, a la província d'Alacant. Limita al nord amb el municipi d'Orba i la Vall de Laguar; a l'est amb Alcalalí i Orba; a l'oest amb la Vall de Laguar i Benigembla, i al sud amb Parcent, Benigembla i Alcalalí.  
La parcel·la en qüestió es troba situada a la partida Garroferal, emmarcada pels límits següents:  
- Al nord: parcel·la núm. 648 del polígon 2  
- Al sud: camí Garroferal  
- A l'est: parcel·les núm. 653 i 654 del polígon 2  
- A l'oest: parcel·la núm. 651 del polígon 2  
- Planejament proposat  
En el quadre següent es pot comparar el planejament actual amb el previst:  
  
Les condicions d'edificació que es defineixen en el projecte es concreten en els paràmetres següents:  
Edificabilitat: 1,00 m²/m²  
Ocupació màxima de la parcel·la: 50%  
Nombre de plantes: 3  
Alçària de cornisa: 12 m  
Separació a límits: no es regula.  
Separació a límits mitgers: no es regula  
Nombre de places d'aparcament: Nombre d'unitats docents  
Composició dels edificis: lliure  
Condicions de connexió i integració:  
Seqüència lògica de desenvolupament: immediata.  
Xarxa viària: camí Garroferal. Es preveu un recorregut de vianants a manera de vorera.  
Proveïment d'aigua: camí Garroferal.  
Evacuació d'aigües pluvials i residuals: a la xarxa bàsica pel camí Garroferal.  
Energia elèctrica, a través d'una línia elèctrica i pel camí Garroferal.  
3. Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es fa un examen d'alternatives tècnicament viables ni l'estudi de l'impacte d'aquestes en comparació amb la ubicació triada. Només s'expliquen els perquè de l'elecció de l'alternativa triada.   
Es justifica l'elecció de la ubicació per estar pròxima al nucli urbà actual i integrada en una zona d'ampliació prevista en el pla general de pròxima redacció. També s'indica que la titularitat del terreny és de l'Ajuntament de Murla.   
També es justifica l'elecció per ser un terreny pràcticament pla i de forma trapezoïdal en què hi ha una plantació de cítrics abandonada. No presenta infraestructures d'especial rellevància excepte les pròpies de l'activitat agrícola ni es troba afectada per servituds de pas ni d'instal·lacions de cap tipus. La connexió amb els serveis urbanístics bàsics, és a dir, electricitat, proveïment d'aigua, sanejament i accés tant rodat com de vianants, queden garantits pel camí Garroferal.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data de maig de 2007 la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant va remetre documentació relativa al Pla especial de reserva de sòl Col·legi Públic Castell del Pop, de Murla (Alacant), composta per còpia d'expedient administratiu i estudi d'impacte ambiental, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
Es va exposar al públic l'estudi d'impacte ambiental, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Las Provincias, de data 10 de gener de 2007 i en el DOCV núm. 5444, de data 6 de febrer de 2007.  
Durant el període d'informació pública, 45 dies comptadors des del 7 de febrer al 30 de març, no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Murla, de data 2 d'abril de 2007.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha requerit informació o documentació per a completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat no s'inclouen informes sol·licitats durant la tramitació del Pla.  
Afeccions legals  
Respecte a l'estudi d'impacte ambiental de desembre de 2006,  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF, CTH, xarxa Natura i PATRICOVA, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
2. Camins ramaders  
L'àmbit d'actuació del col·legi no afecta cap camí ramader dels que hi ha al municipi de Murla.  
3. Rambles i llits  
No es veu afectada per cap curs d'aigua permanent ni temporal, ni es troba a les proximitats de barrancs o torrenteres del sistema fluvial de la zona.  
4. Jaciments arqueològics  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, en l'àmbit d'estudi no es troben jaciments arqueològics, no obstant això, ha d'obtenir-se informe relatiu al compliment del que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals   
Abans de començar aquest apartat cal indicar que, respecte a l'estudi d'impacte ambiental, els apartats III. Inventari i descripció de les interaccions ecològiques i ambientals clau, l'apartat IV. Identificació i valoració d'impactes, l'apartat V. Establiment de mesures correctores i l'apartat VI. Programa de vigilància ambiental, presenten molt poca informació i la que presenten no queda degudament justificada. Per tant, resulta molt difícil realitzar una valoració concreta de l'impacte que provocarà l'actuació atesa la poca informació de què disposem.  
No obstant això, atesa la ubicació de la parcel·la i les característiques del projecte, es poden considerar com a suficients.  
1. La fisiografia del terreny de la zona d'estudi és fortament ondulada. Els terrenys formen part d'una plana al·luvial, són permeables i amb bones condicions de drenatge. Des del punt de vista geològic la zona està ocupada per materials sedimentaris de l'era quaternària i origen continental.  
Des del punt de vista de la litologia, l'àmbit d'estudi s'assenta principalment sobre materials quaternaris, fonamentalment cudols, graves, arenes i argiles. Això li confereix les següents característiques al sòl: risc d'erosió actual baix - molt baix, risc d'erosió potencial alt, vulnerabilitat d'aqüífers baixa.  
La capacitat d'ús del sòl és moderada. En l'àmbit d'actuació s'assigna un ús agrícola, l'aprofitament actual del qual és nul, ja que es tracta d'un terreny no cultivat. No apareixen àrees degradades o relleus deteriorats. No apareixen zones forestals.  
2. En l'estudi d'impacte ambiental presentat es fa una valoració molt escassa de l'afecció a la vegetació i la flora, simplement es diu que la vegetació i la flora que hi ha a la parcel·la és nul·la. No es descriuen les espècies potencials ni les actuals de la zona d'estudi.  
És difícil conéixer l'existència d'alguna espècie inclosa en els annexos I i II de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades. Com tampoc es recull cap espècie del Catàleg nacional d'espècies amenaçades (RD 439/1990 de 30 de març, BOE núm. 82 de 5 d'abril de 1992) actualitzat per les ordres 29 agost de 1996, 9 de juliol de 1998, 9 de juny de 1999, 10 de març de 2000, 28 de maig de 2001, MAM/2734/2002 de 21 d'octubre i MAM/1653/2003 de 10 de juny, publicades totes aquestes en el Butlletí Oficial de l'Estat (BOE).  
No obstant això, ateses les característiques de la zona, per ser un cultiu de secà abandonat, es troben espècies de cultiu i formacions de caràcter nitròfil, producte de les activitats de cultiu i els camins limítrofs. Atés el grau d'antropització, les espècies trobades solen ser d'àmplia distribució cronològica. Prou escassa i poc diversa.  
No es troben en l'àmbit àrees forestals que hagen patit incendis a partir de l'entrada en vigor de la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable.  
3. En l'estudi d'impacte ambiental, respecte de la fauna, no es presenta una llista que reculla aquelles espècies que d'alguna manera es relacionen amb l'àrea d'estudi. Únicament s'assenyala que és una zona de clara tendència urbana amb una elevada influència antròpica. No assenyala en quins punts pot predominar cada espècie ni com fan ús de l'àrea d'estudi, assenyalant si és l'àrea de campeig, de nidificació o quins són els punts més freqüents de pas. No obstant això, atesa la reduïda grandària de la zona d'estudi i l'elevada antropització d'aquesta, la informació respecte d'això resulta suficient.  
Amb la documentació presentada no es pot fer una valoració de la presència d'espècies amb algun tipus de protecció d'acord amb el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la protecció d'aquestes. Encara que no s'especifica l'afecció del projecte a aquestes espècies que apareixen en la llista.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no hi ha espècies faunístiques d'interés a la zona d'estudi. Per tant, ateses les característiques de la zona, no cal indicar la presència a la parcel·la d'estudi d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció, ni es troben en l'àrea d'estudi cap de les espècies del Catàleg nacional d'espècies amenaçades, Reial decret 439/1990 de 30 de març.  
4. Segons l'estudi d'impacte ambiental, la població de Murla en l'actualitat és de 502 habitants censats. El cabal mitjà subministrat d'aigua potable a l'esmentada població, segons dades de consum de l'any 2005, és de 180 m³/dia. Aquest subministrament ve d'un pou-manantial de captació situat al mateix nucli de la població. L'aigua s'impulsa al dipòsit de la localitat mitjançant bombament. Per a completar el proveïment en períodes d'escàs cabal de brollador es disposa del pou el Penyal, situat a uns tres-cents metres de distància del brollador. El cabal conjunt del pou, més el brollador en època estival és d'uns 270 m³/dia, segons els serveis tècnics de la Diputació d'Alacant-Cicle Hídric.  
La connexió a la xarxa d'aigua potable es realitzarà mitjançant les connexions pertinents i xarxa de distribució d'aigua potable, en el punt d'accés més pròxim a la xarxa que hi ha a sòl urbà. En aquest cas es realitzarà mitjançant una connexió pel camí Garroferal.  
Pel que fa a la producció d'aigües residuals, en tractar-se d'una actuació de caràcter dotacional on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals. En tot cas, les aigües residuals seran abocades al clavegueram públic, en concret a la xarxa de clavegueram municipal que hi ha limítrofa a la parcel·la i conduïdes a l'estació depuradora d'aigües residuals municipal, la qual aboca al riu Gorgos en les condicions establides en les ordenances municipals d'abocament de clavegueram.  
El sanejament de les aigües residuals de Murla es realitza en l'actualitat en la depuradora situada a Murla, amb un cabal projectat de 100 m³/dia. En l'actualitat, el cabal de funcionament és de 100 m³/dia (segons la fitxa de l'EPSAR). S'adoptarà una xarxa separativa per a la xarxa de pluvials com la de fecals.  
D'altra banda, la recollida de residus sòlids urbans que pot generar l'activitat docent serà realitzada pels serveis municipals de recollida. Per això, s'estima que no es produirà un increment de la producció de RSU, pel fet de no comportar un increment efectiu poblacional per a la ciutat de Murla.  
5. Segons l'estudi d'impacte ambiental, el clima de la zona és mediterrani. Aquesta és l'única valoració que es fa respecte al clima. Per tant, participa de les característiques pròpies del clima mediterrani litoral septentrional, hiverns suaus i estius calorosos i secs.   
6. L'estudi d'impacte ambiental no presenta un estudi acústic. Atesa la proximitat al nucli urbà consolidat, de l'àmbit d'actuació, s'han d'incorporar a l'estudi d'impacte ambiental mesures correctores per a corregir l'efecte provocat per la maquinària i la resta d'elements que poden provocar algun tipus d'alteració del nivell sonor de la zona en la fase d'execució del projecte. Aquestes mesures han de preveure's també en el programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental no integra en la seua documentació un estudi d'ordenació i protecció del paisatge. Únicament es fa referència a l'afecció sobre el paisatge mitjançant el punt 3.7 Paisatge (pàgina 4 de l'estudi d'impacte ambiental). Segons la documentació referida, es tracta d'un paisatge típic de cultiu de secà abandonat, annex al nucli urbà de la població de Murla.   
Aquesta actuació, sobretot la construcció d'infraestructures i edificis, provocarà un impacte permanent, d'extensió zonal, que afectarà directament el paisatge de la zona rural i indirectament el benestar de les persones.  
En les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, s'han d'establir mesures encaminades a no produir impactes sobre la geomorfologia del territori i sobre la coberta vegetal més enllà de l'estrictament indispensable i intentar integrar les construccions amb formes naturals i amb una coberta vegetal formada per espècies pròpies de la zona.  
7. Segons l'estudi d'impacte ambiental, es preveu una major influència de vehicles a l'àrea d'estudi i en particular un increment de la densitat de trànsit en els vials d'accés al col·legi. Aquesta afecció es farà palesa tant en la fase d'execució (trànsit de maquinària i camions pesants) com en la fase de funcionament (augment del trànsit en la via). S'ha d'assegurar que no es produiran alteracions en el funcionament normal dels vials adjacents, com també s'assegurarà que no s'ocasiona cap desperfecte d'aquests. S'ha d'aplicar la legislació vigent sobre protecció dels vials d'ús públic, com també informar l'organisme gestor d'aquests vials de les actuacions que es desenvoluparan, i obtenir-ne d'aquest l'aprovació.  
8. Segons l'estudi d'impacte ambiental, en l'àmbit d'estudi no es troba cap jaciment arqueològic localitzat en l'àmbit.  
L'estudi d'impacte ambiental no estableix com a mesures protectores inicials que prèviament a qualsevol actuació sobre aquests ha de realitzar-se un estudi de prospecció arqueològica el qual, una vegada remés a la Conselleria de Cultura i Patrimoni, aquesta mateixa emetrà un informe vinculant al qual quedarà subjecte aquest estudi d'impacte ambiental, per la qual cosa ha de presentar-se un annex a aquest que recollirà les mesures correctores, protectores i de vigilància que de l'esmentat informe de la Conselleria de Cultura, Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià es deriven.  
S'ha d'aportar l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, resultat de preveure en l'estudi d'impacte ambiental aquestes actuacions realitzades, els resultats i el programa de vigilància o mesures correctores respecte d'això. L'esmentat informe serà vinculant per a la resolució final del projecte.  
9. Segons l'estudi d'impacte ambiental, no s'hi estableixen mesures correctores atés que les conseqüències de la reclassificació d'aquests terrenys serien pràcticament nul·les.  
L'estudi d'impacte ambiental, respecte al programa de vigilància ambiental, diu que a causa de la poca entitat de l'actuació i a l'escàs impacte ambiental, no procedeix redactar cap programa de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8. g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla especial reserva de sòl Col·legi Públic Castell del Pop, de Murla (Alacant), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits en el punt segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionant següents:  
1. S'ha d'aportar l'informe definitiu emés per la Direcció General de Patrimoni Valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així ha d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. L'Ajuntament ha d'exigir a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
3. Durant la fase d'execució, s'ha de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i indicar, si és procedent, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat, s'ha d'exigir a les empreses els certificats que acrediten el lliurament dels residus generats a empreses gestores autoritzades.  
4. Durant la fase d'execució, s'ha de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
5. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg, han de ser reposats. S'ha de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les séquies que hi ha a la zona ha de disposar de l'autorització de la comunitat de regants propietària o, en tot cas, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
6. Per a l'adequació de la zona verda s'ha d'utilitzar terra adequada, en cap cas residus, i espècies vegetals autòctones que no requerisquen gran quantitat d'aigua per a la seua subsistència. Aquestes espècies han d'emprar-se igualment en la restauració dels possibles talussos naturals que s'executen amb motiu de la urbanització.  
7. En el cas que els cultius limítrofs es vegen afectats durant les obres d'edificació, s'han de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'aquests.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 22 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 128/04-AIA  
Títol: Legalització d'explotació porcina d'engreix  
Promotor: Ismael Herrero Rubio  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alpuente (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat porcina d'engreix  
Localització: Partida Ribazo Gordo, polígon 8, parcel·la 591, del terme municipal d'Alpuente (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a legalitzar una activitat porcina d'engreix, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació, amb capacitat per a 800 porcs, es dedica a l'engreix de porcs des dels 20 kg fins a 100 kg p. v., moment en què es destinen a escorxador. Es realitzen 2,3 cicles/any.  
L'explotació ocupa un total de 553,2 m², dels quals 501 m² (segons l'autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial) estan ocupats per una nau rectangular, de dues plantes.  
Es calcula els purins generats basant-se en el Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines, i es considera un volum anual de 1.720 m³.  
Els purins queden retinguts en fosses de purins i bassa exterior impermeabilitzades, amb una capacitat total d'emmagatzemament de 430 m³, amb una autonomia d'emmagatzemament superior a tres mesos. Els purins se sotmetran a tractament enzimàtic de manera que en millore les propietats fertilitzants i disminuïsca la càrrega contaminant.  
Els purins seran utilitzats com a adob orgànic en camps de cultiu, considerant-se el nitrogen com el factor limitador, i s'ha de reduir progressivament el volum aplicat, com a conseqüència de l'efecte residual del nitrogen orgànic al sòl.  
Es disposa de 40,14 ha de superfície agrícola on aplicar els purins com a adob, per a no sobrepassar els 170 kg de N/ha i any; es disposa de superfície suficient, segons el que estableix el Reial decret 261/1996; s'aporta contracte d'acceptació subscrit pels propietaris de les esmentades parcel·les, cultivades principalment per ametler, vinya i cereal.  
Els cadàvers són emmagatzemats en contenidors homologats i retirats per una empresa gestora autoritzada.  
Entre les mesures higienicosanitàries, s'inclou disposar de tanca perimetral de l'explotació i gual sanitari per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que hi accedeixen.  
El subministrament d'aigua potable prové de la xarxa de proveïment municipal.  
L'explotació es localitza a 100 m del nucli de població més pròxim (Campo de Arriba). La distància a altres explotacions porcines és inferior a 100 m.  
En data 22 de novembre de 2006 es realitza visita de camp i es comprova que no hi ha bassa de purins, que està encara en fase de construcció.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 15 d'abril de 2004, amb la remissió per part de la Comissió de Qualificació d'Activitats de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 169, de 18 de juliol de 1995, com també als veïns limítrofs a l'activitat, els quals han presentat tres al·legacions.  
2. Resum de les al·legacions  
Les tres al·legacions presentades sota un text comú al·ludeixen a la proximitat de l'explotació a Campo de Arriba; a la inexistència de femer i fossa d'eliminació de purins i les afeccions per emissió d'olors que això implica, i a la inexistència d'encerclat perimetral que impedeix l'aïllament sanitari de l'explotació.  
Les afeccions que actualment genera l'activitat poden ser minimitzades amb l'adopció dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
3. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària.  
En data 26 de juliol de 2005 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació de la documentació, relativa als apartats següents:  
- Presentació d'un nou estudi d'impacte ambiental, pel fet de no complir el presentat amb el contingut mínim establit en l'article 7 del Decret 162/1990 de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, considerant a més que ha d'actualitzar-se la documentació presentada a la legislació vigent relacionada amb la naturalesa del projecte.  
- Càlcul del volum de purins generats anualment en l'explotació, la quantitat de N, com també la superfície agrícola necessària on aplicar els purins com a adob orgànic, conforme al Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.  
En data 19 de setembre de 2006 el promotor remet un nou estudi d'impacte ambiental per a una capacitat de l'explotació de 800 porcs, cèdules i plànols cadastrals de les parcel·les on s'apliquen els purins, document d'acceptació dels propietaris d'aquestes, com també contracte per a la retirada de cadàvers per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
- Informe favorable de veterinari col·legiat. La proximitat de l'explotació al nucli de població de Campo de Arriba, condiciona l'esmentat informe:  
- Eliminació de cadàvers en qualsevol cas en un temps inferior a 6 hores.  
- Eliminació de purins, que només es realitzarà després de la finalització de cada recria, estimant-se la durada d'aquestes en quatre mesos, i sempre en condicions de vent favorables, per a ocasionar les menors molèsties possibles als habitants de Campo de Arriba. Atés que la producció de purins prevista per a 800 porcs en aquesta recria és d'aproximadament 340 m³ i que la capacitat d'emmagatzemament de les fosses que hi ha és de 240 m³, no han d'introduir-se més de 600 animals per recria. La destinació dels purins serà exclusivament agrícola, s'escamparà en labors bastant allunyades de la població i s'efectuarà el trasllat d'aquest amb cisterna, a aquest efecte, perfectament estanca.  
- Informació pública amb la presentació de tres al·legacions.  
- Autorització prèvia de la COPUT, de 21 de desembre de 1995, per a la legalització d'una explotació de 800 porcs d'engreix i 501 m² ocupats, quedant supeditada la concessió de la llicència municipal a la prèvia inscripció registral de vinculació de la superfície total real de la parcel·la a la construcció, amb expressió de les concretes limitacions a l'edificabilitat i divisibilitat imposades per l'autorització prèvia.  
- Autorització prèvia de la COPUT per a la construcció d'un llatzeret, concedida en data 6 de març de 2003, supeditada la concessió de la llicència municipal a la prèvia inscripció registral de vinculació de la total superfície real de la parcel·la a la construcció, amb expressió de les concretes limitacions a l'edificabilitat i divisibilitat imposades per aquesta autorització prèvia.  
La capacitat d'emmagatzemament de purins en l'explotació, justificada en l'últim estudi d'impacte ambiental presentat, és suficient per a emmagatzemar els purins generats durant quatre mesos, tal com condiciona l'informe veterinari, per la qual cosa no es considera necessari disminuir la capacitat de l'explotació per sota dels 800 porcs.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons les normes subsidiàries municipals.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes  
Es descriuen els elements ambientals que poden ser afectats per l'activitat, entre els quals s'inclou sòl, aigua, fauna, vegetació i paisatge.   
De la identificació d'impactes recollida en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar:  
- L'impacte sobre el sòl es considera poc rellevant, ja que no es preveu afecció si es gestionen els purins com a adob orgànic, d'acord amb les necessitats dels cultius i sense sobrepassar les dosis de nitrogen legalment exigides.  
- L'impacte sobre les aigües en la mateixa explotació es considera poc probable, ja que les fosses on s'acumulen els purins són impermeables, a més els cursos d'aigua es troben a considerable distància de la granja.  
- L'impacte sobre l'aire està associat a l'emissió d'olors, generats amb el funcionament normal de la granja, com també per la manipulació dels residus, encara que es consideren de baixa intensitat si s'evita acumular purins fora de les fosses i es compleixen les labors periòdiques de neteja i desinfecció, i se soterren, a més, al camp, els purins aplicats com a adob orgànic.  
- L'impacte sobre el paisatge és poc rellevant, pel fet de situar-se la granja en una zona rural, en la qual es localitzen explotacions ramaderes de semblants característiques.  
No es preveu impactes negatius d'elevada magnitud, i es consideren en general poc rellevants.  
La zona on s'exerceix l'activitat, agrícola de secà, no presenta valors ambientals rellevants, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purins o durant la utilització d'aquests com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades als purins generats i a la presència d'animals principalment.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han proposat una sèrie de mesures correctores, entre les quals s'inclouen les següents:  
- S'ha d'impermeabilitzar i dotar d'absoluta estanquitat tant les fosses com a la bassa de purins.  
- Per a minimitzar l'emissió d'olors s'ha de realitzar el buidatge de les fosses de bon matí.  
- S'ha de construir drenatge perimetral al llarg dels límits de la parcel·la per a impedir l'entrada d'aigua d'escorriment superficial de l'exterior de la parcel·la.  
- S'ha de retirar immediatament tot tipus de residu sòlid, orgànic i inert, i ha de ser gestionat d'acord amb les característiques d'aquest i legislació vigent a aquest efecte.  
- L'explotació s'ha de tancar perimetralment per a evitar l'entrada d'animals que puguen actuar com a vectors en la transmissió de malalties.  
L'activitat es considera viable, des del punt de vista ambiental, sempre que les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental s'amplien amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3. c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació de porcí d'engreix, situada a la partida Ribazo Gordo, polígon 4, parcel·la 59, terme municipal d'Alpuente (València) promoguda per Ismael Herrero Rubio, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental el promotor ha de justificar, davant d'aquesta Secretaria Autonòmica, l'autorització per a la construcció de la bassa exterior de purins descrita en l'estudi d'impacte ambiental.  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental el promotor ha de justificar, davant d'aquesta Secretaria Autonòmica, la construcció de la bassa de purins, com també la correcta impermeabilització d'aquesta.  
- S'ha de disposar de gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental el promotor ha de justificar, davant d'aquesta Secretaria Autonòmica, el tractament a què se sotmeten els purins, tant en fosses com en bassa exterior, de manera que s'aconseguisca la miminització total de l'emissió d'olors i conseqüentment es reduïsca l'afecció per olors al nucli urbà.  
- A l'hora d'utilitzar els purins com a fertilitzant, s'ha de limitar la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, i evitar les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. Preferentment, s'han de soterrar els purins immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
- Basant-se en el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, ha de respectar-se com a distància mínima, en la distribució de fem sobre el terreny, la de 100 m respecte a altres explotacions del grup primer, i 200 m respecte a les explotacions incloses en la resta dels grups definits en l'article 3.B) del Reial decret 324/00 i als nuclis urbans. En relació amb els cursos d'aigua, s'ha de respectar el que estableix el Reglament de domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, i VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, aprovat pel Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, i el que disposen els diversos plans hidrològics de conca.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que es produïsquen a l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i acumular-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.  
- L'eliminació de cadàvers ha de gestionar-se conforme al Reial decret 1429/2003, de 21 de novembre, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria de subproductes d'origen animal no destinats al consum humà.  
- S'ha de comunicar a aquesta Secretaria Autonòmica qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 6 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 128/2007-AIA.  
Promotor: Gas Natural Transporte sdg, SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia de València (Conselleria d'Infraestructures i Transport)  
Objecte del projecte: antena de subministrament de gas natural a Utiel  
Localització: terme municipal d'Utiel (València)   
Descripció del projecte  
La descripció del projecte s'efectua tenint en compte tota la documentació presentada:  
L'objecte del projecte és una conducció de gas que permeta el subministrament de gas al polígon industrial el Tollo, a Utiel, i que partirà del ramal Chiva-Buñol-Requena-Utiel del vèrtex V-V-361 d'aquest.  
Característiques:  
- Longitud de 3.286 m.  
- Canonada d'acer al carboni.  
- Pressió de 59 bars i diàmetre de 6".  
- Pista de treball de 10 m d'amplària normal.  
- Rasa de 0,60 m i a una profunditat mínima d'1 m.  
- Obres:  
- Replantejament i abalisament de traçat.  
- Obertura de pista de treball: desbrossament i aclarida de terreny amb màquines talladores i retroexcavadores. Retirada de terra vegetal per a la posterior reposició. La pista serveix per a acumular materials extrets de la rasa i per a la circulació de maquinària i obres.  
- Obertura de rasa. El material extret s'empra, en part, per al posterior rebliment de la rasa. El volum de material d'excavació que serà traslladat a abocadors autoritzats serà de 59 m³.  
- Càrrega, transport, descàrrega, emmagatzematge i distribució de materials d'obra. Platges d'abassegament de materials situades junt o molt pròximes a la pista e treball. La pista de treball s'obri i s'anivella i les canonades es transporten per la mateixa pista.  
- Corbat, soldadura, protecció de la canonada i posada en rasa. Les canonades es posen a la rasa amb tractors ploma. Una vegada col·locada la canonada s'omplir amb materials d'excavació i, si cal, de préstecs.  
- Encreuaments hídrics mitjançant baines passaaigües. Es restitueixen les vores i es munten les esculleres.  
- Instal·lacions complementàries: posició 15-15-05 (estació de regulació i mesura) situada al polígon industrial El Tollo  
- Connexions elèctriques per a la posició referida que se situarà íntegrament al polígon industrial El Tollo.  
- Restitució del terreny, col·locant la terra vegetal. Es restitueixen murs, encerclaments, bardisses, tanques o qualsevol altre obstacle retirat. Descompactació de sòls.  
- Senyalització amb fites en vèrtexs.  
- Servituds permanents:   
- Zona de servitud de pas: en 1,5 m a cada costat de l'eix de la canonada per a l'ocupació del subsòl per les canalitzacions, per al dret de pas del personal i ocupació temporal del terreny per a atendre la vigilància, conservació i reparació de les instal·lacions, prohibició de llaurar o cavar a profunditat major a 50 cm, prohibició de plantar arbres i arbusts de talla alta, prohibició de realitzar obres o edificacions sense permís de l'administració.  
- Durada de les obres: 3 mesos.  
- Equips i sistemes de seguretat. Sistemes de protecció catòdica mitjançant injecció de corrent. Sistemes de telecontrol i telecomandament.  
- Serveis d'explotació i manteniment.  
Tramitació administrativa i informació pública  
El Servei Territorial d'Energia de València, de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el projecte i el corresponent estudi d'impacte ambiental, en el qual s'indicava que s'havia dut a terme la informació pública, i no s'hi havien presentat al·legacions de caràcter ambiental. La informació pública conjunta de l'estudi d'impacte ambiental i el projecte es va realitzar mitjançant publicació en el BOP de data 21.12.2006, i en DOGV, de 22.12.2006.  
La Conselleria de Cultura va remetre per fax amb data 7 de juny de 2007 un informe relatiu a la prospecció arqueològica i etnològica del projecte duta a terme.   
Consideracions ambientals  
1. El projecte afecta fonamentalment terrenys de cultiu i la carretera municipal CV-450 en sòl no urbanitzable, afectant igualment de manera més puntual a terreny seminaturals i incultes en sòl no urbanitzable. Afecta puntualment sòl industrial de polígon i zona d'equipaments, zones verdes.  
El traçat discorre per zona plana o de poc pendent, on es destaca l'encreuament del riu Magre en zona d'escàs valor i l'afecció a terrenys incultes o seminaturals de manera puntual amb vegetació en general de tipus ruderal-viària.  
2. S'afecta el camí ramader Charco Tizón i Lontanar, que es creua.  
3. Des del punt de vista de l'afecció al patrimoni l'estudi d'impacte ambiental analitza aquesta i indica que no afecta cap punt d'interés arqueològic ni etnològic i es considera l'impacte sobre els jaciments arqueològics com a moderat, tenint en compte les mesures que s'han d'adoptar de la presència d'un arqueòleg a peu d'obra. S'aporta igualment memòria de prospecció arqueològica en què s'indica que s'han detectat restes ceràmiques al llarg del traçat, i no s'ha vist afectat cap jaciment arqueològic inventariat. La presència de materials ceràmics en superfície es dóna a zones afectades per cultius, obres de carreteres que han afectat notablement la topografia de la zona. Es proposa el seguiment arqueològic de tota l'obra. Respecte al patrimoni etnològic hi ha una canalització de pedra en sec integrada en un ribàs de pedra en sec.  
En l'informe de la Conselleria de Cultura referent a la prospecció esmentada s'indica que es considera insuficient el seguiment arqueològic i que ha de dur-se a terme un estudi de detall per a valorar els indicis arqueològics i desenvolupar a partir d'aquest un programa de sondejos arqueològics. Això s'incorporarà a l'estudi d'impacte ambiental i s'indicarà que són necessàries aquestes mesures prèviament a les obres. Des del punt de vista paleontològic ha d'efectuar-se la consulta pertinent, i des del punt de vista etnològic la canalització esmentada, encara que no es veurà afectada, ha de garantir-se, això a través del pertinent abalisament i jalonament que ha de constar en l'estudi d'impacte ambiental.  
Igualment s'indica que, a més, en l'estudi d'impacte ambiental ha de preveure's que l'aparició de restes arqueològiques o paleontològics en el curs de les obres determinarà l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a la Conselleria de Cultura per tal que es determinen les mesures oportunes de conformitat amb el que preveu la Llei de patrimoni cultural valencià.  
4. L'impacte sobre el medi és baix o moderat tenint en compte les característiques d'aquest (fonamentalment terrenys de cultiu, zones abandonades i carreteres) i les del projecte, canalització soterrada que permet que es treballe posteriorment amb algunes limitacions. Paisatgísticament i des del punt de vista de la vegetació l'impacte és baix o moderat. Amb les mesures correctores adoptades en l'estudi d'impacte ambiental, les condicions imposades en aquesta declaració i el que s'establisca per la Conselleria de Cultura es considera que l'impacte és acceptable.  
5. En relació a les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores):  
L'estudi planteja una sèrie de mesures correctores d'entre les quals es destaquen les següents:  
- Jalonament durant replantejament de les masses de vegetació natural i s'estimarà perímetre de protecció per a evitar la tala indiscriminada d'individus i possibles danys a la vegetació adjacent, desviant la rasa en l'ample suficient.  
- Restes vegetals de desbrossament s'han de triturar per al posterior ús en fase de restauració.  
- S'han de respectar els exemplars arboris de gran port, tant d'espècies cultivables com naturals.  
- Ubicació de platges d'abassegaments a terrenys cultivats.  
- Limitació de velocitat de vehicles en pista de treball a 20 km/h i regatge de pista per a evitar generar pols quan ho considere oportú la direcció d'obra.  
- Neteja de zones d'ocupació temporal i afectades per les obres de materials per a l'abocador, prèviament a la restitució del terreny.  
- Reposició de serveis afectats: tubs de reg, tanques, murs, etc.  
- Si el contractista no pot trobar cap propietari disposat a quedar-se amb la terra haurà d'obtenir els oportuns permisos i autoritzacions per a abocar.  
- S'han de restituir de terrenys agrícoles a l'estat inicial; separar i condicionar la terra vegetal; abonar les collites que s'hagen de perdre per les obres; mantenir els camins en bon estat, i reparar els desperfectes ocasionats.  
- Descompactació de la pista de treball.  
- Reposició de terra vegetal que prèviament ha sigut retirada.  
- Instal·lació de gabions de pedres i esculleres en vessants d'alt risc d'erosió.  
- Restauració encreuaments amb cursos hídrics (restauració de marges amb esculleres, terra vegetal, revegetació, etc.).  
- Cal disposar de la presència d'arqueòleg encarregat del seguiment de les obres de canalització.  
- Als encreuaments amb camins ramaders s'hi ha de garantir en tot moment el pas i en finalitzar les obres han de ser restituïts i en perfecte estat de conservació.  
Aquestes mesures es consideren en general adequades, no obstant això n'és necessària la modificació en determinats aspectes com també la introducció d'altres mesures preventives i correctores que permeten una correcta integració de l'obra en el medi i evitar en la mesura que es puga o reduir l'impacte sobre l'entorn.  
6. En relació al programa de vigilància ambiental:  
Respecte al programa establit en l'estudi es destaca la possibilitat que el promotor nomene un assistent tècnic ambiental durant el temps d'execució d'obres i de restauració, responsable de l'execució del programa de vigilància ambiental.  
En relació amb el programa esmentat es considera necessari estendre'l al control de totes les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental, com també als condicionants que s'establisquen en aquesta declaració.   
Consideracions jurídiques  
El projecte està sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'Impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 16271990, de 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'Impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
L'article 8.3. c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'Antena de subministrament de gas natural a Utiel, al terme municipal d'Utiel (València) el promotor del qual és l'empresa Gas Natural Transporte sdg, SL, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen necessàries com també del compliment del que estableix la documentació aportada (projecte, estudi d'impacte ambiental amb mesures correctores i programa de vigilància ambiental) i en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicionants per a la realització i funcionament de l'obra:  
1. Els materials procedents de l'excavació que no es reutilitzen en l'obra s'han de dur a un abocador legalitzat i en el cas que el material extret de la rasa no fóra de qualitat adequada, els materials per al rebliment d'aquesta s'han d'obtenir de pedreres legalitzades.  
2. En el cas que per a zones d'abassegament, dipòsit de materials i parc de maquinària es necessiten terrenys fora de la pista de treball, s'han de situar a parcel·les en què l'afecció a la vegetació siga mínima.   
3. Les esculleres i gabions de pedres s'han d'engravar amb terra per a facilitar la regeneració vegetal.  
4. S'ha d'obtenir l'autorització de l'organisme de conca corresponent en aquelles actuacions que afecten el domini públic hidràulic.  
5. Manteniment i posada al punt adequada de la maquinària.  
6. S'ha de regar la pista de treball suficientment en aquelles zones en què per climatologia o altres circumstàncies es preveja generar un excés de pols, en especial en aquelles zones pròximes a població. Els camions que transiten amb material que puga generar pols han d'anar coberts amb lona.  
7. En el desenvolupament de les obres s'han de respectar els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això.   
8. S'ha de complir el que estableix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, en relació a les obres en la proximitat de zones naturals. S'han d'efectuar, en cas de ser necessari, les correccions o mesures que els serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria estimen necessaris.  
9. S'ha de disposar dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'han d'implantar mesures per a evitar l'absorció de fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en l'esmentada prova, s'ha de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament a llit públic. Els productes químics sobrants s'han de derivar a un gestor autoritzat.   
10. Respecte al patrimoni cultural s'ha d'efectuar un estudi de detall dels indicis arqueològics i un programa de sondejos arqueològics de desenvolupament d'aquest, el qual s'ha d'executar d'acord amb el que establisca la Conselleria de Cultura i s'han d'adoptar les mesures derivades d'aquests d'acord amb el que determine l'esmentada Conselleria, tot això prèviament a l'execució de l'obra i amb suficient antelació. S'ha d'obtenir igualment informe de la Conselleria de Cultura respecte al patrimoni paleontològic. A més, respecte al patrimoni arqueològic, l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres ha de determinar l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la Conselleria de Cultura per tal que es determinen les mesures oportunes de conformitat amb el que preveu la Llei de patrimoni cultural valencià. Respecte al patrimoni etnològic la canalització de pedra seca que hi ha pròxima ha d'abalisar-se i jalonar-se convenientment per a evitar-ne l'afecció durant el desenvolupament de les obres.  
Tot l'anteriorment indicat a més de dur-se a terme ha d'incorporar-se a l'estudi d'impacte ambiental.  
En qualsevol cas, prèviament a l'execució de l'obra i amb suficient antelació, ha d'obtenir-se respecte a l'afecció al patrimoni cultural l'informe favorable de la Conselleria de Cultura d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1989, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i en cas de ser favorable s'han de complir les mesures que s'indiquen en aquest.  
11. Respecte a l'afecció a camins ramaders, s'ha de complir el que estableix la legislació de camins ramaders i s'ha d'obtenir l'autorització d'ocupació davant de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria, i s'han de complir les condicions que aquesta establisca.  
12. En relació amb el programa de vigilància ambiental es considera necessari estendre'l al control de totes les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental, com també als condicionants establits en aquesta declaració.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de juny de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6202, del 09-02-2010 (2010/1246)

RESOLUCIÓN de 12 de enero de 2010, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Camporrobles, Algemesí, Benifaió, Vila-real, Murla, Alpuente y Utiel.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6202

Fecha DOGV
:   09-02-2010

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2010/1246

CVE


Fecha del documento
:   12-01-2010

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Utiel](javascript:void(0))
    * [Camporrobles](javascript:void(0))
    * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [Murla](javascript:void(0))
    * [Benifaió](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Algemesí](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 12 de enero de 2010, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Camporrobles, Algemesí, Benifaió, Vila-real, Murla, Alpuente y Utiel. [2010/1246]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 009/06-AIA Camporrobles, 026/07-AIA Algemesí, 056/07-AIA Benifaió, 082/07-AIA Vila-real, 108/07-AIA Murla, 128/04-AIA Alpuente y 128/07-AIA Utiel.  
Valencia, 12 de enero de 2010.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 9/06-AIA  
Proyecto: Modificación puntual nº 6 de las normas subsidiarias de Camporrobles (Valencia).  
Promotor: Ayuntamiento de Camporrobles.  
Autoridad Sustantiva: Ayuntamiento de Camporrobles y Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: parcelas 63 a 68 y 861, 862 del polígono 1 del término municipal de Camporrobles (Valencia)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actividad del proyecto:  
El objeto del proyecto es la homologación modificativa mediante una modificación puntual con ordenación pormenorizada para la reclasificación de un suelo no urbanizable de protección de regadío a suelo urbanizable de uso global industrial para dar acogida a la implantación de una planta de envasado de agua mineral natural y centro logístico de la mercantil Aguas Minerales Pascual, SL perteneciente al Grupo Leche Pascual.  
La superficie incluida en la modificación es de 81.619 m²   
La delimitación del sector es   
- Nordeste: camino de ancho variable entre 3 y 4,5 m.  
- Noroeste: camino asfaltado de ancho entre 4,2 y 4,5 m.  
- Sudoeste: suelo no urbanizable.  
- Sudeste: carretera VP-5026 de la Diputación Provincial de Valencia.  
Como justificación de las desprotección se argumenta que el aprovechamiento agrícola actual de los terrenos es de carácter extensivo de secano. El aprovechamiento de regadío no está presente en los terrenos considerados, ni en los circundantes.  
- El abastecimiento de agua potable se efectuará desde el mismo pozo de agua mineral natural cuya agua se pretende embotellar y comercializar. El pozo se encuentra en la parcela 231 del polígono 1, la conexión con el mismo se realizará a través de caminos públicos mediante una servidumbre de paso por la parcela 150 del mismo polígono.  
- La actuación contará con una estación depuradora propia para el tratamiento de las aguas residuales generadas por la actividad. Las aguas depuradas serán vertidas a un colector de la depuradora municipal. El colector transcurrirá por el camino que delimita la actuación por el norte, en dirección Camporrobles hasta alcanzar el acceso a la depuradora municipal.  
- Respecto al suministro eléctrico, se indica que existe una línea de alta tensión de 20 KV (Fuenterrobles-Mira), a una distancia de aproximadamente 2 km., desde donde se prevé realizar el suministro.  
- Los residuos sólidos urbanos serán recogidos por los servicios municipales.  
2. Alternativas:  
No plantea otras alternativas de ubicación. Justifica la ubicación propuesta por la situación de los accesos, la adaptación al medio físico natural, y evitar grandes movimientos de tierra.  
Tramitación administrativa:  
1. Información pública. Remisión del expediente:  
En fecha 12 de enero de 2006, la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Territorio y Vivienda remite la documentación enviada por el Ayuntamiento de Camporrobles constituida por el proyecto, expediente administrativo, estudio de impacto ambiental, estudio de paisaje, estudio de inundabilidad y documento de prospección arqueológica.  
El proyecto y estudio de impacto ambiental han estado sometidos a información pública mediante anuncio del Ayuntamiento de Camporrobles en el DOGV nº 5039 de 30.06.2005 y en el diario Levante de 30 de junio de 2005, sin que se hayan presentado alegaciones en el periodo establecido, según consta en el expediente municipal.  
2. Informes obrantes en el expediente:   
- Informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 19 de junio de 2006.  
- Respecto al estudio de paisaje, el Servicio de Apoyo Técnico del área de Urbanismo emite un primer informe favorable condicionado en fecha 22 de junio de 2006. Posteriormente emite un segundo informe favorable en fecha 28 de febrero de 2007, a partir de la remisión de documentación complementaria denominada Normas de integración paisajística y previsualización de la actuación. En este segundo informe se indica que:  
- «Vistas las normas de Integración paisajística aportadas y teniendo en cuenta la singularidad del edificio, se deberá estudiar en su momento, con la redacción del proyecto de ejecución de la planta embotelladora, la volumetría y la paleta de colores que mejor se integra en el paisaje, de acuerdo con los artículos 72.1 y 73 de dichas normas, y la observación hecha en el informe emitido por este Servicio en fecha 22 de junio de 2006, en el sentido de que "las construcciones deberán responder a una arquitectura de calidad y deberán armonizar con el paisaje y su entorno rural".  
En este sentido, y de conformidad con el artículo 35.4 de la LOTPP y 48.3 del Reglamento de paisaje de la Comunidad Valenciana, el Ayuntamiento de Camporrobles deberá tener en cuenta el cumplimiento del artículo 78 de las normas de integración paisajística que a continuación se transcribe:  
Artículo 78. Control previo de la edificación proyectada. El Ayuntamiento podrá exigir la presentación de infografías y modelizaciones de las edificaciones en el momento de la solicitud de licencia al objeto de comprobar previamente el grado de adecuación de la futura edificación a estas Normas de integración Paisajística.»  
- Respecto al riesgo de inundabilidad se han emitido los siguientes informes:   
1. Del Servicio de Ordenación Territorial de la Dirección General de Ordenación del Territorio, se emite un primer informe de fecha 15 de junio de 2006, en el que se indica que en la zona de estudio se encuentra la zona VIII: río Magro, clasificada de riesgo 4 del PATRICOVA (frecuencia entre 25 y 100 años; calado<0'80 m.). Se indica asimismo que la documentación presentada no cumple con los requisitos recogidos en los artículos 16 y 17 de la normativa del plan. Concluyendo que el estudio de inundabilidad debía completarse en varios términos.  
2. Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar de fecha 9 de mayo de 2007, sobre la documentación complementaria del estudio de inundabilidad con el título de Reformulación del cálculo hidrológico y determinación de riesgos, en el que se indica que en esta documentación complementaria se utiliza una terminología más acorde a la problemática. Se formulan asimismo una serie de consideraciones sobre el modelo de topografía utilizado, indicando asimismo que se pude afirmar, dadas las características topográficas del territorio, que un relleno suficiente - que se habría de realizar con un margen de seguridad- elimina el riesgo de inundación en la zona a urbanizar, pero la extensión de las zonas de riesgo en el mapa presentado teniendo en cuenta las incertidumbres en los hidrogramas de cálculo y las topográficas, es más bien indicativa.  
3. Un segundo informe emitido por el Servicio de Ordenación Territorial de fecha 21 de mayo de 2007 de carácter favorable a la aprobación del estudio de inundabilidad correspondiente a la modificación puntual. En este informe recoge el contenido del emitido el 9 de mayo por la Confederación Hidrográfica del Júcar, y añade que visto que el estudio concreta el riesgo establecido a escala regional por el PATRICOVA a una escala mayor (1:5.000), y visto que el estudio de inundabilidad establece que el desarrollo del suelo previsto no va a suponer un incremento del riesgo de inundación ni en el propio sector ni en los terrenos colindantes, así como que se asume con cargo al propio sector las actuaciones previstas en el estudio, estableciendo una sobreelevación de 70 cm sobre la cota natural del terreno, eliminando el riesgo de inundación, se emite informe favorable al considerar que se cumplen las previsiones contenidas en el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA).  
Afecciones legales:  
La modificación de planeamiento proyectada se encuentra ubicada en suelo calificado como suelo no urbanizable de protección de regadío en el PGOU de Camporrobles. Como justificación de las desprotección se argumenta que el aprovechamiento agrícola actual de los terrenos es de carácter extensivo de secano. El aprovechamiento de regadío no está presente en los terrenos considerados, ni en los circundantes.  
Los terrenos del ámbito de la modificación se encuentran incluidos en el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), correspondiendo a la clasificación de riesgo de inundación de nivel 4 (frecuencia entre 25 y 100 años; calado<0'80 m.). De acuerdo con la normativa del PATRICOVA el promotor del proyecto presenta un estudio de inundabilidad con addenda y documentación complementaria que informan favorablemente la Confederación Hidrográfica del Júcar y el Servicio de Ordenación Territorial de la Dirección General de Ordenación del Territorio, quedando la aprobación del estudio de inundabilidad subsumida en la del instrumento de planeamiento que habilita la actuación (Plan parcial), de acuerdo con lo informado por el precitado servicio.  
Consideraciones ambientales:  
1. Elementos ambientales afectados por el proyecto:  
Los principales elementos susceptibles de ser afectados por el proyecto son, en la fase de construcción: el suelo, por un lado por el movimiento de tierras a realizar y por otro la pérdida del recurso en la actividad agrícola actual, la vegetación que se elimina y la fauna asociada a ella. En cuanto a la fauna y la flora, la afección de la actuación no es relevante al tratarse de terrenos ya antropizados con una actividad de cultivo.  
En lo que respecta al recurso suelo, y tratándose de un suelo no urbanizable de protección de regadío, resulta relevante la justificación de que los terrenos de la actuación no son de regadío ni tampoco los colindantes, por lo que se considera que pueden resultar desafectados de la protección.  
La actuación se encuentra ubicada en zona con riesgo de inundación de grado 4, de acuerdo con la cartografía del PATRICOVA, motivo por el que se redactó un estudio de inundabilidad, que ha sido informado por la Confederación Hidrográfica del Júcar y por el Servicio de Ordenación Territorial de la Dirección General de Ordenación del Territorio, expuestos en apartados anteriores. Quedando minimizado el riesgo con las medidas que se proponen, de acuerdo con la documentación presentada y los informes emitidos.  
En la fase de construcción y funcionamiento puede resultar afectado el paisaje, al tratarse de una cuenca de visibilidad amplia y próximo a vías de comunicación. En el propio estudio de impacto ambiental califica la zona como de elevada susceptibilidad al impacto paisajístico, por lo que se deberán adoptar las medidas que se citan en el estudio de paisaje y las recogidas en el informe del Servicio de Apoyo Técnico.  
La zona presenta una elevada vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos, por lo que, en la fase de funcionamiento, podría causar efectos adversos las aguas residuales generadas por la actividad. Por lo que resulta imprescindible el cumplimiento de las medidas de depuración que se incluyen en el estudio y la posterior conexión, si el sistema general lo permite, con el sistema de saneamiento municipal.  
Asimismo en la fase de funcionamiento se pueden causar impactos acústicos y lumínicos, que son contemplados en las medidas correctoras propuestas.  
En el estudio se indica que se efectuará la conexión con el pozo de agua mineral natural cuya agua se pretende embotellar y comercializar, y que dicha conexión se realizará a través de caminos públicos. No obstante, hay que indicar que al no haberse incluido el trazado del mismo, no se puede determinar que la citada conducción pudiera ser objeto de evaluación de impacto ambiental por sí misma, por lo que si afecta a terrenos naturales, seminaturales o incultos, se deberá efectuar la tramitación correspondiente.  
2. Medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental  
Se establecen medidas preventivas, correctoras y compensatorias, en especial sobre la vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos y del riesgo de inundabilidad.  
Se indican medidas correctoras de carácter general, algunas de ellas recogidas en las normas urbanísticas.  
Entre las medidas establecidas de carácter general se destacan las de control de emisiones sonoras, seguimiento arqueológico en los movimientos de tierra, diseño adecuado de zonas verdes para la integración ecológica y paisajística, con elección de plantas correspondientes a la vegetación mediterránea con bajo mantenimiento y escaso consumo de agua.  
Entre las establecidas de carácter particular destacan las de recuperación reutilización de tierras vegetales, depuración de aguas residuales, favoreciendo la reutilización de loas fangos de depuración, así como la reducción de la contaminación lumínica y del consumo eléctrico siguiendo las directrices de la propuesta de ordenanza establecida por el IDEA (Instituto para la Diversificación y Ahorro de Energía, modelo de ordenanza municipal de alumbrado exterior para la protección del medio ambiente)  
En cuanto a integración paisajística incluye el establecimiento de pantallas vegetales, integración cromática de edificaciones e instalaciones, así como las previstas en la Ley 4/2004 en su artículo 33.  
Se establece un programa de vigilancia ambiental con emisión de informe de carácter anual que incluya el seguimiento y resultado de las medidas correctoras previstas, así como las adicionales que se hubieran establecido en su caso.  
Consideraciones jurídicas:  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos del Decreto 162/90 por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento (anexo I-8-b).  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de las exigencias derivadas de la aplicación de la normativa sectorial específica, el proyecto de la modificación puntual nº 6 de las normas subsidiarias de Camporrobles, proyecto promovido por en Ayuntamiento, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y el apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto, al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1) Se deberá dar cumplimiento a la normativa sectorial de aguas envasadas, objeto de la actividad industrial que se proyecta.  
2) En el caso de que otras obras complementarias como es la conducción al pozo de abastecimiento, tendidos eléctricos o de otro carácter, estén sometidas al procedimiento de declaración o estimación de impacto ambiental por la legislación específica (Ley forestal, etc.), deberá efectuarse la tramitación de evaluación de impacto ambiental correspondiente.  
3) La característica del agua residual depurada deberá responder a los parámetros de calidad que se establezcan para la conexión con la red municipal. La capacidad de depuración se ajustará a las necesidades existentes. Deberá disponerse un protocolo de actuación previsto para el caso en que se produzca un fallo en el sistema de depuración, de forma que no se generen efectos de contaminación por posibles vertidos de agua deficientemente depurada. Se efectuará asimismo una adecuada gestión de los fangos generados en el proceso de depuración.  
4) Los residuos generados tanto en la fase de ejecución como de funcionamiento, así como materiales excedentarios procedentes del movimiento de tierras, se gestionarán de acuerdo con su tipología y la normativa sectorial aplicable.  
5) Se incorporaran las medidas de integración paisajística derivadas de los informes y prescripciones establecidas en la parte expositiva de la presente resolución.  
6) Se dará cumplimiento a las medidas a establecer para la supresión del riesgo de inundación de los terrenos afectados por la modificación, sin incremento del riesgo de inundabilidad de los colindantes.  
7) Se remitirá, al menos con periodicidad anual, un informe sobre el cumplimiento del programa de vigilancia y control ambiental, añadiendo al mismo controles sobre la fase funcionamiento del sector:  
8) En el caso de que se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano.  
9) Otros condicionantes de carácter ambiental que se establezcan derivados de la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 27 de junio de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 026/2007-AIA  
Titulo: Autorización ambiental integrada para una planta de producción de biodiesel  
Promotor: Biocom energía, SL  
Autoridad Sustantiva: Servicio de control integrado de la contaminación  
Localización: parcelas 89-B y 90-B del polígono industrial Cotes en el término municipal de Algemesí (Valencia)  
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es la tramitación de la autorización ambiental integrada para una planta de producción de 110.000 tn/año de biodiesel, promovida por Biocom energía, SL en las parcelas 89-B y 90-B del polígono industrial Cotes del término municipal de Algemesí (Valencia), conforme a la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación.  
Asimismo, el proyecto constituye uno de los supuestos contemplados en el anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat por lo que debe somete al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto   
La planta industrial se situará en el polígono industrial 6 (polígono de Cotes) parcelas 89B-90B de nueva creación en el término municipal de Algemesí (Valencia). El emplazamiento dispone de una superficie de 6.290 m² para el desarrollo de la actividad. El acceso se realiza a través de la calle Carnissers, desde la autopista A-7 y conecta directamente con la carretera CV-42. La actividad industrial propuesta por la empresa Biocom energía, SL es la fabricación de biodiesel a partir de aceites vegetales. Esta actividad industrial engloba diferentes operaciones: refinado de los aceites vegetales, transesterificación, esterificación, tratamiento del agua con glicerina y recuperación de metanol, purificación de glicerina y secado de gomas.  
El éster metílico que se obtiene en este proceso mediante la transesterificación de aceites vegetales constituye el denominado biodiesel, que se puede utilizar en los motores como sustituto del combustible diesel mineral o mediante mezclas con éste en la proporción deseada.  
Se proyecta ubicar la actividad industrial en tres edificios principales siendo necesario, además, tres parques de almacenamiento y las zonas correspondientes a carga y descarga. El edificio principal alberga la nave de proceso y anexo al mismo, se localiza el edificio de oficinas y la entrada principal a las instalaciones y, en la parte posterior, la nave de servicios auxiliares. Las instalaciones para el almacenamiento de aceites vegetales crudos se sitúan detrás del edificio de servicios auxiliares, separada del resto de las edificaciones mediante un vial. El parque de almacenamiento de biodiesel y productos inflamables se localiza al sur de la nave de proceso, rodeado de varios viales y zonas de aparcamiento y dotado de cubetos independientes para cada tipo de riesgo. El resto de sustancias químicas se almacenarán en un parque junto a la nave de proceso.   
Además de estas instalaciones se dispone de una depuradora, de dos zonas de carga y descarga, de un depósito y grupo de bombeo contra incendios, un pozo de extracción de agua, una báscula y surtidor de biodiesel.  
Alternativas  
El estudio de impacto ambiental no considera alternativas a la actuación proyectada, describiéndose la instalación del polígono Cotes B en el municipio de Algemesí como la única opción estudiada, justificándose en su relativa cercanía al puerto de valencia, la buena comunicación con el mismo y el precio del suelo industrial, en comparación con otros polígonos industriales.  
Afecciones legales  
La actividad proyectada constituye uno de los supuestos recogidos en el anexo de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, resultando preceptiva la obtención de la correspondiente autorización ambiental integrada.  
La actividad se ubica en un emplazamiento con riesgo de inundación de nivel 5, de acuerdo a la clasificación del PATRICOVA (Plan de acción territorial de riesgo de inundación de la Comunidad Valenciana). Este emplazamiento, además, se sitúa dentro del ámbito del PORN del Parque Natural de L'Albufera.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
1. Identificación, descripción y valoración de los impactos.  
La relación de impactos identificados más significativos descritos en el estudio de impacto ambiental como consecuencia de la ejecución del proyecto son los siguientes:  
Fase de construcción:  
Se destaca una especial atención a los movimientos de tierras, el desbroce, el tráfico de vehículos y el uso de la maquinaria, a fin de evitar polvo y ruidos excesivos durante los trabajos de obra. Sobre el suelo se podrán producir alteraciones debidas a fugas o pérdidas de aceites lubricantes procedentes de la maquinaria de obra. La flora y fauna existente en el entorno de la parcela es poco significativa, al localizarse dentro de un polígono industrial y por la escasa amplitud de actuación proyectada, que se reduce a la parcela industrial donde se ubicará la actividad.   
En el ámbito socioeconómico, el proyecto supone un incremento de la demanda de trabajo y de la actividad económica de la zona durante la etapa de construcción.  
Fase de explotación:  
La instalación utilizará diferentes productos químicos volátiles y contaminantes de la atmósfera, que precisan de diferentes medidas de protección para evitar impactos sobre la atmósfera y la calidad del aire. En cuanto al ruido, la actividad supone el aumento en el tráfico rodado que llega al polígono y algo derivado de la actividad industrial. La actividad también generará aguas residuales que precisarán un tratamiento de depuración previo a su vertido. Existe, asimismo, la posibilidad de fugas o derrames accidentales que pudieran afectar al suelo o a las aguas, debiéndose considerar medidas protectoras para los mismos. Las alteraciones sobre la flora y la fauna existente podría producirse en situaciones de emergencia.   
En cuanto al ámbito socioeconómico, supondrá un impacto positivo en la actividad económica de la zona, aunque se debe considerar el cierto estado de incertidumbre que pueda originar en la población cercana por el riesgo de explosión, incendio o vertido accidental.  
2. Consideraciones sobre las medidas protectoras y correctoras.   
Respecto a las principales medidas protectoras o correctoras que recoge el estudio de impacto:  
Fase de construcción:  
Durante los trabajos de obra en la parcela se controlarán los posibles derrames y fugas que puedan producirse en los vehículos, aplicando un adecuado acondicionamiento de las zonas destinadas a su almacén y mantenimiento. El movimiento de tierras se realizará de manera que se proteja el suelo de la parcela, así como, los suelos externos al perímetro de la misma. Se realizará un vallado, jalonamiento y señalización de la zona en obras, de modo que se delimite claramente el área de actuación e impida que las actividades de obra, tránsito de vehículos, almacenamiento de materiales y movimiento de tierras, etc. incidan sobre terrenos colindantes. Las tierras originadas en el movimiento de tierras deberán ser reutilizadas en las labores de terraplenado y compactación posteriores.   
Se procederá al uso de lonas o sistemas de fijación de los acopios de materiales en los almacenamientos temporales hasta su empleo, impidiendo que los materiales pulverulentos sean arrastrados por el viento. Los vehículos de carga que transporten materiales, fuera del ámbito de actuación de la obra, adoptarán las medidas necesarias para evitar la pérdida de material durante el transporte como son el cierre con lonas u otros sistemas. Se procederá al lavado de bajos y ruedas a fin de evitar ensuciar las vías públicas antes de salir de las zonas de obras.   
Fase de explotación:  
El suelo de las naves de fabricación será pavimentado y con pendiente del 1,50% hacia las canales y sumideros. Para delimitar la parcela donde se desarrollará la actividad, se dispondrá un vallado perimetral que reduzca el impacto sobre los terrenos y parcelas colindantes.  
Los residuos generados se gestionarán mediante gestor autorizado, almacenándose en lugares cerrados destinados para ello, evitando las mezclas y tomando medidas protectoras de derrames de dichos residuos.   
De la emisión de gases provenientes de la instalación, destacan medidas protectoras sobre al almacenamiento de metanol, por su elevada volatilidad y por el riesgo de explosión. En concreto, se instalará un sistema de inertización mediante nitrógeno y bombas de vacío para expulsión de gas inerte recuperando, únicamente, los condensados de metanol. En caso de avería, accidente, parada o encendido, podrán extraerse mezcla de gases con metanol que se someterán a un lavador de gases liberándose el metanol que pudiera contener. Así, la liberación de metanol a la atmósfera será prácticamente nula.   
Las emisiones de ruido al exterior que se producirán durante el funcionamiento de la actividad y por el tránsito de vehículos se estiman bajas, instalándose elementos atenuadores del ruido en los equipos más susceptibles más susceptibles de producirlo como silenciadores, encapsulamiento de elementos o aislamiento acústico de motores.  
Se generarán aguas industriales, sanitarias, pluviales y cabe de posibilidad de derrames accidentales de productos químicos durante el funcionamiento de la actividad. Se instalará una estación depuradora con tratamiento físico y biológico, en la que se tratarán aquellas aguas industriales o pluviales contaminadas que lo precisen. Además, existen cubetos de retención de derrames en los depósitos de almacenamiento exterior y las zonas de carga y descarga de los depósitos, disponen de sumideros de recogida de derrames que pudieran darse durante las operaciones de trasiego. Éstos que comunican con un depósito de recogida para el líquido derramado. También se dispone de un separador de hidrocarburos antes de la conexión a la red general de alcantarillado municipal, para evitar que aceites y grasas que pudieran existir en las superficies exteriores sean lavados y arrastrados por las aguas pluviales y se viertan directamente al alcantarillado.  
Debido al riesgo de incendio y explosión asociado a las instalaciones de la actividad proyectada, se toman en consideración una serie de medidas correctoras encaminadas a dar cumplimiento a la normativa de protección y prevención de incendios y a la reglamentación de almacenamiento de productos químicos. En concreto, con respecto al almacenamiento del metanol, se tomarán las medidas previstas en la ITC-MIE-APQ-001 sobre almacenamiento de líquidos inflamables y combustibles, aprobada por el Real Decreto 379/2001, de 6 de abril.   
3. Consideraciones sobre el programa de vigilancia ambiental.  
Respecto al programa de vigilancia ambiental recogido en el estudio de impacto ambiental se consideran, entre otros, el seguimiento de los siguientes aspectos:  
Fase de construcción:  
- Durante el movimiento de tierras, se procederá a cubrir los acopios de materias primas con mallas y paramentos que impidan la dispersión de los materiales pulverulentos. Se realizará una inspección visual semanal por el responsable de obras, tanto de los acopios de material como de los terrenos colindantes a la parcela.  
- Se comprobará, trimestralmente, que el cambio de aceite de los vehículos se realiza en las zonas especificas destinadas para ello y verificando, semanalmente, que no exista contaminación de los suelos por aceites lubricantes.  
- Los remolques y vehículos de transporte de materiales pulverulentos llevarán lonas y serán revisados en el momento de la salida de la zona de obras.  
- Previo al comienzo de los trabajos en obra se comprobará el estado de inspección técnica de los vehículos y de la maquinaria empleados.  
- Se procederá a colocar una valla que impida el acceso a la parcela durante los trabajos de obra y, cuyo correcto estado, se revisará con periodicidad mensual.  
Fase de explotación:  
- Se inspeccionará visualmente y con periodicidad anual el correcto estado de pavimentación del suelo de las instalaciones.  
- Trimestralmente, se comprobará el correcto estado de los sistemas de recogida de derrames (pendientes, arquetas, canalizaciones, depósitos, etc.).  
- Se comprobará, anualmente, si los empleados reciben la adecuada formación sobre contención de derrames.  
- Se comprobará, mensualmente, la existencia de suficiente stock en el almacén de material absorbente para la recogida de derrames.  
- Se comprobará, trimestralmente, que no existen obstrucciones en la ventilación natural de la industria.  
- Se comprobará, semestralmente, el correcto estado del depósito de almacenamiento de agua que forma parte de las instalaciones de protección contra incendios.  
- Se realizará una inspección, semestral, de los dispositivos de atenuación y amortiguación del ruido.  
- Se realizará una comprobación, anual, del correcto estado del vallado de la parcela.   
Tramitación administrativa  
En fecha 8 de febrero de 2007, el Área de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda remite nota interna solicitando la declaración de impacto ambiental para el proyecto que nos ocupa, remitiéndose la siguiente documentación:  
- Proyecto básico de autorización ambiental integrada.  
- Estudio de impacto ambiental.  
- Ejemplar de documentación complementaria presentada por la empresa en fechas 21 de julio, 13 de septiembre y 14 de diciembre de 2006, consistente en: estudio acústico y documentación complementaria en materia de residuos, emisiones, sobre el proceso e instalaciones y un documento complementario al proyecto de AAI.  
- Documentación de información pública: copia del anuncio en el DOGV, copia del certificado de información pública del ayuntamiento de Algemesí.  
- Copia del informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar, de 23 de octubre de 2006.  
- Copia del informe del Servicio de Residuos Urbanos, de 27 de diciembre de 2006.  
El 23 de febrero de 2007, se solicita informe al Servicio de Ordenación Territorial al respecto de las afecciones y condicionantes a tener en cuenta en el proyecto, derivados de su ubicación en un emplazamiento afectado por el PATRICOVA (Plan de acción territorial de riesgo de inundación de la Comunidad Valenciana). Se recibe informe a este respecto como respuesta el 15 de mayo de 2007, incorporándose como parte de la documentación del expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Asimismo, el 23 de febrero de 2007, se solicita informe al Servicio de Parque Naturales respecto a la afección y posibles condicionantes a tener en cuenta en el proyecto, derivados de su localización dentro del PORN del Parque Natural de L'Albufera. En respuesta, se recibe informe a este respecto de fecha 4 de junio de 2007, el cual se incorpora como parte de la documentación del expediente de evaluación de impacto ambiental  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 3.e) del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley 2/1989, de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 8, apartado 3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de autorización ambiental integrada para una planta de producción de biodiesel, promovido por Biocom energía, SL en las parcelas 89B-90B del polígono industrial Cotes, en el término municipal de Algemesí (Valencia), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en estudio de impacto ambiental, el proyecto y el resto de la documentación presentada.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Obtener el permiso de Ayuntamiento para el vertido al alcantarillado municipal de las aguas pluviales, sanitarias y residuales industriales.  
2. Disponer de la autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para la captación y explotación de aguas subterráneas a partir del pozo proyectado para el suministro de la actividad.  
3. Disponer del informe municipal respecto a las condiciones de adecuación de la edificación que, en su caso, se deberán adoptar con respecto al riesgo por inundación, de acuerdo al artículo 24 de la normativa del PATRICOVA (Plan de acción territorial de riesgo de inundación de la Comunidad Valenciana).  
4. Con el reducir la afección sobre el espacio protegido del Parque Natural de L'Albufera, la iluminación exterior de la industria deberá cumplir:   
4.1. Las lámparas de las luminarias exteriores serán de vapor de sodio de baja presión o similares, orientadas de forma que el haz de luz se proyecte sobre el suelo con un ángulo inferior al 10%.  
4.2. Se prohibe la proyección de luz hacia el cielo mediante el empleo de proyectores, cañones de luz, láseres o similares y, en cualquier caso, se evitará la emisión de luz orientada hacia arriba mediante el empleo de pantallas adecuadas que eviten dicho efecto.  
5. La aparición de objetos y restos materiales con valor arqueológico o paleontológico durante la ejecución de obra o movimientos de tierra, determinará la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificar el hallazgo a la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, en aplicación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
6. Se llevará un registro documental del programa de vigilancia ambiental propuesto en el estudio de impacto ambiental, que permita comprobar el seguimiento y cumplimiento de las mediadas correctoras y protectoras recogidas en el mismo.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 13 de junio de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 056/2007-AIA  
Titulo: Centro autorizado de tratamiento de vehículos fuera de uso (CAT-VFU)  
Promotor: Chatarras Rubio Beltrán, SL.  
Autoridad Sustantiva: Comisión Territorial de Análisis Ambiental Integrado de Valencia  
Localización: Avenida Jaime I, nº 45 del término municipal de Benifaió (Valencia)  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
El proyecto tiene por objeto la ampliación de una actividad de gestión de chatarras incorporando la gestión de vehículos fuera de uso como centro autorizado de tratamiento (CAT). El proyecto constituye uno de los supuestos contemplados en el anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por lo que debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto   
De acuerdo al proyecto presentado, la empresa Chatarras Rubio Beltrán, SL se ubica en suelo calificado como industrial en la avenida Jaime I, nº 45 del municipio de Benifaió (Valencia). El local donde se desarrolla la actividad es una parcela de planta rectangular, sin desniveles, con una superficie de 1.210 m² y con acceso a la avenida Jaime I. Presenta una zona de oficinas con dos servicios que incorporan lavabos, duchas y W.C. El resto de la planta lo constituyen la zona cubierta donde se ubican las instalaciones para la descontaminación de vehículos y el patio descubierto donde se almacenan metales y chatarra, el área de recepción de vehículos y la zona de trabajo de pulpo y de residuos no peligrosos.  
El área cubierta donde se realizará la descontaminación de los vehículos ocupa cubre una superficie de 360 m². Presenta suelo cementado e impermeabilizado y un área para el almacenamiento de residuos peligrosos formado por seis módulos de acero de 1.500 lts de capacidad, con cubetos para la recogida de derrames que descargan a un depósito sumidero de 1.500 lts de capacidad.  
El patio descubierto, destinado al almacenamiento de metales presenta rejillas de recogida de aguas con arqueta de toma de muestras previa al alcantarillado general. En la zona de recepción de vehículos, sólo se admitirán aquellos que se descontaminen en el día, protegiéndose con un sistema de rejillas que recogen las aguas pluviales a un separador de hidrocarburos, previamente a su evacuación a la red de alcantarillado municipal. Las aguas fecales de los servicios higiénicos, aseos y oficinas son vertidas directamente al alcantarillado municipal.  
La parcela dispone de agua para la actividad, abasteciéndose de la red potable municipal y la energía consumida es suministrada de la red general por la compañía eléctrica.  
Alternativas  
En el estudio de impacto ambiental no se consideran alternativas a la actuación proyectada, tratándose de una ampliación de actividad de gestión de residuos localizada en el mismo emplazamiento ocupado actualmente por dicha actividad, aprovechándose las instalaciones existentes.  
Afecciones legales  
De acuerdo al informe técnico urbanístico municipal, correspondiente al expediente 45/04 de actividades calificadas, de 29 de diciembre de 2004, se informa favorablemente determinando que la actividad se sitúa en polígono industrial.  
La actividad proyectada es, conforme la Ley 10/1998, de Residuos, y la Ley 10/2000, de residuos de la Comunidad Valenciana, de gestión de residuos peligrosos, quedando sometida a la correspondiente autorización administrativa por la consellería competente en medio ambiente.  
El almacenamiento de neumáticos fuera de uso requiere su inscripción en el Registro de Productores de Residuos de la Comunidad Valenciana, de acuerdo al Decreto 2/2003, de 7 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento de la producción, posesión y gestión de neumáticos fuera de uso.  
El Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre actividades potencialmente contaminantes del suelo, exige a los titulares de aquellas actividades incluidas en la relación de su anexo I según CNAE, remitir informe preliminar de situación del suelo ocupado ante el órgano autonómico competente, de acuerdo con el artículo 3.1 de dicha reglamentación.  
El Decreto 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica, exige en su artículo 18, la realización de auditorías acústicas para aquellas actividades susceptibles de producir ruidos y vibraciones.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
1. Identificación, descripción y valoración de los impactos.  
La relación de impactos identificados como consecuencia de la ejecución del proyecto de instalación del centro de descontaminación de vehículos fuera de uso, son:  
- Producción de gases debido a la utilización de vehículos en el transporte y a la maquinaria elevadora en el movimiento interior de materiales.  
- Consumo de energía eléctrica.  
- Polvo en el movimiento de materiales.  
- Ruidos y vibraciones por la maquinaria utilizada en el proceso de compresión.  
- Descontaminación de vehículos y producción de residuos peligrosos.  
- Depósito, almacenamiento y envasado de materiales, con posibles derrames de los mismos.  
2. Consideraciones sobre las medidas protectoras y correctoras y sobre el programa de vigilancia ambiental.  
Respecto a las principales medidas protectoras o correctoras que se han tenido en cuenta en el estudio de impacto y al programa de vigilancia ambiental:  
- Barrido del polvo dos veces por semana  
- Se realizarán mediciones acústicas por OCA (organismo colaborador acreditado).  
- Se cubre la zona de descontaminación de vehículos y de almacenamiento de residuos peligrosos, protegiendo las instalaciones de descontaminación con rejillas y plataformas de recogida de posibles derrames.  
- La zona descubierta del patio de almacenamiento dispone de rejillas de recogida de pluviales con arqueta antes de su descarga a la red de alcantarillado municipal, permitiendo la toma de muestras para su análisis.  
- La zona de recepción de vehículos dispone de rejillas para la recogida de pluviales y, previamente, a su conexión a la red de alcantarillado municipal pasará por un equipo separador de hidrocarburos.  
- La zona de almacenamiento de residuos peligrosos dispone de cubetos de recogida con recogida de derrames con depósito de retención de 1.500 lts.  
El plan de vigilancia ambiental se describe con la siguiente programación:  
- Barrido de la nave para evitar acumulación de polvo, una vez por semana.  
- Se mantendrán las rejillas y arquetas limpias y se gestionarán los lodos e hidrocarburos recogidos con gestor autorizado.  
- Diariamente, se observarán los niveles de llenado de los depósitos y contenedores de residuos peligrosos para proceder a su gestión antes de que puedan rebosar.  
Tramitación administrativa  
El 26 de febrero de 2007, se recibe solicitud de declaración de impacto ambiental para el proyecto descrito con número de expediente 05/06 desde la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, remitiéndose junto con la misma la siguiente documentación:  
- Proyecto de ampliación de licencia de actividad   
- Ampliación del estudio de impacto ambiental  
- Informe de auditoría acústica por OCA  
- Informes municipales y certificado del resultado de información pública, en el que se informa que no se han presentado alegaciones.  
El 27 de marzo de 2007, desde el Servicio de evaluación de impacto ambiental se solicita ampliación de información al titular al respecto de la documentación técnica presentada. Se recibe respuesta del mismo, el 14 de mayo de 2007, aportando nueva documentación.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I del apartado 6.c.1) Centros de tratamiento de vehículos al final de su vida útil, de acuerdo con la definición del Real Decreto 1383/2002, de 20 de diciembre, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley 2/1989, de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 8, apartado 3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto ampliación de actividad de gestor de residuos como centro autorizado de tratamiento de vehículos fuera de uso (CAT-VFU), promovido la empresa Chatarras Rubio Beltrán, SL., en la avenida Jaime I nº 45 del municipio de Benifaió (Valencia), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo a lo establecido en estudio de impacto ambiental, el proyecto de ampliación de la actividad y el resto de la documentación presentada.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se dispondrá de cantidad suficiente de un producto absorbente para la recogida de posibles derrames durante las operaciones de descontaminación de los vehículos o el trasiego de residuos peligrosos.   
2. En el patio exterior sin cubierta queda prohibido almacenar residuos peligrosos, sin que se tomen las medidas protectoras necesarias para asegurar la recogida de derrames y evitar la contaminación de las aguas pluviales por escorrentía de con vertido a la red de alcantarillado municipal.  
3. A la puesta en marcha de la ampliación de actividad, realizará una analítica de las aguas vertidas a la red de alcantarillado que asegure el cumplimiento con el permiso de vertido municipal.  
4. Incorporación al programa de vigilancia ambiental de las auditorías acústicas exigidas por el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.   
5. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 15 de junio de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 82/2007-AIA  
Título: Fábrica de fritas y esmaltes.   
Promotor: Esmalglass SA.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
Objeto: Obtención de la autorización ambiental integrada.  
Localización: Carretera Viver-Puerto Burriana 12540 Vila - Real (Castellón).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
Esmalglass SA, es una industria de fabricación de fritas y esmaltes. Cuenta con un proceso productivo principal constituido por la fabricación de fritas en hornos de fusión y una serie de procesos productivos auxiliares que incluirían la fabricación de esmaltes, granitos y microesferas, gránulos, atomizados, serigrafías y pastas serigráficas, vehículos serigráficos y subproductos. La industria se encuentra ubicada en la carretera Viver - Puerto Burriana, en el término municipal de Vila-real (Castellón).  
Las instalaciones de Esmalglass SA se ubican en suelo urbano industrial (IND-2), en la unidad de ejecución número 69 y en suelo urbanizable homologado, en las unidades I-24 e I-25, de conformidad con el PGOU vigente. A las instalaciones de Esmalglass, SA se accede desde la carretera comarcal CV-20 (carretera Villarreal - Onda).  
Se trata de una actividad en funcionamiento, en la que es necesario corregir los deterioros ambientales que pueda producir. Para aplicar el principio de corrección en actividades en funcionamiento es necesario una evaluación de impacto ambiental que identifique, clasifique e interprete los efectos directos e indirectos de la actividad de la empresa sobre el medio ambiente y además proponer las medidas adecuadas en aquellos casos en que no se alcance la eficiencia ambiental requerida.  
2. Características más relevantes de la actividad   
La empresa cuenta con un proceso productivo principal constituido por la fabricación de fritas en hornos de fusión y una serie de procesos productivos auxiliares que incluyen la fabricación de esmaltes, granitos y microesferas, gránulos, atomizados, serigrafías y pastas serigráficas, vehículos serigráficos y subproductos.   
Las materias primas utilizadas son de origen inorgánico. Otras materias primas proceden de la transformación de las materias primas minerales, como son las fritas y los pigmentos. Otros grupos de materias primas son de origen orgánico o combinación con inorgánicos, como son los aditivos cerámicos y vehículos serigráficos.  
Estas materias primas son suministradas en estado sólido, granular, o en polvo por medio de camiones - cisterna a granel para las materias primas mayoritarias (cuarzo, feldespatos, óxido de zinc, etc), con descarga neumática a través de un pulmón totalmente hermético y almacenamiento en silos estancos. Las materias primas minoritarias (óxidos, pigmentos, etc.) se suministran envasadas en sacas o big - bags paletizados, y se almacenan en el almacén autoportante, desde el cual se suministran a las diferentes secciones productivas, siendo totalmente automáticos el transporte y manipulación.  
Las materias primas auxiliares constituyen un grupo significativo para la industria, como son los envases, ya que todos los productos se suministran envasados y paletizados. Otras materias primas auxiliares son pantallas serigráficas usadas para la aplicación serigráfica sobre piezas cerámicas y rollos de poliéster, usados para imprimir los decorados, clichés junto con los líquidos fotográficos (laboratorio de I+D).  
El suministro de agua procede de un pozo subterráneo comunitario, ubicado cerca de la Instalación. La industria utiliza agua en los siguientes procesos: agua que incorpora al producto, a través de los diferentes procesos; agua para refrigeración; agua de lavado de productos, agua de limpieza de procesos e instalaciones y agua de servicios doméstico y sanitario.   
Como fuentes de energía, la empresa consume electricidad y gas natural destinado principalmente a los hornos fusorios y secaderos de fritas. Otros combustibles utilizados son el gasóleo de tipo A y el gasóleo de tipo B, destinado a motores, con un consumo anual de 148.577 L.  
Las chimeneas de los hornos están conectadas a un colector general que transporta los humos hasta un precipitador electrostático para su depuración. A la salida del electrofiltro, se aprovecha el calor residual de los gases, haciéndoles pasar a través de una caldera pirotubular, produciéndose vapor a 500º C y 32 bar de presión. Derivado del aprovechamiento del calor residual de los humos, se produce energía eléctrica para autoconsumo.  
La producción anual según el tipo de producto es:  
(Total producción de fritas, granitos y microesferas: 129.548 Tn/ año.  
(Total producción de esmaltes y demás composiciones vitrificables: 98.441 Tn/año.  
-Vehículos serigráficos: 1.270,38 Tn/año.  
Todos los productos se expiden envasados, generalmente en envases de plástico y de papel mayoritariamente, sobre palets de madera enfardados con film retráctil. Los productos en seco se envasan en big - bags, sacos de plástico o papel o depósitos de polietileno de alta densidad. Para los productos líquidos se utilizan cocios o depósitos de iguales características técnicas a los anteriores. El almacenamiento de los envases se realiza en el almacén autoportante.  
Tramitación administrativa  
En fecha 27 de mayo de 2005, el Área de Calidad Ambiental solicitó informe al Área de Evaluación Ambiental sobre la suficiencia de la documentación de la solicitud de autorización ambiental integrada de Esmalglass SA, según lo establecido en el Artículo 15 del Decreto 40/2004 en el que desarrolla la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, actualmente modificado por el artículo 26 del Decreto 127/2006, de 15 de septiembre, que desarrolla la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de prevención de la contaminación y calidad ambiental.  
En fecha 4 de octubre, el Área de Evaluación Ambiental emite informe respuesta en el cual solicita colaboración al Área de Calidad Ambiental para que se aporte autorización del organismo de cuenca por haberse observado que por una parte, la industria vierte al terreno mediante pozos filtrantes las aguas residuales procedentes de la depuración biológica, los rechazos de la ósmosis inversa y las purgas del circuito de aguas de calderas, y por otra parte, vierte al barranco de Ràtils las aguas pluviales de escorrentía. Asimismo, se informa que la autorización de vertido de la Confederación Hidrográfica del Júcar de 21 de marzo de 1994 aportada les prohibe terminantemente el vertido de aguas al subsuelo o cauce público.   
El expediente de evaluación de impacto ambiental se inicia con fecha 12 de abril de 2007, al remitir el Área de Calidad Ambiental de esta Conselleria el certificado de información pública del proyecto, en el que se indica que no se han recibido alegaciones al mismo.   
En fecha 21 de mayo de 2007, el Área de Calidad Ambiental remite copia de los informes que la Confederación Hidrográfica del Júcar ha emitido durante el trámite de autorización ambiental integrada de Esmalglass, SA como respuesta al escrito de fecha 4 de octubre de 2005 del Área de Evaluación Ambiental antes mencionado. Los informes remitidos por el Área de Calidad Ambiental son:  
(Informe de fecha 3 de junio de 2005: El comisario de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar emite informe respecto de la gestión de las aguas residuales procedentes de la empresa con una serie de condicionantes respecto a las aguas de abastecimiento, a las aguas residuales industriales, domésticas y las aguas pluviales.  
Informe de fecha 2 de febrero de 2006: El comisario de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar emite informe respecto de la gestión de las aguas residuales procedentes de la empresa, debiendo el titular presentar la siguiente documentación:  
- Deberá proponer un tratamiento depurador suficiente para tratar las aguas residuales procedentes de los aseos, de modo que se cumplan los límites de concentración en el afluente establecidos en el artículo 34 del Plan hidrológico de cuenca del Júcar; habida cuenta que los siguientes parámetros característicos superan dichos límites: DQO, DBO5, sólidos en suspensión y nitrógeno total.  
- Proponer una gestión adecuada de las aguas residuales procedentes de las duchas y lavabos.  
- Gestión adecuada tanto del rechazo del tratamiento de ósmosis como de las aguas de refrigeración, que son vertidas al pozo, habida cuenta que su caracterización duplica el límite autorizable para sulfatos y cuadriplica el correspondiente a nitrógeno nítrico.  
Informe de fecha 3 de noviembre de 2006: El comisario de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar emite informe respecto de la gestión de las aguas residuales procedentes de la empresa, haciendo las siguientes consideraciones:  
- Respecto de las aguas residuales domésticas procedentes de los aseos, éstas se almacenan en depósitos de poliéster con fibra de vidrio de 10 m de capacidad. La recogida de las aguas domésticas se lleva a cabo mediante dos gestores autorizados.  
- Respecto de las aguas residuales domésticas procedentes de las duchas y lavados se generan 5.950 m³/año que son almacenadas en un tanque de hormigón armado enterrado y son reutilizadas en equipos de depuración vía húmeda.  
- Respecto a las aguas residuales industriales se generan 3.100 m³/año que se almacenan en un tanque de hormigón armado enterrado y son reutilizadas en equipos de depuración vía húmeda.  
Y debiendo el titular presentar la siguiente documentación a efectos de garantizar la inexistencia de vertido de aguas residuales, domésticas e industriales, a dominio público hidráulico:  
- Certificado de la impermeabilidad, estanqueidad y estabilidad estructural de la balsa de acumulación de aguas residuales.  
- Facturas correspondientes al 2006 que acrediten la recogida de los 910 m³ /año por parte de gestor autorizado.  
Informe de fecha 11 de mayo de 2007, el comisario de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar informa que de acuerdo a la nueva documentación presentada, el proyecto justifica la ausencia de vertido a dominio público hidráulico.  
En fecha 22 de mayo de 2007, el Área de Evaluación Ambiental solicita al Área de Calidad Ambiental copia de la documentación relativa a las modificaciones que han tenido lugar respecto al proyecto original con objeto de cumplir los condicionantes establecidos por la Confederación Hidrográfica del Júcar. En esa misma fecha, el Área de Calidad Ambiental remite la siguiente documentación:  
- Anexo de solicitud de autorización de vertido de la empresa Esmalglass SA  
- Documento relativo a la gestión de las aguas residuales Industriales procedentes de la empresa.  
- Memoria técnica relativa a la depuración de aguas residuales (anejo al proyecto básico).   
- Certificado de estanqueidad del depósito utilizado para el almacenamiento de las aguas fecales tratadas biológicamente para su gestión en la EDAR.   
- Documentación solicitada a la empresa por la Dirección General de Calidad Ambiental relativa al expediente 022/05 IPPC.  
Considerando suficiente la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.   
Afecciones legales  
El proyecto está afectado por la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, al estar incluido en el anejo I, epígrafe 3.3. (instalaciones para la fabricación de vidrio incluida la fibra de vidrio, con una capacidad de fusión superior a 20 toneladas por día). La industria solicita la autorización ambiental integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda. Las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Cabe citar, entre otras normas:  
- La producción de vidrio está sometida al régimen establecido por el RD 9/2005, de 14 de enero, relativo a suelos contaminados.  
- La actividad está catalogada como tipo B, por ser potencialmente contaminadora de la atmósfera, por lo que debe llevar el control y registro de sus emisiones.  
- Según se regula en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica y en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, por el que se desarrolla ésta, la industria contará con un libro de control en el que figurarán los informes correspondientes a las auditorias acústicas periódicas.  
- Como productor de residuos, debe cumplir lo establecido por la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, y demás normativa vigente en la materia.  
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, la protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos son atribución de la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.   
Consideraciones ambientales  
1 Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.  
La actividad presenta un conjunto de operaciones, actuaciones y servidumbres que directa o indirectamente, producen diversos efectos sobre los factores medioambientales del entorno.  
Durante el desarrollo normal de la actividad se consumen elevadas cantidades de agua y de energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, residuos sólidos, líquidos y vertidos.  
En cuanto al impacto negativo de la presencia de red de viales de servicio y el asfaltado de superficie exterior, dichas acciones son vinculantes a la pérdida de suelo fértil, donde es difícil aplicar medidas correctivas, teniendo por tanto que considerar el impacto.  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona con accesibilidad de acuíferos alta y con una vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas media, todo ello de acuerdo a la Cartografía temática del territorio de la Generalitat Valenciana.  
La zona donde está ubicada la industria posee una topografía bastante llana al no existir accidentes topográficos importantes, por lo que la fábrica es bastante visible. El paisaje se caracteriza por ser poco uniforme y poco homogéneo al ser una zona lindante con industrias y con campos de cultivos propios de la zona.  
La actividad es susceptible de generar emisiones al suelo al generar residuos y emitirse partículas por chimeneas. Además existe una zona descubierta donde se almacenan fritas secas (situado a la derecha del almacenamiento automático ubicado en la zona nº 37 de acuerdo con el plano 8.3/2) que son susceptibles de dispersarse por la acción del viento y una zona de almacenamiento sin asfaltar denominada AR-6: Almacenamiento de residuos inertes diversos de acuerdo con el plano nº 8.6/1.   
2. Identificación y valoración de impactos durante la fase de construcción.  
La industria se encuentra instalada y en plena actividad, por lo que no cabe hablar de acciones susceptibles de producir impacto durante la fase de construcción, sino solamente el generado por su actividad y el producido por su desmantelamiento.  
3. Identificación y valoración de impactos durante la fase de funcionamiento.  
El proceso industrial que se lleva a cabo es el de una planta de fabricación fritas y esmaltes, consistente en las siguientes etapas:   
- 1ª Fase: Recepción, almacenamiento y mezcla de materias primas.  
- 2ª Fase: Fusión en los hornos a 1400 ºC.  
- 3ª Fase: Refino, molturación y secado.  
- 4ª Fase: Fabricación de composiciones de esmaltes.  
- 5ª Fase: Fabricación de vehículos serigráficos.  
- 6ª Fase: Fabricación de composiciones serigráficas.  
Cada una de las etapas del proceso productivo llevado a cabo durante la fase de explotación es susceptible de producir impacto ambiental.  
4 Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental.  
Las acciones derivadas de la actividad industrial consisten en una serie de emisiones al medio, consecuencia del proceso productivo de transformación de las materias primas y recursos utilizados en los productos obtenidos.  
Se van a considerar las emisiones al aire, al agua, al suelo, así como los residuos generados y su almacenamiento temporal en la instalación.  
4.1 Contaminación atmosférica  
La industria cuenta con un total de 167 focos de emisión a la atmósfera, los cuales corresponden a los diferentes procesos productivos.  
4.2 Usos del agua y contaminación hídrica  
El abastecimiento de agua en la industria procede de una captación de pozo comunitario pozo la Paz, ubicado en la partida Madrigal de Vila-real. El agua es almacenada en una balsa de recepción y bombeada para su posterior distribución por la red interior de la fábrica. Existe una red separativa del agua de uso sanitario de la de uso industrial. La primera es sometida a un pre-tratamiento para asegurar las condiciones higiénico - sanitarias. El agua de uso industrial se destina a diferentes procesos productivos: Procesos evaporativos; procesos que incorporan agua al producto y procesos que utilizan agua como vehículo de limpieza y mantenimiento.  
Las aguas residuales industriales son separadas en origen como aguas residuales blancas o aguas residuales color. La totalidad de estas aguas es conducida a la depuradora físico - química existente en la planta, para su posterior reutilización tanto de las aguas como de los materiales en suspensión contenidos en ellas (lodos blancos, lodos color). No se vierten aguas residuales industriales de procesos productivos, ya que son reutilizadas y evacuados sus lodos externamente o incorporados como materias primas. Las aguas residuales depuradas se destinan pricipalmente a los diferentes procesos: Circuito de distribución interior de agua reutilizada que aporta a diferentes procesos; circuito de refrigeración del agua de hornos de fritaje.  
4.3 Contaminación del suelo:  
Se trata de una actividad potencialmente contaminante del suelo al generar residuos y manipular materias pulverulentas a granel y emitirse partículas por chimeneas, que se acumulan en cubiertas y pavimento que son arrastradas por el agua de lluvia.   
La parcela en la que se ubica la industria está vallada perimetralmente y cuenta con una superficie exterior totalmente asfaltada exceptuando una zona en la que existe un campo de naranjos y una zona de almacenamiento temporal de residuos inertes procedentes de labores de albañilería que se ejecutan en la fábrica.  
4.4 Residuos generados:  
Los residuos generados son colocados agrupados en los recipientes destinados a ellos y almacenados temporalmente en naves hasta su recogida por parte de un gestor autorizado. La zona de almacenamiento de residuos se encuentra en nave cerrada, techada y sobre suelo impermeabilizado. Dispone de una canaleta de recogida de posibles derrames.  
Los residuos generados son recogidos con separación en origen, peligrosos (RTP) y no peligrosos (RNP) y depositados en recipientes etiquetados según normativa.  
Los RTP's sólidos son almacenados, por un período inferior a 6 meses, en una nave exterior hasta su retirada por gestor autorizado.  
Los RNP's voluminosos (refractarios, escombros, chatarra, etc) se almacenan en nave abierta, dentro de contenedores metálicos.  
Los residuos líquidos, lodos y suspensiones acuosas, son recogidos por canaletas a balsas pulmón para ser bombeados a la depuradora. Se dispone de dos almacenamientos o balsas diferenciadas: unas para lodos - color y otras para lodos - blancos. Los lodos y suspensiones acuosas - color son llevados a tratamiento externo mediante cisternas. Los lodos y suspensiones acuosas - blancos son recuperados internamente para ser introducidos como materias primas en el proceso productivo. Las aguas clarificadas se reutilizan en otras operaciones productivas. Las balsas de almacenamiento de estos residuos líquidos son de hormigón, estancas e impermeabilizadas. Su transporte se realiza de forma hermética.  
Otros residuos líquidos como productos químicos fotográficos, disolventes, aceites usados, etc., se almacenan en recipientes cerrados herméticos, con tapa de seguridad. Son transportados al almacén para su posterior traslado a tratamiento externo.   
4.5 Programa de vigilancia ambiental:  
Se presenta un programa de vigilancia ambiental centrado en la periodicidad y el modo en que se han de llevar a cabo las inspecciones rutinarias.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento. Tal y como establece el epígrafe j) del Grupo 4 del anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones para la fabricación de vidrio, con una capacidad de fusión a 20 toneladas por día, se encuentran sometidas al trámite de evaluación de impacto ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de impacto ambiental.  
El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto básico de autorización ambiental integrada de una industria para la fabricación de fritas y esmaltes cerámicos, promovido por la empresa Esmalglass, SA ubicada en la carretera Viver - Puerto Burriana en el término municipal de Vila-real (Castellón), en los términos que establece el proyecto, el estudio de impacto ambiental y demás documentación que consta en el expediente, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1. Los residuos inertes procedentes de las labores de albañilería y reformas llevadas a cabo en la fábrica se almacenarán en contenedores de forma temporal y nunca más de 6 meses en la zona de almacenamiento de inertes AR - 6 hasta su destino final a vertedero autorizado. En ningún caso se almacenarán residuos procedentes de otras actividades externas.  
2. La zona donde se almacenan al aire fritas secas (situado a la derecha del almacenamiento automático ubicado en la zona nº 37 de acuerdo con el plano 8.3/2 y próximo al campo de naranjos) se debe cubrir con objeto de evitar la dispersión de las fritas por la parcela debido a la acción del viento. Asimismo, se debe garantizar que el agua de lluvia y de escorrentía no penetre en el almacenamiento de estas fritas.  
3. Actualmente, el campo de naranjos existente en la parcela industrial se encuentra vallado perimetralmente por guardarraíles que no impiden que las aguas residuales procedentes de las tareas de limpieza de la instalación así como las aguas de escorrentía de lluvia caigan sobre el campo. Estas aguas podrían arrastrar restos de fritas y partículas acumuladas en cubiertas y pavimento que son arrastradas por el agua de lluvia, por lo que se sustituirá el actual vallado compuesto por guardarraíles por uno realizado en obra desde el suelo hasta una altura suficiente.   
4. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
5. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
6. De acuerdo con el art. 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
Segundo  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 25 de junio de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 108/2007-AIA  
Título: Plan especial reserva de suelo colegio público Castell del Pop de Murla  
Promotor: Ayuntamiento de Murla (Alicante)  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Murla (Alicante) y DTTV Alicante  
Localización: Término municipal de Murla (Alicante)  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
La finalidad del presente Plan especial es la de reclasificar una parcela de suelo de 2.675 m², clasificada actualmente como suelo no urbanizable común según las vigentes normas subsidiarias en Murla, con el objeto de crear una zona destinada a equipamiento docente.  
De los 2.675 m² propuestos, 2.000 m² se destinarán a suelo dotacional docente y el resto, es decir, 675 m² como suelo destinado a red viaria.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
- Localización  
El municipio de Murla se encuentra situado en la comarca de la Marina Alta, en la provincia de Alicante. Limita al norte del municipio de Orba y la Vall de Laguar, al este con Alcalalí y Orba, al oeste con la Vall de Laguar y Benigembla, y al sur con Parcent, Benigembla y Alcalalí.  
La parcela en cuestión se encuentra situada en la partida Garroferal, enmarcada por los siguientes lindes:  
· Al norte: parcela nº 648 del polígono 2  
· Al sur: camino Garroferal  
· Al este: parcela nº 653 y 654 del polígono 2  
· Al oeste: parcela nº 651 del polígono 2  
- Planeamiento propuesto  
En el siguiente cuadro se puede comparar el planeamiento actual con el previsto:  
  
Las condiciones de edificación que se definen en el proyecto se concretan en los siguientes parámetros:  
Edificabilidad: 1,00 m²/m²  
Ocupación máxima de la parcela: 50%  
Número de plantas: 3  
Altura de cornisa: 12 m  
Separación a lindes: no se regula.  
Separación a lindes medianeros: no se regula  
Número de plazas de aparcamiento: nº de unidades docentes  
Composición de los edificios: libre  
Condiciones de conexión e integración:  
Secuencia lógica de desarrollo: inmediata.  
Red viaria: camino de Garroferal. Se prevé un recorrido peatonal a modo de acera  
Abastecimiento de agua: camino de Garroferal.  
Evacuación de aguas pluviales y residuales: a la red básica por el camino Garroferal.  
Energía eléctrica, a través de una línea eléctrica y por el camino de Garroferal.  
3. Alternativas  
En el estudio de impacto ambiental no se hace un examen de alternativas técnicamente viables ni el estudio del impacto de las mismas en comparación con la ubicación elegida. Sólo se explican las porque de la elección de la alternativa escogida.   
Se justifica la elección de la ubicación por estar próxima al casco urbano actual e integrada en una zona de ampliación prevista en el plan general de próxima redacción. También se indica que la titularidad del terreno es del Ayuntamiento de Murla.   
También se justifica la elección por ser un terreno prácticamente llano y de forma trapezoidal en la que existe una plantación de cítricos abandonada. No presenta infraestructuras de especial relevancia salvo las propias de la actividad agrícola ni se encuentra afectada por servidumbres de pasos ni de instalaciones de ningún tipo. La conexión con los servicios urbanísticos básicos, es decir, electricidad, abastecimiento de agua, saneamiento y acceso tanto rodado como peatonal, quedan garantizados por el camino de Garroferal.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha de mayo de 2007 la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Alicante, remitió documentación relativa al Plan especial reserva de suelo Colegio Público Castell del Pop de Murla (Alicante), compuesta por copia expediente administrativo, estudio de impacto ambiental, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
Se expuso al público el estudio de impacto ambiental, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Las Provincias de fecha 10 de enero de 2007 y en el DOCV nº 5.444, de fecha 6 de febrero de 2007.  
Durante el periodo de información pública de 45 días contados desde el 7 de febrero al 30 de marzo, no se presentaron alegaciones, según consta en el certificado emitido por el secretario del Ayuntamiento de Murla, de fecha 2 de abril de 2007.   
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
No se ha requerido información o documentación para completar el expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Solicitud de informes sectoriales  
En el expediente incoado no se incluyen informes solicitados durante la tramitación del Plan.  
Afecciones legales  
Respecto al estudio de impacto ambiental de diciembre de 2006,  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PGOF, CTV, red Natura y PATRICOVA., no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.   
2. Vías pecuarias  
El ámbito de actuación del colegio no afecta a ninguna vía pecuaria de las existentes en el municipio de Murla.  
3. Ramblas y cauces  
No se ve afectada por ningún curso de agua permanente ni temporal, ni se encuentra en las proximidades de barrancos o torrenteras del sistema fluvial de la zona.  
4. Yacimientos arqueológicos.  
Según el estudio de impacto ambiental, en el ámbito de estudio no se encuentran yacimientos arqueológicos, no obstante, deberá obtenerse informe relativo al cumplimiento de lo dispuesto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
Consideraciones ambientales   
Antes de empezar este apartado indicar que, respecto al estudio de impacto ambiental, los apartados III. Inventario y descripción de la interacciones ecológicas y ambientales clave, el apartado IV. Identificación y valoración de impactos, el apartado V. Establecimiento de medidas correctoras y el apartado VI. Programa de vigilancia ambiental, presentan muy poca información y la que presentan no queda debidamente justificada. Por lo tanto, resulta muy difícil realizar una valoración concreta del impacto que provocará la actuación dada la poca información a este respecto.  
No obstante, dada la ubicación de la parcela y las características del proyecto, se pueden considerar como suficientes.  
1. La fisiografía del terreno de la zona de estudio es fuertemente ondulado. Los terrenos forman parte de una llanura aluvial, son permeables y con buenas condiciones de drenaje. Desde el punto de vista geológico la zona está ocupada por materiales sedimentarios de la era cuaternaria y origen continental.  
Desde el punto de vista de la litología, el ámbito de estudio se asienta principalmente sobre materiales cuaternarios, fundamentalmente cantos, gravas, arenas y arcillas. Esto le confiere las siguientes características al suelo: riesgo de erosión actual baja - muy baja, riesgo de erosión potencial alta, vulnerabilidad de acuíferos baja.  
La capacidad de uso del suelo es moderada. En el ámbito de actuación se asigna un uso agrícola, cuyo aprovechamiento actual es nulo, ya que se trata de un terreno no cultivado. No aparecen áreas degradadas o relieves deteriorados. No aparecen zonas forestales.  
2. En el estudio de impacto ambiental presentado se hace una valoración muy escasa de la afección a la vegetación y la flora, simplemente se dice que la vegetación y la flora existente en la parcela es nula. No se describen las especies potenciales ni las actuales de la zona de estudio.  
Es difícil conocer la existencia de alguna especie incluida en los anexos I y II de la orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas. Como tampoco se recoge ninguna especie del Catálogo nacional de especies amenazadas (RD 439/1990 de 30 de marzo, BOE nº 82 del 5 de abril de 1992) actualizado por las ordenes 29 agosto de 1996, 9 de julio de 1998, 9 de junio de 1999, 10 de marzo de 2000, 28 de mayo de 2001, MAM/2734/2002 de 21 de octubre y MAM/1653/2003 de 10 de junio, publicadas todas ellas en el Boletín Oficial del Estado (BOE).  
No obstante, dadas las características de la zona, por ser un cultivo de secano abandonado, la presencia de las especies de cultivo se encuentran formaciones de carácter nitrófilo, producto de las actividades de cultivo y los caminos colindantes. Dado el grado de antropización, las especies encontradas suelen ser de amplia distribución cronológica. Bastante escasa y poco diversa.  
No se encuentran en el ámbito áreas forestales que hayan sufrido incendios a partir de la entrada en vigor de la Ley 4/1992, de suelo no urbanizable.  
3. En el estudio de impacto ambiental, respecto de la fauna, no se presenta un listado que recoge aquellas especies que de algún modo u otro se relacionan con el área de estudio. Únicamente se señala que es una zona de clara tendencia urbana con una elevada influencia antrópica. No señala en que puntos se puede encontrar predominancia de cada especie ni como hacen uso del área de estudio, señalando si es el área de campeo, de nidificación o cuales son los puntos más frecuentes de paso. No obstante, dado el reducido tamaño de la zona de estudio y su elevada antropización, la información a este respecto resulta suficiente.  
Con la documentación presentada no se puede hacer una valoración de la presencia de especies con algún tipo de protección de acuerdo con el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se crea y regula el Catálogo valenciano de especies de fauna amenazadas, y se establecen categorías y normas para su protección. Aunque no se especifica la afección del proyecto a estas especies que aparecen en el listado.  
Según el estudio de impacto ambiental, no existen especies faunísticas de interés en la zona de estudio. Por tanto, dada las características de la zona, no cabe indicar la presencia en la parcela de estudio de individuos catalogados como de especial interés o en peligro de extinción, ni se encuentran en el área de estudio, ninguna de las especies del Catálogo nacional de especies amenazadas Real decreto 439/1990 de 30 de marzo.  
4. Según el estudio de impacto ambiental, la población de Murla en la actualidad es de 502 habitantes censados. El caudal medio suministrado de agua potable a dicha población, según datos de consumo del año 2005, es de 180 m³/día. Este suministro viene de un pozo-manantial de captación situado en el propio casco de la población. El agua se impulsa al depósito de la localidad mediante bombeo. Para completar el abastecimiento en períodos de escaso caudal de manantial se dispone del pozo el Peñón, situado a unos trescientos metros de distancia del manantial. El caudal conjunto del pozo más el manantial en época estival es de unos 270 m³/día, según los servicios técnicos de la Diputación de Alicante-Ciclo Hídrico.  
La conexión a la red de agua potable, se realizará mediante las pertinentes acometidas y red de distribución de agua potable, en el punto de acceso más próximo a la red existente en suelo urbano, en este caso se realizará mediante acometida por el camino de Garroferal.  
En cuanto a la producción de aguas residuales, al tratarse de una actuación de carácter dotacional donde no se prevé un incremento de la población residente ni estacional, no se estima adecuado suponer una mayor demanda de agua potable o un mayor volumen de aguas residuales. En cualquier caso, las aguas residuales serán vertidas al alcantarillado público, en concreto a la red de alcantarillado municipal existente colindante a la parcela y conducidas a la estación depuradora de aguas residuales municipal, la cual vierte al río Gorgos en las condiciones establecidas en las ordenanzas municipales de vertido de alcantarillado.  
El saneamiento de las aguas residuales de Murla se realiza en la actualidad en la depuradora ubicada en Murla, con un caudal proyectado de 100 m³/día. En la actualidad su caudal de funcionamiento es de 100 m³/día (según ficha de la EPSAR). Se adoptará una red separativa para la red de pluviales como la de fecales.  
Por otro lado, la recogida de residuos sólidos urbanos que pueda generar la actividad docente serán recogidos por los servicios municipales de recogida. Por ello, se estima que no se producirá un incremento de la producción de RSUs, al no suponer un incremento efectivo poblacional para la ciudad de Murla.  
5. Según el estudio de impacto ambiental, el clima de la zona es mediterráneo. Esta es la única valoración que se hace respecto al clima. Por tanto, participa de las características propias del clima mediterráneo litoral septentrional, inviernos suaves y veranos calurosos y secos.   
6. El estudio de impacto ambiental no presenta un estudio acústico. Dada la cercanía al casco urbano consolidado del ámbito de actuación, se deberán incorporar al estudio de impacto ambiental medidas correctoras para corregir los efectos provocados por la maquinaria y demás elementos que pueden provocar algún tipo de alteración del nivel sonoro de la zona en la fase de ejecución del proyecto. Estas medidas deberán contemplarse también en el programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental no integra en su documentación un estudio de ordenación y protección del paisaje. Únicamente se hace referencia a la afección sobre el paisaje mediante el punto 3.7 Paisaje (página 4 del estudio de impacto ambiental). Según la documentación referida, se trata de un paisaje típico de cultivo de secano abandonado, anexo al casco urbano de la población de Murla.   
Esta actuación, sobre todo la construcción de infraestructuras y edificios provocará un impacto permanente, de extensión zonal, afectando directamente al paisaje de la zona rural e indirectamente al bienestar de las personas.  
En las medidas correctoras del estudio de impacto ambiental, se deberían establecer medidas encaminadas a no producir impactos sobre la geomorfología del territorio y sobre la cubierta vegetal más allá de lo estrictamente indispensable e intentar integrar las construcciones con formas naturales y con una cubierta vegetal formada por especies propias de la zona.  
7. Según el estudio de impacto ambiental, se prevé una mayor influencia de vehículos al área de estudio y en particular un incremento de la densidad de tráfico en los viales de acceso al colegio. Esta afección se hará patente tanto en la fase de ejecución (tránsito de maquinaria y camiones pesados) como en la fase de funcionamiento (aumento del tráfico en la vía). Se tendrá que asegurar que no se producirán alteraciones en el normal funcionamiento de los viales adyacentes, así como se asegurará que no se ocasiona ningún desperfecto de estos. Se deberán aplicar la legislación vigente sobre protección de los viales de uso público, así como informar al organismo gestor de estos viales de las actuaciones que se desarrollarán, obteniendo de ellos su aprobación.  
8. Según el estudio de impacto ambiental, en el ámbito de estudio no se encuentra ningún yacimiento arqueológico localizado en el ámbito.  
El estudio de impacto ambiental, no establece como medidas protectoras iniciales, que previo a cualquier actuación sobre los mismos deberá realizarse un estudio de prospección arqueológica que una vez remitido a la Conselleria de Cultura y Patrimonio, esa misma emitirá un informe vinculante al que quedará sujeto el presente estudio de impacto ambiental por lo que deberá presentarse un anexo al mismo que recogerá las medidas correctoras, protectoras y de vigilancia que de dicho informe de la Conselleria de Cultura, Dirección General del Patrimonio Cultural Valenciano se deriven.  
Se deberá aportar el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, resultado de contemplar en el estudio de impacto ambiental estas actuaciones realizadas, los resultados y el programa de vigilancia y/o medidas correctoras al respecto. Dicho informe será vinculante para la resolución final del proyecto.  
9. Según el estudio de impacto ambiental, no se establecen medidas correctoras dado que las consecuencias de la reclasificación de estos terrenos serían prácticamente nulas.  
El estudio de impacto ambiental, respecto al programa de vigilancia ambiental, dice que debido a la poca entidad de la actuación y al escaso impacto ambiental, no procede redactar ningún programa de vigilancia ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, el Plan especial reserva de suelo Colegio Público Castell del Pop de Murla (Alicante), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y supeditado al cumplimiento de los condicionantes establecidos en el punto segundo de esta declaración.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se deberá aportar el informe definitivo emitido por la Dirección General de Patrimonio Valenciano en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
2. El Ayuntamiento exigirá a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
3. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado, se exigirán a las empresas los certificados que acrediten la entrega de los residuos generados a empresas gestoras autorizadas.  
4. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
5. En caso de que las construcciones afecten a los servicios e infraestructuras de riego, será necesaria la reposición. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesen el sector y tengan una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de las acequias existentes en la zona deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes propietaria o, en todo caso, de la Confederación Hidrográfica del Júcar, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
6. Para la adecuación de la zona verde se deberá utilizar tierra adecuada, en ningún caso residuos, y especies vegetales autóctonas que no requieran gran cantidad de agua para su subsistencia. Dichas especies deberán emplearse igualmente en la restauración de los posibles taludes naturales que se ejecuten con motivo de la urbanización.  
7. En caso de que los cultivos colindantes se vean afectados durante las obras de edificación, se deberán realizar los trabajos de restitución de la situación original de los mismos.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 22 de junio de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 128/04-AIA  
Título: Legalización de explotación porcina de cebo  
Promotor: Ismael Herrero Rubio  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Alpuente (Valencia)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la actividad porcina de cebo  
Localización: Partida Ribazo Gordo, polígono 8, parcela 591, del término municipal de Alpuente (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para legalizar una actividad porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación, con capacidad para 800 cerdos, se dedica al cebo de cerdos desde los 20 kg hasta 100 kg p.v., momento en que se destinan a matadero. Se realizan 2,3 ciclos/año.  
La explotación ocupa un total de 553,2 m², de los cuales 501 m² (según la autorización previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial) están ocupados por una nave rectangular, de dos plantas.  
Se calcula el purín generado en base al Real decreto 324/2000 de ordenación de las explotaciones porcinas, considerando un volumen anual de 1.720 m³.  
El purín queda retenido en fosas de purines y balsa exterior impermeabilizadas, con una capacidad total de almacenamiento de 430 m³, con una autonomía de almacenamiento superior a tres meses. El purín se someterá a tratamiento enzimático de manera que mejore sus propiedades fertilizantes y disminuya su carga contaminante.  
El purín se utilizará como abono orgánico en campos de cultivo, considerándose al nitrógeno como el factor limitante, debiendo reducirse progresivamente el volumen aplicado, como consecuencia del efecto residual del nitrógeno orgánico en el suelo.  
Se dispone de 40,14 ha. de superficie agrícola donde aplicar el purín como abono, para no sobrepasar los 170 kg de N/ha y año, disponiéndose de superficie suficiente, según lo establecido en el Real decreto 261/1996, se aporta contrato de aceptación suscrito por los propietarios de dichas parcelas, cultivadas principalmente por almendro, viña y cereal.  
Los cadáveres son almacenados en contenedores homologados y retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
Entre las medidas higiénico-sanitarias, se incluye disponer de vallado perimetral de la explotación y vado sanitario para la desinfección de las ruedas de los vehículos que acceden a la misma.  
El suministro de agua potable procede de la red de abastecimiento municipal.  
La explotación se localiza a 100 m. del núcleo de población más próximo (Campo de Arriba). La distancia a otras explotaciones porcinas es inferior a 100 m.  
En fecha 22 de noviembre de 2006 se realiza visita de campo, comprobándose que no existe balsa de purines, estando todavía en fase de construcción.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente se inició el 15 de abril de 2004, con la remisión por parte de la Comisión de Calificación de Actividades de la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda, del proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental y expediente municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 169, de 18 de julio de 1995, así como a los vecinos colindantes a la actividad, presentando estos últimos tres alegaciones.  
2. Resumen de las alegaciones  
Las tres alegaciones presentadas bajo un texto común, aluden a la proximidad de la explotación a Campo de Arriba, a la inexistencia de estercolero y fosa de eliminación de purines y las afecciones por emisión de olores que esto implica y a la inexistencia de cercado perimetral que impide el aislamiento sanitario de la explotación.  
Las afecciones que actualmente genera la actividad, pueden ser minimizadas con la adopción de los condicionantes expuestos en esta declaración de impacto ambiental.  
3. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 26 de julio de 2005 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, ampliación a la documentación, relativa a los siguientes apartados:  
Presentación de un nuevo estudio de impacto ambiental, al no cumplir el presentado con el contenido mínimo establecido en el art. 7 del Decreto 162/1990 de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo de impacto ambiental, considerando además que deberá actualizarse la documentación presentada a la legislación vigente relacionada con la naturaleza del proyecto.  
- Cálculo del volumen de purín generado anualmente en la explotación, la cantidad de N, así como la superficie agrícola necesaria donde aplicar el purín como abono orgánico, conforme al Real decreto 324/00 de ordenación de las explotaciones porcinas.  
En fecha 19 de septiembre de 2006 el promotor remite un nuevo estudio de impacto ambiental para una capacidad de la explotación de 800 cerdos, cédulas y planos catastrales de las parcelas donde se aplica el purín, documento de aceptación de los propietarios de las mismas, así como contrato para la retirada de cadáveres por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
Informes sectoriales  
El expediente municipal recoge los siguientes informes:  
- Informe favorable del arquitecto municipal.  
- Informe favorable de veterinario colegiado. La proximidad de la explotación al núcleo de población de Campo de Arriba, condiciona dicho informe a:  
- Eliminación de cadáveres en cualquier caso en un tiempo inferior a 6 horas.  
- Eliminación de purines, que sólo se realizará tras la finalización de cada recrío, estimándose la duración de éstos en cuatro meses, y siempre en condiciones de viento favorables, para ocasionar las menores molestias posibles a los habitantes de Campo de Arriba. Dado que la producción de purines prevista para 800 cerdos en ese recrío es de aproximadamente de 340 m³ y que la capacidad de almacenamiento de las fosas existentes es de 240 m³, no deberán introducirse más de 600 animales por recrío. El destino del purín será exclusivamente agrícola, esparciéndose en labores lo suficientemente alejadas de la población y efectuándose su traslado con una cuba al efecto perfectamente estanca.  
- Información pública con la presentación de tres alegaciones.  
- Autorización previa de la COPUT de 21 de diciembre de 1995, para la legalización de una explotación de 800 cerdos de cebo y 501 m² ocupados, quedando supeditada la concesión de la licencia municipal a la previa inscripción registral de vinculación de la total superficie real de la parcela a la construcción, con expresión de las concretas limitaciones a su edificabilidad y divisibilidad impuestas por la autorización previa.  
- Autorización previa de la COPUT para la construcción de un lazareto, concedida en fecha 6 de marzo de 2003, supeditada la concesión de la licencia municipal a la previa inscripción registral de vinculación de la total superficie real de la parcela a la construcción, con expresión de las concretas limitaciones a su edificabilidad y divisibilidad impuestas por esta autorización previa.  
La capacidad de almacenamiento de purines en la explotación, justificada en el último estudio de impacto ambiental presentado, es suficiente para almacenar los purines generados durante cuatro meses, tal y como condiciona el informe veterinario, por lo que no se considera necesario disminuir la capacidad de la explotación por debajo de los 800 cerdos.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como suelo no urbanizable común, según normas subsidiarias municipales.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
Se describe los elementos ambientales que pueden ser afectados por la actividad, entre los que se incluye suelo, agua, fauna, vegetación y paisaje.   
De la identificación de impactos recogida en el estudio de impacto ambiental, cabe destacar:  
- El impacto sobre el suelo se considera poco relevante, ya que no se prevé afección si se gestiona el purín como abono orgánico, conforme a las necesidades de los cultivos y sin sobrepasar las dosis de nitrógeno legalmente exigidas.  
- El impacto sobre las aguas en la propia explotación se considera poco probable, ya que las fosas donde se acumula el purín son impermeables, además los cursos de agua se encuentran a considerable distancia de la granja.  
- El impacto sobre el aire estará asociado a la emisión de olores, generados con el funcionamiento normal de la granja, así como por la manipulación de los residuos, aunque se consideran de baja intensidad si se evita acumular purines fuera de las fosas y se cumplen las labores periódicas de limpieza y desinfección, enterrando además en campo los purines aplicados como abono orgánico.  
- El impacto sobre el paisaje, que será poco relevante, al ubicarse granja en una zona rural, en la que se localiza explotaciones ganaderas de similares características.  
No se prevé impactos negativos de elevada magnitud, considerándose en general poco relevantes.  
La zona donde se desarrolla la actividad, agrícola de secano, no presenta valores ambientales relevantes, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el suelo y el agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de purines o durante su utilización como abono orgánico; y el aire, por emisión de olores asociada a los purines generados y a la presencia de animales principalmente.  
En el estudio de impacto ambiental se ha propuesto una serie de medidas correctoras, entre las que se incluye las siguientes:  
- Se impermeabilizará y dotará de absoluta estanqueidad tanto a las fosas como a la balsa de purines.  
Para minimizar la emisión de olores, se realizará el vaciado de las fosas de madrugada.  
- Se construirá drene perimetral a lo largo de las lindes de la parcela para impedir la entrada de agua de escorrentía superficial del exterior de la parcela.  
- Se retirará inmediatamente todo tipo de residuo sólido, orgánico e inerte, gestionándose de acuerdo con sus características y legislación vigente al efecto.  
- La explotación se vallará perimetralmente para evitar la entrada de animales que puedan actuar como vectores en la transmisión de enfermedades.  
La actividad se considera viable, desde el punto de vista medioambiental, siempre que las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental, se amplíen con la adopción de los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I apartado 1.h.  
2. El expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la explotación de porcino de cebo, situada en la partida Ribazo Gordo, polígono 4, parcela 59, término municipal de Alpuente (Valencia) promovida por Ismael Herrero Rubio, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Previo a la obtención de la licencia ambiental, el promotor deberá justificar, ante esta Secretaría Autonómica la autorización para la construcción de la balsa exterior de purines descrita en el estudio de impacto ambiental.  
- Previo a la obtención de la licencia ambiental, el promotor justificará ante esta Secretaría Autonómica la construcción de la balsa de purines, así como su correcta impermeabilización.  
- Se dispondrá de vado sanitario o sistema de desinfección equivalente a la entrada de la explotación, correctamente diseñado y localizado, de manera que pueda ofrecer garantías de desinfección de los vehículos que accedan a la explotación.  
- Previo a la obtención de la licencia ambiental, el promotor justificará ante esta Secretaría Autonómica el tratamiento a que se someta los purines, tanto en fosas como en balsa exterior, de manera que se consiga la miminización total de la emisión de olores y consecuentemente se reduzca la afección por olores al núcleo urbano.  
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.  
- En base al Real decreto 324/00 de ordenación de las explotaciones porcinas, deberá respetarse como distancia mínima, en la distribución de estiércol sobre el terreno, la de 100 m, respecto a otras explotaciones del grupo primero, y 200 m, respecto a las explotaciones incluidas en el resto de los grupos definidos en el artículo 3.B) del Real decreto 324/00 y a los núcleos urbanos. En relación con los cursos de agua, se respetará lo establecido en el Reglamento de dominio público hidráulico, que desarrolla os títulos preliminar, I, IV, y VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de aguas, aprobado por el Real decreto 849/1986, de 11 de abril, y lo dispuesto en los diferentes planes hidrológicos de cuenca.  
- Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que se produzcan en la explotación, deben ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado.  
- La eliminación de cadáveres deberá gestionarse conforme al Real decreto 1429/2003, de 21 de noviembre, por el que se regulan las condiciones de aplicación de la normativa comunitaria en materia de subproductos de origen animal no destinados al consumo humano.  
- Se comunicará a esta Secretaría Autonómica cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 6 de junio de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 128/2007-AIA.  
Promotor: Gas Natural Transporte sdg, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Energía de Valencia (Conselleria de Infraestructuras y Transporte).  
Objeto proyecto: Antena de suministro de gas natural a Utiel  
Localización: En el término municipal de Utiel (Valencia).   
Descripción del proyecto  
La descripción del proyecto se efectúa teniendo en cuenta toda la documentación presentada:  
El objeto del proyecto es una conducción de gas que permita el suministro de gas al polígono industrial el Tollo en Utiel y que partirá del ramal Chiva-Buñol-Requena-Utiel de su vértice V-V-361.  
Características:  
- Longitud de 3.286 m.  
- Tubería de acero al carbono.  
- Presión de 59 bares y diámetro de 6 ".  
- Pista de trabajo de 10 m. de anchura normal.  
- Zanja de 0,60 m. y a una profundidad mínima de 1 m.  
- Obras:  
- Replanteo y balizado de trazado.  
- Apertura de pista de trabajo: desbroce y despeje de terreno con máquinas taladoras y retroexcavadoras. Retirada de tierra vegetal para su posterior reposición. La pista sirve para acumular materiales extraídos de la zanja y para la circulación de maquinaria y obras.  
- Apertura de zanja. El material extraído se emplea en parte para el posterior relleno de zanja. El volumen de material de excavación que será trasladado a vertederos autorizados será de 59 m³.  
- Carga, transporte, descarga, almacenamiento y distribución de materiales de obra. Playas de acopio de materiales situadas pegadas o muy próximas a la pista de trabajo. La pista de trabajo se abre y se nivela y las tuberías se transportan por la misma pista.  
- Curvado, soldadura, protección de la tubería y puesta en zanja. Las tuberías se descienden a la zanja con tractores pluma. Una vez colocada la tubería se rellenará con materiales de excavación y si fuera necesario de préstamos.  
- Cruces hídricos mediante vainas pasa-aguas. Se restituyen las orillas y se montan las escolleras.  
- Instalaciones complementarias: posición 15-15-05 (estación de regulación y medida)situada en el polígono industrial El Tollo  
- Acometidas eléctricas para la posición referida que se situará íntegramente en el polígono industrial El Tollo.  
- Restitución del terreno, colocando la tierra vegetal. Se restituyen muros, cerca, setos, vallas, cualquier otro obstáculo retirado. Descompactación de suelos.  
- Señalización con hitos en vértices.  
- Servidumbres permanentes:   
- Zona de servidumbre de paso: en 1,5 m. a cada lado del eje de la tubería para la ocupación del subsuelo por las canalizaciones, para el derecho de paso del personal y ocupación temporal del terreno para atender la vigilancia, conservación y reparación de las instalaciones, prohibición de arar o cavar a profundidad mayor a 50 cm., prohibición de plantar árboles y arbustos de talla alta, prohibición de realizar obras o edificaciones sin permiso de la administración.  
- Duración de obras: 3 meses.  
- Equipos y sistemas de seguridad. Sistemas de protección catódica mediante inyección de corriente. Sistemas de telecontrol y telemando.  
- Servicios de explotación y mantenimiento.  
Tramitación administrativa e información pública  
Se remitió por el Servicio Territorial de Energía de Valencia de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte el proyecto y el correspondiente estudio de impacto ambiental, indicándose que se había llevado a cabo la información pública, no habiéndose presentado alegaciones de carácter ambiental. La información pública conjunta del estudio de impacto ambiental y el proyecto se realizó mediante publicación en B.O.P. de fecha 21 de diciembre de 2006 y en DOGV de 22 de diciembre de 2006.  
Por la Conselleria de Cultura se remitió por fax con fecha 7 de junio de 2007 informe relativo a la prospección arqueológica y etnológica del proyecto llevada a cabo.   
Consideraciones ambientales  
1. El proyecto afecta fundamentalmente a terrenos de cultivo y a carretera municipal CV-450 en suelo no urbanizable, afectando igualmente de manera más puntual a terreno seminaturales e incultos en suelo no urbanizable. Afecta puntualmente a suelo industrial de polígono y a zona de equipamientos, zonas verdes.  
El trazado discurre por zona llana o de poca pendiente, destacándose el cruce del río Magro en zona de escaso valor y la afección a terrenos incultos o seminaturales de manera puntual con vegetación en general de tipo ruderal-viaria.  
2. Se afectará a vía pecuaria Colada del Charco Tizón y Lontanar, cruzándola.  
3. Desde el punto de vista de la afección al patrimonio el estudio de impacto ambiental analiza la misma indicando que no afecta a ningún punto de interés arqueológico ni etnológico considerando el impacto sobre los yacimientos arqueológicos como moderado teniendo en cuenta las medidas a adoptar de la presencia de un arqueólogo a pie de obra. Se aporta igualmente memoria de prospección arqueológica en la que se indica que se han detectado restos cerámicos a lo largo del trazado, no viéndose afectado ningún yacimiento arqueológico inventariado. La presencia de materiales cerámicos en superficie se da en zonas afectadas por cultivos, obras de carreteras que han afectado notablemente a la topografía de la zona. Se propone el seguimiento arqueológico de toda la obra. Respecto al patrimonio etnológico existe una canalización de piedra en seco integrada en un ribazo de piedra en seco.  
En el informe de la Conselleria de Cultura referente a la prospección citada se indica que se considera insuficiente el seguimiento arqueológico y que debe llevarse a cabo un estudio de detalle para valorar los indicios arqueológicos y desarrollar a partir de él un programa de sondeos arqueológicos. Esto se incorporará al estudio de impacto ambiental indicando que son necesarias estas medidas previamente a las obras. Desde el punto de vista paleontológico deberá efectuarse la consulta pertinente, y desde el punto de vista etnológico la canalización citada, aunque no se verá afectada, deberá garantizarse esto a través del pertinente balizamiento y jalonamiento que deberá constar en el estudio de impacto ambiental.  
Igualmente se indica que además en el estudio de impacto ambiental deberá preverse que la aparición de restos arqueológicos o paleontológicos en el curso de las obras determinará la obligación de suspender la actuación, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a la Conselleria de Cultura al efecto de que se determinen las medidas oportunas de conformidad con lo previsto en la Ley de patrimonio cultural valenciano.  
4. El impacto sobre el medio es bajo o moderado teniendo en cuenta las características del mismo (fundamentalmente terrenos de cultivo, zonas abandonadas y carreteras) y las del proyecto, canalización enterrada que permite el laboreo posteriormente con algunas limitaciones. Paisajíticamente y desde el punto de vista de la vegetación el impacto es bajo o moderado. Con las medidas correctoras adoptadas en el estudio de impacto ambiental, las condiciones impuestas en la presente declaración y lo que se establezca por la Conselleria de Cultura se considera que el impacto es aceptable.  
5. En relación a las medidas correctoras (preventivas, minimizadoras y correctoras):  
El Estudio plantea una serie de medidas correctoras de entre las que se destacan las siguientes:  
- Jalonamiento durante replanteo de las masas de vegetación natural y se estimará perímetro de protección para evitar tala indiscriminada de individuos y posibles daños a vegetación adyacente desviando la zanja en el ancho suficiente.  
- Restos vegetales de desbroce se triturarán para su posterior uso en fase de restauración.  
- Se respetarán los ejemplares arbóreos de gran porte tanto de especies cultivables como naturales.  
- Ubicación de playas de acopio en terrenos cultivados.  
- Limitación de velocidad de vehículos en pista de trabajo a 20 km/h y riego de pista para evitar generar polvo cuando lo considere oportuno la dirección de obra.  
- Limpieza de zonas de ocupación temporal y afectadas por las obras de materiales a vertedero, previamente a la restitución del terreno.  
- Reposición de servicios afectados: tubos de riego, vallas, muros, etc.  
- Si el contratista no pudiera encontrar ningún propietario dispuesto a quedarse con la tierra deberá obtener los oportunos permisos y autorizaciones para verter.  
- Restitución de terrenos agrícolas a su estado inicial, se separará y acondicionará la tierra vegetal, se abonarán las cosechas que se vayan a perder por las obras, mantenimiento de caminos en buen estado y reparación desperfectos ocasionados.  
- Descompactación de pista de trabajo.  
- Reposición de tierra vegetal que previamente ha sido retirada.  
- Instalación de gaviones de piedras y escolleras en laderas de alto riesgo de erosión.  
- Restauración cruces con cursos hídricos (restauración márgenes con escolleras, tierra vegetal, revegetación, etc.).  
- Deberá contarse con presencia de arqueólogo encargado del seguimiento de las obras de canalización.  
- En los cruces con vías pecuarias se deberá garantizar en todo momento el paso por las mismas y al finalizar las obras deberán ser restituidas y en perfecto estado de conservación.  
En relación a las mismas se consideran en general adecuadas siendo necesario no obstante la modificación de las mismas en determinados aspectos así como la introducción de otras medidas preventivas y correctoras que permitan una correcta integración de la obra en el medio y evitar en lo posible o reducir el impacto sobre el entorno.  
6. En relación al programa de vigilancia ambiental:  
Respecto al programa establecido en el estudio se destaca la posibilidad de nombrar por el promotor un asistente técnico ambiental durante el tiempo de ejecución de obras y de restauración, responsable de la ejecución del programa de vigilancia ambiental.  
En relación con el programa referido se considera necesario extenderlo al control de todas las medidas correctoras (preventivas, minimizadoras y correctoras) del estudio de impacto ambiental, así como a los condicionantes que se establezcan en la presente declaración.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 7 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución e la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.   
En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 16271990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, resuelvo:  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de antena de suministro de gas natural a Utiel en el término municipal de Utiel (Valencia) cuyo promotor es la empresa Gas Natural Transporte sdg, SL., sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones sectoriales que sean necesarias así como del cumplimento de lo establecido en la documentación aportada (proyecto, estudio de impacto ambiental con medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental) y en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Condicionantes para la realización y funcionamiento de la obra:  
1. Los materiales procedentes de la excavación que no se reutilicen en la obra se llevarán a vertedero legalizado y en el caso de que el material extraído de la zanja no fuese de calidad adecuada, los materiales para el relleno de la misma se obtendrán de canteras legalizadas.  
2. En el caso de que para playas de acopio, depósito de materiales y parque de maquinaria se precisen terrenos fuera de la pista de trabajo, se ubicarán en parcelas en las que la afección a la vegetación sea mínima.   
3. Las escolleras y gaviones de piedras se recebarán con tierra para facilitar la regeneración vegetal.  
4. Se obtendrá la autorización del organismo de cuenca correspondiente en aquellas actuaciones que afecten al dominio público hidráulico.  
5. Mantenimiento y puesta a punto adecuada de la maquinaria.  
6. Se procederá al riego de pista de trabajo con frecuencia suficiente en aquellas zonas en las que por climatología u otras circunstancias se prevea generar un exceso de polvo, en especial en aquellas zonas próximas a población. Los camiones que discurran con material que pueda generar polvo deberán ir cubiertos con lona.  
7. En el desarrollo de las obras se respetarán los preceptos contenidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminación acústica y las ordenanzas municipales dictadas al respecto.  
8. Se cumplirá lo establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, con relación a las obras en la cercanía de zonas naturales. Se efectuarán, caso de ser necesario, las correcciones o medidas, que por los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria se estimen necesarios.  
9. Se contarán con los permisos pertinentes para la captación del agua empleada en la prueba hidráulica de las tuberías. Se implantarán medidas para evitar la absorción de fauna por la fuerza de succión de las bombas de agua. En el caso de emplear algún producto químico en la citada prueba, se deberá realizar una balsa de decantación de manera que los sobrantes tengan las características adecuadas para su vertido a cauce público. Los productos químicos sobrantes se derivarán a gestor autorizado.   
10. Respecto al patrimonio cultural se efectuarán un estudio de detalle de los indicios arqueológicos y un programa de sondeos arqueológicos que lo desarrollará, ejecutándose de acuerdo con lo que establezca la Conselleria de Cultura y se adoptarán las medidas derivadas de los mismos de acuerdo con lo que determine dicha Conselleria, todo esto previamente a la ejecución de la obra y con suficiente antelación. Se obtendrá igualmente informe de la Conselleria de Cultura respecto al patrimonio paleontológico. Además respecto al patrimonio arqueológico la aparición de restos arqueológicos o paleontológicos en el curso de las obras determinará la obligación de suspender la actuación, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a la Conselleria de Cultura al efecto de que se determinen las medidas oportunas de conformidad con lo previsto en la Ley de patrimonio cultural valenciano. Respecto al patrimonio etnológico la canalización de piedra seca existente próxima deberá balizarse y jalonarse convenientemente para evitar su afección durante el desarrollo de las obras.  
Todo lo anteriormente indicado además de llevarse a cabo deberá incorporarse al estudio de impacto ambiental.  
En cualquier caso deberá, previamente a la ejecución de la obra y con suficiente antelación, obtenerse respecto a la afección al patrimonio cultural el informe favorable de la Conselleria de Cultura de acuerdo con el artículo 11 de la Ley 4/1989 de 11 de junio del patrimonio cultural valenciano, y en caso de ser favorable se cumplirán las medidas que en él se indiquen.  
11. Respecto a la afección a vías pecuarias, se cumplirá lo establecido en la legislación de vías pecuarias y se obtendrá la autorización de ocupación ante la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria, cumpliéndose las condiciones que la misma establezca.  
12. En relación con el programa de vigilancia ambiental se considera necesario extenderlo al control de todas las medidas correctoras (preventivas, minimizadoras y correctoras) del estudio de impacto ambiental, así como a los condicionantes establecidos en la presente declaración.   
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 20 de junio de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML