Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5383, del 08-11-2006 (2006/12616)

Resolució de 18 d'octubre de 2006 de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5383

Data del DOGV
:   08-11-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/12616

CVE


Data del document
:   18-10-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Torreblanca](javascript:void(0))
    * [Muro de Alcoy](javascript:void(0))
    * [San Miguel de Salinas](javascript:void(0))
    * [Benimarfull](javascript:void(0))
    * [Sant Joan d'Alacant](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Resolució de 18 d'octubre de 2006 de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental. [2006/12616]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:   
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 022/05-AIA Villalonga, Gandia, Oliva, 031/05-AIA Benimarfull, Muro de Alcoy, 036/05-AIA San Miguel de Salinas, 038/05-AIA L'Alcora, 047/05-AIA Sant Joan d'Alacant, i 366/03-AIA Torreblanca, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 18 d'octubre de 2006.. La secretaria autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 22/05-AIA  
Títol: Ramal APA Villalonga-Gandia-Oliva  
Promotor: Gas Natural SDG  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports  
Objecte: Construcció d'un gasoducte  
Localització: Diversos municipis de la província de València  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la construcció d'una conducció de gas natural en alta pressió A, amb origen en la xarxa existent en els voltants de la confluència de la Casa de la Torre amb la carretera CV-60, al terme municipal de Castelló de Rugat, i haurà de subministrar gas natural per a consum industrial i domesticocomercial a les poblacions de Villalonga, Bellreguard, Oliva i Gandia, amb una longitud prevista de 40.647 m.  
Les característiques de la xarxa i distribució de ramals és la següent:  
 Diàmetre (polzades) Longitud (m)  
Conducció principal 10 24.857  
8 5.450  
Ramal a Villalonga 6 5.507  
Ramal a Oliva 6 4.755  
Ramal a Bellreguard 4 78  
TOTAL 40.647  
La canonada haurà de ser d'acer al carboni d'alt límit elàstic, revestida en el seu interior amb una pel.lícula de 60 microns de pintura epoxi, amb l'objecte de disminuir la rugositat. El revestiment en obra haurà de ser de polietilé i l'aplicació s'haurà de realitzar mitjançant cintes o amb maneguins retràctils.  
La totalitat de l'estesa haurà de discórrer soterrada a una profunditat mínima d'1 m, i aconseguir una profunditat d'1,5 a 2,5 m o superior en l'encreuament de rius i rierols, com també carreteres, autovies i autopistes.  
L'amplària de la pista de treball haurà de ser d'uns 10 m, distribuïts en dues franges longitudinals separades per la rasa d'instal.lació de la canonada. La més estreta amb una amplària de 3 m es destina a l'abassegament de materials procedents de l'excavació, i la més ampla, amb 7 m d'amplària, s'utilitza per a les operacions d'obra, el transport de materials i la circulació de maquinària.  
També hi ha una sèrie d'instal.lacions auxiliars complementàries vitals per a la seguretat, com són vàlvules, armaris de regulació, estacions de protecció catòdica i connexions elèctriques, l'emplaçament de les quals es farà considerant la facilitat d'accés.  
2. Alternatives  
S'han plantejat dues alternatives al traçat de la xarxa, optant per l'alternativa 1 com a més adequada per la menor afecció d'aquesta al medi ambient, l'esmentada alternativa creua el barranc del Rugat i el riu Vernissa per zones on la vegetació ripària és menys important.  
D'altra banda l'alternativa seleccionada tracta de circular en paral·lel a les infraestructures existents, com la CV-60, que suposa un important corredor, on la qualitat dels elements naturals és inferior a la de sectors menys antropitzats.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 7 de gener de 2005 la Conselleria d'Infraestructura i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte Ramal APA Villalonga-Gandia-Oliva.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte Ramal APA Villalonga-Gandia-Oliva, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant sengles anuncis publicats en el BOP de data 10 de febrer de 2005, i en el DOGV núm. 4943, de data 10 de febrer de 2005, i hi han presentat al·legacions particulars i ajuntaments afectats.  
2. Resum d'al·legacions  
Entre totes les al·legacions presentades, únicament posseeix caràcter ambiental la formulada per l'Ajuntament de Castelló de Rugat, en la qual posa de manifest la possible afecció als jaciments arqueològics d'Ofra, Aurent, Rafalet i Camí de Llutxent.  
En contestació, GAS NATURAL SDG, SA, manifesta que s'ha efectuat consulta en la Conselleria de Cultura, i s'ha confirmat que la canalització no afecta cap jaciment arqueològic. No obstant això, sempre que es vaja a dur a terme una obertura de rasa en obra, amb el conseqüent moviment de terres, es comptarà amb l'assessoria i supervisió d'un arqueòleg competent, que recomanarà les mesures que s'hauran d'utilitzar.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 22 de febrer de 2005, la Conselleria d'Infraestructures i Transports va rebre autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a la instal·lació de la conducció de gas en zona de policia de diversos llits i encreuament amb els rius Serpis i Vernissa i amb el rierol del Molí, en els termes municipals de Gandia, Palma de Gandia, Potries, Ròtova i Alfauir de la província de València.  
En l'esmentada autorització es recomana que, en els trams immediatament abans i després de l'encreuament, discórrega paral·lela al llit fins a enllaçar amb altres trams d'aquesta, i mai per dins del llit, i que la profunditat de soterrament de la canonada siga com a mínim d'un metre, comptador a partir de la generatriu superior del tub.  
Afeccions legals  
Segons l'estudi d'impacte ambiental hi ha afecció a:  
. Barranc d'Ofra  
. Barranc de la Tolla  
. Barranc dels Corrals  
. Barranc de la Font  
. Barranc de la Daia  
. Riu Vernissa  
. Barranc del Molí  
. Riu Serpis  
. Barranc de Beniteixir  
. Barranc de Moratal  
També hi ha afecció als següents camins ramaders:  
. Assagador del camí Vell de Gandia  
. Assagador del camí de la Pobla  
. Assagador d'Alacant a València  
. Assagador del camí de Sarrient a Rugat  
. Assagador del camí de Llutxent  
. Assagador del camí de Lorcha  
. Assagador a Castellonet  
. Assagador del camí Vell d'Ontinyent a Gandia  
. Encreuament assagador del Alquibla  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
A causa de la longitud del traçat, L'actuació proposada travessa zones amb valors ambientals clarament diferenciats, i es distingeixen dues unitats ambientals.   
La primera comprén la franja d'afecció situada entre els termes municipals de Castelló de Rugat i Ròtova, es caracteritza per la presència de cultius de secà en el primer tram i de cítrics en la part final, sent la vegetació natural la que apareix associada als cursos d'hídrics travessats, on hi ha peus d'alzines, baladres, i diverses classes de joncs i canyes.  
La segona comprén la franja d'afecció situada des del terme municipal de Ròtova fins al final del projecte, incloent els ramals de Villalonga, Oliva i Bellreguard, es caracteritza per la presència de cultius de cítrics.  
Per tant, els punts d'encreuament amb els barrancs i rius seran les zones més sensibles, per la seua afecció a la densa cobertura de canyars i baladres, i es podria alterar el funcionament hidràulic del llit.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els impactes més rellevants es produiran en la fase de construcció, en particular en les fases d'obertura de pista i excavació en rasa. Les conseqüències ambientals d'aquestes activitats són bàsicament la incidència sobre la vegetació natural, l'afecció sobre els nivells superiors del sòl que són selectivament retirats i recollits per a la seua posterior restitució, per la qual cosa aquest efecte pot considerar-se esmenat i, finalment, la compactació mecànica de sòls sobre la pista de treball, produïda per la circulació de vehicles.  
Finalment, cal mencionar l'impacte sobre el medi fluvial, potser el més important, per quant afecta formacions de ribera dels cursos hídrics travessats i altera la morfologia i característiques hidrològiques originals del llit, com també l'aportació de sòlids en suspensió que augmentaria la terbolesa de l'aigua, disminuint per tant, la qualitat d'aquesta com a biòtop i afectant les comunitats bentòniques. També hi ha afecció a una sèrie de trams de camins ramaders.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures.  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives.  
. Descompactació de sòls sobre tota la franja d'afecció.  
. Restitució de la capa de terra vegetal.  
. Revegetació de les zones naturals afectades, mitjançant l'execució de campanyes de revegetació amb espècies autòctones (Quercus rotundifolia i Nerium oleander).  
. Els encreuaments fluvials s'hauran de realitzar mitjançant el sistema d'aïllament amb dreceres, ateses les seues característiques de seguretat i rapidesa d'execució, no interrompent el vessament, cas d'existir-ne.  
. Col·locació de defenses durant la fase d'execució de les obres d'encreuament de llits que minimitzen la incorporació de sòlids en suspensió.  
. Selecció d'un punt d'encreuament amb la menor cobertura de vegetació.  
. Es recomana els mesos de juliol a setembre, com a període més adequat per a realitzar els encreuaments de llits.  
. Reposició cuidadosa de la morfologia original del llit, amb l'ús en la reposició del llit de materials de característiques semblants als originals, amb preferència els mateixos, que hauran de ser recollits selectivament.  
. Aplicació de criteris d'homogeneïtat perceptual en la selecció de materials per a les esculleres de defensa (en la mesura que siga possible, semblant textura i col·locació).  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de tenir com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
. Controlar l'adequada retirada i manteniment de la terra vegetal durant la fase d'obres.  
. Evitar en la mesura que es puga la tallada innecessària de peus ecològicament interessants, bé pel seu grau de raresa o endemisme.  
. Controlar el trasbals de maquinària i vehicles fora d'espai assignat a aquest efecte, evitant l'afecció a recursos naturals, habilitant zones d'estacionament de maquinària i equips lluny de la zona d'influència dels cursos hídrics.  
. Mantenir una reduïda velocitat de trànsit (20 km/h) per la pista de treball per a limitar la generació de pols.  
. Vigilar la presència d'abocaments o residus generats en el procés productiu.  
. Observar les afeccions derivades de les obres en els punts d'encreuament i aigües avall dels cursos hídrics, especificant els efectes sobre la vegetació ripària i fauna aquàtica.  
. Controlar la correcta evolució de les actuacions realitzades en l'execució del projecte de restauració ambiental (plantacions, hidrosembra, etc.).  
. Vigilar l'aparició de nous impactes no quantificats (erosió de talussos i vessants, formació de valls, lliscaments del terreny, etc.).  
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una certa periodicitat la realització d'informes en els quals s'informarà del compliment del programa, com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser prevists en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 7 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de Ramal APA Villalonga-Gandia-Oliva, promogut per la Direcció General d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Atesa l'afecció a camins ramaders, haurà d'iniciar-se prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge de València, obtenint l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.   
2. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'informarà a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
3. La conducció en els trams immediatament abans i després de l'encreuament, discorrerà paral·lela al llit fins a enllaçar amb altres trams d'aquesta, i mai per dins del llit.  
4. La profunditat de soterrament de la canonada siga com a mínim d'un metre, comptat a partir de la generatriu superior del tub.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 031/05.AIA  
Títol: Ronda nord de Benimarfull de la carretera CV-700  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte: Eliminar la travessia de Benimarfull de la carretera CV-700  
Localització: Termes municipals de Benimarfull i Muro   
Descripció del projecte  
El terme municipal de Benimarfull està ala comarca del Comtat, província d'Alacant, i limita al nord amb el d'Alcocer de Planes, a l'est amb Planes i Almudaina, al sud amb Benillup i a l'oest amb Muro. La carretera CV-700, que ve de Planes i travessa d'est a oest Benimarfull cap a Muro, pertany a la xarxa local i és de titularitat de la Conselleria d'Infraestructures i Transport. Al pas d'aquesta pel nucli urbà de Benimarfull presenta un tram on se circula amb pas alternatiu en ambdós sentits regulat per semàfors.   
L'actuació prevista consisteix en la construcció d'una ronda direcció oest . est, al nord de la carretera actual CV-700, projectada per a una velocitat específica de 80 km/h, amb un tronc principal i 2 rotondes a l'inici i final (rotonda oest i rotonda est). La ronda comença a a CV-700 al terme municipal de Muro on recorre al voltant de 400 m, entra al terme de Benimarfull, creua el barranc del Poble i acaba en la rotonda est, en l'encreuament de les carreteres CV-700 i CV-704 (carretera cap a Benillup, sentit nord-sud).  
El tronc principal de 1.753 m de longitud és una calçada de 2 carrils d'ample 3,00 m cada un, un carril per sentit de circulació, amb voral d'1,00 m i berma d'1,00 m a un costat i a l'altre. El pendent longitudinal màxim és de 6,25%. Les rotondes tenen calçada anular de radis interior i exterior 21,00 i 29,00 m respectivament, 2 carrils de 4,00 m i vorals interior i exterior de 0,50 m. L'actuació es completa amb vies de servei de 6,00 i 3,00 m d'ample, per a connectar la ronda amb els camins existents, i 4 estructures per a donar continuïtat transversal. L'encreuament del barranc del Poble es fa amb pont de 75 m de longitud i 3 vans.  
En la documentació de l'expedient, mantenint el corredor per on discorre l'actuació, s'han presentat alternatives respecte a aspectes puntuals, com ubicació de rotondes i cotes d'encreuament de la rasant de la carretera amb els camins existents.   
Posteriorment, a petició del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, s'aporta documentació (2 fulls de text i 4 mapes) on s'estudia una alternativa per al tram denominat Eix e1 (des del començament en el terme municipal de Muro fins a la denominada rotonda oest) que evite el desmunt d'aquest tram.  
Tramitació administrativa  
El 15 de març de 2005 la Conselleria d'Infraestructures i Transport remet estudi d'impacte ambiental (EIA) i projecte bàsic (PB) de l'actuació Ronda nord de Benimarfull de la carretera CV-700, i s'inicia l'expedient 031/05-AIA d'avaluació d'impacte ambiental en aquesta Direcció General.  
El 25 d'abril de 2005 s'envia escrit de requeriment de documentació a la Direcció General d'Obres Públiques sol·licitant el certificat d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, al·legacions, respostes i informe de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià.  
El 27 de maig de 2005 s'envia escrit de sol·licitud d'ampliació a la Direcció General d'Obres Públiques sol·licitant que s'estudie una alternativa de traçat per al denominat Eix e1 de la ronda, des del començament en el terme municipal de Muro fins a la rotonda oest. El 7 de juliol de 2005 la Direcció General d'Obres Públiques remet escrit de resposta.  
El 5 d'agost de 2005 l'Oficina del pla de carreteres remet per fax còpia de l'informe preceptiu i vinculant de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
El 13 de setembre de 2005 l'Oficina del pla de carreteres remet certificat d'informació pública, còpia de l'informe de l'Ajuntament de Benimarfull i còpia de resposta de l'Oficina del pla de carreteres a aqueix informe.  
Informació pública  
D'acord amb els certificats remesos per l'Oficina del pla de carreteres, el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental es van sotmetre a informació pública amb anunci en el BOE núm. 83 de 7 d'abril de 2005 i en el DOGV núm. 4985, de 14 d'abril de 2005. D'acord amb aquest certificat, s'han rebut 6 al·legacions particulars sense contingut ambiental i una al·legació de l'Ajuntament de Benimarfull.  
Aquesta al·legació es refereix a qüestions funcionals d'ordenació del trànsit i de connexions de Benimarfull amb altres municipis. Aborda un aspecte ambiental, que és el del pas de trànsit pesant de camions de la cooperativa pel nucli urbà, i sol·licita un pas inferior de major gàlib en l'encreuament del camí de la Punta amb la futura ronda. L'Oficina del Pla de Carreteres respon a aquest aspecte indicant que aquest trànsit pot utilitzar la futura rotonda est, en l'encreuament amb la CV-704, per a evitar el pas pel nucli urbà.  
Afeccions legals   
Camins ramaders  
L'actuació afecta l'assagador el Molló, d'amplària legal 20 m, l'assagador del Camí Vell de Muro, de 10 m d'amplària i l'assagador del Caso, de 15-20 m d'ample.  
Domini públic hidràulic  
La futura ronda creua el barranc del Poble.  
Classificació i qualificació urbanística  
L'actuació comença en sòl no urbanitzable comú règim general en el terme municipal de Muro (durant uns 400 m) i després entra al terme municipal de Benimarfull, on travessa sòl no urbanitzable residual i sòl no urbanitzable d'especial protecció ecològica (barranc del Poble).  
Patrimoni cultural  
En els voltants de la traça de la ronda hi ha 2 jaciments arqueològics: AC 54 Cementeri i AC 84 Cementeri II.  
Sòl forestal  
L'actuació travessa sòl forestal de tipus arbratge natural al barranc del Poble.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats per l'actuació  
L'actuació es desenvolupa en una zona d'ús fonamentalment agrícola, pròxima al nucli urbà de Benimarfull, amb presència també d'ús industrial i un establiment de turisme rural (antic balneari Els Banys).  
La zona de major valor ambiental és el barranc del Poble, que l'actuació creua amb pont. Hi ha abundant vegetació amb arbres de gran port; es troben poblacions de O. Populetalia albae dominades per àlber blanc (Populus alba) i xop (Populus nigra), matolls i esbarzerars de la sèrie Rubio ulmifolii-Crataegetum brevispinae i pastius de la sèrie Lathyro tremolsiani . Brachypodietum phoenicoidis. Aquest sòl està en l'Inventari de sòl forestal de la Comunitat Valenciana com a sòl forestal arbratge natural.  
Pel que fa a la fauna, al barranc del Poble l'herpetofauna està representada per la sargantana cuallarga (Psammodromus algirus) o el fardatxo (Lacerta lepida) i la serp blanca (Elaphe escalaris) o la serp llisa meridonal (Corponela girondica). De mamífers, destaca el ratolí de camp (Apodemus sylvaticus), la musaranya (Crocidura russula i Suncus etruscus), l'eriçó (Erinaceus europaeus) i el conill (Orytolagus cuniculus). Pel que fa a l'ornitofauna, es troba la cogullada (Galerida cristata i Galerida Tecklae), el còlit ros (Oenanthe hispanica), la perdiu (Alectoris rufa), etc.  
La ronda creua l'assagador del Molló i afecta altres 2 camins ramaders en la rotonda est (assagador del Camí Vell de Muro i assagador del Caso).  
Pel que fa al patrimoni cultural, el projecte compta amb l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny. En els voltants de l'actuació hi ha 2 jaciments arqueològics (AC 54 Cementeri i AC 84 Cementeri II) que es jalonaran durant l'execució de les obres en un cercle de 50 m de radi per a evitar-ne l'afecció. En la traça de la futura ronda, la prospecció arqueològica parla de material ceràmic trobat en superfície i es proposa fer un seguiment arqueològic durant les obres per si es trobara material d'interés.  
Respecte a la geomorfologia, es veurà modificada amb l'execució de desmunts i terraplens. El desmunt més important és el que es fa aproximadament entre el punt quilomètric 0+100 i 0+300, d'aproximadament 180 m de longitud i que arriba a 7 m d'alçària, sobre el qual es va fer estudi d'alternatives de traçat. Finalment, es considera acceptable mantenir la traça de la documentació presentada inicialment (EIA i PB) ja que, encara que el desmunt és de certa entitat, s'executa en sòl agrícola sense especial valor ambiental i permet acostar-se a la compensació de terres en el conjunt de l'obra, la qual cosa evita recórrer a préstecs.   
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
L'estudi d'impacte ambiental descriu els impactes ambientals que produiria l'obra, distingint fase de construcció i fase d'explotació. Aquests impactes són els habituals d'aquest tipus d'obres. Els més importants són: l'impacte en la geomorfologia per l'execució de desmunts i terraplens, l'impacte sobre el paisatge, l'impacte sobre la qualitat de l'aire per la generació de soroll de la futura ronda i l'afecció a camins ramaders.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa una sèrie de mesures correctores que es consideren adequades. Cabria afegir les consideracions següents:  
. Els pendents dels talussos de desmunt no s'especifiquen en l'estudi d'impacte ambiental. En tot cas, s'hauran d'ajustar a les necessàries per a complir amb l'estabilitat, de manera que a més es destruïsca la menor quantitat possible de relleu natural. L'aspecte final de terraplens i desmunts ha de ser el més concordant possible amb l'entorn, especialment en el desmunt de major alçària.  
. Respecte a l'afecció a camins ramaders, l'estudi d'impacte ambiental només preveu mesures correctores de l'afecció a l'assagador el Molló. No obstant això, l'actuació acaba en una rotonda, construïda sobre una rotonda existent, i intercepta altres 2 camins ramaders (assagador del Camí Vell de Muro i assagador del Caso). Per a aquestes 2, també s'aplicaran les mesures oportunes per a complir la Llei 3/1995, de camins ramaders.  
L'estudi d'impacte ambiental presenta un programa de vigilància ambiental adequat, que preveu l'emissió de diversos informes en diferents moments de l'actuació.  
Consideracions jurídiques  
. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8 a) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior es fa la següent   
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Primer  
Es considera acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte ronda nord de Benimarfull de la carretera CV-700. Benimarfull (Alacant), promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, sempre que s'ajuste a la documentació presentada i es complisquen els condicionants del punt segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució del mencionat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. Els documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) hauran d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de l'obra. La direcció d'obra haurà d'exigir el compliment d'aquestes.   
El pressupost del projecte de construcció haurà d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre. També s'hauran de valorar i proveir pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.  
2. La localització concreta de pedreres, préstecs, enderrocs i abocadors que siguen necessaris per a la construcció de l'obra ha d'incloure's en el projecte constructiu corresponent a aquesta actuació.  
3. Durant l'execució de les obres haurà de procurar-se no realitzar treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població de Benimarfull i altres emplaçaments de caràcter residencial pròxims, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.   
Els abassegaments de materials de construcció pulverulents s'hauran de localitzar de manera que la direcció predominant del vent no porte les partícules de pols cap al nucli urbà.  
4. S'haurà d'observar el compliment de l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià.   
5. Pel que fa a l'afecció a camins ramaders, haurà de complir-se la Llei 3/1995, de camins ramaders, tant per a l'assagador el Molló com per als camins ramaders que puguen estar afectats per la rotonda est de la carretera.  
6. L'ocupació de sòl per a abassegament de materials, instal·lacions auxiliars, maquinària, etc. haurà de ser mínima. El sòl que s'haurà d'ocupar serà sòl sense arbratge ni un altre tipus de vegetació natural.   
D'acord amb l'article 63 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, s'han de sotmetre a estimació d'impacte ambiental les rompudes de terrenys forestals, siga quina siga l'extensió d'aquestes, quan no hagen de sotmetre's a avaluació.  
Una vegada acabades les obres, es restauraran les superfícies afectades de manera que recuperen el seu estat original, en concordança amb l'entorn.  
7. En el barranc del Poble no es faran abocaments, no se n'alterarà la geomorfologia ni s'utilitzarà com a runam, zona d'abassegaments ni per a situar instal·lacions auxiliars. Per a l'accés al llit del barranc en l'execució del pont s'utilitzaran els camins d'accés existents. Finalitzades les obres, ha de restaurar-se l'estat inicial del barranc.  
8. Els talussos de desmunt s'ajustaran als necessaris per a complir amb l'estabilitat, de manera que es destruïsca la menor quantitat possible de relleu natural. L'aspecte final de terraplens i desmunts ha de ser el més concordant possible amb l'entorn, especialment en el desmunt de major alçària.  
9. Qualsevol modificació del projecte presentat haurà de ser comunicada a aquesta Direcció General. Si es detecta un impacte ambiental no previst o una situació anòmala amb risc per a qualsevol element ambiental o la producció de danys no prevists a tercers, se'n procedirà a l'estudi i correcció i es comunicarà a aquesta Direcció General.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 36/05-AIA  
Títol: Nova subestació transformadora de 220/66/20 kV, San Miguel de Salinas  
Promotor: IBERDROLA  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports  
Objecte: Millora del subministrament d'energia elèctrica al municipi de San Miguel de Salinas  
Localització: Terme municipal de San Miguel de Salinas  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la construcció d'una nova subestació per atendre les demandes actuals i futures del municipi de San Miguel de Salinas.  
La nova subestació estarà alimentada a la tensió de 220 kV des de les ST Torremendo, Rojales i Campoamor. Així mateix, des d'aquesta subestació es donarà suport a la xarxa de 66 kV mitjançant la transformació 220/66 kV prevista instal·lar, millorant-se la capacitat d'aquesta xarxa.  
La subestació se situarà a la partida del Camp de Salinas, ocupant una superfície de 25.000 m2 de sòl classificat com a no urbanitzable, l'ús del qual és l'agrícola i està actualment abandonat.  
La nova ST Novelda constarà de les instal·lacions següents:  
. Connexió a la L/220 kV Campoamor-Rojales, que comprendrà la modificació d'ubicació del suport existent i la col·locació de dos nous suports tipus 22S190, des d'on es derivarà, mitjançant un cable subterrani de coure amb aïllament XLPE, de 2.000 mm2 de secció, fins a les cel·les de 220 kV en l'interior de l'edifici.  
. Un sistema elèctric de 220 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i onze posicions corresponents a sis de línia, quatre de transformador i l'adaptament de barres.  
. Un sistema elèctric de 66 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i set posicions corresponents a quatre de línia, dos de transformador i l'adaptament de barres.  
. Un sistema elèctric de 20 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6, conformat per dos mòduls de cel·les amb un total de trenta-dos posicions de les quals vint seran eixides de línia, dos de transformador, dos de serveis auxiliars, una de mesura, una d'enllaç de barres, quatre d'unió i dos de bateria de condensadors. Aquest sistema es completa amb la dotació en intempèrie de dues bateries de condensadors (BC).  
. Una transformació dotada amb dos transformadors de potència de 120 MVA, cadascun i relació 220/66 kV i altres dos transformadors de potència de 50 MVA cada un i relació 220/20 kV, amb les seues corresponents reactàncies trifàsiques limitadores de posada a terra. Per al subministrament dels equips i serveis propis de la subestació es muntaran dos transformadors de serveis auxiliars (TSA) de relació 20/0,380-0,220 kV i 250 KVA de potència cadascun.  
. Un edifici en què se situaran les cel·les de 220 kV, 66 kV i 20 kV, equips de control, protecció, comunicació, alimentació en BT, etc., necessaris per al funcionament correcte de la subestació, com també dues xicotetes dependències per a lavabo i vestidor, una en cada sala de control.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 17 de març de 2005 la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte d'instal·lació d'una nova subestació transformadora de 220/66/20 kV, San Miguel de Salinas.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la nova subestació transformadora de 220/66/20 kV, San Miguel de Salinas, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant anunci publicat en el BOP núm. 18 de data 24 de gener de 2005, i no s'hi han presentat al·legacions.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
La parcel·la analitzada es troba aïllada i allunyada de nuclis urbans (San Miguel de Salinas és el més pròxim i es troba a més de 3 km), en una zona agrícola i pròxima a carreteres, i amb un ús actual del sòl corresponent a cultius abandonats.  
Malgrat la seua proximitat al parc natural de les Llacunes de La Mata i Torrevieja, la parcel·la es troba fora del perímetre de protecció del parc.  
En general, la zona no presenta valors ressenyables dignes d'especial protecció, únicament l'existència d'una rica comunitat ornítica declarada com a zona ZEPA (zona d'especial protecció d'aus) pel Govern Valencià. Encara que la major part de les espècies són aus estríctament aquàtiques, utilitzen els camps agrícoles com a àrees de campeig. Entre les espècies més afectades es troben les aus rapaces com l'àguila pescadora, l'àguila calçada, el falcó pelegrí, el pilot o el milà negre.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els canvis en la geomorfologia que es pot generar com a conseqüència dels moviments de terres que s'han de dur a terme per a la preparació del terreny, seran mínims ja que es construeix sobre un terreny pla. A més, no serà necessari obrir noves vies d'accés a la parcel·la, únicament s'ha projectat un entroncament des de la CV-943, que circula al llarg del lateral est de la parcel·la.  
La implantació de la subestació tindrà efectes sobre la qualitat de l'aire, per l'augment dels nivells sonors i la producció de camps elèctrics i magnètics, efectes que seran pràcticament inapreciables a causa de l'apantallament de la vegetació existent.  
Durant la fase de funcionament, es poden produir emissió de gasos, a causa d'una eventual pèrdua d'hexafluorur de sofre (SF6), gas sintètic i inert que s'utilitza com a dielèctric en els interruptors, també pot existir un impacte sobre el sòl i les aigües subterrànies, a causa d'un possible abocament incontrolat d'oli dels transformadors.  
Com ens trobem en una zona agrícola, el risc de col·lisió i electrocució que puguen patir les aus és baix, ja que resulta una instal·lació perfectament visible i fàcilment evitable per les aus.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les següents mesures correctores:   
. Minimització de les zones d'abassegament de materials de muntatge de la infraestructura o procedents de l'excavació.  
. Els canvis d'oli, reparacions i llavades de maquinària s'hauran de dur a terme en zones específiques on no hi haja perill de contaminació de les aigües per abocaments de lubricants, formigó o altres productes.  
. Per a la instal·lació dels transformadors de potència està prevista la construcció sota les bótes d'aquests, d'una safata de formigó armat estanca, a fi de recollir els possibles fluids que caiguen sobre ella i conduir-los, gràcies al pendent d'aquesta primer i canonada de fibrociment després, fins a un depòsit de formigó soterrat amb suficient capacitat per a acollir l'oli d'un transformador.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental haurà de tenir com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de nova subestació transformadora de 220/66/20 kV, San Miguel de Salinas, promogut per Iberdrola, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Per al disseny del traçat de les futures línies que isquen de la subestació, s'haurà de tenir especial atenció que no interferisquen les zones de campeig de les aus rapaces existents, prenent les mesures correctores oportunes per a disminuir els riscs de col·lisió i electrocució.  
2. Una vegada efectuada la instal·lació s'haurà de procedir a la recollida de material sobrant i el trasllat a un abocador autoritzat, i a la restauració a l'estat original de les zones afectades mitjançant l'aportació de terra vegetal i la plantació d'espècies arbustives i herbàcies pròpies de la zona, en l'interior de la parcel·la de manera atzarosa, fugint de les disposicions lineals.  
3. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'haurà de comunicar a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 38/05-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de taulells ceràmics  
Promotor: Colorker, SA  
Localització: Carretera de l'Alcora, km 21,3 . 12110 l'Alcora (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Colorker, SA, és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...), en les instal·lacions de la qual de la carretera de l'Alcora, km 21,3 del terme municipal de l'Alcora (Castelló), fabriquen taulells ceràmics a partir de pols atomitzada d'argiles i esmalts, i terminació dimensional mitjançant rectificat, amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, motiu pel qual es redacta el projecte avaluat.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no procedeix analitzar l'impacte derivat de la construcció d'aquesta, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el desmantellament d'aquesta.   
Colorker, SA, situada en una parcel·la qualificada com a sòl urbà 4B, d'ús industrial mixt, apte per a indústria pesant, segons el PGOU del municipi de l'Alcora, que està distribuïda en dues parcel·les, en una estan les instal·lacions productives i en una altra pròxima, separada per un carrer, el magatzem de producte.  
Les instal·lacions industrials tenen prevista una capacitat de producció anual d'uns 4.800.000 m2 (83.795 t/any), consten de 4 línies de fabricació de taulells ceràmics mitjançant el procés de monococció: premsat de pols atomitzada, seguit de l'assecament del taulell conformat, esmaltat i serigrafiat de la cara vista, cocció en forn de gas natural, i refredament. I una vegada construït el taulell, classificació i rectificació de vores, seguit de l'empaquetatge i paletitzat. Comptant a més amb altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara mòlta de frites i preparació d'esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltat i mòlta, decantador de fangs de les aigües de rectificació, emmagatzemament de gasoil, xarxes de gas natural, aire comprimit i aigües (de procés, industrial i potable), i altres serveis generals, i equipaments auxiliars: oficines, laboratoris, tallers, centre de transformació d'electricitat, tractament d'aigües, basses de tractament de fangs i d'aigües pluvials, magatzem de residus generats, compressors i serveis generals.  
Els esmalts ceràmics són preparats en les instal·lacions d'aquesta on té lloc la mòlta per via humida, i addició de colors, dispersants, etc, donant lloc en aquesta secció a la producció d'aigües residuals contaminades que és necessari tractar. En la preparació, manipulació i aplicació de l'esmalt sobre el suport ceràmic es produeixen importants quantitats d'aigües residuals contaminades.  
Malgrat això, no es disposa de xarxa de sanejament per a l'evacuació d'aigües residuals, les quals gestiona via conducció per canonada a una indústria atomitzadora pròxima, autoritzada com a gestor de residus perillosos. Mentre que les aigües pluvials són abocades al vial.  
La parcel·la amb una superfície de 61.814 m2, dels quals 31.915 m2 estan edificats, afronta a l'oest i sud amb altres activitats industrials del sector ceràmic, i es troba pròxima a l'embassament de Maria Cristina.   
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argila atomitzada i esmalts i colors ceràmics, i com a fonts d'energia, gas natural i electricitat.  
Antecedents  
. No consten en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
Tramitació administrativa  
En data 4 de febrer de 2005 es rep, remés per l'Àrea d'Avaluació Ambiental, el projecte bàsic, l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, al mateix temps que s'informa que no es van presentar al·legacions en la Conselleria de Territori i Habitatge ni en l'Ajuntament, del certificat de la qual, expedit el 28 de gener, s'adjunta còpia.  
Amb data 2 de març de 2004 l'Ajuntament emet un informe, en què s'expressa que l'emplaçament es troba dins del marc urbanístic vigent i no hi ha impediment per al seu desenvolupament pel que fa a les ordenances municipals ni per determinacions en el planejament municipal, i s'ha de tramitar la llicència de l'activitat actualitzada.  
En data 28 de gener de 2005 l'Ajuntament de l'Alcora, expedeix el certificat del secretari de l'Ajuntament de l'Alcora en el qual s'assenyala que va ser publicat en el DOGV el 16 de desembre de 2004 i transcorregut el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions.  
Atés completa la documentació remesa, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que pertoque obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
La fabricació de taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, i originen al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2, Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació ni de lliscament, de baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Atés que la situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupat per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament d'aquesta podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats. Si bé hi ha una convivència amb habitatges pròxims per la qual cosa hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i establir-se controls addicionals.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, està previst l'emmagatzemament temporal d'aquests, fins a la seua recollida per un gestor extern. Per aquest motiu, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus per gestors per a la recollida dels residus produïts, en tractar-se de gestors autoritzats. En tenir-se, d'altra banda, prevista la gestió de residus perillosos i no perillosos en recuperar-se per valoració dins del sector ceràmic.   
També és ressenyable que es projecta l'abocament zero d'aigües residuals sanitàries i industrials, que en el primer cas són depurades i reutilitzades juntament amb les industrials en els atomitzadors, d'empreses veïnes, si bé s'ha de garantir la impermeabilització de les basses d'emmagatzemament.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se'ls classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels forns i pols emesa en diversos punts del procés, de residus de diversa índole, sorolls i vibracions, com també les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa del proveïment d'argiles des de les plantes de fabricació d'argila atomitzada i a les eixides de producte acabat, sent per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats, com també l'originat per l'abocament de les aigües pluvials a la cuneta del vial.   
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament (en estar la planta en marxa), i en el cessament de l'actuació no necessita mesures correctores addicionals a les exposades per a recuperar les condicions originals.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, i han de ser observades les següents mesures correctores  
1) Contaminació acústica. Vibracions  
Falta el mesurament de l'afecció acústica real produïda per la indústria de referència, duta a terme per un OCA, a fi de corroborar les estimacions exposades. Haurà d'aportar en el termini màxim de 3 mesos un complet estudi d'immissió de soroll en zones de major afecció, fent una anàlisi dels focus productors de soroll. Ha de realitzar amb aquest fi un control de soroll en les dues situacions: parada totalment i en plena activitat. I en cas necessari, aportar la proposta de mesures correctores.   
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposa d'un total de 31 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics, dels quals 24 corresponen a emissions contínues, per la qual cosa els altres 7 focus, en funció de les previsions d'utilització hauran o no ser considerats com a tals, i en aquest cas sotmetre's al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
. En els forns i assecadors: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2, i probablement F i Pb procedents dels esmalts).  
. En la resta d'unitats: Les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificat i dels focus difusos de les operacions de descàrrega i trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en el que disposa el punt 1.A de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els següents límits en xemeneies dels processos d'atomització:  
Contaminant  
Partícules 150 mg/m3  
NOx 300 ppm  
CO 500 ppm  
F 80 mg/m3  
SO2 4300 ppm  
Opacitat 2 (Ringelman)  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents dels escapaments de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila per la qual cosa hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella i tenint cura de la neteja dels elements del camió.  
Finalment, es disposarà d'una màquina agranadora amb filtre de captació de pols per a l'agranada de determinades zones i mantenir net el sòl de la fàbrica en el conjunt d'aquest.  
La indústria es troba recollida en el grup B, del Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es tinga accessibilitat a aquests segons s'indica en l'esmentada ordre.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua de la indústria procedeix d'una captació subterrània autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a la Comunitat de regants Pozo la Esperanza amb concessió 97-CP-0066, de la qual Colorker n'és sòcia. No s'aporta informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua per a ús industrial que pot suposar la implantació de la indústria avaluada amb les previsions de la concessió aportada, garantint la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
La parcel·la disposa de xarxa separativa per a la recollida d'aigües pluvials i residuals, tot i que no es troba connectada a la xarxa municipal de sanejament. No obstant això, segons s'indica, únicament s'hi aboquen, de la qual cosa es dedueix de l'exposició de l'estudi, les aigües pluvials; i és zero l'abocament d'aigües residuals d'ús domèstic i industrial.  
Les aigües residuals produïdes per l'empresa són les aigües de les unitats del procés industrial i les aigües sanitàries. Les aigües sanitàries es recullen i tracten en dues depuradores biològiques compactes, i es gestionen els fangs amb EDAR. Les industrials dels processos d'esmaltació, juntament amb els fangs de depuració són conduïdes per canonada fins a l'atomitzadora Amizalsa, de les quals hauran d'aportar caracterització i quantitat anual gestionada, i en cas necessari, declaració de producció d'aquest residu perillós.  
Les xemeneies dels forns, assecadors i caldera auxiliar no tenen elements anticontaminació. Els equips disposats per al tractament de gasos ho són per via humida en la secció de mòlta i preparació d'esmalts i per via seca en la resta de punts de captació de pols, càrrega, descàrrega, premses, mòlta i transferències entre equips de transport, de manera que no generen aigües residuals.  
4) Contaminació del sòl.  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior ja que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
Tot i tractar-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, en la documentació presentada no s'avalua aquest aspecte, s'assenyala únicament la impermeabilitat de les basses, i s'indica que no es preveu cap tipus de contaminació subterrània, quan simplement en l'estimació d'emissions dedueixen 7.500 kg/any de pols, que depositada en les cobertes i a causa de l'arrossegament de les aigües pluvials anirien a parar al sòl, i al seu torn derivats al vial exterior amb la consegüent contaminació.  
No es detallen les condicions de les zones d'emmagatzemament de matèries primeres. Segons s'indica, les basses per a l'emmagatzemament són impermeables.  
5) Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus: fangs i aigües (no enumerades en la relació de residus), testos, olis lubricants esgotats, elements d'equips mecànics i ferralles, com ara corrons, filtres d'oli, envasos contaminats, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, paper i cartó contaminat, guants i màscares, aerosols, etc., com també altres no enunciats com ara els recipients en desús o deteriorats i les mànegues filtrants. Emmagatzemen els residus temporalment en contenidors especials, sense rebre cap tractament, en una zona projectada a aquest efecte un magatzem cobert adossat a la nau principal, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat. Els fangs de les depuradores biològiques es recolliran directament.  
La neteja dels recipients és una labor de gestió que ha d'estar expressament autoritzada per la DG de Qualitat Ambiental, i els fangs i aigües generats (previsiblement residus perillosos) han de ser gestionats com a tals.  
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i el mode en què han de dur-se a terme els mesuraments de les emissions i immissions gasoses i el control de la generació i gestió de residus.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, i concordants del Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Colorker, SA, que s'ha d'implantar al camí Foies Ferraes, s/n, del terme municipal de l'Alcora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, annex a aquest i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) Hauran de disposar de l'autorització d'abocaments de pluvials i realitzar les corresponents connexions de sengles parcel·les al col·lector per l'organisme competent.  
2) Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, hauran de ser adequadament emmagatzemades i entregades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.  
3) Pel que fa a la zona d'emmagatzemament de residus perillosos:  
. Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments s'haurà de disposar de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
4) El titular de la instal·lació haurà d'estar obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.   
5) S'haurà de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat s'haurà de gestionar segons la naturalesa del vessament.  
6) Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.) haurà de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll, nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica. En tot cas, l'activitat industrial haurà de dur-se a terme amb les finestres i els accessos a les naus tancats.  
7) L'alçària de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròxims o confrontants, de manera que no es produïsquen turbulències que garantisquen la dispersió   
8) L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de la mencionada ordre, la qual igualment es troba disponible en els esmentats Serveis Territorials.  
9) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions següents:  
. Mesuraments de les emissions de NOx, CO, F, SO2 i partícules, realitzats per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
. Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, F, CO, SO2, Pb i partícules, realitzats per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
. Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que puguen estar pròximes o confrontants. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
. S'hauran d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, i s'haurà de comprovar que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures s'hauran de completar amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
. El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, es remetrà anualment a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
10) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
11) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, la qual establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 47/05-AIA  
Títol: Subestació transformadora de 220/20 kV, el Cantalar.  
Promotor: IBERDROLA.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports.  
Objecte: Millora del subministrament d'energia elèctrica al municipi de Sant Joan d'Alacant.  
Localització: Terme municipal del Sant Joan d'Alacant.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és construir una subestació transformadora per a atendre les demandes actuals i futures del municipi de Sant Joan d'Alacant, millorant la qualitat i la capacitat del subministrament d'una zona en continu creixement.  
La nova subestació se situarà a la partida del Cantalar, i ocuparà uns 11.782 m2 de superfície, classificats com a sòl no urbanitzable.  
La subestació constarà de les instal·lacions següents:  
. Un sistema elèctric de 220 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i 8 posicions corresponents a quatre de línia, tres de transformador i l'enllaç de barres.  
. Un sistema elèctric de 20 kV amb una configuració de simple barra partida (SBP) tipus interior amb aïllament en SF6, conformat per tres mòduls de cel·les amb un total de 46 posicions de les quals, 30 seran eixides de línia, 3 de transformador, 2 de serveis auxiliars, 4 unió, 2 d'enllaç de barres, una de partició, una de remunt i 3 de bateries de condensadors. Aquest sistema quedarà completat amb la dotació en intempèrie de 3 bateries de condensadors (BC).  
. La transformació constarà de 3 transformadors de potència de 50 MVA cadascun i relació 220/20 kV, amb les seues corresponents reactàncies trifàsica limitadores de connexió a terra. Per al subministrament dels serveis propis de la subestació s'instal·laran en intempèrie dos transformadors de serveis auxiliars (TSA) de relació 20/0,380-0,220 kV i 250 kVA de potència cadascun.  
. Un edifici en què quedaran integrats els sistemes elèctrics de 220 kV i 20 kV, elements de transformació, equips de control, protecció, comunicació, alimentació en BT, etc., necessaris per al funcionament correcte de la subestació, com també dues xicotetes dependències per a lavabo i vestidor, una en cada sala de control.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 17 de març de 2005 la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte d'instal·lació d'una subestació transformadora de 220/20 kV, el Cantalar.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte subestació transformadora de 220/20 kV, el Cantalar, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant anunci publicat en el BOP núm. 18, de data 24 de gener de 2005, i no s'hi han presentat al·legacions.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
La futura subestació se situa en una zona molt antropitzada per l'existència de nombrosos cultius fruiters (cítrics fonamentalment), en estat d'abandó, com també la presència en la contornada d'una àmplia xarxa viària, indústries i pedreres.  
Per tot això la zona estudiada presenta una molt baixa fragilitat i qualitat paisatgística, per trobar-se immersa en una zona d'escàs valor ambiental.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els canvis en la geomorfologia que es pot generar com a conseqüència dels moviments de terres que s'han de dur a terme per a la preparació del terreny, seran mínims ja que es construeix sobre un terreny pla i erm. A més, no caldrà obrir noves vies d'accés a la parcel·la, ja que aquesta es troba perfectament comunicada mitjançant un camí que la rodeja.  
La implantació de la subestació tindrà efecte sobre la qualitat de l'aire, per l'augment dels nivells sonors i la producció de camps elèctrics i magnètics, efectes que seran pràcticament inapreciables a causa de l'apantallament de la vegetació existent.  
Durant la fase de funcionament, es poden produir emissió de gasos, a causa d'una eventual pèrdua d'hexafluorur de sofre (SF6), gas sintètic i inert que s'utilitza com dielèctric en els interruptors, també pot existir un impacte sobre el sòl i les aigües subterrànies, a causa d'un possible abocament incontrolat d'oli dels transformadors.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les següents mesures correctores:  
. Minimització de les zones d'abassegament de materials de muntatge de la infraestructura o procedents de l'excavació.  
. Els canvis d'oli, reparacions i llavades de maquinària s'hauran de dur a terme en zones específiques on no hi haja perill de contaminació de les aigües per abocaments de lubricants, formigó o altres productes.  
. Per a la instal·lació dels transformadors de potència està prevista la construcció sota les bótes d'aquests, d'una safata de formigó armat estanca, a fi de recollir els possibles fluids que caiguen sobre ella i conduir-los, gràcies al pendent d'aquesta primer i canonada de fibrociment després, fins a un depòsit de formigó soterrat amb suficient capacitat per a acollir l'oli d'un transformador.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental haurà de tenir com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de subestació transformadora de 220/20 kV, el Cantalar, promogut per Iberdrola, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Una vegada efectuada la instal·lació s'haurà de procedir a la recollida de material sobrant i trasllat a un abocador autoritzat, i a la restauració a l'estat original de les zones afectades mitjançant l'aportació de terra vegetal i la plantació d'espècies arbustives i herbàcies pròpies de la zona, en l'interior de la parcel·la de forma atzarosa, fugint de les disposicions lineals.  
2. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet es comunicarà a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 366/AIA de 2003  
Títol: Pla parcial parc industrial de Torreblanca (Castelló)  
Promotor: Ajuntament de Torreblanca  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Torreblanca, Castelló  
. Límit sud-est: Camí de Tarragona (sòl no urbanitzable comú)  
. Límit nord-est: Carrassa dels Mollons (sòl no urbanitzable comú)  
. Límit nord-oest: Camí ramader núm. 3, assagador del Camí Vell de Castelló   
. Límit sud: Sòl no urbanitzable comú  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
El projecte té com a objecte la revisió del planejament vigent, normes subsidiàries de planejament de Torreblanca (Castelló), aprovades definitivament per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport el 26 de març de 1991, a fi d'iniciar el procés de requalificació de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable d'ús industrial, mitjançant el corresponent programa per al desenvolupament de l'actuació integrada d'àmbit d'execució corresponent amb el sector Cerdà, parc industrial Torreblanca, sector III.  
El conjunt del sector objecte d'homologació modificativa té una superfície de 84.126,66 m2.  
El promotor justifica la necessitat de l'actuació, amb la consegüent modificació de les normes subsidiàries i requalificació del sòl a urbanitzable industrial, recolzat en els arguments següents:   
. Es troba en fase de tramitació el Programa d'actuació integrada del sector SAU, la Foia, en el qual es proposa la requalificació dels únics sectors industrials a residencials, sectors V i VI, per la qual cosa el municipi no tindrà sectors dedicats a ús industrial, amb el consegüent perjudici per al desenvolupament d'aquest.  
. Atesa la recent aprovació de l'homologació modificativa de l'àmbit territorial Torrenostra, per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló de la Conselleria de Territori i Habitatge (ús residencial de 2a residència), serà necessari disposar d'un sector en el terme municipal que aglutine les demandes que s'originen pel que fa a serveis, majoristes i indústria auxiliar.  
. Important benefici social i econòmic del municipi de Torreblanca, per la creació de llocs de treball, implantació d'empreses, etc., la viabilitat del qual es veu garantida atesa la proximitat a la carretera N-340.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
. Localització  
El terme municipal de Torreblanca limita al sud amb el terme municipal de Cabanes, a l'est amb el litoral mediterrani, a l'oest amb Benlloch, i al nord amb Alcalà de Xivert. Es troba a uns 35 km al nord de Castelló, en la comarca denominada Plana Alta, en l'eix marcat per la carretera N-340. La superfície total del terme municipal de Torreblanca és de 2.924,00 ha.  
Els límits de l'actuació són:  
. Límit sud-est: Camí de Tarragona (sòl no urbanitzable comú)  
. Límit nord-est: Carrassa dels Mollons (sòl no urbanitzable comú)  
. Límit nord-oest: Camí ramader núm. 3, assagador del Camí Vell de Castelló  
. Límit sud: Sòl no urbanitzable comú  
. Planejament vigent i proposat  
El planejament urbanístic vigent en el municipi de Torreblanca són les normes subsidiàries de planejament de Torreblanca (Castelló), aprovades definitivament per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme I Transport el 26 de març de 1991.  
El sector objecte d'homologació modificativa constitueix un àmbit de gestió de nova creació, en què es preveu la requalificació de 84.129,66 m2 de sòl no urbanitzable comú (sense protecció-altres usos), a sòl urbanitzable d'ús industrial.  
Cal destacar la presència del camí ramader núm. 3, assagador del Camí Vell de Castelló, que delimita el sector pel nord-oest. Únicament es veurà afectat en l'encreuament previst amb aquest per a la connexió del sector amb el nucli de Torreblanca.  
En l'actualitat, la totalitat dels terrenys que comprén l'actuació es troben ocupats per cultius de tarongers i ametlers, i s'assenyala l'existència en l'interior d'aquests d'una nau industrial pertanyent a la cooperativa agrícola.  
. Ordenació prevista i usos  
Es proposa un sector industrial de nova implantació, amb les següents tipologies edificatòries:  
. Tipologia dominant: Industrial bloc adossat (IBA), 3 illes  
. Industrial bloc exempt (IBE), 1 illa  
. Terciari bloc exempt (TBE), 1 illa  
. Equipament servei urbà (EQ-ID)  
. Estació depuradora d'aigües residuals (EDAR)  
. Centres de transformació (CT)  
Amb aquesta definició del sector, es preveu la consolidació de 56 u. edificables.  
. Subministrament d'aigua potable  
En l'estudi d'impacte ambiental datat al desembre de 2004, s'assegura l'existència en els terrenys objecte d'actuació, d'una xarxa de distribució d'aigua potable gestionada per la mercantil FACSA, que condueix un volum suficient per a l'execució de la necessària derivació que proveïsca el nou sector, sense altres requeriments com a bombaments suplementaris en la xarxa de distribució d'aigua potable i reg.  
. Xarxa de sanejament  
Es preveu la canalització fins al col·lector general de sanejament del nucli urbà de Torreblanca que condueix les aigües residuals fins a l'EDAR municipal de recent construcció. Aquest col·lector general té un diàmetre de 1000 mm i transcorre pel Camí de les Marjals, pròxim al sector.  
L'esmentada connexió fins al col·lector general de sanejament es realitzarà per terrenys externs al sòl que s'ha de requalificar, i el seu traçat s'executarà en la cuneta dreta (sentit NO-SE) de la Carrassa dels Mollons, travessant el terraplé del ferrocarril València-Tarragona per un pas inferior sense necessitat d'afectar-lo. Tindrà una longitud d'uns 640 m.  
Cal destacar l'informe de data 27 de maig de 2005 de l'EDAR de Torreblanca (EPSAR, entitat de Sanejament d'Aigües), en què s'estableixen les condicions per a la connexió del nou abocament generat pel parc industrial de Torreblanca.  
. Xarxa viària  
Es preveu l'execució d'una xarxa viària d'aproximadament 36.779 m2, corresponent amb la superfície que s'ha de pavimentar en el sector. Els materials que s'han d'emprar seran llasts natural i artificial, formigó, paviment asfàltic i llambordes.  
. Subministrament elèctric  
Les línies elèctriques aèries existents en el sector de MT i BT pertanyents a la companyia Iberdrola, SA, permetran establir les dotacions energètiques necessàries. En el projecte d'urbanització s'estudiarà la connexió amb la subestació de Torreblanca, de l'esmentada companyia.  
. Termini d'execució  
Es preveu una duració aproximada de 18 mesos per a l'execució de les actuacions d'urbanització del sector.  
Alternatives  
La necessitat d'implantació d'aquest sòl industrial no es qüestiona atés que amb la requalificació actualment en procés de tramitació dels sectors V i VI, la Foia, de l'únic sòl industrial inicialment previst en el planejament, el municipi no tindrà sòl per a aquest ús.  
En l'estudi d'impacte ambiental de data desembre de 2004, es realitza una anàlisi d'alternatives orientada a la identificació dels terrenys més idonis per a la ubicació del futur parc industrial, en funció de la distància òptima amb el nucli urbà, la presència d'infraestructures i proximitat a l'EDAR en aquest es demostra idònia l'àrea proposada per a la implantació de la nova zona industrial.  
Tramitació administrativa  
El 3 de març de 2003 es fa lliurament davant del Negociat d'Urbanisme de l'Ajuntament de Torreblanca per part de la societat AUGIMAR Empresa Urbanizadora SA, de la documentació integrant del Programa d'actuació integrada del sector Cerdà industrial de Torreblanca:  
. Programa d'actuació integrada del sector Cerdà industrial de Torreblanca.  
. Estudi d'impacte ambiental.  
. Homologació modificativa.  
. Pla parcial.  
. Avantprojecte d'urbanització.  
El 6 de març de 2003 es firma l'acord de la Comissió de Govern de l'Ajuntament de Torreblanca de sotmetiment a informació pública de l'alternativa tècnica del Programa d'actuació integrada (periòdic Mediterráneo de 12-03-03 i DOGV núm. 4459 de 13-03-03).  
L'única al·legació presentada és per part d'un particular, de data 11 d'abril de 2003.  
L'11 d'abril de 2003, AUGIMAR realitza la proposta juridicoeconòmica i de conveni urbanístic. A la vista d'aquesta, el 5 de maig de 2003 s'elabora el corresponent informe tècnic i jurídic municipal, amb anàlisi de les exposicions realitzades en l'al·legació particular, i proposta d'ampliacions i modificacions tècniques al Programa d'actuació integrada.  
El 6 de maig de 2003 s'efectua l'acord de l'alcalde-president de l'Ajuntament de Torreblanca pel qual aprova provisionalment i adjudica el Programa d'actuació integrada de la unitat d'execució núm. 1 del sector parc Industrial (reclassificació de sòl no urbanitzable comú; ús industrial), supeditant-lo a la prèvia declaració d'impacte ambiental i aprovació definitiva de l'homologació modificativa per part de la Conselleria d'Infraestructures i Transports. En aquest es destaca:  
. No s'han demanat els informes sectorials de les diverses administracions que veuen afectats els seus béns demanials.  
. L'estudi d'impacte ambiental proposat inicialment haurà de modificar-se en relació a les exigències tècniques sorgides en el procés de tramitació, i remetre's a la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Informació pública  
L'alternativa tècnica del Programa d'actuació integrada se sotmet a informació pública per acord de la Comissió de Govern de l'Ajuntament de Torreblanca, de 6 de març de 2003 (periòdic Mediterráneo de 12-03-03 i DOGV núm. 4459 de 13-03-03).  
Resum d'al·legacions  
Únicament es va presentar una al·legació, firmada per un particular. En aquesta poden destacar-se les consideracions següents:  
. En l'al·legació particular es fa referència a la incompatibilitat del programa amb la Solució Est de l'estudi informatiu de l'autovia N-340 tram Castelló-l'Hospitalet de l'infant, al seu pas pel nucli urbà de Torreblanca, de data novembre de 2002.  
. Es ressalta l'afecció al camí ramader núm. 3 assagador del Camí Vell de Castelló.   
. Destaca errors en el mesurament de la superfície del sector.  
. Qüestiona solucions tècniques, especialment sobre connexió amb la xarxa de séquies i evacuació de la xarxa de recollida de pluvials. En el Pla parcial es planteja la connexió amb una séquia major que abocarà al mar, en l'àmbit del parc natural Prat de Cabanes-Torreblanca, considerant una important afecció negativa sobre aquest.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 21 de setembre de 2004, l'Àrea d'Avaluació Ambiental de la Direcció General de Gestió del Medi Natural sol·licita a l'Ajuntament de Torreblanca que esmene deficiències i millore l'estudi d'impacte ambiental presentat i complemente la documentació aportada amb les autoritzacions i informes pertinents. En aquest escrit s'estableixen les següents conclusions i requeriments:  
. Sol·licita acreditació que la documentació aportada en l'expedient és la mateixa que la sotmesa a informació pública, atés que és de data posterior.  
. Considera necessari aprofundir en l'anàlisi d'afeccions presentada en l'estudi d'impacte ambiental, especialment al parc natural Prat de Cabanes-Torreblanca per possibles abocaments canalitzats a través de la seua xarxa de séquies que desaiguen en el mar.  
. Exposa que la matriu d'avaluació d'impacte ambiental no té justificació suficient.  
. Considera necessari que l'estudi d'impacte ambiental aprofundisca i esmene les deficiències detectades, sol·licitant una definició més detallada en els aspectes següents:  
. Connexió amb les xarxes de distribució elèctrica i d'aigua potable.  
. Autorització i condicions d'abocament de la xarxa de recollida de pluvials en les séquies pròximes.  
. Sistemes de protecció enfront de contaminació del medi hídric.  
Instal·lació de l'EDAR en el sector, en especial mètodes de tractament.  
. Documents que acrediten acord entre institucions exposat en l'estudi d'impacte ambiental per a l'ampliació de l'EDAR existent.  
. Definició de la integració ecològica i paisatgística de zones verdes.  
. Viabilitat de la gestió de residus.  
. Aprofundiment en l'anàlisi sobre fauna i flora.  
. Aprofundiment en l'anàlisi de possibles afeccions sobre el parc natural Prat de Cabanes-Torreblanca.  
. Definició del tractament previst del camí ramader assagador del Camí Vell de Castelló. S'aconsella l'aportació d'informe favorable de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló.  
. S'insta a la consulta a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre possible presència de béns mobles i immobles de valor cultural i la incidència de l'actuació.  
El 20 de desembre de 2004 l'Ajuntament de Torreblanca presenta davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge un nou estudi d'impacte ambiental.  
Amb data 8 de juny de 2005, l'Ajuntament de Torreblanca presenta davant de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Torreblanca per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenvolupament del sector parc industrial de Torreblanca, en el qual s'indiquen les condicions i requeriments que condicionen l'esmentada admissió.  
Informes sectorials  
Camins ramaders  
En l'estudi d'impacte ambiental datat al desembre de 2004 s'adjunta la sol·licitud d'informe efectuada per l'empresa urbanitzadora a la Direcció Territorial de Castelló de Territori i Habitatge, sobre la solució adoptada respecte al camí ramader núm. 3 assagador del Camí Vell de Castelló.  
Fins al moment, no figura cap informe de camins ramaders en l'expedient.  
Informe de l'entitat de Sanejament  
L'entitat de sanejament EPSAR acredita, amb data 27 de maig de 2005, la capacitat suficient per a tractar aigües residuals i estableix les condicions de connexió.  
En aquest informe s'afirma que l'EDAR de Torreblanca, que dóna servei a aquest municipi, està dissenyada per a tractar 1.250 m3/dia en el tractament biològic i un cabal de 3.250 m3/dia en el tractament fisicoquímic i decantació primària. Actualment, la mitjana de l'any en curs és de 2.000 m3/dia. El sector preveu unes necessitats de depuració de 208 m3/dia.  
També s'indica que hi ha actuacions previstes en el II Pla director de sanejament per a l'ampliació de l'EDAR de Torreblanca.  
Amb tot això, es conclou que en el cas que l'urbanitzador decidisca sol·licitar en un futur la connexió a un sistema públic, l'entitat de sanejament informa la viabilitat del tractament en dita EDAR de les aigües residuals generades pel desenvolupament del sector parc industrial de Torreblanca, establint una sèrie de condicionants, entre els quals destaca que l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament. A aquests efectes l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
Afeccions legals  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració.  
Únicament cal ressenyar la presència en part del terme de Torreblanca i a una distància d'aproximadament 1,5 km del sector, del parc natural Prat de Cabanes-Torreblanca, declarat mitjançant Decret 188/1988, de 12 de desembre i Decret 264/1994, de 20 de desembre, de modificació de l'anterior. Per Ordre de 30 d'agost de 2002, es declara el front litoral del parc natural Prat de Cabanes-Torreblanca, com a zona sensible. Aquest parc natural veu aprovat el seu Pla d'ordenació dels recursos naturals el 21 de gener de 2003. Està declarat com a ZEPA (codi ÉS0000060), LIC (codi ÉS0000060), i zona humida (zona núm. 2 del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana).  
Tampoc hi ha rambles ni llits d'aigua, regulats pel Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.  
Cal destacar la presència del camí ramader núm. 3 denominat Camí Vell de Castelló, que defineix el límit nord-oest del sector i serà creuat en la connexió prevista de l'àrea d'actuació amb la zona d'ampliació del nucli urbà. Els camins ramaders queden regulats, en tot l'estat espanyol, per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders (BOE núm. 71, 24/03/1995). Amb anterioritat la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana ja protegia genèricament tots els camins ramaders presents en el territori.  
En els camins ramaders s'haurà d'assegurar el manteniment de la integritat superficial d'aquestes vies, la idoneïtat dels itineraris i dels traçats, junt amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb aquest.  
El sector proposat afronta amb la via pecuària núm. 3 Assagador del Camí Vell de Castelló, actualment constituït per la carretera vella a Castelló, el camí de la Cova-I (des de la població a l'autopista AP-7), i el camí de la Cova Fumà (des de l'autopista fins al terme d'Alcalà). Té reconegut un ample legal de 8 m, d'acord amb la informació subministrada per l'estudi d'impacte ambiental de desembre de 2004 basant-se en les dades de la icona i els facilitats pel Serveis territorials de la Conselleria d'Agricultura i Pesca.  
En tot el desenvolupament del camí ramader que afronta amb el sector es respectarà l'ample legal de 8 m, i es preveurà l'execució d'un vial d'accés al polígon paral·lel a aquesta i sense envair-la exceptuant l'obligat encreuament per a poder accedir al sector urbanitzat més pròxim, sector VI.  
Com s'ha comentat anteriorment, s'ha sol·licitat informe per part de l'empresa urbanitzadora davant de la Direcció Territorial sense que es tinga constància de resposta a l'esmentada sol·licitud.  
L'estudi d'impacte ambiental reconeix la possibilitat que puguen aparéixer puntualment restes arqueològiques a causa de la relativa proximitat als jaciments de Los Pascuales i Torre de Doña Blanca.  
Consideracions ambientals  
Els aspectes ambientals més rellevants per a una correcta planificació ambiental són:  
. Es tracta d'una àrea de cultius de regadiu amb predomini de cítrics, de baix valor ambiental, però en terrenys d'elevada capacitat agrològica.  
. No hi ha cap espai protegit en el sòl ocupat pel Sector. A una distància aproximada d'1,5 km se situa el parc natural Prat de Cabanes-Torreblanca (LIC, ZEPA i zona humida). Igualment, hi ha diversos hàbitats en l'àmbit del parc. L'afecció a aquest puga suscitar-se d'obres complementàries del Sector.  
. No existeixen en el Sector forests gestionades per l'administració.  
. L'àrea que es proposa reclassificar no es té constància que haja patit incendi forestal.  
. Els terrenys inclosos en el sector no tenen risc de lliscament o despreniment.  
. Tot l'àmbit del Programa d'actuació integrada correspon a risc molt baix d'erosió actual. Pel que fa a l'erosió potencial, es correspon a risc moderat.  
. En la superfície objecte d'estudi no hi ha cap tipus de risc d'inundació.  
. L'àmbit del Programa d'actuació posseeix una vulnerabilitat mitjana a la contaminació d'aqüífers. Els terrenys inclosos en aquesta categoria presenten limitacions per als usos industrials intensius per risc de contaminació fisicoquímica de les aigües subterrànies.  
. Camí ramader núm. 3, assagador del Camí Vell de Castelló. En el sector es preveu l'execució d'una vial d'accés per l'interior d'aquest i en paral·lel al camí ramader, per la qual cosa s'assegura el manteniment de la seua amplària legal. No obstant això, s'efectuarà un encreuament al mateix nivell amb el camí ramader.  
. Xarxa de drenatge superficial. En l'EIA inicial es plantejava la recollida de les aigües pluvials del sector i la canalització d'aquestes mitjançant col·lector fins a arribar a la Séquia Major Canal de Trench, que possibilita l'abocament al mar. Aquesta solució s'ha modificat, evitant l'abocament a séquia mitjançant l'execució d'un depòsit d'emmagatzemament amb sistemes de filtrament, que possibilita la reutilització de l'aigua en reg, neteja, etc.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'Òrgan Ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'Òrgan Ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule el següent  
DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla parcial corresponent del sector Cerdà, sector III, parc industrial de Torreblanca, el promotor del qual és l'Ajuntament de Torreblanca, sempre que el mateix es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. El desenvolupament del sector III parc industrial de Torreblanca estarà condicionat als establiments exposats per l'entitat de Sanejament EPSAR, EDAR de Torreblanca, en el seu informe de 27 de maig de 2005, i destaca que l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de Sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquests efectes l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de Sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
En tot cas, els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.  
2. S'hauran de complir les observacions que s'incloguen en l'informe sol·licitat a la Unitat de camins ramaders del Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial de Castelló, per a l'adequat tractament del camí ramader assagador núm. 3 Camí Vell de Castelló.  
En tot cas, únicament s'afectarà l'esmentat camí ramader en l'encreuament al mateix nivell previst per a la connexió del sector III amb el sector urbanitzat més pròxim, sector VI, que en qualsevol cas haurà d'estar definit (senyalització, amplària, etc.) conforme a la vigent Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, a la Resolució de 26 d'abril de 1988, de la Direcció General de Producció Agrària, al Reglament general de circulació, així com a la Llei 4/2003, de 10 d'abril, de patrimoni de la Generalitat Valenciana.  
3. Respecte a la gestió dels residus sòlids, l'Ajuntament haurà de fer-se'n càrrec complint el Pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril de residus de la Comunitat Valenciana, el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.  
4. S'haurà d'evitar efectuar qualsevol procés de contaminació al subsòl i de la xarxa de séquies pròximes a la zona d'actuació, que puga afectar de manera directa o indirecta el parc natural Prat de Cabanes-Torreblanca.  
5. Atesa la carència d'establiments suficients en Programa de vigilància ambiental de l'estudi d'impacte ambiental datat al desembre de 2004, s'haurà de presentar de manera prèvia a les obres un complet Programa de vigilància ambiental, annex al projecte d'urbanització, que comprenga la fase de construcció i els tres primers anys d'explotació del sector, i que preveja, almenys, els paràmetres, mètodes de control, llindars i dispositius de correcció que s'han d'aplicar, relacionats amb:  
. Establiment de les campanyes d'anàlisi de l'aigua de les séquies que travessen o es troben confrontants al sector III, prenent-se amb aquest fi mostres aigües amunt i avall d'aquest. Aquestes anàlisis s'efectuaran de manera mensual durant l'execució de les obres de construcció del sector i els seus resultats serviran per a establir mesures correctores encaminades a la no-contaminació de les aigües. De la mateixa manera, s'efectuarà una campanya de control de les aigües subsuperficials en punts de mostratge situats entre el sector i els terrenys del parc natural Prat de Cabanes-Torreblanca.  
. Control sobre la població, relacions socials i condicions d'assossec públic com ara manteniment de la permeabilitat territorial, increment de trànsit, soroll, vibracions, emissions a l'atmosfera, olors i emissions lluminoses.  
. Afeccions a l'entorn, especialment sobre cultius pròxims i xarxa de drenatge.  
. Protecció de valors culturals.  
. Control sobre abocadors, residus, abassegaments i préstecs.  
6. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Havent de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
7. La terra vegetal serà extreta durant la fase de moviment de terres, i es mantindrà en condicions agrícoles adequades, destinant-se al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
8. S'ha de disposar de l'informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència segons el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
9. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades de l'estudi d'impacte ambiental, així com del compliment de les ordenances municipals i de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat i les labors de vigilància que s'han d'incloure en el Programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i es valoraran i proveiran pressupostàriament les despeses derivades del compliment d'aquestes.  
10. Les aigües pluvials s'emmagatzemaran en depòsit dissenyat expressament per a aquesta funció, a fi d'evitar l'abocament directe en la xarxa de drenatge natural o de séquies existents. Aquest depòsit serà soterrat, impermeable, i dotat dels sistemes de filtrament i separació de greixos previs necessaris per a l'emmagatzemament d'aigua no contaminada per arrossegaments de residus generats en les superfícies del sector. Igualment, haurà de disposar d'elements d'oxigenació i mesuradors permanents de la qualitat de l'aigua. En el projecte d'urbanització es justificarà el dimensionament del depòsit per a un cabal generat en la superfície del sector per una precipitació de 25 anys de període de retorn, així com els seus corresponents elements de seguretat. De manera independent, quedarà previst el manteniment de la xarxa actual de drenatge natural.  
Tercer. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 22 de juliol de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5383, del 08-11-2006 (2006/12616)

Resolución de 18 de octubre de 2006 de la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5383

Fecha DOGV
:   08-11-2006

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2006/12616

CVE


Fecha del documento
:   18-10-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Torreblanca](javascript:void(0))
    * [Muro de Alcoy](javascript:void(0))
    * [San Miguel de Salinas](javascript:void(0))
    * [Benimarfull](javascript:void(0))
    * [Sant Joan d'Alacant](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Resolución de 18 de octubre de 2006 de la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2006/12616]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 022/05-AIA Villalonga, Gandia, Oliva, 031/05-AIA Benimarfull, Muro de Alcoy, 036/05-AIA San Miguel de Salinas, 038/05-AIA L'Alcora, 047/05-AIA San Joan d'Alacant, y 366/03-AIA Torreblanca, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 18 de octubre de 2006.. La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 22/05-AIA  
Título: Ramal APA Villalonga-Gandía-Oliva.  
Promotor: Gas Natural SDG.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transportes.  
Objeto: Construcción de un gasoducto.  
Localización: Varios municipios de la Provincia de Valencia.  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es la construcción de una conducción de gas natural en Alta Presión A, con origen en la red existente en las inmediaciones de la confluencia de la Casa de la Torre con la carretera CV-60, en el término municipal de Castelló de Rugat, y suministrará gas natural para consumo industrial y doméstico-comercial a las poblaciones de Villalonga, Bellreguard, Oliva y Gandía, con una longitud prevista de 40.647 m.  
Las características de la red y distribución de ramales es la siguiente:  
 Diámetro (pulgadas) Longitud (m)  
Conducción principal 10 24.857  
 8 5.450  
Ramal a Villalonga 6 5.507  
Ramal a Oliva 6 4.755  
Ramal a Bellreguard 4 78  
TOTAL 40.647  
La tubería será de acero al carbono de alto límite elástico, revestido en su interior con una película de 60 micras de pintura epoxy, con el objeto de disminuir la rugosidad. El revestimiento en obra será de polietileno y la aplicación se realizará mediante cintas o con manguitos retráctiles.  
La totalidad del tendido discurrirá enterrado a una profundidad mínima de 1 m, alcanzando una profundidad de 1,5 a 2,5 m o superior en el cruce de ríos y arroyos, así como carreteras, autovías y autopistas.  
La anchura de la pista de trabajo será de unos 10 m, distribuidos en dos franjas longitudinales separadas por la zanja de instalación de la tubería. La más estrecha con una anchura de 3 m se destina al acopio de materiales procedentes de la excavación, y las más ancha, con 7 m de anchura, se utiliza para las operaciones de obra, el transporte de materiales y la circulación de maquinaria.  
También existen una serie de instalaciones auxiliares complementarias vitales para la seguridad, como son válvulas, armarios de regulación, estaciones de protección catódica y acometidas eléctricas, cuyo emplazamiento se hará considerando la facilidad de acceso.  
2. Alternativas  
Se han planteado dos alternativas al trazado de la red, optando por la Alternativa 1 como más adecuada por su menor afección al medio ambiente, dicha alternativa cruza el barranco del Rugat y el río Vernissa por zonas donde la vegetación riparia es menos importante.  
Por otra parte la alternativa seleccionada trata de circular en paralelo a las infraestructuras existentes, como la CV-60, que supone un importante corredor, donde la calidad de los elementos naturales es inferior al de sectores menos antropizados.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública  
En fecha 7 de enero de 2005 la Conselleria de Infraestructura y Transportes remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al proyecto .Ramal APA Villalonga-Gandía-Oliva.  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto .Ramal APA Villalonga-Gandía-Oliva., ha sido sometido a información pública mediante sendos anuncios publicados en el B.O.P. de fecha 10 de febrero de 2005, y en el DOGV nº4.943 de fecha 10 de febrero de 2005, habiéndose presentado alegaciones por particulares y Ayuntamientos afectados.  
2. Resumen de alegaciones  
De entre todas las alegaciones presentadas, únicamente posee carácter ambiental la formulada por el Ayuntamiento de Castelló de Rugat, en la cual pone de manifiesto la posible afección a los yacimientos arqueológicos de Ofra, Aurent, Rafalet y Camí de Llutxent.  
En contestación, GAS NATURAL SDG, SA., manifiesta que se ha efectuado consulta en la Conselleria de Cultura, y se ha confirmado que la canalización no afecta a ningún yacimiento arqueológico. No obstante, siempre que se vaya a llevar a cabo una apertura de zanja en obra, con el consecuente movimiento de tierras, se contará con la asesoría y supervisión de un arqueólogo competente, que recomendará las medidas a utilizar.  
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria  
En fecha 22 de febrero de 2005, la Conselleria de Infraestructuras y Transportes recibió autorización por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar, para la instalación de la conducción de gas en zona de policía de varios cauces y cruce con los ríos Serpis y Vernisa y con el arroyo de Molí, en los términos municipales de Gandía, Palma, Potries, Rótova y Alfahuir de la provincia de Valencia.  
En la citada autorización se recomienda que, en los tramos inmediatamente antes y después del cruce, discurra paralela al cauce hasta enlazar con otros tramos de la misma, y nunca por dentro del cauce, y que la profundidad de enterramiento de la tubería sea como mínimo de un metro, contado a partir de la generatriz superior del tubo.  
Afecciones legales  
Según el Estudio de Impacto Ambiental existe afección a:  
Barranco de Ofra.  
. Barranco de la Charca.  
. Barranco de los Corrales.  
. Barranco de la Fuente.  
. Barranco de la Daia.  
. Río Vernissa  
. Barranco del Molí.  
. Río Serpis.  
. Barranco de Beniteixir.  
. Barranco de Moratal.  
También existe afección a las siguientes vías pecuarias:  
. Colada del Camino Viejo de Gandía.  
. Colada del Camino de la Puebla.  
. Colada de Alicante a Valencia.  
. Colada del Camino de Sarrient a Rugat.  
. Colada del Camino de Luchente.  
. Colada del Camino de Lorcha.  
. Colada a Castellonet.  
. Colada del Camino Viejo de Onteniente a Gandía.  
. Cruce Colada del Alquibla.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
Debido a la longitud del trazado, la actuación propuesta atraviesa zonas con valores ambientales claramente diferenciados, distinguiéndose dos unidades ambientales.   
La primera comprende la franja de afección situada entre los términos municipales de Castelló de Rugat y Rótova, se caracteriza por la presencia de cultivos de secano en el primer tramo y de cítricos en la parte final, siendo la vegetación natural la que aparece asociada a los cursos de hídricos atravesados, donde existen pies de encinas, adelfas, y varias clases de juncos y cañas.  
La segunda comprende la franja de afección situada desde el término municipal de Rótova hasta el final del proyecto, incluyendo los ramales de Villalonga, Oliva y Bellreguard, se caracteriza por la presencia de cultivos de cítricos.  
Por lo tanto, los puntos de cruce con los barrancos y ríos serán las zonas más sensibles, por su afección a la densa cobertura de cañales y adelfas, pudiendo alterar el funcionamiento hidráulico del cauce.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Los impactos más relevantes se producirán en la fase de construcción, en particular en las fases de apertura de pista y excavación en zanja. Las consecuencias ambientales de estas actividades son básicamente la incidencia sobre la vegetación natural, la afección sobre los niveles superiores del suelo que son selectivamente retirados y acopiados para su posterior restitución, por lo que este efecto puede considerarse subsanado y, finalmente, la compactación mecánica se suelos sobre la pista de trabajo, producida por la circulación de vehículos.  
Por último mencionar el impacto sobre el medio fluvial, quizás el más impotente, por cuanto afecta a formaciones de ribera de los cursos hídricos atravesados y altera la morfología y características hidrológicas originales del cauce, así como la aportación de sólidos en suspensión que aumentaría la turbidez del agua, disminuyendo por tanto, su calidad como biotopo y afectando a las comunidades bentónicas. También existe afección a una serie de tramos de vías pecuarias.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción y explotación de este tipo de infraestructuras.  
A continuación, sólo se hará referencia a aquellas más significativas.  
. Descompactación de suelos sobre toda la franja de afección.  
. Restitución de la capa de tierra vegetal.  
. Revegetación de las zonas naturales afectadas, mediante la ejecución de campañas de revegetación con especies autóctonas (Quercus rotundifolia y Nerium oleander).  
. Los cruces fluviales se realizarán mediante el sistema de aislamiento con ataguías, dadas sus características de seguridad y rapidez de ejecución, no interrumpiendo la escorrentía, caso de existir esta.  
. Colocación de defensas durante la fase de ejecución de las obras de cruce de cauces que minimicen la incorporación de sólidos en suspensión.  
. Selección de un punto de cruce con la menor cobertura de vegetación.  
. Se recomienda los meses de julio a septiembre, como periodo más adecuado para realizar los cruces de cauces.  
. Reposición cuidadosa de la morfología original del cauce, con el empleo en la reposición del lecho de materiales de características similares a los originales, con preferencia los mismos, que habrán de ser acopiados selectivamente.  
. Aplicación de criterios de homogeneidad perceptual en la selección de materiales para las escolleras de defensa (en la medida de lo posible, similar textura y colocación).  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:  
. Controlar la adecuada retirada y mantenimiento de la tierra vegetal durante la fase de obras.  
. Evitar en lo posible el apeo innecesario de pies ecológicamente interesantes, bien por su grado de rareza o endemismo.  
. Controlar el trasiego de maquinaria y vehículos fuera de espacio asignado a tal efecto, evitando la afección a recursos naturales, habilitando zonas de estacionamiento de maquinaria y equipos lejos de la zona de influencia de los cursos hídricos.  
. Mantener una reducida velocidad de tránsito (20 km/h) por la pista de trabajo para limitar la generación de polvo.  
. Vigilar la presencia de vertidos o residuos generados en el proceso productivo.  
. Observar las afecciones derivadas de las obras en los puntos de cruce y aguas debajo de los cursos hídricos, especificando los efectos sobre la vegetación riparia y fauna acuática.  
. Controlar la correcta evolución de las actuaciones realizadas en la ejecución del Proyecto de Restauración Medioambiental (plantaciones, hidrosiembra, etc.).  
. Vigilar la aparición de nuevos impactos no cuantificados (erosión de taludes y laderas, formación de cárcavas, deslizamientos del terreno, etc.).  
Por último, el Programa de Vigilancia Ambiental deberá fijar con una cierta periodicidad la realización de informes en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el Estudio de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 7 del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
DECLARACIÓN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Ramal APA Villalonga-Gandía-Oliva, promovido por la Dirección General de Energía de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Dada la afección a vías pecuarias, deberá iniciarse previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de modificación (o reposición de paso) ante la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Valencia, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias.   
2. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
3. La conducción en los tramos inmediatamente antes y después del cruce, discurrirá paralela al cauce hasta enlazar con otros tramos de la misma, y nunca por dentro del cauce.  
4. La profundidad de enterramiento de la tubería sea como mínimo de un metro, contado a partir de la generatriz superior del tubo.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 30 de septiembre de 2005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 031/05.AIA  
Título: Ronda Norte de Benimarfull de la carretera CV-700  
Promotor: Conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Objeto: Eliminar la travesía de Benimarfull de la carretera CV-700  
Localización: Términos municipales de Benimarfull y Muro de Alcoy   
Descripción del Proyecto  
El término municipal de Benimarfull está en la comarca de «El Comtat», provincia de Alicante y limita al norte con el de Alcocer de Planes, al este con Planes y Almudaina, al sur con Benillup y al oeste con Muro de Alcoy. La carretera CV-700, que viene de Planes y atraviesa de este a oeste Benimarfull hacia Muro de Alcoy, pertenece a la red local y es de titularidad de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte. A su paso por el núcleo urbano de Benimarfull presenta un tramo donde se circula con paso alternativo en ambos sentidos regulado por semáforos.   
La actuación prevista consiste en la construcción de una ronda dirección oeste . este, al norte de la carretera actual CV-700, proyectada para una velocidad específica de 80 km/h, con un tronco principal y 2 rotondas al inicio y final (rotonda oeste y rotonda este). La ronda arranca en la CV-700 en el término municipal de Muro de Alcoy donde recorre alrededor de 400 m, entra en el término de Benimarfull, cruza el Barranc del Poble y termina con la rotonda este en el cruce de las carreteras CV-700 y CV-704 (carretera hacia Benillup, sentido norte-sur).  
El tronco principal de 1.753 m de longitud es una calzada de 2 carriles de ancho 3,00 m cada uno, un carril por sentido de circulación, con arcén de 1,00 m y berma de 1,00 m a ambos lados. La pendiente longitudinal máxima es de 6,25%. Las rotondas tienen calzada anular de radios interior y exterior 21,00 y 29,00 m respectivamente, 2 carriles de 4,00 m y arcenes interior y exterior de 0,50 m. La actuación se completa con vías de servicio de 6,00 y 3,00 m de ancho, para conectar la ronda con los caminos existentes, y 4 estructuras para dar continuidad transversal. El cruce del Barranc del Poble se hace con puente de 75 m de longitud y 3 vanos.  
En la documentación del expediente, manteniendo el corredor por donde discurre la actuación, se han presentado alternativas respecto a aspectos puntuales, como ubicación de rotondas y cotas de cruce de la rasante de la carretera con los caminos existentes.   
Posteriormente, a petición del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, se aporta documentación (2 hojas de texto y 4 mapas) donde se estudia una alternativa para el tramo denominado Eje e1 (desde el arranque en el término municipal de Muro de Alcoy hasta la denominada rotonda oeste) que evite el desmonte de este tramo.  
Tramitación Administrativa  
El 15 de marzo de 2005 la Conselleria de Infraestructuras y Transporte remite Estudio de Impacto Ambiental (EsIA) y Proyecto Básico (PB) de la actuación «Ronda Norte de Benimarfull de la carretera CV-700» y se inicia el expediente 031/05-AIA de evaluación de impacto ambiental en esta Dirección General.  
El 25 de abril de 2005 se envía escrito de requerimiento de documentación a la Dirección General de Obras Públicas solicitando el certificado de información pública del EsIA, alegaciones, respuestas e Informe de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano.  
El 27 de mayo de 2005 se envía escrito de solicitud de ampliación a la Dirección General de Obras Públicas solicitando que se estudie una alternativa de trazado para el denominado Eje e1 de la ronda, desde el arranque en el término municipal de Muro de Alcoy hasta la rotonda oeste. El 7 de julio de 2005 la Dirección General de Obras Públicas remite escrito de respuesta.  
El 5 de agosto de 2005 la Oficina del Plan de Carreteras remite por fax copia del Informe preceptivo y vinculante de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
El 13 de septiembre de 2005 la Oficina del Plan de Carreteras remite certificado de información pública, copia del Informe del Ayto. de Benimarfull y copia de respuesta de la Oficina del Plan de Carreteras a ese Informe.  
Información pública  
De acuerdo con los certificados remitidos por la Oficina del Plan de Carreteras, el Proyecto Básico y el Estudio de Impacto Ambiental se sometieron a información pública con anuncio en el BOE nº 83 de 7 de abril de 2005 y en el DOGV nº 4.985 de 14 de abril de 2005. De acuerdo con el mismo certificado, se han recibido 6 alegaciones particulares sin contenido ambiental y una alegación del Ayto. de Benimarfull.  
Esta alegación se refiere a cuestiones funcionales de ordenación del tráfico y de conexiones de Benimarfull con otros municipios. Aborda un aspecto ambiental, que es el del paso de tráfico pesado de camiones de la Cooperativa por el casco urbano, y solicita un paso inferior de mayor gálibo en el cruce del Camí de la Punta con la futura ronda. La Oficina del Plan de Carreteras responde a este aspecto indicando que ese tráfico puede utilizar la futura rotonda este, en el cruce con la CV-704, para evitar el paso por el núcleo urbano.  
Afecciones Legales   
Vías Pecuarias  
La actuación afecta a la «Vereda El Molló», de anchura legal 20 m, a la «Vereda del Camino Viejo de Muro», de 10 m de anchura y a la «Vereda del Caso», de 15-20 m de ancho.  
Dominio Público Hidráulico  
La futura ronda cruza el Barranc del Poble.  
Clasificación y calificación urbanística  
La actuación arranca en Suelo No Urbanizable Común Régimen General en el término municipal de Muro de Alcoy (durante unos 400 m) y luego entra en el término municipal de Benimarfull, donde atraviesa Suelo No Urbanizable Residual y Suelo No Urbanizable de Especial Protección Ecológica (Barranc del Poble).  
Patrimonio cultural  
En las inmediaciones de la traza de la ronda hay 2 yacimientos arqueológicos: «AC 54 Cementeri» y «AC 84 Cementeri II».  
Suelo Forestal  
La actuación atraviesa Suelo Forestal de tipo Arbolado Natural en el Barranc del Poble.  
Consideraciones Ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados por la actuación  
La actuación se desarrolla en una zona de uso fundamentalmente agrícola, próxima al núcleo urbano de Benimarfull, con presencia también de uso industrial y un establecimiento de turismo rural (antiguo balneario «Els Banys»).  
La zona de mayor valor ambiental es el Barranc del Poble, que la actuación cruza con puente. Hay abundante vegetación con árboles de gran porte; se encuentran poblaciones de O. Populetalia albae dominadas por álamo blanco (Populus alba) y álamo negro (Populus nigra), matorrales y zarzales de la serie Rubio ulmifolii-Crataegetum brevispinae y pastizales de la serie Lathyro tremolsiani . Brachypodietum phoenicoidis. Este suelo está en el Inventario de Suelo Forestal de la Comunidad Valenciana como Suelo Forestal Arbolado Natural.  
En cuanto a la fauna, en el Barranc del Poble la herpetofauna está representada por la lagartija colilarga (Psammodronmus algirus) o el lagarto ocelado (Lacerta lepida) y la culebra de escalera (Elaphe escalaris) o la lisa (Corponela girondica). De mamíferos, destaca el ratón de campo (Apodemus sylvaticus), la musaraña (Crocidura russula y Suncus etruscus), el erizo (Erinaceus europaeus) y el conejo (Orytolagus cuniculus). En cuanto a la ornitofauna, se encuentra la cogujada (Galerida cristata y Galerida Tecklae), la collalba rubia (Denanthe hispanica), la perdiz (Alectoris rufa), etc.  
La ronda cruza la Vereda del Molló y afecta otras 2 vías pecuarias en la rotonda este («Vereda del Camino Viejo de Muro» y «Vereda del Caso»).  
En cuanto al Patrimonio Cultural, el proyecto cuenta con el Informe Favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano previsto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio. En las inmediaciones de la actuación hay 2 yacimientos arqueológicos («AC 54 Cementeri» y «AC 84 Cementeri II») que se jalonarán durante la ejecución de las obras en un círculo de 50 m de radio para evitar su afección. En la traza de la futura ronda, la prospección arqueológica habla de material cerámico encontrado en superficie y se propone hacer un seguimiento arqueológico durante las obras por si se encontrara material de interés.  
Respecto a la geomorfología, se verá modificada con la ejecución de desmontes y terraplenes. El desmonte más importante es el que se hace aproximadamente entre el PK 0+100 y 0+300, de alrededor de 180 m de longitud y que llega a 7 m de altura, sobre el que se hizo estudio de alternativas de trazado. Finalmente, se considera aceptable mantener la traza de la documentación presentada inicialmente (EsIA y PB) puesto que, aunque el desmonte es de cierta entidad, se ejecuta en suelo agrícola sin especial valor ambiental y permite acercarse a la compensación de tierras en el conjunto de la obra, lo que evita recurrir a préstamos.   
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
El EsIA describe los impactos ambientales que produciría la obra, distinguiendo fase de construcción y fase de explotación. Estos impactos son los habituales de este tipo de obras. Los más importantes son: el impacto en la geomorfología por la ejecución de desmontes y terraplenes, el impacto sobre el paisaje, el impacto sobre la calidad del aire por la generación de ruido de la futura ronda y la afección a vías pecuarias.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
El Estudio de Impacto Ambiental propone una serie de medidas correctoras que se consideran adecuadas. Cabría añadir las siguientes consideraciones:  
. Las pendientes de los taludes de desmonte no se especifican en el EsIA. En cualquier caso, se ajustarán a las necesarias para cumplir con la estabilidad, de manera que además 0se destruya la menor cantidad posible de relieve natural. El aspecto final de terraplenes y desmontes debe ser lo más concordante posible con el entorno, especialmente en el desmonte de mayor altura.  
. Respecto a la afección a vías pecuarias, el EsIA sólo prevé medidas correctoras de la afección a la «Vereda El Molló». Sin embargo, la actuación termina en una rotonda, construída sobre una rotonda existente, e intercepta otras 2 vías pecuarias (Vereda del Camino Viejo de Muro» y «Vereda del Caso»). Para estas 2, también se aplicarán las medidas oportunas para cumplir la Ley 3/1995 de Vías Pecuarias.  
El EsIA presenta un Programa de Vigilancia Ambiental adecuado, que prevé la emisión de distintos informes en diferentes momentos de la actuación.  
Consideraciones Jurídicas  
. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 8 a) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior se hace la siguiente   
DECLARACIÓN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Primero  
Se considera aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto «Ronda Norte de Benimarfull de la carretera CV-700. Benimarfull (Alicante)», promovido por la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, siempre y cuando se ajuste a la documentación presentada y se cumplan los condicionantes del punto segundo de esta resolución.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del mencionado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Los documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como los derivados de estos condicionantes, con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de la obra. La Dirección de Obra exigirá el cumplimiento de las mismas.   
El presupuesto del proyecto de construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender. También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del Programa de Vigilancia Ambiental.  
2. La localización concreta de canteras, préstamos, escombreras y vertederos que sean necesarios para la construcción de la obra debe incluirse en el proyecto constructivo correspondiente a esta actuación.  
3. Durante la ejecución de las obras deberá procurarse no desarrollar trabajos nocturnos que puedan perjudicar el descanso de la población de Benimarfull y otros emplazamientos de carácter residencial próximos, tanto por impactos sonoros como por vibraciones o elevada luminosidad.   
Los acopios de materiales de construcción pulverulentos se localizarán de manera que la dirección predominante del viento no lleve las partículas de polvo hacia el núcleo urbano.  
4. Se observará el cumplimiento del Informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano.   
5. En lo que respecta a la afección a vías pecuarias, deberá cumplirse la Ley 3/1995 de Vías Pecuarias, tanto para la «Vereda El Molló» como para las vías pecuarias que pudieran estar afectadas por la rotonda este de la carretera.  
6. La ocupación de suelo para acopio de materiales, instalaciones auxiliares, maquinaria, etc. será mínima. El suelo a ocupar será suelo sin arbolado ni otro tipo de vegetación natural.   
De acuerdo con el artículo 63 de la Ley 3/1993 Forestal de la Comunidad Valenciana, se han de someter a estimación de impacto ambiental las roturaciones de terrenos forestales, cualquiera que sea su extensión, cuando no hayan de someterse a evaluación.  
Una vez terminadas las obras, se restaurarán las superficies afectadas de manera que recuperen su estado original, en concordancia con el entorno.  
7. En el Barranc del Poble no se harán vertidos, no se alterará su geomorfología ni se utilizará como escombrera, zona de acopios ni para ubicar instalaciones auxiliares. Para el acceso al lecho del barranco en la ejecución del puente se utilizarán los caminos de acceso existentes. Finalizadas las obras, debe restaurarse el estado inicial del barranco.  
8. Los taludes de desmonte se ajustarán a los necesarios para cumplir con la estabilidad, de manera que se destruya la menor cantidad posible de relieve natural. El aspecto final de terraplenes y desmontes debe ser lo más concordante posible con el entorno, especialmente en el desmonte de mayor altura.  
9. Cualquier modificación del proyecto presentado deberá ser comunicado a esta Dirección General. Si se detecta un impacto ambiental no previsto o una situación anómala con riesgo para cualquier elemento ambiental o la producción de daños no previstos a terceros, se procederá a su estudio y corrección y se comunicará a esta Dirección General.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 19 de septiembre de 2005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 36/05-AIA  
Título: Nueva Subestación Transformadora de 220/66/20 kV, San Miguel de Salinas.  
Promotor: IBERDROLA.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transportes.  
Objeto: Mejora del suministro de energía eléctrica al municipio de San Miguel de Salinas.  
Localización: Término municipal de San Miguel de Salinas.  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es la construcción de una nueva subestación para atender las demandas actuales y futuras del municipio de San Miguel de Salinas.  
La nueva subestación estará alimentada a la tensión de 220 kV desde las ST's Torremendo, Rojales y Campoamor. Así mismo desde esta subestación se dará apoyo a la red de 66 kV mediante la transformación 220/66 kV prevista instalar, mejorándose la capacidad de esta red.  
La subestación se ubicará en la partida del Campo de Salinas, ocupando una superficie de 25.000 m2 de suelo clasificado como No Urbanizable, cuyo uso es el agrícola estando actualmente abandonado.  
La nueva ST Novelda constará de las siguientes instalaciones:  
. Conexión a la L/220 kV Campoamor-Rojales, que comprenderá la modificación de ubicación del apoyo existente y la colocación de dos nuevos apoyos tipo .22S190., desde donde se derivará, mediante cable subterráneo de cobre con aislamiento XLPE, de 2000 mm2 de sección, hasta las celdas de 220 kV en el interior del edificio.  
. Un sistema eléctrico de 220 kV con una configuración de doble barra (DB) tipo interior con aislamiento en SF6 y once posiciones correspondientes a seis de línea, cuatro de transformador y el acoplamiento de barras.  
. Un sistema eléctrico de 66 kV con una configuración de doble barra (DB) tipo interior con aislamiento en SF6 y siete posiciones correspondientes a cuatro de línea, dos de transformador y el acoplamiento de barras.  
. Un sistema eléctrico de 20 kV con una configuración de doble barra (DB) tipo interior con aislamiento en SF6, conformado por dos módulos de celdas con un total de treinta y dos posiciones de las que veinte serán salidas de línea, dos de transformador, dos de servicios auxiliares, una de medida, una de enlace de barras, cuatro de unión y dos de batería de condensadores. Este sistema se completa con la dotación en intemperie de dos baterías de condensadores (BC).  
. Una transformación dotada con dos transformadores de potencia de 120 MVA, cada uno y relación 220/66 kV y otros dos transformadores de potencia de 50 MVA cada uno y relación 220/20 kV, con sus correspondientes reactancias trifásicas limitadoras de puesta a tierra. Para el suministro de los equipos y servicios propios de la subestación se montarán dos transformadores de servicios auxiliares (TSA) de relación 20/0,380-0,220 kV y 250 KVA de potencia cada uno.  
. Un edificio en el que se ubicarán las celdas de 220 kV, 66 kV y 20 kV, equipos de control, protección, comunicación, alimentación en BT, etc., necesarios para el correcto funcionamiento de la subestación, así como dos pequeñas dependencias para aseo y vestuario, una en cada sala de control.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública  
En fecha 17 de marzo de 2005 la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Territorio y Vivienda remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al proyecto de instalación de una .Nueva Subestación Transformadora de 220/66/20 kV, San Miguel de Salinas..  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del .Nueva Subestación Transformadora de 220/66/20 kV, San Miguel de Salinas., ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el B.O.P. nº18 de fecha 24 de enero de 2005, no habiéndose presentado alegaciones.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
La parcela analizada se encuentra aislada y alejada de núcleos urbanos (San Miguel de Salinas es el más próximo y se encuentra a más de 3 km), en una zona agrícola y próxima a carreteras, y con un uso actual del suelo correspondiente a cultivos abandonados.  
Pese a su proximidad al Parque Natural de las Lagunas de La Mata y Torrevieja, la parcela se encuentra fuera del perímetro de protección del parque.  
En general la zona no presenta valores reseñables dignos de especial protección, únicamente la existencia de una rica comunidad ornítica declarada como zona ZEPA (Zona de Especial Protección de Aves) por el Gobierno Valenciano. Aunque la mayor parte de las especies son aves estríctamente acuáticas, utilizan los campos agrícolas como áreas de campeo. Entre las especies más afectadas se encuentran las aves rapaces como el Águila pescadora, Águila calzada, Halcón peregrino, Halcón abejero o el Milano negro.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.  
Los cambios en la geomorfología que se puede generar como consecuencia de los movimientos de tierras que se han de llevar a cabo para la preparación del terreno, serán mínimos ya que se construye sobre un terreno llano. Además no será necesario abrir nuevas vías de acceso a la parcela, únicamente se ha proyectado un entronque desde la CV-943, que circula a lo largo del lateral este de la parcela.  
La implantación de la subestación tendrá efectos sobre la calidad del aire, por el aumento de los niveles sonoros y la producción de campos eléctricos y magnéticos, efectos que serán prácticamente inapreciables debido al apantallamiento de la vegetación existente.  
Durante la fase de funcionamiento, se pueden producir emisión de gases, debido a una eventual pérdida de hexafluoruro de azufre (SF6), gas sintético e inerte que se utiliza como dieléctrico en los interruptores, también puede existir un impacto sobre el suelo y las aguas subterráneas, debido a un posible vertido incontrolado de aceite de los transformadores.  
Como nos encontramos en una zona agrícola, el riesgo de colisión y electrocución que puedan sufrir las aves es bajo, ya que resulta una instalación perfectamente visible y fácilmente evitable por las aves.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las siguientes medidas correctoras:   
. Minimización de las zonas de acopio de materiales de montaje de la infraestructura o procedentes de la excavación.  
. Los cambios de aceite, reparaciones y lavados de maquinaria se llevarán a cabo en zonas específicas donde no hay peligro de contaminación de las aguas por vertidos de lubricantes, hormigón u otros productos.  
. Para la instalación de los transformadores de potencia está prevista la construcción bajo las cubas de los mismos, de una bandeja de hormigón armado estanca, con el fin de recoger los posibles fluidos que caigan sobre ella y conducirlos, merced a la pendiente de la misma primero y tubería de fibro-cemento después, hasta un depósito de hormigón enterrado con suficiente capacidad para acoger el aceite de un transformador.  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 2-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
DECLARACIÓN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Nueva Subestación Transformadora de 220/66/20 kV, San Miguel de Salinas, promovido por Iberdrola, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Para el diseño del trazado de las futuras líneas que salgan de la subestación, se deberá tener especial cuidado en que no interfieran las zonas de campeo de las aves rapaces existentes, tomando las medidas correctoras oportunas para disminuir los riesgos de colisión y electrocución.  
2. Una vez efectuada la instalación se procederá a la recogida de material sobrante y traslado a vertedero autorizado, y a la restauración al estado original de las zonas afectadas mediante el aporte de tierra vegetal y la plantación de especies arbustivas y herbáceas propia de la zona, en el interior de la parcela de forma azarosa, huyendo de las disposiciones lineales.  
3. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 9 de septiembre de 2005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 38/05-AIA  
Título: Industria para la fabricación de baldosas cerámicas  
Promotor: COLORKER, SA.  
Localización: Carretera de Alcora, km 21,3 . 12110 Alcora (Castellón)  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
COLORKER, SA., es una industria del sector cerámico afectada por la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado..., con una capacidad de producción de 75 Tm/día...), en cuyas instalaciones de la Carretera de Alcora, km 21,3 del término municipal de l'Alcora (Castellón), fabrican baldosas cerámicas partiendo de polvo atomizado de arcillas y esmaltes, y terminación dimensional mediante rectificado, con una capacidad de producción tal, que resulta preceptiva la obtención de la Autorización Ambiental Integrada, motivo por el que se redacta el proyecto evaluado.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
La industria se encuentra ya construida y en plena actividad, por lo que no procede analizar el impacto derivado de su construcción, sino solamente el generado por su actividad y el producido en su desmantelamiento.   
COLORKER, SA., situada en una parcela calificada como suelo urbano 4B, de uso industrial mixto, apto para industria pesada, según el PGOU del municipio de l'Alcora, estando distribuida en dos parcelas en una están las instalaciones productivas y en otra próxima, separada por una calle, el almacén de producto.  
Las instalaciones industriales tienen prevista una capacidad de producción anual de unas 4.800.000 m2 (83.795 Tm/año), constan de 4 líneas de fabricación de baldosas cerámicas mediante el proceso de monococción: prensado de polvo atomizado, seguido del secado de la baldosa conformada, esmaltado y serigrafiado de la cara vista, cocción en horno de gas natural, y enfriamiento. Y una vez construida la baldosa, clasificación y rectificado de bordes, seguido del empaquetado y paletizado. Contando además con otras instalaciones auxiliares y servicios generales de fábrica, tales como molienda de fritas y preparación de esmaltes, recogida de aguas de limpieza de esmaltado y molienda, decantador de lodos de las aguas de rectificado, almacenamiento de gasóleo, redes de gas natural, aire comprimido y aguas (de proceso, industrial y potable), y otros servicios generales, y equipamientos auxiliares: oficinas, laboratorios, talleres, centro de transformación de electricidad, tratamiento de aguas, balsas de tratamiento de lodos y de aguas pluviales, almacén de residuos generados, compresores y servicios generales.  
Los esmaltes cerámicos son preparados en sus instalaciones donde tiene lugar la molienda por vía húmeda, y adición de colores, dispersantes, etc, dando lugar en esta sección a la producción de aguas residuales contaminadas que es preciso tratar. En la preparación, manipulación y aplicación del esmalte sobre el soporte cerámico se producen importantes cantidades de aguas residuales contaminadas.  
A pesar de ello, no se cuenta con red de saneamiento para la evacuación de aguas residuales, las cuales gestiona vía conducción por tubería a industria atomizadora próxima, autorizada como gestor de residuos peligrosos. Mientras que las aguas pluviales son vertidas al vial.  
La parcela con una superficie de 61.814 m2, de los que 31.915 m2 están edificados, linda al oeste y sur, con otras actividades industriales del sector cerámico, encontrándose cercana al Embalse de María Cristina.   
En su proceso industrial, la empresa utiliza como materias primas básicamente arcilla atomizada y esmaltes y colores cerámicos, y como fuentes de energía, gas natural y electricidad.  
Antecedentes  
. No constan en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.  
Tramitación administrativa  
En fecha 4 de febrero de 2005 se recibe, remitido por el Area de Evaluación Ambiental, el Proyecto Básico, el Estudio de Impacto Ambiental del proyecto de referencia, a la vez que se informa que no se presentaron alegaciones en la Conselleria de Territori i Habitatge ni en el Ayuntamiento, de cuyo Certificado expedido el 28 de enero se adjunta copia.  
Con fecha 2 de marzo de 2004 el Ayuntamiento emite informe, en el que se expresa queel emplazamiento se encuentra dentro del marco urbanístico vigente y no existe impedimento para su desarrollo en cuanto a las ordenanzas municipales ni por determinaciones en le planeamiento municipal, debiendo tramitar la licencia de la actividad actualizada.  
En fecha 28 de enero de 2005 el Ayuntamiento de Alcora, expide el certificado del Secretario del Ayuntamiento de Alcora en el que se señala que fue publicado en el DOGV el 16 de diciembre de 2004 y transcurrido el periodo de información pública no se presentaron alegaciones.  
Considerando completa la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Afecciones legales  
La industria solicita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La fabricación baldosas cerámicas requiere elevados consumos de agua y energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, vertidos, residuos sólidos y líquidos.   
La industria se encuentra recogida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo ll del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico, como grupo B en el epígrafe 2.10.2 .Fabricación de productos de arcilla para la construcción, azulejos, material refractario y artículos de porcelana..  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación ni de deslizamiento, de baja vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.  
Dado que la situación del emplazamiento está ya ampliamente ocupado por la industria, en un entorno industrial totalmente antropizado, los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, ya que el medio biótico, perceptual y social se verán muy ligeramente afectados. Si bien hay una convivencia con viviendas cercanas por lo que deberán extremarse las exigencias de contaminación y establecerse controles adicionales.  
En cuanto a la generación de residuos durante el normal funcionamiento y mantenimiento de la industria, está previsto el almacenamiento temporal de los mismos, hasta su recogida por gestor externo. Por este motivo, sólo se evaluará la gestión intracentro de los residuos por gestores para la recogida de los residuos producidos, al tratarse de gestores autorizados. Al tenerse, por otra parte, prevista la gestión de residuos peligrosos y no peligrosos recuperándose por valorización dentro del sector cerámico.   
También es reseñable que se proyecta el vertido cero de aguas residuales sanitarias e industriales, que en el primer caso son depuradas y reutilizadas junto con las industriales en los atomizadores, de empresas vecinas, si bien ha de garantizarse la impermeabilización de las balsas de almacenamiento.  
Identificación y valoración de impactos durante la fase de funcionamiento.  
El Estudio de Impacto Ambiental se lleva a cabo partiendo de las premisas de que la instalación objeto de proyecto está ya construida y en pleno funcionamiento siendo productora de residuos y de que se le clasifica dentro del grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico. Así, durante la fase de explotación, se considera que las acciones que pueden generar impacto (los factores de impacto) serán únicamente la generación de emisiones gaseosas procedentes de los hornos y polvo emitido en distintos puntos del proceso, de residuos de diferente índole, ruidos y vibraciones, así como las causadas en la zona, originadas por el tráfico rodado del gran movimiento debido al abastecimiento de arcillas desde las plantas de fabricación de arcilla atomizada y a las salidas de producto acabado, siendo por tanto los elementos ambientales atmosféricos los susceptibles de ser afectados, así como el originado por el vertido de las aguas pluviales a la cuneta del vial.  
Se concluye que tras la adopción de las correspondientes medidas preventivas y/o correctoras, el impacto de la ejecución y entrada en funcionamiento (al estar la planta en marcha), y en el cese de la actuación no precisa medidas correctoras adicionales a las expuestas para recuperar las condiciones originales.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Se proponen una serie de condiciones, debiendo ser observadas las siguientes medidas correctas  
1) Contaminación acústica. Vibraciones  
Falta la medición de la afección acústica real producida por la industria de referencia, llevada a cabo por un OCA, al objeto de corroborar las estimaciones expuestas. Deberá aportar en el plazo máximo de 3 meses un completo estudio de inmisión de ruido en zonas de mayor afección, haciendo un análisis de los focos productores de ruido. Debiendo realizar para ello un control de ruido en las dos situaciones: parada totalmente y en plena actividad. Y en caso necesario aportar la propuesta de medidas correctoras.   
2) Contaminación atmosférica  
La industria cuenta con un total de 31 focos fijos de emisión de contaminantes atmosféricos, de los que 24 corresponden a emisiones continuas, por lo que los otros 7 focos, en función de las previsiones de utilización deberán o no ser considerados como tales, y en tal caso someterse al régimen de vigilancia y control periódico exigido por el Decreto 833/75.  
Las emisiones atmosféricas contaminantes del proceso de fabricación son:   
. En la los hornos y secaderos: los gases de combustión del gas natural (básicamente son partículas, NOx, CO, CO2, y probablemente F y Pb procedentes de los esmaltes).  
. En el resto de unidades: Las partículas procedentes de las prensas, tolvas, silos y cintas transportadoras, muelas de rectificado y de los focos difusos de las operaciones de descarga y tráfico de camiones.  
Deberán ser controlados estos contaminantes, cuyos niveles de emisión, en base a lo dispuesto en el punto 1.a del Artículo 22 de la Ley 16/2002 de Prevención de control integrados de la contaminación, de mejores técnicas disponibles y específicamente para las sustancias enumeradas en el anejo 3 se establecen los siguientes límites de en chimeneas de los procesos de atomización:  
Contaminante  
Párticulas 150 mg/m3  
Nox 300 ppm  
CO 500 ppm  
F 80 mg/m3  
SO2 4300 ppm  
Opacidad 2 (Ringelman)  
En cuanto a los medios de transporte, y por encima de las emisiones procedentes de los escapes de motor, están las procedentes del transporte de áridos pulverulentos. Al respecto, se señala que durante la fase de funcionamiento el generado por los camiones bañera en la rodadura sobre el material y el desprendido de las cajas cargadas con arcilla por lo que deberán ir entoldados tanto con carga como sin ella y cuidando la limpieza de los elementos del camión.  
Finalmente, se dispondrá de una máquina barredora con filtro de captación de polvo para el barrido de determinadas zonas y mantener limpio el suelo de la fábrica en su conjunto.  
La industria se encuentra recogida en el grupo B, del catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo ll del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico. Por ello, y como medida de control de la contaminación, se exige la confección del Libro de Registro de Emisiones, con la medida de las emisiones de cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, realizadas por un organismo de control autorizado. Asimismo, se indica que los focos dispongan de orificios que posibiliten la toma de muestras de los parámetros contaminantes en la emisión y se tenga accesibilidad a los mismos según se indica en la citada Orden.  
3) Usos del agua y contaminación hídrica  
El abastecimiento de agua de la industria procede de una captación subterránea autorizada por la Confederación Hidrográfica del Júcar a la Comunidad de Regantes .Pozo La Esperanza. con concesión 97-CP-0066, de la que COLORKER es socio. No se aporta informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua para uso industrial que puede suponer la implantación de la industria evaluada con las previsiones de la concesión aportada, garantizando la no afectación o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
La parcela dispone de red separativa para la recogida de aguas pluviales y residuales, aunque no se encuentra conectada a la red municipal de saneamiento. No obstante, según se indica, únicamente se vierten, de lo que se deduce de la exposición del estudio, las aguas pluviales; siendo cero el vertido de aguas residuales de uso doméstico e industrial.  
Las aguas residuales producidas por la empresa son las aguas de las unidades del proceso industrial y las aguas sanitarias. Las aguas sanitarias se recogen y tratan en dos depuradoras biológicas compactas, gestionándose los lodos con EDAR. Las industriales de los procesos de esmaltación, junto a los lodos de depuración son conducidas por tubería hasta la atomizadora AMIZALSA, de las que deberán aportar caracterización y cantidad anual gestionada, y en caso necesario, declaración de producción de tal residuo peligroso.  
Las chimeneas de los hornos, secaderos y caldera auxiliar carecen de elementos anticontaminación. Los equipos dispuestos para el tratamiento de gases son por vía húmeda en la sección de molienda y preparación de esmaltes y por vía seca en el resto de puntos de captación de polvo, carga, descarga, prensas, molienda y transferencias entre equipos de transporte, de modo que no generan aguas residuales.  
4) Contaminación del suelo.  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.  
A pesar de tratarse de una actividad potencialmente contaminante del suelo, en la documentación presentada no se evalúa este aspecto, señalando únicamente la impermeabilidad de las balsas, indicándose que no se prevé ningún tipo de contaminación subterránea, cuando simplemente en la estimación de emisiones deducen 7.500 kg/año de polvo, que depositado en las cubiertas y debido al arrastre de las aguas pluviales irían a parar al suelo, y a su vez derivados al vial exterior con la consiguiente contaminación.  
No se detallan las condiciones de las zonas de almacenamiento de materias primas. Según se indica, las balsas para el almacenamiento son impermeables.  
5. Residuos generados  
Durante su normal funcionamiento y mantenimiento, la industria genera toda una serie de residuos: lodos y aguas (no enumeradas en la relación de residuos), testillo, aceites lubricantes agotados, elementos de equipos mecánicos y chatarras, tales como rodillos, filtros de aceite, envases contaminados, absorbentes, fluorescentes, baterías usadas, sólidos retenidos en los filtros de mangas, papel y cartón contaminado, guantes y mascarillas, aerosoles, etc., así como otros no enunciados tales como los cocios en desuso o deteriorados y las mangas filtrantes. Almacenan los residuos temporalmente en contenedores especiales, sin recibir tratamiento alguno, en una zona proyectada a tal efecto un almacén cubierto adosada a la nave principal, hasta su recogida por gestor autorizado. Los lodos de las depuradoras biológicas se recogerán directamente.  
La limpieza de cocios es una labor de gestión que ha de estar expresamente autorizada por la D.G. de Calidad Ambiental, y los lodos y aguas generados (previsiblemente residuos peligrosos) han de ser gestionados como tales.  
6) Programa de Vigilancia Ambiental  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental centrado en la periodicidad y modo en que han de llevarse a cabo las mediciones de las emisiones e inmisiones gaseosas y el control de la generación y gestión de residuos.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el apartado l) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado se encuentran sometidas al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto, a la vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
DECLARACION DE IMPACTO AMBIENTAL  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto para la instalación de una Industria para la fabricación de baldosas cerámicas, promovida por COLORKER, SA., a implantar en la Camino Foya Ferraes, s/n, del término municipal de l'Alcora (Castellón), en los términos que establece el Proyecto, Anexo al mismo y el Estudios de Impacto Ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1) Deberán disponer de la Autorización de vertidos de pluviales y realizar las correspondientes conexiones de sendas parcelas al colector por el Organismo competente.   
2) Todas las sustancias que puedan ser catalogadas como residuos, serán adecuadamente almacenadas y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de Residuos de 12 de diciembre.  
3) En cuanto a la zona de almacenamiento de residuos peligrosos:  
. Se tratará de una zona pavimentada, cubierta, ventilada, con sistemas que permitan la retención y recogida de vertidos accidentales, y de fácil acceso de modo que se minimice el riesgo de accidentes en la carga/descarga de los diversos residuos.  
. Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistema de recogida que garanticen el confinamiento y posterior recogida de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.  
4) El titular de la instalación estará obligado a remitir periódicamente a la Dirección General de Calidad Ambiental el Informe de Situación especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
5) Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
6) Los resultados del Programa de vigilancia Ambiental determinarán si se han de implementar las medidas correctoras adoptadas para prevenir la contaminación acústica (aperturas para ventilación dotadas de silenciadores, etc.) deberá cumplirse lo establecido en el título lV, capítulo ll «Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios» y el Título ll, capítulo ll «Niveles de perturbación», de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica. En todo caso, la actividad industrial deberá llevarse a cabo con las ventanas y los accesos a las naves cerrados.  
7) La altura de las chimeneas deberá ser claramente superior a la de edificios o estructuras próximas o colindantes, de modo que no se produzcan turbulencias que garanticen la dispersión   
8) La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente. Así mismo deberán presentar correctamente cumplimentada la adaptación de la encuesta que aparece en el Anexo V de la mencionada orden, la cual igualmente se encuentra disponible en los mencionados SS.TT.  
9) En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, deberá constar de las acciones:  
. Mediciones de las emisiones de NOx, CO, F, SO2 y partículas, realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años, ya que la actividad se encuentra clasificada como grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico.  
. Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2, F, CO, SO2, Pb y partículas realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.  
. Mediciones del ruido ambiental en el entorno inmediato de la parcela de la actividad, o en el interior de viviendas o instalaciones que pudieran estar próximas o colindantes. Estas mediciones deben realizarse por organismos colaboradores de la administración tanto a la puesta en marcha, como al menos cada cinco años, de acuerdo con el artículo 37 de la Ley 7/2002.  
. Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto de Ejecución y el Estudio de Impacto Ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.  
. El Programa de Vigilancia Ambiental propuesto por el promotor con las adiciones aquí detalladas, se remitirá anualmente a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
10) Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
11) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 21 de septiembre de 2005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 47/05-AIA  
Título: Subestación Transformadora de 220/20 kV, El Cantalar.  
Promotor: IBERDROLA.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transportes.  
Objeto: Mejora del suministro de energía eléctrica al municipio de San Juan de Alicante.  
Localización: Término municipal del San Juan de Alicante.  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es construir una subestación transformadora para atender las demandas actuales y futuras del municipio de San Juan de Alicante, mejorando la calidad y la capacidad del suministro de una zona en continuo crecimiento.  
La nueva subestación se ubicará en la partida del Cantalar, ocupando unos 11.782 m2 de superficie, clasificados como Suelo No Urbanizable.  
La subestación constará de las siguientes instalaciones:  
. Un sistema eléctrico de 220 kV con una configuración de doble barra (DB) tipo interior con aislamiento en SF6 y 8 posiciones correspondientes a cuatro de línea, tres de transformador y el enlace de barras.  
. Un sistema eléctrico de 20 kV con una configuración de simple barra partida (SBP) tipo interior con aislamiento en SF6, conformado por tres módulos de celdas con un total de 46 posiciones de las que, 30 serán salidas de línea, 3 de transformador, 2 de servicios auxiliares, 4 unión, 2 de enlace de barras, una de partición, una de remonte y 3 de baterías de condensadores. Este sistema quedará completado con la dotación en intemperie de 3 baterías de condensadores (BC).  
. La transformación constará de 3 transformadores de potencia de 50 MVA cada uno y relación 220/20 kV, con sus correspondientes reactancias trifásica limitadoras de puesta a tierra. Para el suministro de los servicios propios de la subestación se instalarán en intemperie dos transformadores de servicios auxiliares (TSA) de relación 20/0,380-0,220 kV y 250 kVA de potencia cada uno.  
. Un edificio en el que quedarán integrados los sistemas eléctricos de 220 kV y 20 kV, elementos de transformación, equipos de control, protección, comunicación, alimentación en BT, etc., necesarios para el correcto funcionamiento de la subestación, así como dos pequeñas dependencia para aseo y vestuario, una en cada sala de control.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública  
En fecha 17 de marzo de 2005 la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Territorio y Vivienda remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al proyecto de instalación de una .Subestación Transformadora de 220/20 kV, El Cantalar..  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto .Subestación Transformadora de 220/20 kV, El Cantalar., ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el B.O.P. nº18 de fecha 24 de enero de 2005, no habiéndose presentado alegaciones.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
La futura subestación se ubica en una zona muy antropizada por la existencia de numerosos cultivos frutales (cítricos fundamentalmente), en estado de abandono, así como la presencia en sus alrededores de una amplia red viaria, industrias y canteras.  
Por todo ello la zona estudiada presenta una muy baja fragilidad y calidad paisajística, por encontrarse inmerso en una zona de escaso valor ambiental.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.  
Los cambios en la geomorfología que se puede generar como consecuencia de los movimientos de tierras que se han de llevar a cabo para la preparación del terreno, serán mínimos ya que se construye sobre un terreno llano y yermo. Además no será necesario abrir nuevas vías de acceso a la parcela, ya que ésta se encuentra perfectamente comunicada mediante un camino que la rodea.  
La implantación de la subestación tendrá efectos sobre la calidad del aire, por el aumento de los niveles sonoros y la producción de campos eléctricos y magnéticos, efectos que serán prácticamente inapreciables debido al apantallamiento de la vegetación existente.  
Durante la fase de funcionamiento, se pueden producir emisión de gases, debido a una eventual pérdida de hexafluoruro de azufre (SF6), gas sintético e inerte que se utiliza como dieléctrico en los interruptores, también puede existir un impacto sobre el suelo y las aguas subterráneas, debido a un posible vertido incontrolado de aceite de los transformadores.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las siguientes medidas correctoras:   
. Minimización de las zonas de acopio de materiales de montaje de la infraestructura o procedentes de la excavación.  
. Los cambios de aceite, reparaciones y lavados de maquinaria se llevarán a cabo en zonas específicas donde no hay peligro de contaminación de las aguas por vertidos de lubricantes, hormigón u otros productos.  
. Para la instalación de los transformadores de potencia está prevista la construcción bajo las cubas de los mismos, de una bandeja de hormigón armado estanca, con el fin de recoger los posibles fluidos que caigan sobre ella y conducirlos, merced a la pendiente de la misma primero y tubería de fibro-cemento después, hasta un depósito de hormigón enterrado con suficiente capacidad para acoger el aceite de un transformador.  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 2-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
DECLARACIÓN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Subestación Transformadora de 220/20 kV, El Cantalar, promovido por Iberdrola, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Una vez efectuada la instalación se procederá a la recogida de material sobrante y traslado a vertedero autorizado, y a la restauración al estado original de las zonas afectadas mediante el aporte de tierra vegetal y la plantación de especies arbustivas y herbáceas propia de la zona, en el interior de la parcela de forma azarosa, huyendo de las disposiciones lineales.  
2. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 9 de septiembre de 2005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 366/AIA de 2003  
Título: Plan Parcial .Parque Industrial. de Torreblanca (Castellón)  
Promotor: Ayuntamiento de Torreblanca  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localización: Término Municipal de Torreblanca, Castellón  
. Linde sureste: Camino de Tarragona (Suelo No Urbanizable Común)  
. Linde noreste: Carrasa de los mojones (Suelo No Urbanizable Común)  
. Linde noroeste: Vía Pecuaria nº 3 Colada del Camino Viejo de Castellón  
. Linde sur: Suelo No Urbanizable Común  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
El proyecto tiene como objeto la revisión del planeamiento vigente, Normas Subsidiarias de Planeamiento de Torreblanca (Castellón), aprobadas definitivamente por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte el 26 de marzo de 1.991, a fin de iniciar el proceso de recalificación de suelo no urbanizable común a suelo urbanizable de uso industrial, mediante el correspondiente Programa para el desarrollo de la Actuación Integrada de ámbito de ejecución correspondiente con el Sector Cerdá .Parque Industrial Torreblanca., Sector III.  
El conjunto del Sector objeto de Homologación Modificativa tiene una superficie de 84.126,66 m2.  
El promotor justifica la necesidad de la actuación, con la consiguiente modificación de las NN.SS. y recalificación del suelo a urbanizable industrial, apoyado en los siguientes argumentos:   
. Se encuentra en fase de tramitación el Programa de Actuación Integrada del Sector SA.U. .La Foia., en el que se propone la recalificación de los únicos sectores industriales a residenciales, Sectores V y VI, por lo que el municipio carecerá de sectores dedicados a uso industrial, con el consiguiente perjuicio para su desarrollo.  
. Dada la reciente aprobación de la Homologación Modificativa del ámbito territorial .Torrenostra. por la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón de la Conselleria de Territorio y Vivienda (Uso residencial de 2ª residencia), será preciso disponer de un Sector en el término municipal que aglutine las demandas que se originen en cuanto a servicios, mayoristas e industria auxiliar.  
. Importante beneficio social y económico del municipio de Torreblanca, por la creación de puestos de trabajo, implantación de empresas, etc., cuya viabilidad se ve garantizada dada la proximidad a la carretera N-340.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
. Localización  
El T.M. de Torreblanca limita al sur con el T.M. de Cabanes, al este con el litoral mediterráneo, al oeste con Benlloch, y al norte con Alcala de Xivert. Se encuentra a unos 35 km al norte de Castellón, en la comarca denominada Plana Alta, en el eje marcado por la carretera N-340. La superficie total del T.M. de Torreblanca es de 2.924,00 ha.  
Los límites de la actuación son:  
. Linde Sureste: Camino de Tarragona (Suelo No Urbanizable Común)  
. Linde Noreste: Carrasa de los mojones (Suelo No Urbanizable Común)  
. Linde Noroeste: Vía Pecuaria nº 3 Colada del Camino Viejo de Castellón  
. Linde Sur: Suelo No Urbanizable Común  
. Planeamiento vigente y propuesto  
El planeamiento urbanístico vigente en el municipio de Torreblanca son las Normas Subsidiarias de Planeamiento de Torreblanca (Castellón), aprobadas definitivamente por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte el 26 de marzo de 1.991.  
El Sector objeto de Homologación Modificativa constituye un ámbito de gestión de nueva creación, en el que se prevé la recalificación de 84.129,66 m2 de suelo no urbanizable común (.sin protección-otros usos.), a suelo urbanizable de uso industrial.  
Cabe destacar la presencia de la Vía Pecuaria nº 3 .Colada del Camino Viejo de Castellón., que delimita el Sector por el Noroeste. Únicamente se verá afectada en el cruce previsto con la misma para la conexión del Sector con el núcleo de Torreblanca.  
En la actualidad, la totalidad de los terrenos que abarca la actuación se encuentran ocupados por cultivos de naranjos y almendros, señalando la existencia en el interior de los mismos de una nave industrial perteneciente a la cooperativa agrícola.  
. Ordenación prevista y usos  
Se propone un Sector industrial de nueva implantación, con las siguientes tipologías edificatorias:  
. Tipología dominante: Industrial Bloque Adosado (I.B.A.), 3 manzanas.  
. Industrial Bloque Exento (I.B.E.), 1 manzana.  
. Terciario Bloque Exento (T.B.E.), 1 manzana.  
. Equipamiento Servicio Urbano (E.Q.I.D.).  
. Estación Depuradora de Aguas Residuales (E.D.A.R.).  
. Centros de Transformación (C.T.).  
Con esta definición del sector, se prevé la consolidación de 56 ud edificables.  
. Suministro de agua potable  
En el Estudio de Impacto Ambiental fechado en diciembre de 2004, se asegura la existencia en los terrenos objeto de actuación, de una red de distribución de agua potable gestionada por la mercantil F.A.C.SA, que conduce un volumen suficiente para la ejecución de la necesaria derivación que abastezca el nuevo Sector, sin otros requerimientos como bombeos suplementarios en la red de distribución de agua potable y riego.  
. Red de saneamiento  
Se prevé la canalización hasta el colector general de saneamiento del casco urbano de Torreblanca que conduce las aguas residuales hasta la E.D.A.R. municipal de reciente construcción. Este colector general tiene un diámetro de 1000 mm. y transcurre por el Camino de los Marjales, próximo al Sector.  
Dicha acometida hasta el colector general de saneamiento se realizará por terrenos externos al suelo a recalificar, y su trazado se ejecutará en la cuneta derecha (sentido NO-SE) de la Carrassa de los Mojones, atravesando el terraplén del FF.CC. Valencia-Tarragona por un paso inferior sin necesidad de afectar al mismo. Tendrá una longitud de unos 640 m.  
Cabe destacar el informe de fecha 27 de mayo de 2005 de la E.D.A.R. de Torreblanca (EPSAR, Entitat de Sanejament d'Aigües), en el que se establecen las condiciones para la conexión del nuevo vertido generado por el Parque Industrial de Torreblanca.  
. Red viaria  
Se prevé la ejecución de una red viaria de aproximadamente 36.779 m2, correspondiente con la superficie a pavimentar en el Sector. Los materiales a emplear serán zahorras natural y artificial, hormigón, pavimento asfáltico y adoquines.  
. Suministro eléctrico  
Los tendidos aéreos existentes en el Sector de M.T. y B.T. pertenecientes a la compañía Iberdrola, SA., permitirán establecer las dotaciones energéticas necesarias. En el proyecto de urbanización se estudiará la conexión con la subestación de Torreblanca, de la dicha compañía.  
. Plazo de ejecución  
Se prevé una duración aproximada de 18 meses para la ejecución de las actuaciones de urbanización del Sector.  
Alternativas  
La necesidad de implantación de este suelo industrial no se cuestiona dado que con la recalificación actualmente en proceso de tramitación de los Sectores V y VI, La Foia, del único suelo industrial inicialmente previsto en el planeamiento, el municipio carecerá de suelo para este uso.  
En el Estudio de Impacto Ambiental de fecha diciembre de 2004, se realiza un análisis de alternativas orientado a la identificación de los terrenos más idóneos para la ubicación del futuro parque industrial, en función de la distancia óptima con el casco urbano, la presencia de infraestructuras y cercanía a la E.D.A.R. En el mismo se demuestra idónea el área propuesta para la implantación de la nueva zona industrial.  
Tramitación administrativa  
El 3 de marzo de 2003 se hace entrega ante el Negociado de Urbanismo del Ayuntamiento de Torreblanca por parte de la sociedad AUGIMAR Empresa Urbanizadora SA., de la documentación integrante del Programa de Actuación Integrada del Sector .CERDA. Industrial de Torreblanca:  
. Programa de Actuación Integrada del Sector .CERDA. Industrial de Torreblanca.  
. Estudio de Impacto Ambiental.  
. Homologación Modificativa.  
. Plan Parcial.  
. Anteproyecto de Urbanización.  
El 6 de marzo de 2003 se firma el Acuerdo de la Comisión de Gobierno del Ayuntamiento de Torreblanca de sometimiento a información pública de la Alternativa Técnica del Programa de Actuación Integrada (Periódico Mediterráneo de 12-03-03 y DOGV nº 4459 de 13-03-03).  
La única alegación presentada es por parte de un particular, de fecha 11 de abril de 2003.  
El 11 de abril de 2003, AUGIMAR realiza la propuesta Jurídico-Económica y de Convenio Urbanístico. A la vista de la misma, el 5 de mayo de 2003 se elabora el correspondiente informe técnico y jurídico municipal, con análisis de las exposiciones realizadas en la alegación particular, y propuesta de ampliaciones y modificaciones técnicas al Programa de Actuación Integrada.  
El 6 de mayo de 2003 se efectúa el Acuerdo del Alcalde-presidente del Ayuntamiento de Torreblanca por el que aprueba provisionalmente y adjudica el Programa de Actuación Integrada de la Unidad de Ejecución nº 1 del Sector .Parque Industrial. (Reclasificación de Suelo No Urbanizable Común; Uso Industrial), supeditándolo a la previa Declaración de Impacto Ambiental y aprobación definitiva de la Homologación Modificativa por parte de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes. En el mismo se destaca:  
. No se han recabado los informes sectoriales de las diferentes administraciones que ven afectados sus bienes demaniales.  
. El Estudio de Impacto Ambiental propuesto inicialmente deberá modificarse en relación a las exigencias técnicas surgidas en el proceso de tramitación, y remitirse a la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Información pública  
La Alternativa Técnica del Programa de Actuación Integrada se somete a información pública por Acuerdo de la Comisión de Gobierno del Ayuntamiento de Torreblanca, de 6 de marzo de 2003 (Periódico Mediterráneo de 12-03-03 y DOGV nº 4459 de 13-03-03).  
Resumen de alegaciones  
Únicamente se presentó una alegación, firmada por un particular. En la misma pueden destacarse las siguientes consideraciones:  
. En la alegación particular se hace referencia a la incompatibilidad del Programa con la .Solución Este. del Estudio Informativo de la Autovía N-340 Tramo Castellón-L'Hospitalet de L'Infant, a su paso por el casco urbano de Torreblanca, de fecha noviembre de 2002.  
. Se resalta la afección a la Vía Pecuaria nº 3 Colada del Camino Viejo de Castellón.   
. Destaca errores en la medición de la superficie del Sector.  
. Cuestiona soluciones técnicas, especialmente acerca de conexión con la red de acequias y evacuación de la red de recogida de pluviales. En el Plan Parcial se plantea la conexión con una acequia mayor que verterá al mar, en el ámbito del Parque Natural .Prat de Cabanes-Torreblanca., considerando una importante afección negativa sobre el mismo.  
Peticiones de información o documentación complementaria  
Con fecha 21 de septiembre de 2004, el Área de Evaluación Ambiental de la Dirección General de Gestión del Medio Natural solicita al Ayuntamiento de Torreblanca que subsane deficiencias y mejore el Estudio de Impacto Ambiental presentado y complemente la documentación aportada con las autorizaciones e informes pertinentes. En este escrito se establecen las siguientes conclusiones y requerimientos:  
. Solicita acreditación de que la documentación aportada en el expediente es la misma que la sometida a información pública, dado que es de fecha posterior.  
. Considera necesario profundizar en el análisis de afecciones presentado en el Estudio de Impacto Ambiental, especialmente al Parque Natural .Prat de Cabanes-Torreblanca. por posibles vertidos canalizados a través de su red de acequias que desaguan en el mar.  
. Expone que la matriz de evaluación de impacto ambiental no tiene justificación suficiente.  
. Considera necesario que el Estudio de Impacto Ambiental profundice y subsane las deficiencias detectadas, solicitando una definición más detallada en los siguientes aspectos:  
. Conexión con las redes de distribución eléctrica y de agua potable.  
. Autorización y condiciones de vertido de la red de recogida de pluviales en las acequias próximas.  
. Sistemas de protección frente a contaminación del medio hídrico.  
Instalación de la E.D.A.R. en el Sector, en especial métodos de tratamiento.  
. Documentos que acrediten acuerdo entre instituciones expuesto en el E.I.A. para la ampliación de la E.D.A.R. existente.  
. Definición de la integración ecológica y paisajística de zonas verdes.  
. Viabilidad de la gestión de residuos.  
. Profundización en el análisis sobre fauna y flora.  
. Profundización en el análisis de posibles afecciones sobre el Parque Natural .Prat de Cabanes-Torreblanca..  
. Definición del tratamiento previsto de la Vía Pecuaria .Colada del Camino Viejo de Castellón.. Se aconseja la aportación de informe favorable de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón.  
. Se insta a la consulta a la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia sobre posible presencia de bienes muebles e inmuebles de valor cultural y la incidencia de la actuación.  
El 20 de diciembre de 2004 el Ayuntamiento de Torreblanca presenta ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda un nuevo Estudio de Impacto Ambiental.  
Con fecha 8 de junio de 2005, el Ayuntamiento de Torreblanca presenta ante la Dirección General de Gestión del Medio Natural, informe sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Torreblanca para admitir los caudales de aguas residuales generados por el desarrollo del Sector Parque Industrial de Torreblanca, en el que se indican las condiciones y requerimientos que condicionan dicha admisión.  
Informes sectoriales  
Vías Pecuarias  
En el E.I.A. fechado en diciembre de 2004 se adjunta la solicitud de informe efectuada por la empresa urbanizadora a la Dirección Territorial de Castellón de Territorio y Vivienda, sobre la solución adoptada respecto a la vía pecuaria nº 3 .Colada del Camino Viejo de Castellón..  
Hasta el momento, no figura informe alguno de Vías Pecuarias en el expediente.  
Informe de la Entidad de Saneamiento  
La entidad de saneamiento EPSAR acredita, con fecha 27 de mayo de 2005, la capacidad suficiente para tratar aguas residuales y establece las condiciones de conexión.  
En este informe se afirma que la E.D.A.R. de Torreblanca, que da servicio a dicho municipio, está diseñada para tratar 1.250 m3/día en el tratamiento biológico y un caudal de 3.250 m3/día en el tratamiento fisico-químico y decantación primaria. Actualmente, la media del año en curso es de 2.000 m3/día. El Sector prevé unas necesidades de depuración de 208 m3/día.  
También se indica que existen actuaciones previstas en el II Plan director de Saneamiento para la ampliación de la E.D.A.R. de Torreblanca.  
Con todo ello, se concluye que en caso de que el Urbanizador decida solicitar en un futuro la conexión a un sistema público, la Entidad de Saneamiento informa la viabilidad del tratamiento en dicha E.D.A.R. de las aguas residuales generadas por el desarrollo del Sector Parque Industrial de Torreblanca, estableciendo una serie de condicionantes, entre los que destaca que el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento. A tales efectos el Urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de La Entidad de Saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.  
Afecciones legales  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de interés comunitario denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 ni ZEPAs designadas para formar parte de la Red Natura 2000. Tampoco aparecen Espacios Naturales Protegidos de la Generalitat Valenciana (Parque Natural, Paraje Natural, Paraje Natural Municipal, Reserva Natural, Monumento Natural, Sitio de interés y Paisaje protegido), Zonas Húmedas catalogadas, Microrreservas vegetales, Montes de Utilidad Pública o gestionados por la administración.  
Únicamente cabe reseñar la presencia en parte del término de Torreblanca y a una distancia de aproximadamente 1,5 km del Sector, del Parque Natural .Prat de Cabanes-Torreblanca., declarado mediante Decreto 188/1988, de 12 de diciembre y Decreto 264/1994, de 20 de diciembre, de Modificación del anterior. Por Orden de 30 de agosto de 2002, se declara el Frente Litoral del Parque Natural .Prat de Cabanes-Torreblanca., como Zona Sensible. Dicho Parque Natural ve aprobado su Plan de Ordenación de los Recursos Naturales el 21 de enero de 2003. Esta declarado como ZEPA (código ES0000060), LIC (código ES0000060), y Zona Húmeda (zona nº 2 del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana).  
Tampoco existen ramblas ni cauces de agua, regulados por el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
Hay que destacar la presencia de la Vía Pecuaria nº 3 denominada .Camino Viejo de Castellón., que define el límite Noroeste del Sector y será cruzada en la conexión prevista del área de actuación con la zona de ampliación del casco urbano. Las vías pecuarias quedan reguladas, en todo el estado español, por la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias (BOE nº 71, 24/03/1995). Con anterioridad la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana ya protegía genéricamente todas las vías pecuarias presentes en el territorio.  
En las vías pecuarias se deberá asegurar el mantenimiento de la integridad superficial de estas vías, la idoneidad de los itinerarios y de los trazados, junto con la continuidad del tránsito ganadero y el resto de usos complementarios y compatibles con éste.  
El Sector propuesto linda con la vía pecuaria nº 3 .Colada del Camino Viejo de Castellón., actualmente constituida por la Carretera Vieja a Castellón, el camino de la Cova-I (Desde la población a la autopista AP-7), y el camino de la Cova Fumá (Desde la autopista hasta el término de Alcalá). Tiene reconocido un ancho legal de 8 m., de acuerdo con la información suministrada por el E.I.A. de diciembre de 2004 en base a los datos del ICONA y los facilitados por el servicios territoriales de la Conselleria de Agricultura y Pesca.  
En todo el desarrollo de la vía pecuaria que linda con el Sector se respetará el ancho legal de 8 m., previéndose la ejecución de un vial de acceso al polígono paralelo a la misma y sin invadirla exceptuando el obligado cruce para poder acceder al sector urbanizado más cercano, Sector VI.  
Como se ha comentado anteriormente, se ha solicitado informe por parte de la empresa urbanizadora ante la Dirección Territorial sin que se tenga constancia de respuesta a dicha solicitud.  
El Estudio de Impacto Ambiental reconoce la posibilidad de que puedan aparecer puntualmente restos arqueológicos debido a la relativa cercanía a los yacimientos de Los Pascuales y Torre de Doña Blanca.  
Consideraciones ambientales  
Los aspectos ambientales más relevantes para una correcta planificación ambiental son:  
. Se trata de un área de cultivos de regadío con predominio de cítricos, de bajo valor ambiental, pero en terrenos de elevada capacidad agrológica.  
. No existe espacio protegido alguno en el suelo ocupado por el Sector. A una distancia aproximada de 1,5 km se sitúa el Parque Natural Prat de Cabanes-Torreblanca (LIC, ZEPA y Zona Húmeda). Igualmente, existen diferentes Hábitats en el ámbito del Parque. La afección al mismo pudiera suscitarse de obras complementarias del Sector.  
. No existen en el Sector montes gestionados por la administración.  
. El área que se propone reclasificar no se tiene constancia de que haya sufrido incendio forestal.  
. Los terrenos incluidos en el Sector no tienen riesgo de deslizamiento o desprendimiento.  
. Todo el ámbito del Programa de Actuación Integrada corresponde a riesgo muy bajo de erosión actual. En cuanto a la erosión potencial, se o corresponde a riesgo moderado.  
. En la superficie objeto de estudio no existe ningún tipo de riesgo de inundación.  
. El ámbito del Programa de Actuación posee una vulnerabilidad media a la contaminación de acuíferos. Los terrenos incluidos en esta categoría presentan limitaciones para los usos industriales intensivos por riesgo de contaminación físico-química de las aguas subterráneas.  
. Vía Pecuaria nº 3 .Colada del Camino Viejo de Castellón.. En el Sector se prevé la ejecución de una vial de acceso por el interior del mismo y en paralelo a la vía pecuaria, por lo que se asegura el mantenimiento de su anchura legal. No obstante, se efectuará un cruce al mismo nivel con la vía pecuaria.  
. Red de drenaje superficial. En el E.I.A. inicial se planteaba la recogida de las aguas pluviales del Sector y su canalización mediante colector hasta alcanzar la Acequia Mayor .Canal de Trench., que posibilita el vertido al mar. Esta solución se ha modificado, evitando el vertido a acequia mediante la ejecución de un depósito de almacenamiento con sistemas de filtrado, que posibilita la reutilización del agua en riego, baldeo, etc.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
Según el artículo 5º del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
Según el artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo lo siguiente:  
DECLARACIÓN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan Parcial correspondiente del Sector .Cerdá., Sector III, Parque Industrial de Torreblanca, cuyo promotor es el Ayuntamiento de Torreblanca, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta el momento y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. El desarrollo del Sector III Parque Industrial de Torreblanca estará condicionado a los establecimientos expuestos por la Entidad de Saneamiento EPSAR, E.D.A.R. de Torreblanca, en su informe de 27 de mayo de 2005, destacando que el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos el Urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.  
En cualquier caso, los vertidos de aguas residuales y pluviales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
2. Se deberán cumplir las observaciones que se incluyan en el Informe solicitado a la Unidad de Vías Pecuarias del Servicio de Medio Ambiente de la Dirección Territorial de Castellón, para el adecuado tratamiento de la vía pecuaria Colada nº 3 .Camino viejo de Castellón..  
En todo caso, únicamente se afectará a dicha vía pecuaria en el cruce al mismo nivel previsto para la conexión del Sector III con el sector urbanizado más cercano, Sector VI, que en cualquier caso deberá estar definido (señalización, anchura, etc.) conforme a la vigente Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, a la Resolución de 26 de abril de 1988 de la Dirección General de Producción Agraria, al Reglamento General de Circulación, así como a la Ley 4/2003, de 10 de abril, de Patrimonio de la Generalitat Valenciana.  
3. Respecto a la gestión de los residuos sólidos, el Ayuntamiento deberá hacerse cargo de su gestión cumpliendo el Plan Zonal de Residuos, la Ley 10/1998 de 21 de abril de Residuos de la Comunidad Valenciana, el Real Decreto 1481/2001 de 27 de diciembre por el que se regula la eliminación de residuos mediante vertedero y la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana.  
4. Se deberá evitar efectuar cualquier proceso de contaminación al subsuelo y de la red de acequias próximas a la zona de actuación, que pudiera afectar de forma directa o indirecta al Parque Natural .Prat de Cabanes-Torreblanca..  
5. Dada la carencia de establecimientos suficientes en Programa de Vigilancia Ambiental del E.I.A. fechado en diciembre de 2004, se deberá presentar de forma previa a las obras un completo Programa de Vigilancia Ambiental, anexo al proyecto de urbanización, que abarque la fase de construcción y los tres primeros años de explotación del Sector, y que contemple, al menos, los parámetros, métodos de control, umbrales y dispositivos de corrección a aplicar, relacionados con:  
. Establecimiento de las campañas de análisis del agua de las acequias que atraviesan o se encuentren colindantes al Sector III, tomándose para ello muestras aguas arriba y abajo del mismo. Estos análisis se efectuarán de forma mensual durante la ejecución de las obras de construcción del Sector y sus resultados servirán para establecer medidas correctoras encaminadas a la no contaminación de las aguas. De la misma forma, se efectuará una campaña de control de las aguas sub-superficiales en puntos de muestreo situados entre el Sector y los terrenos del Parque Natural .Prat de Cabanes-Torreblanca..  
. Control sobre la población, relaciones sociales y condiciones de sosiego público tales como mantenimiento de la permeabilidad territorial, incremento de tráfico, ruido, vibraciones, emisiones a la atmósfera, olores y emisiones luminosas.  
. Afecciones al entorno, especialmente sobre cultivos próximos y red de drenaje.  
. Protección de valores culturales.  
. Control sobre vertederos, residuos, acopios y préstamos.  
6. El material necesario para realizar la explanada del sector deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada. Debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
7. La tierra vegetal será extraída durante la fase de movimiento de tierras, y se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas, destinándose al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
8. Se debe disponer del informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia según lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
9. Los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del E.I.A., así como del cumplimiento de las ordenanzas municipales y de la legislación sectorial de aplicación vigente, las medidas establecidas en este condicionado y las labores de vigilancia a incluir en el Programa de Vigilancia Ambiental, se incorporarán al preceptivo Proyecto de urbanización y se valorarán y proveerán presupuestariamente los gastos derivados de su cumplimiento.  
10. Las aguas pluviales se almacenarán en depósito diseñado expresamente para esta función, al objeto de evitar el vertido directo en la red de drenaje natural o de acequias existentes. Dicho depósito será enterrado, impermeable, y dotado de los sistemas de filtrado y separación de grasas previos necesarios para el almacenamiento de agua no contaminada por arrastres de residuos generados en las superficies del Sector. Igualmente, deberá contar con elementos de oxigenación y medidores permanentes de la calidad del agua. En el proyecto de urbanización se justificará el dimensionamiento del depósito para un caudal generado en la superficie del Sector por una precipitación de 25 años de periodo de retorno, así como sus correspondientes elementos de seguridad. De forma independiente, quedará previsto el mantenimiento de la red actual de drenaje natural.  
Tercero. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia 22 de julio de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
2. Otros asuntos  
Conselleria de Territorio y Vivienda



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML