Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9415, del 30-08-2022 (2022/7816)

RESOLUCIÓ de 16 de març de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de noves instal·lacions aqüícoles de Gramabasa situades a la costa de Torrevieja, al terme municipal de Torrevieja. Expedient: (1325462) 098/2019-AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9415

Data del DOGV
:   30-08-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/7816

CVE


Data del document
:   16-03-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Torrevieja](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 16 de març de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de noves instal·lacions aqüícoles de Gramabasa situades a la costa de Torrevieja, al terme municipal de Torrevieja. Expedient: (1325462) 098/2019-AIA. [2022/7816]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1325462) 098/2019-AIA  
Títol: Noves instal·lacions aqüícoles de Gramabasa situades a la costa de Torrevieja  
Promotor: Granja Marina Bahía de Santa Pola SLU (Gramabasa)  
Òrgan substantiu: Subdirecció General de Pesca  
Ref. òrgan substantiu: ANIA/03.0020  
Localització: Torrevieja  
  
Antecedents i descripció del projecte  
L'empresa Granja Marina Bahía de Santa Pola SLU (Gramabasa), pertanyent al grup empresarial Culmarex, promou un projecte de producció d'orada i llobarro en gàbies flotants al terme municipal de Torrevieja.  
El projecte presentat té com a objecte construir una granja marina per a l'engreixament d'orada (Sparus sp.) i llobarro (Dicentrarchus labrax). El promotor pretén aconseguir de manera progressiva una capacitat productiva de 8.000 tones a l'any. La instal·lació final consistirà a explotar 84 gàbies de 38,20 m de diàmetre, 120 de perímetre i 13.753 m³ de volum per cada gàbia. Les gàbies estaran distribuïdes en 6 flotilles iguals de 14 gàbies de producció cada una. Així mateix, es pretén instal·lar 18 gàbies comercials, de 16 m de diàmetre, 50 m de perímetre i 1.600 m³, distribuïdes en 3 gàbies per flota.  
La instal·lació se situarà en mar oberta prop del port de Torrevieja. Ocuparà un polígon de 221,8 ha (2.218.725 m²) de concessió de domini públic de marítim-terrestre, amb les coordenades perimetrals següents:  
  
  
COORDENADES PERIMETRALS DE LA CONCESSIÓ  
 COORDENADES UTM ETRS89  
BOIA A 707295.99 4203536.84  
BOIA B 707731.80 4205427.47  
BOIA C 708472.67 4205256.69  
BOIA D 708036.85 4203366.06  
BOIA E 707404.65 4204008.21  
BOIA F 707623.15 4204956.10  
BOIA G 708145.51 4203837.43  
BOIA H 708364.01 4204785.32  
  
  
Per a construir la instal·lació s'ha de dur a terme l'abalisament perimetral, mitjançant sistema d'ancoratges i senyalització amb boies i balises reglamentàries. El sistema d'ancoratge es compon de línies d'entramat, amarrament i ancoratge. L'entramat forma una quadrícula al voltant de cada gàbia. Les quadrícules s'uneixen en els extrems al denominat volant de distribució, que és el nexe d'unió entre les línies d'entramat, ancoratge i amarrament. Als volants de distribució s'enganxen les boies de sustentació, de diferents dimensions, que tenen com a missió aportar flotació a l'entramat, línies d'ancoratge i amarrament i actuar a manera d'amortidor davant les oscil·lacions dinàmiques. El dimensionament de les línies d'ancoratge, amarrament i entramat dependrà de manera directa de les forces que s'exercisquen sobre el polígon.  
El procés productiu començarà amb la sembra d'alevins d'entre 15 i 80 grams procedents en la major part del viver (hatchery) de preengreixament que té el grup Culmarex a Palma. La quantitat d'aliment que s'ha de subministrar als peixos dependrà de l'època de l'any, la temperatura de l'aigua i el pes del peix. S'han de planificar les necessitats de pinso per a evitar que se n'acumule de manera excessiva, calculant taules pròpies d'alimentació. S'hi han d'utilitzar pinsos secs (premsats o extrudits), compostos principalment de farines i olis de peix, cereals i vitamines. Hi haurà sistemes informàtics i sistemes de dosatge i transport assistits per canons d'alimentació junt amb una avaluació continuada de la resposta dels peixos i dels índexs biològics, amb la finalitat d'optimitzar l'alimentació. S'estima que el temps necessari per a arribar a la talla comercial (500 g) o la talla real (més d'1 kg) dependrà de múltiples factors entre els quals l'època de l'any en què s'introduïsquen; de 12 a 14 mesos perquè l'orada assolisca la talla de ració i de 18 mesos, el llobarro.  
  
S'han de fer faenes de manteniment de la instal·lació consistents a revisar i controlar de manera periòdica les xàrcies de les gàbies i els ancoratges, i el canvi de xàrcies segons la llum de malla que van requerint els peixos conforme a l'augment de grandària dels peixos. A més, s'han de fer mostrejos periòdics, controls sanitaris, s'han d'eliminar les possibles baixes i s'han d'observar el comportament dels peixos. Cada una de les activitats dites l'ha de fer personal especialitzat. L'ús d'antibiòtics amb finalitats terapèutiques per a tractar determinades malalties bacterianes l'ha de prescriure la veterinària del grup Culmarex.  
Una vegada aconseguida la talla comercial, els peixos es transvasen a les gàbies comercials des de les quals s'agafen, i s'evita així l'estrés de la resta de peixos, i se'n pot controlar el dejuni. L'última fase amb la qual es tanca el cicle és el sacrifici per hipotèrmia. L'extracció dels individus aptes per a la venda deixa lliures les gàbies d'engreixament per a poder començar un nou cicle productiu. El ritme de creixement i demanda de peix determina que els diferents cicles productius se solapen.  
  
  
Tramitació administrativa  
El 25 de setembre de 2019, la Subdirecció General de Pesca (òrgan substantiu) va traslladar a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. La qual s'acompanya de l'enllaç a la web de la Conselleria on s'allotja la documentació dels projectes en fase d'exposició pública, així com el projecte, les al·legacions, els diversos informes i l'anunci de publicació en el DOGV.  
  
El 18 de desembre de 2019 es rep comunicació interna de l'òrgan substantiu amb un informe adjunt del Ministeri de Foment, així com la resposta del promotor a les al·legacions i l'informe justificatiu de les al·legacions.  
El 20 d'octubre de 2020, l'òrgan ambiental remet una proposta d'esmena de la documentació en què sol·licita que es remeta el certificat i el resultat del tràmit d'informació pública, l'informe de l'Ajuntament de Torrevieja, l'informe sobre l'afecció d'espais de la Xarxa Natura 2000, paisatge i del Ministeri de Defensa.  
El 25 de novembre de 2020, la Secció de Pesca Marítima de la Direcció Territorial d'Alacant remet part de la documentació requerida.  
  
El 2 de desembre de 2020, la Secció de Pesca Marítima de la Direcció Territorial d'Alacant remet l'informe d'afecció a la Xarxa Natura 2000, i resta pendent l'informe de paisatge per a completar l'expedient.  
  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu du a terme la informació pública de l'expedient mitjançant un anunci en el DOGV número 8594 de 18 de juliol de 2019. Així mateix, es publica un anunci en el tauler d'anuncis de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica d'Alacant, des del 20 de juny de 2019, per 30 dies. Tant l'anunci del tauler d'anuncis com la publicació en el DOGV indiquen que la informació es troba disponible en el portal de la Generalitat Valenciana.  
  
Durant el període d'exposició pública esmentat s'han presentat les al·legacions següents:  
- El 25 de juliol de 2019 els pescadors de la Confraria de Pescadors de Santa Pola manifesten la seua disconformitat: «la nova instal·lació aqüícola perjudicaria el medi ambient amb la probabilitat de destrucció de gorgònies, els pesquers que dia a dia naveguen per la zona per a arribar a caladors i els arts menors que pesquen en eixa perimetral. Privant-nos tant de les espècies que es generen gràcies a les gorgònies com de l'ús de la zona».  
- Al·legacions del tècnic de Medi Ambient de l'Ajuntament de Torrevieja de 9 d'agost de 2019. En què es fan les següents a l'estudi d'impacte ambiental (EIA):  
1. No justifica adequadament les mesures per a minimitzar la depredació de peixos, aus i cetacis, especialment per a evitar que queden atrapats o muiren.  
2. No es presenten els plans de contingència per a evitar o mitigar el dany a aus i mamífers marins en cas d'atrapament en xarxes, tal com s'indica en l'EIA, tenint en compte que la piscifactoria s'estableix dins de la ZEPA espai marí de Tabarca - Cap de Palos ES0000508 i el LIC-ZEPA espai marí de Cap Roig ESZZ16009.  
3. En el pla de contingència s'haurien d'incloure altres grups zoològics com els Chondrichthyes (taurons i rajades) amb representants pelàgics en la zona amenaçats o protegits per la legislació actual.  
4. L'estudi d'impacte socioeconòmic s'hauria de desenvolupar més, establint el nombre de llocs de treball que es preveu crear, així com la formació requerida.  
5. L'EIA obvia el possible impacte sobre la flota d'encerclament.  
6. Considera insuficient el pla de vigilància ambiental, i suggereix que es controle la qualitat de les aigües a la zona costanera, ja que l'explosió demogràfica d'algues microscòpiques podria posar en risc la qualitat turística i sanitària de les aigües costaneres. Així mateix, insta a estendre el seguiment analític tant de la qualitat de l'aigua com dels sediments a la zona d'influència o amortiment.  
7. En l'EIA no es preveu actuació sobre el medi terrestre, i hi ha dubtes sobre la possible actuació en l'espigó de Ponent del port de Torrevieja.  
Així mateix, l'Ajuntament de Torrevieja certifica, el 4 d'octubre de 2019, que el projecte s'ha exposat entre els dies 24 de juliol i 5 de setembre i que no s'hi han presentat al·legacions.  
  
- La Confraria de Pescadors de Torrevieja, el 28 d'agost de 2019, manifesta «oposició completa al projecte, que es basa en una mera manifestació d'intencions i no sobre dades objectives o reals, sense que cap benefici reporte per al medi ambient (és altament contaminant a la vista de la superfície del parc), cap benefici aporta per a la pesca (restringeix el calador i ocupa una zona de pesca), suposa un gran obstacle per a la navegació (amb el consegüent perill que origina), té un impacte paisatgístic alt (que no esmenta en l'EIA) i obvia l'estudi arqueològic preceptiu».  
Simultàniament, es formula consulta a les administracions públiques afectades. S'ha rebut còpia dels informes demanats:  
- Informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni de 9 d'agost de 2019. Indica que el 7 d'agost de 2019 el promotor va aportar l'informe tècnic corresponent a la prospecció geofísica arqueològica subaquàtica.  
L'informe indica: «No hi ha afecció al patrimoni cultural subaquàtic en no haver-se'n trobat restes, per la qual cosa el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'informa favorablement dels efectes patrimonials contemplats en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, informe preliminar corresponent a la prospecció geofísica arqueològica subaquàtica amb inspecció davant del port de Torrevieja, promogut per Granja Marina Bahía de Santa Pola, SLU, per al projecte d'instal·lació d'aqüicultura de 84 gàbies de producció d'aqüicultura i 18 gàbies comercials en gàbies flotants, situades davant del port de Torrevieja.  
  
- Informe del Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües de 20 d'agost de 2019, que estableix pla de vigilància ambiental a fi de controlar els possibles efectes de la nova instal·lació en el medi marí, indicant les coordenades de mostreig, freqüència, metodologia i paràmetres a vigilar.  
- El 17 de setembre de 2019, informe de Ports de l'Estat, que determina que la instal·lació representa un obstacle o limita la navegació i que requereix abalisament i com ha de ser.  
- Informe del Servei de Producció i Sanitat Animal, de 24 de setembre de 2019, que considera que el programa sanitari aportat és favorable i que abasta almenys el que s'estableix en la Resolució d'11 de gener de 2019, del director general d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, per la qual s'aprova el Pla anual zoosanitari per al 2019 de la Comunitat Valenciana, que estableix el programa sanitari mínim i per espècies que ha de complir tota explotació ramadera situada en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.  
- Informe favorable de la Subdirecció General per a la Protecció del Mar de 29 d'octubre de 2019 sobre el domini marítim-terrestre i la compatibilitat amb les estratègies marines. Estableix les condicions perquè resulte compatible amb els objectius de l'estratègia marina de la demarcació llevantina-balear.  
- Informe favorable del Ministeri de Defensa de 13 de novembre de 2019, en què s'indica que les empreses responsables han d'informar l'Institut Hidrogràfic de la Marina a l'inici i a la fi dels treballs, així com de l'abalisament associat per a incloure'ls en els avisos als navegants, cartografia i publicacions nàutiques.  
  
- Informe de la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina d'1 de desembre de 2020, en què conclou que no es preveuen repercussions negatives sobre espais de la Xarxa Natura 2000 marina, sempre que es respecten les condicions que estableixen.  
A falta de pronunciament de l'òrgan competent en matèria de paisatge i com que la distància entre la costa i la instal·lació en tots els punts és superior als dos quilòmetres, aquest òrgan ambiental disposa d'elements de judici suficients per a fer l'avaluació ambiental.  
  
  
Consideracions ambientals  
La instal·lació s'ha de situar en mar oberta en una zona pròxima al port de Torrevieja, es tracta d'un tram de costa obert i exposat situat a una distància de 2.000 metres del límit inferior teòric de la prada de posidònia oceànica més pròxima, i manté una quota de profunditat mitjana de -45 metres. Sobre fons detrítics enfangats, per la qual cosa es preveu una afecció molt baixa. Els vents predominants són de direcció NE i SO, per la qual cosa la direcció de propagació del corrent és nord-est i sud-est.  
La granja marina se situa a la regió marina mediterrània, demarcació llevantina-balear que depén de la capitania marítima d'Alacant. La instal·lació es troba en l'àmbit de la ZEPA ES0000508 espai marí de Tabarca - cap de Palos. I a 1.300 metres del LIC-ZEPA espai marí de Cap Roig (ESZZ16009). Es tracta d'una zona marina de gran importància com a àrea d'alimentació per a sis espècies d'aus marines, cinc de les quals amb poblacions nidificants. És un espai marí d'una importància especial per a la gavina corsa (Larus audouinii), que concentra en l'entorn la tercera població reproductora a escala mundial. Així mateix, els illots acullen una població important d'escateret (Hidrobates pelagicus) en el context ibèric-mediterrani, i els aiguamolls costaners tenen destacades colònies de gavina capblanca (Larus genei), xatrac d'albufera (Sterna hirundo) i xatrac menut comú (Sternula albifrons). La zona és també important per a la baldriga balear (Puffinus mauretanicus), en època reproductora i fonamentalment a l'hivern, així com per a la baldriga cendrosa (Calonectris diomedea), durant l'estiu.  
  
Als voltants de la instal·lació, hi ha concentracions d'algues esciòfiles infralitorals en règim calm i amb fàcies de gorgonaris. Unes comunitats amb gorgònies que representen una complexitat afegida als fons detrítics enfangats; també són bones indicadores de bon estat de l'hàbitat. La distància mínima de les instal·lacions a les zones de concentració d'algues esciòfiles és de 2.359 m.  
Pel que fa a la presència de cetacis i rèptils en la zona, hi ha careta (Caretta caretta) i mular (Tursiops truncatus). La interacció amb gàbies d'aqüicultura és un impacte que ha sigut identificat fins ara només en poblacions de mular. Els estudis fets sobre l'ús que fa la dita espècie de les instal·lacions d'aqüicultura apunten a un aprofitament clar de manera permanent o ocasional del mitjà per a obtindre aliment, la qual cosa genera canvis en les pautes de comportament dels individus estudiats.  
  
  
En l'EIA s'inclou un annex sobre l'estudi complementari de macrofauna bentònica. S'hi conclou que els grups taxonòmics més abundants són els poliquets i els crustacis amfípodes. Les dades estadístiques descriptives indiquen un bon estat ambiental. No obstant això, els resultats de les mostres de sediments indiquen un cert grau de contaminació orgànica i anaerobiosi.  
Quant a la qualitat de l'aigua, les anàlisis fetes indiquen que es tracta d'una zona d'aigües de bona qualitat. La massa d'aigua pertany a l'àmbit territorial de la demarcació hidrogràfica del Segura, i està classificada com a massa d'aigua costanera natural, de tipus AMP-T05 (aigües costaneres mediterrànies no influïdes per aportacions pluvials, somes, arenoses).  
L'estudi d'impacte ambiental analitza les repercussions de l'activitat en la fase de construcció i en la fase de funcionament.  
· Fase de construcció:  
La col·locació de llastos i ancoratges suposarà una afecció de fons marins, que pot suposar la destrucció d'alguns individus de les poblacions bentòniques presents en la zona. No s'hi han observat durant la prospecció espècies amb significació ecològica.  
La col·locació dels ancoratges produirà un enterboliment puntual de les aigües profundes que influirà en la qualitat dels fons i en les comunitats bentòniques. L'impacte serà d'intensitat baixa i poca duració i extensió.  
La presència dels ancoratges permetrà fixar organismes filtradors que participaran activament en l'autodepuració de l'ecosistema en fixar en forma de biomassa una part de les aportacions de nutrients i matèria orgànica procedent de les gàbies, que generarà un efecte positiu.  
  
D'altra banda, els ancoratges produiran una alteració local del transport de materials en un radi de 3-5 m al voltant d'obstacle. Un impacte que serà de poca extensió, tot i que d'intensitat mitjana, de caràcter permanent i sense possibilitat de correcció.  
Les maniobres d'ancoratge produiran un enterboliment localitzat de les aigües per la resuspensió de sediments, així com un increment puntual de la taxa de sedimentació, cosa que produirà una disminució de la qualitat dels fons i efectes en les comunitats bentòniques. Són uns efectes que es valoren com d'intensitat baixa, duració curta i poca extensió i recuperables en un termini curt.  
La col·locació dels ancoratges pot afectar el patrimoni arqueològic, ja que les labors d'ancoratge poden produir una remoció del fons. Durant la prospecció es van fer gravacions de vídeo de tot els fons on s'ha d'instal·lar la granja aqüícola i no s'hi van trobar indicis de restes que pogueren indicar la presència d'un derelicte en la zona d'estudi.  
  
La instal·lació dels diferents elements que componen la granja suposarà un augment del trànsit d'embarcacions i, per tant, un augment de les emissions de gasos, sorolls i vibracions propis dels motors de combustió, així com un increment del trànsit marítim en la zona. Els impactes que es produiran seran de poca magnitud, i restringits a la zona d'obres, de duració curta i amb uns efectes que cessaran una vegada les instal·lacions estiguen construïdes.  
Durant la fase de construcció es poden generar residus sòlids procedents de materials sobrants de la construcció de la granja que podrien produir impactes negatius sobre la qualitat de les aigües i els fons marins en la zona d'obres i en l'àmbit del port de Torrevieja. Uns impactes que seran d'intensitat baixa i de caràcter puntual.  
· Fase de funcionament:  
Per a dur a terme les activitats necessàries per al funcionament i manteniment de la instal·lació, s'han de fer visites de manera contínua, que augmentaran el trànsit d'embarcacions i, per tant, augmentarà l'emissió de gasos i sorolls.  
Un dels impactes més importants durant aquesta fase són els derivats de la presència dels animals estabulats, entre altres els que es produeixen per l'aliment no ingerit, les excrecions de les espècies cultivades i els productes químics utilitzats en les operacions de cultiu. Entre el 5 i el 10 % de l'aliment subministrat no és ingerit. En tractar-se d'una instal·lació en mar oberta, les restes d'aliment acaben alliberant-se al medi. La conseqüència és un augment en la columna d'aigua de nitrogen i fòsfor en diferents proporcions que pot arribar a produir eutrofització, així com un canvi en l'estructura del sediment, per enriquiment orgànic en les proximitats de la instal·lació. Així mateix, l'excés d'aliment, així com la infraestructura flotant de les gàbies, atrau espècies tant bentòniques com pelàgiques, així com aus i mamífers marins. Es pot modificar el percentatge d'aliment no ingerit, mitjançant un monitoratge del procés d'alimentació i un ús adequat del sistema de dosatge i control de la ingesta per part de personal tècnic especialitzat.  
  
  
Cal destacar la utilització de substàncies específiques com els medicaments que es poden subministrar als peixos, amb control veterinari, així com productes antiincrustants amb els quals s'impregnen les xàrcies, per a evitar que s'hi adherisquen organismes marins. Són unes substàncies que poden tindre efectes sobre la flora i la fauna bentònica i pelàgica i sobre la qualitat de les aigües. Amb una administració adequada de les dites substàncies, l'impacte serà d'intensitat baixa, ja que les substàncies emprades no són tòxiques i s'administren en quantitats molt xicotetes en relació amb el volum d'aigua i junt amb el pinso, per la qual cosa només una quantitat xicoteta no consumida passa al medi.  
  
Al Mediterrani, les prades de posidònia oceànica han mostrat sensibilitat a la presència de les instal·lacions aqüícoles, en disminuir-ne la densitat, biomassa i grandària de les fulles, així com la capacitat fotosintètica. I, per contra, l'augment de concentració de fòsfor en els teixits i la biomassa d'epífits. A més de la desaparició de l'ecosistema, podria produir alteració ecològica, erosió de la costa i alteracions de les pesqueres costaneres.  
La nova instal·lació produirà un efecte d'escull artificial, a conseqüència de la introducció dels blocs de formigó dels ancoratges i l'aportació d'aliment i matèria orgànica, tal com s'ha pogut comprovar en altres instal·lacions similars.  
Pel que fa als contaminants dissolts, l'experiència obtinguda en altres granges fa preveure que els efectes sobre l'entorn seran quasi indetectables.  
Una vegada instal·lades les gàbies l'ocupació suposarà un obstacle per al trànsit marítim i un efecte sobre el paisatge. D'altra banda, la presència de la granja impedeix la faena dels d'arrossegament, de la qual cosa es beneficia la fauna marina.  
Referent al paisatge, a les zones de més concurrència d'observadors, com són les platges i les zones urbanes, la visibilitat de l'actuació és mínima a causa dels més de 2 km als quals es localitzarà la instal·lació, ja que la conca visual és d'uns 3.000 m aproximadament. Com que l'element primordial de la qualitat paisatgística és la mateixa massa d'aigua, es pot mitigar l'impacte instal·lant gàbies i boies de colors no destacables en la mar (negre i gris).  
En l'explotació es produiran residus no perillosos (peixos morts, assimilables a RSU, inerts com ara xàrcies velles, caps, plàstics, palets de fusta, etc.), residus perillosos (envasos buits contaminats, olis usats, bateries usades, aigua de sentines, filtres d'olis i gasoil usats, material/draps absorbents, aerosols, etc.) i líquids (aigües sanitàries), la gestió incorrecta dels quals pot produir contaminació de sòls i aigües. L'impacte es valora com a compatible i s'hi han d'aplicar mesures correctores.  
  
Segons l'EIA, la instal·lació no interferirà amb zones tradicionals de pesca, que majoritàriament són flotes d'arts menors, ni amb les de pesca d'encerclament, ja que pesquen a profunditats de -50 m. Així mateix, considera que la instal·lació produirà un impacte positiu sobre la població, en produir-se un augment de l'ocupació (de 20 a 30 persones), que, en el cas de Gramabasa, prové en un alt percentatge d'empleats del sector pesquer.  
Les mesures correctores variaran durant les diferents fases del projecte; són les següents:  
1. Durant les fases de construcció i desmantellament no s'han de fer operacions de neteja, greixatge o manteniment de maquinària ni de les embarcacions usades per a fer l'obra a l'àrea d'actuació.  
  
2. Durant totes les fases s'ha de controlar la manipulació i gestió de residus que es generen establint contractes amb gestors autoritzats per als diferents tipus de residus. Així mateix, s'ha de disposar d'un registre per a tots i cada un dels residus produïts. S'han d'establir mesures de reducció en la generació de residus. S'ha de controlar i revisar el funcionament dels motors de les embarcacions per a reduir l'impacte acústic i d'emissions.  
3. Durant la fase de funcionament s'ha de controlar especialment l'impacte produït pel procés d'alimentació utilitzant pinsos extrudits de gran qualitat dosats mitjançant difusors que n'asseguren la dispersió, optimitzant el procés d'alimentació i minimitzant així la pèrdua de pinso i la contaminació del medi. S'han d'utilitzar programes informàtics per a avaluar el factor de conversió, avaluant de manera contínua la resposta dels peixos i índexs biològics per a evitar pèrdues d'aliment o peixos mal alimentats. La instal·lació ha de tindre un pla sanitari, pla veterinari de salut de les granges d'engreixament comú per al grup Culmarex (quant a tractaments amb antibiòtics, vacunació dels animals, etc.). La neteja de les xàrcies s'ha de fer en terra, procés centralitzat per a tot el grup Culmarex. S'han de retirar els animals morts o malalts en contenidors estancs per a evitar vessaments al port de Torrevieja, un residu que ha de retirar periòdicament un transportista autoritzat seguint la normativa SANDACH. Per a minimitzar l'impacte per fugues, s'han d'utilitzar espècies del Mediterrani i s'ha de fer el manteniment preventiu de la instal·lació. S'han d'instal·lar cels sobre les gàbies subjectats per una piràmide com de mesura dissuasiva per a les aus. S'ha de disposar de plans de contingència per a evitar o mitigar dany a les aus en cas d'atrapament en les xàrcies, així com atrapament en les xàrcies de mamífers marins. S'ha de mantindre el seguiment per part de personal qualificat de presència d'aus, peixos, mamífers marins. Així mateix, s'han de supervisar periòdicament les malles de protecció.  
  
En el pla de vigilància ambiental contingut en l'estudi d'impacte ambiental s'estableix:  
1. Seguiment anual durant el període estacional de primavera-estiu de la qualitat de les aigües litorals i de les comunitats marines. En els punts de mostreig:  
  
 UTM ETRS 89 / ZONA 30  
Estació de mostreig Coordenada X Coordenada Y  
Zona\_A\_1 707983 4204848  
Zona\_A\_2 707773 4203923  
Zona\_B\_1 708220 4205866  
Zona\_B\_2 707544 4202924  
Zona\_C\_1 708322 4205866  
Zona\_C\_2 707445 4202487  
  
  
2. Seguiment semestral de sediments i macrofauna bentònica. S'ha de fer en les mateixes estacions de mostreig que les usades per a la columna d'aigua, fent-ne tres rèpliques aleatòries, per cada localització de mostreig, amb descripció visual i variables fisicoquímiques dels sediments, granulometria del sediment (fracció fina FF) i contingut de matèria orgànica, així com l'estudi de la macrofauna bentònica. Els paràmetres indicadors són els que proposa el Reial decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les aigües superficials i les normes de qualitat ambiental.  
  
3. Anualment, s'han de quantificar els abocaments segons la producció (contingut de nitrogen i fòsfor).  
4. S'ha de fer un seguiment de la prada de posidònia oceànica, anualment i en tres punts de mostreig; no es preveu que estiga afectada atesos els models de dispersió de femta i la distància que hi ha fins a la instal·lació.  
  
 UTM ETRS 89 / ZONA 30  
Estació de mostreig Coordenada X Coordenada Y  
EM1. Posidònia oceànica 705739 4206017  
EM1. Posidònia oceànica 705973 4206564  
EM1. Posidònia oceànica 706135 4207028  
  
  
5. S'ha de dur a terme un pla de seguiment anual en tres estacions de mostreig, d'algues fotòfiles infralitorals de règim calm amb fàcies de gorgonaris.  
  
 UTM ETRS 89 / ZONA 30  
Estació de mostreig Coordenada X Coordenada Y  
EM2. Algues fotòfiles infralitorals gorgonaris 704967 4203081  
EM6. Algues fotòfiles infralitorals gorgonaris 704687 4201907  
EM8. Algues fotòfiles infralitorals gorgonaris 707425 4208239  
  
  
6. S'ha d'assegurar la instal·lació correcta de les xàrcies i s'ha de fer un seguiment visual constant que n'avalue l'efectivitat, quant a enganxament d'aus.  
7. S'ha d'evitar durant la fase de construcció el període d'abril a octubre, atesa la importància de la zona per a espècies com la baldriga cendrosa mediterrània i l'escateret.  
8. S'ha d'evitar l'aproximació de les embarcacions a les basses de baldrigues cendroses que es formen a poqueta nit.  
9. S'ha de minimitzar en la mesura que siga possible la il·luminació d'abalisament de la instal·lació aqüícola durant la nit.  
10. El pla de vigilància ha de preveure l'arreplega de dades sobre la presència i el comportament de mular (Tursiops truncatus), ja que les instal·lacions poden atraure'n; s'ha d'evitar la interacció del personal de les instal·lacions amb els cetacis.  
11. S'ha d'extremar la precaució perquè les embarcacions eviten possibles col·lisions amb caps d'olla negres d'aleta llarga (Globicephala melas) durant els desplaçaments.  
12. No s'han d'utilitzar emissors acústics de dissuasió per a cetacis (pingers).  
13. S'han d'arreplegar els plàstics, cordes, sacs de pinso, etc., que puguen aparéixer en les proximitats de les instal·lacions, perquè el gestor autoritzat els tracte de manera correcta.  
  
Consideracions jurídiques  
Les instal·lacions per a cultius aquàtics i piscifactories estan subjectes a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7. 1. de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'epígraf g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
  
Per tot això, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici d'obtindre prèviament les autoritzacions sectorials aplicables, el projecte «Noves instal·lacions aqüícoles de Gramabasa situades en la costa de Torrevieja», promogut per Granja Marina Bahía de Santa Pola SLU (Gramabasa) a Torrevieja, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació que hi ha en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:  
  
1. D'acord amb l'informe de la Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i del Mar:  
- S'ha d'assegurar la instal·lació correcta de les xàrcies i fer un seguiment visual constant que n'avalue l'efectivitat per a evitar que s'hi enganxen aus.  
- S'ha d'evitar fer la fase de construcció durant el període d'abril a octubre, atesa la importància de la zona per a espècies com la baldriga cendrosa mediterrània (Calonectris diomedea) i l'escateret mediterrani (Hidrobates pelagicus melitensis).  
- Les embarcacions usuàries de les instal·lacions han d'evitar passar prop de les basses de baldrigues cendroses i adoptar totes les precaucions necessàries per a evitar produir episodis que pogueren suposar un perjudici per al seu estat de conservació.  
- S'ha de minimitzar, sempre que es complisca el que indica l'autoritat competent en la matèria i en la mesura que siga possible, la il·luminació d'abalisament de la instal·lació aqüícola durant la nit.  
2. D'acord amb l'informe de la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina, perquè no siga significatiu el possible efecte sobre l'espai marí de Tabarca - cap de Palos (ES0000508) s'ha d'assegurar que:  
- Es compleixen les mesures correctores i el pla de vigilància indicats en el document ambiental.  
- En cap cas s'han de situar gàbies sobre hàbitats sensibles com ara prades de fanerògames marines, ni s'han de cultivar espècies exòtiques o localment absents de manera natural sense comptar amb la deguda autorització prèvia de l'òrgan gestor.  
- L'ús per les instal·lacions aqüícoles d'emissors acústics (pingers) o altres dispositius acústics de dissuasió només es pot fer amb autorització administrativa prèvia de l'òrgan gestor de l'espai.  
- S'han de minimitzar les interaccions que el desenvolupament de l'activitat puga ocasionar sobre bancs costaners de mular i altres espècies de cetacis, així com l'alimentació intencionada dels animals que s'hi puguen aproximar. La presència d'un o diversos exemplars de manera permanent s'han de comunicar a l'òrgan gestor de l'espai protegit. Els gestors de les instal·lacions d'aqüicultura han de col·laborar en els programes de seguiment de cetacis, autoritzant i facilitant la col·locació de sistemes de seguiment passiu.  
- Els morts i altres elements del sistema d'ancoratge s'han de situar en fons arenosos sense vegetació. Els morts s'han de dimensionar a la baixa, utilitzar el pes mínim; la instal·lació dels morts s'ha de supervisar amb treballadors subaquàtics (no deixar-los caure) mitjançant grues o globus elevadors. S'han de registrar de manera precisa les coordenades de la ubicació de cada punt d'ancoratge. Se n'ha de fotografiar cada un a l'inici i al final del període d'autorització. I s'ha d'evitar el risc d'afecció a espècies protegides de tipus sèssil.  
  
- S'ha de fer un manteniment periòdic per a garantir que els caps romanen tibants, i evitar possibles captures accidentals d'exemplars de fauna marina incloses en el Reial decret 139/2011, de 4 de febrer, per al desenvolupament de la Llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial i del Catàleg espanyol d'espècies amenaçades. Així mateix, s'ha de comunicar a l'autoritat competent qualsevol captura accidental d'aquestes espècies en l'estructura de caps.  
- S'ha de comunicar a l'autoritat competent i a la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina el resultat anual del pla de vigilància ambiental, així com les noves mesures preventives o correctores previstes.  
- Els residus originats en el conreu, caigudes d'utensilis o despreniment dels artefactes, els han d'arreplegar els mateixos titulars i portar-los a port perquè els tracten gestors autoritzats. No es poden tirar a la mar mai.  
- Totes les instal·lacions han de tindre en compte els possibles riscos climàtics que hi ha en la ubicació (en particular les pluges i temporals marítims) i evitar així abocaments de contaminació a la mar. Així mateix, s'han de dur a terme plans de contingència i protocols d'actuació per a minimitzar els danys que es pogueren ocasionar davant dels recurrents fenòmens meteorològics en la mar Mediterrània, que ocasionen trencament de les instal·lacions i mortaldat de gran quantitat d'individus, que acaben arribant morts i en estat de descomposició a la costa.  
3. D'acord amb l'informe del Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües, en el programa de vigilància ambiental (PVA) proposat s'ha d'incloure:  
- Un mostreig previ de tots els paràmetres com a punt de partida i així poder analitzar com afecta la instal·lació a aquests paràmetres.  
- Mensualment, en els dos nivells batimètrics i en els punts de mostreig proposats en l'EIA s'han de mesurar els paràmetres de la columna d'aigua següents: clorofil·la a (g/L), amoni (mol \*NH4/l), nitrits (mol NO2/l), nitrats (mol NO3/l), fosfats (mol PO4/l), índex FAN, sòlids en suspensió (mg/L), oxigen dissolt (% saturació O), índex de Margalef, pH, transparència i terbolesa (UNF). Així mateix, s'ha d'analitzar l'estructura fitoplanctònica i la presència d'Escherichia coli i de salmonel·la.  
- Semestralment, s'han de mesurar els paràmetres del sediment següents, en els mateixos punts de mostreig de la columna de l'aigua s'ha de mesurar granulometria, COT (%), nitrogen kjedahl (mg/kg), fòsfor total (mg/kg), pH, potencial d'oxidació-reducció, Clostridium sulfit reductors i presència de capa de Beggiatoa.  
- Anualment s'ha de mostrejar la prada de fanerògama marina amb metodologia de POMI o CARLIT en els punts de mostreig proposats en l'EIA per a posidònia oceànica. Així com les algues fotòfiles infralitorals de règim calm amb fàcies de gorgonaris, que, anualment, s'han de mesurar variables referents a l'estructura espacial i densitat, en les mateixes estacions de mostreig proposades en l'EIA.  
- Semestralment s'ha de mostrejar la macrofauna bentònica, s'han de fer tres repliques amb metodologia MEDDOC o BOPA en els mateixos punts de control que per a mostra del sediment.  
- El control d'algues exòtiques s'ha de fer mitjançant la realització de gravacions en vídeo i fotografies. Si se'n detecten, se n'ha d'indicar l'estructura espacial i la distribució.  
- L'estimació d'abocaments s'ha de fer anualment mitjançant l'estimació del contingut de nitrogen, fòsfor i sòlids en suspensió aportats al medi.  
- Al cap de dos anys de l'execució es pot sol·licitar la modificació del PVA.  
- Els resultats del PVA s'han de remetre al Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües semestralment en format digital. La valoració dels resultats s'ha de fer tal com s'estableix en el Reial decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les aigües superficials i les normes de qualitat ambiental. Així mateix, s'ha de comunicar immediatament qualsevol anomalia detectada.  
- Respecte als tractaments sanitaris que s'indica que s'aportaran amb l'alimentació, se n'ha d'aportar la informació en els informes semestrals.  
- La neteja de les xàrcies s'ha de fer en terra. L'abocament de les aigües de neteja ha de complir la normativa vigent depenent del punt final d'abocament.  
4. El promotor ha d'establir uns criteris de qualitat estàndard reconeguts i en el cas que no es complisquen o en el cas que les anàlisis mostren deterioració en les condicions ambientals de la zona o es demostre que hi ha una influència indirecta en les prades de fanerògames marines o de les algues fotòfiles infralitorals de règim calm amb fàcies de gorgonaris, ha de comunicar de manera immediata a l'òrgan competent les mesures correctores preses.  
5. Ha de justificar davant de l'òrgan substantiu que ha subscrit contracte amb gestor SANDACH per a la retirada dels peixos morts.  
6. No es requerirà nou pronunciament ambiental quan hi haja modificació de les espècies a cultivar sempre que siguen autòctones, la modificació no supose un augment quantitatiu de la capacitat productiva i no supose un increment de pinso o femta en el medi marí.  
  
· Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental s'han de documentar, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació ha d'estar a disposició de les autoritats competents.  
· En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat a executar el projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor ha de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
  
Segon  
D'acord amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Ordenar la publicació de la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, i en la seu electrònica.  
b. La present declaració d'impacte ambiental no és objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, procedisquen en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu ha de tindre en compte degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental feta, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 16 de març de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9415, del 30-08-2022 (2022/7816)

RESOLUCIÓN de 16 de marzo de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto nuevas instalaciones acuícolas de Gramabasa situadas en la costa de Torrevieja, en el término municipal de Torrevieja. Expediente: (1325462) 098/2019-AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9415

Fecha DOGV
:   30-08-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/7816

CVE


Fecha del documento
:   16-03-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Torrevieja](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 16 de marzo de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto nuevas instalaciones acuícolas de Gramabasa situadas en la costa de Torrevieja, en el término municipal de Torrevieja. Expediente: (1325462) 098/2019-AIA. [2022/7816]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (1325462) 098/2019-AIA.  
Título: Nuevas instalaciones acuícolas de Gramabasa situadas en la costa de Torrevieja, Alicante.  
Promotor: Granja Marina Bahía de Santa Pola SLU (Gramabasa).  
Órgano sustantivo: Subdirección General de Pesca.  
Ref. órgano sustantivo: ANIA/03.0020.  
Localización: Torrevieja (Alicante).  
  
Antecedentes y descripción del proyecto  
La empresa Granja Marina Bahía de Santa Pola, SLU (Gramabasa), perteneciente al grupo empresarial Culmarex, promueve un proyecto de producción de dorada y lubina en jaulas flotantes en el término municipal de Torrevieja (Alicante).  
El proyecto presentado, tiene por objeto la construcción de una granja marina para el engorde de dorada (Sparus sp.) y lubina (Dicentrarchus labrax). El promotor pretende alcanzar de manera progresiva una capacidad productiva de 8.000 toneladas al año. La instalación final consistirá en la explotación de 84 jaulas de 3820 m de diámetro, 120 de perímetro y 13.753 m³ de volumen por cada jaula. Las jaulas estarán distribuidas en 6 flotillas iguales de 14 jaulas de producción cada una. Asimismo, se pretende instalar 18 jaulas comerciales, de 16 m de diámetro, 50 m de perímetro y 1.600 m³, distribuidas en 3 jaulas por flota.  
La instalación se situará en mar abierto cerca del puerto de Torrevieja. Ocupará un polígono de 221,8 ha (2.218.725 m²) de concesión de dominio público de marítimo-terrestre, de cuyas coordenadas perimetrales serán las siguientes:  
  
COORDENADAS PERIMETRALES DE LA CONCESIÓN:  
 COORDENADAS UTM ETRS89  
BOYA A 707295.99 4203536.84  
BOYA B 707731.80 4205427.47  
BOYA C 708472.67 4205256.69  
BOYA D 708036.85 4203366.06  
BOYA E 707404.65 4204008.21  
BOYA F 707623.15 4204956.10  
BOYA G 708145.51 4203837.43  
BOYA H 708364.01 4204785.32  
  
  
Para construir la instalación se llevará a cabo el balizamiento perimetral, mediante sistema de fondeos y señalización con boyas y balizas reglamentarias. El sistema de fondeo se compone de líneas de entramado, amarre y fondeo. El entramado forma una cuadrícula alrededor de cada jaula. Las cuadrículas se unen en sus extremos al denominado volante de distribución, siendo este el nexo de unión entre las líneas de entramado, fondeo y amarre. A los volantes de distribución se enganchan las boyas de sustentación, de diferentes dimensiones, cuya misión es la de aportar flotación al entramado, líneas de fondeo y amarre y actuar a modo de amortiguador ante las oscilaciones dinámicas. El dimensionamiento de las líneas de fondeo, amarre y entramado dependerá de forma directa de las fuerzas que se ejerzan sobre el polígono.  
El proceso productivo comenzará con la siembra de alevines de entre 15 y 80 gramos procedentes en su mayoría de la (hatchery) (cría de alevines) de preengorde que tiene el grupo Culmarex en Palma de Mallorca. La cantidad de alimento que se suministrará a los peces dependerá de la época del año, temperatura del agua y del peso del pez. Se planificarán las necesidades de pienso para evitar la acumulación excesiva de este, calculando tablas propias de alimentación. Se utilizarán piensos secos (prensados o extrusionados), compuestos principalmente por harinas y aceites de pescado, cereales y vitaminas. Se contará con sistemas informáticos y sistemas de dosificación y transporte asistidos por cañones de alimentación junto con una evaluación continuada de la respuesta de los peces e índices biológicos de estos, con el fin de optimizar la alimentación. Se estima que el tiempo necesario para alcanzar la talla comercial (500 gr) o la talla real (más de 1 kg) dependerá de múltiples factores entre ellos la época del año en que se introduzcan, siendo de 12 a 14 meses para que dorada alcance talla de ración y de 18 meses para la lubina.  
Se realizarán tareas de mantenimiento de la instalación consistentes en revisar y controlar de forma periódica las redes de las jaulas y los anclajes de estas, así como el cambio de redes conforme a la luz de malla que van requiriendo los peces en función del aumento de tamaño de los peces. Además, se realizarán muestreos periódicos, controles sanitarios, se eliminarán las posibles bajas y se observara el comportamiento de los peces. Cada una de estas actividades se realizará por personal especializado. El uso de antibióticos con fines terapéuticos para tratar determinadas enfermedades bacterianas será prescrito por la veterinaria del grupo Culmarex.  
Una vez alcanzada la talla comercial, se trasvasarán los peces a las jaulas comerciales y desde estas se procederá a su cosechado, evitando así el estrés del resto de peces, y poder controlar el ayuno de los que se van a cosechar. La última fase con la que se cerrará el ciclo es el sacrificio por hipotermia. La extracción de los individuos aptos para su venta dejará libres las jaulas de engorde para poder comenzar un nuevo ciclo productivo. El ritmo de crecimiento y demanda de pescado determinará que los distintos ciclos productivos se solapen.  
  
Tramitación administrativa  
En fecha 25 de septiembre de 2019, la Subdirección General de Pesca (órgano sustantivo) dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto. La misma se acompañaba del enlace a la web de la Conselleria donde se aloja la documentación de los proyectos en fase de exposición pública, así como el proyecto, alegaciones, diversos informes y anuncio de publicación en el DOGV.  
El 18 de diciembre de 2019, se recibió comunicación interna del órgano sustantivo adjuntando informe del Ministerio de Fomento, así como contestación del promotor a las alegaciones e informe justificativo de las alegaciones.  
El 20 de octubre de 2020 el órgano ambiental remite propuesta de subsanación de la documentación solicitando la remisión del certificado y resultado del trámite de información pública, informe del Ayuntamiento de Torrevieja, informe sobre la afección de espacios Red Natura 2000, paisaje y de Ministerio de Defensa.  
El 25 de noviembre de 2020 la Sección de Pesca Marítima de la Dirección Territorial de Alicante remite parte de la documentación requerida.  
El 2 de diciembre de 2020 la Sección de Pesca Marítima de la Dirección Territorial de Alicante remite informe de afección a la Red Natura 2000, quedando pendiente el informe de paisaje para completar el expediente.  
De acuerdo con el certificado remitido, el órgano sustantivo realizó la información pública del expediente mediante anuncio en el DOGV número 8594 de fecha 18 de julio de 2019. Asimismo, se publicó anuncio en el tablón de anuncios de la Dirección Territorial de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica de Alicante, desde el 20 de junio de 2019, por 30 días. Tanto el anuncio del tablón de anuncios, como la publicación en el DOGV indicaban, que la información se encontraba disponible en el portal de la Generalitat Valenciana.  
Durante el periodo de exposición pública mencionado se han presentado las siguientes alegaciones:  
- De fecha 25 de julio de 2019 los pescadores de la Cofradía de Pescadores de Santa Pola manifiestan su disconformidad, «la nueva instalación acuícola perjudicaría al medio ambiente con la probabilidad de destrucción de gorgonias, a los pesqueros que día a día navegan por la zona para llegar a caladeros y a las artes menores que faenan en esa perimetral. Privándonos tanto de las especies que se generan gracias a las gorgonias como del uso de la zona».  
- Alegaciones del técnico de medio ambiente del Ayuntamiento de Torrevieja de fecha 9 de agosto de 2019. En el cual se realizan las siguientes alegaciones al estudio de impacto ambiental (EIA):  
1. No justifica adecuadamente las medidas para minimizar la depredación de los peces, aves y cetáceos en especial para evitar que queden atrapados o mueran.  
2. No se presentan los planes de contingencia para evitar o mitigar el daño a aves y mamíferos marinos en caso de atrapamiento en redes, tal como se indica en el EIA, teniendo en cuenta que la piscifactoría se establece dentro de la ZEPA espacio marino de Tabarca-Cabo de Palos ES0000508 y el LIC-ZEPA espacio marino de Cabo Roig ESZZ16009.  
3. En el plan de contingencia se deberían incluir otros grupos zoológicos como los Chondrichthyes (tiburones y rayas) con representantes pelágicos en la zona amenazados o protegidos por la legislación actual.  
4. El estudio de impacto socioeconómico se debería desarrollar más, estableciendo el número de puestos de trabajo que se prevé crear, así como la formación requerida.  
5. El EIA obvia el posible impacto sobre la flota de cerco.  
6. Considera insuficiente el plan de vigilancia ambiental, y sugiere que se realice control de calidad de las aguas en la zona costera, ya que la explosión demográfica de algas microscópicas podría poner en riesgo la calidad turística y sanitaria de las aguas costeras. Asimismo, insta a extender el seguimiento analítico tanto de la calidad del agua como de los sedimentos a la zona de buffer o amortiguación.  
7. En el EIA no se contempla actuación sobre el medio terrestre, existen dudas acerca de la posible actuación en el espigón de Poniente del puerto de Torrevieja.  
Asimismo, el Ayuntamiento de Torrevieja certifica en fecha 4 de octubre de 2019 que, el proyecto ha estado expuesto entre los días 24 de julio y 5 de septiembre y que en dicho plazo no se han presentado alegaciones.  
- La Cofradía de Pescadores de Torrevieja, en fecha 28 de agosto de 2019, manifiesta «oposición completa para el proyecto, que se basa en una mera manifestación de intenciones y no sobre datos objetivos o reales, sin que ningún beneficio reporte para el medio ambiente (es altamente contaminante a la vista de la superficie del parque) ningún beneficio aporta para la pesca (restringe el caladero y ocupando una zona de pesca) supone un gran obstáculo para la navegación (con el consecuente peligro que origina) tiene un alto impacto paisajístico (que no menciona en el EIA) y obvia el estudio arqueológico preceptivo».  
Simultáneamente, se formuló consulta a las administraciones públicas afectadas. Se ha recibido copia de los informes recabados:  
- Informe favorable, de Dirección General de Cultura y Patrimonio de fecha 9 de agosto de 2019. Indicando que con fecha 7 de agosto de 2019, el promotor aportó informe técnico correspondiente a la prospección geofísica arqueológica subacuática.  
El informe indica: «No existe afección al patrimonio cultural subacuático al no haberse hallado restos de esta índole, por lo que el precepto indicado y de conformidad con el informe de los servicios técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano informe preliminar correspondiente a la prospección geofísica arqueológica subacuática con inspección frente al puerto de Torrevieja (Alicante), promovido por Granja Marina Bahía de Santa Pola, SLU, para el proyecto instalación de acuicultura de 84 jaulas de producción de acuicultura y 18 jaulas comerciales en jaulas flotantes, situadas frente al puerto de Torrevieja (Alicante)».  
- Informe del servicio de planificación de recursos hidráulicos y calidad de las aguas de fecha 20 de agosto de 2019, que establece plan de vigilancia ambiental con el objeto de controlar los posibles efectos de la nueva instalación en el medio marino, indicando las coordenadas de muestreo, frecuencia, metodología y parámetros a vigilar.  
- De fecha 17 de septiembre de 2019 informe de Puertos del Estado que determina que la instalación representa un obstáculo o limita la navegación y que requiere balizamiento y como debe de ser este.  
- Informe del Servicio de Producción y Sanidad Animal de fecha 24 de septiembre de 2019 que considera que el programa sanitario aportado es favorable y que abarca al menos lo establecido en la Resolución de 11 de enero de 2019, del director general de Agricultura, Ganadería y Pesca por la que se aprueba el Plan anual zoosanitario para 2019 de la Comunitat Valenciana, que establece el programa sanitario mínimo y por especies que debe cumplir toda explotación ganadera ubicada en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana.  
- Informe favorable de la Subdirección General para la Protección del Mar de fecha 29 de octubre de 2019 sobre el dominio marítimo-terrestre y la compatibilidad con las estrategias marinas. Establece las condiciones para que resulte compatible con los objetivos de la estrategia marina de la demarcación levantino-balear.  
- Informe favorable del Ministerio de Defensa de fecha 13 de noviembre de 2019. En el cual se indica que las empresas responsables deberán informar al Instituto Hidrográfico de la Marina al inicio y finalización de los trabajos, así como del balizamiento asociado al mismo para su inclusión en los avisos a los navegantes, cartografía y publicaciones naúticas.  
- Informe de la Subdirección General de Biodiversidad Terrestre y Marina de fecha 1 de diciembre de 2020, en el que concluye que no se prevén repercusiones negativas sobre espacios de la Red Natura 2000 marina, siempre y cuando se respeten las condiciones que establecen.  
A falta de pronunciamiento por parte del órgano competente en materia de paisaje y siendo que la distancia entre la costa y la instalación en todos sus puntos es superior a los dos kilómetros, este órgano ambiental dispone de elementos de juicio suficientes para realizar la evaluación ambiental.  
  
Consideraciones ambientales  
La instalación se situará en mar abierto en zona próxima al puerto de Torrevieja, se trata de un tramo de costa abierto y expuesto ubicada a una distancia de 2.000 metros del límite inferior teórico de la pradera de posidonia oceánica más próxima, manteniendo una cuota de profundidad media de - 45 metros. Sobre fondos detríticos enfangados, por lo que se prevé una afección muy baja. Los vientos predominantes son de dirección NE y SW, por lo que la dirección de propagación de la corriente es noreste y sureste.  
La granja marina se ubicará en la región marina mediterránea, demarcación levantino-balear dependiendo de la capitanía marítima de Alicante. La instalación se encuentra en el ámbito de la ZEPA ES0000508 espacio marino de Tabarca - Cabo de Palos. Y a 1.300 metros del LIC - ZEPA espacio marino de Cabo Roig (ESZZ16009). Se trata de una zona marina de gran importancia como área de alimentación para seis especies de aves marinas, cinco de ellas con poblaciones nidificantes. Es un espacio marino de especial importancia para la gaviota Audouin (Larus audouinii), que concentra en el entorno la tercera población reproductora a nivel mundial. Asimismo, los islotes acogen una importante población de paíño europeo (Hidrobates pelagicus) en el contexto ibérico-mediterráneo, y los humedales costeros poseen destacadas colonias de gaviota picofina (Larus genei), charrán común (Sterna hirundo) y charrancito común (Sternula albifrons). La zona es también importante para la pardela balear (Puffinus mauretanicus), en época reproductora y fundamentalmente en invierno, así como para la pardela cenicienta (Calonectris diomedea), durante el verano.  
En las inmediaciones de la instalación, se dan concentraciones de algas esciáfilas infralitorales en régimen calmo y con facies de gorgoniarios. Estas comunidades con gorgonias representan una complejidad añadida a los fondos detríticos enfangados, siendo también buenas indicadoras de buen estado del hábitat. La distancia mínima de las instalaciones a las zonas de concentración de algas esciáfilas es de 2.359 m.  
Respecto a la presencia de cetáceos y reptiles se da en la zona la presencia de tortuga boba (Caretta caretta) y delfín mular (Tursiops truncatus). La interacción con jaulas de acuicultura es un impacto que ha sido identificado hasta ahora solo en poblaciones de delfín mular. Los estudios realizados sobre el uso de las instalaciones de acuicultura por esta especie apuntan a un claro aprovechamiento de manera permanente y/u ocasional de este medio para obtener alimento, lo cual genera cambios en las pautas de comportamiento de los individuos estudiados.  
  
En el EIA se incluye un anexo sobre el estudio complementario de macrofauna bentónica. En él se concluye que los grupos taxonómicos más abundantes son los poliquetos y los crustáceos anfípodos. Los datos estadísticos descriptivos indican un buen estado ambiental. No obstante, los resultados de las muestras de sedimentos indican cierto grado de contaminación orgánica y anaerobiosis.  
En cuanto a la calidad del agua los análisis realizados indican que se trata de una zona de aguas de buena calidad. La masa de agua pertenece al ámbito territorial de la demarcación hidrográfica del Segura, y está clasificada como masa de agua costera natural, siendo de tipo AMP-T05 (aguas costeras mediterráneas no influenciadas por aportes pluviales, someras, arenosas).  
El estudio de impacto ambiental analiza las repercusiones de la actividad en la fase de construcción y en la fase de funcionamiento.  
· Fase de construcción:  
La colocación de lastres y fondeos supondrá una afección de fondos marinos, que puede suponer la destrucción de algunos individuos de las poblaciones bentónicas presentes en la zona. No habiéndose observado durante la prospección especies con significación ecológica.  
La colocación de los fondeos producirá un enturbiamiento puntual de las aguas profundas influyendo en la calidad de los fondos y en las comunidades bentónicas. El impacto será de baja intensidad, duración y extensión.  
La presencia de los fondeos permitirá la fijación de organismos filtradores que participarán activamente en la autodepuración del ecosistema al fijar en forma de biomasa una parte de los aportes de nutrientes y materia orgánica procedente de las propias jaulas generando un efecto positivo.  
Por otro lado, los fondeos producirán una alteración local del transporte de materiales en un radio de 3-5 m alrededor de obstáculo. Este impacto será de escasa extensión, aunque de intensidad media, de carácter permanente y sin posibilidad de corrección.  
Las maniobras de fondeo producirán un enturbiamiento localizado de las aguas por la resuspensión de sedimentos, así como incremento puntual de la tasa de sedimentación, produciéndose una disminución de la calidad de los fondos y efectos en las comunidades bentónicas. Estos efectos se valoran como de baja intensidad, corta duración y poca extensión y recuperables a corto plazo.  
La colocación de los fondeos puede tener afección sobre el patrimonio arqueológico ya que las labores de anclaje pueden producir una remoción del fondo. Durante la prospección se realizaron videograbaciones de la totalidad de los fondos donde se instalará la granja acuícola sin encontrar indicios de restos que pudieran indicar la presencia de un pecio en la zona de estudio.  
La instalación de los distintos elementos que componen la granja supondrá un aumento del tráfico de embarcaciones produciéndose un aumento de las emisiones de gases, ruidos y vibraciones propios de los motores de combustión, así como un incremento del tráfico marítimo en la zona. Los impactos que se producirán serán de escasa magnitud, y restringidos a la zona de obras, de corta duración y cuyos efectos cesarán una vez que las instalaciones se encuentren construidas.  
Durante la fase de construcción pueden generarse residuos sólidos procedentes de materiales sobrantes de la construcción de la granja que podrían producir impactos negativos sobre la calidad de las aguas y los fondos marinos en la zona de obras y en el ámbito del puerto de Torrevieja. Estos impactos serán de baja intensidad y de carácter puntual.  
· Fase de funcionamiento:  
Para realizar las actividades necesarias para el funcionamiento y mantenimiento de la instalación, se realizarán visitas de manera continua, que aumentarán el tránsito de embarcaciones aumentando la emisión de gases y ruidos.  
Uno de los impactos más importantes durante esta fase serán los derivados de la presencia de los animales estabulados, entre otras los que se producen por el alimento no ingerido, las excreciones de las especies cultivadas y los productos químicos utilizados en las operaciones de cultivo. Entre el 5 y 10 % del alimento suministrado no es ingerido. Al tratarse de una instalación en mar abierto, los restos de alimento acaban liberándose al medio. La consecuencia es un aumento en la columna de agua de nitrógeno y fosforo en distintas proporciones pudiendo llegar a producir eutrofización, así como un cambio en la estructura del sedimento, por enriquecimiento orgánico en las proximidades de la instalación. Asimismo, el exceso de alimento, así como la infraestructura flotante de las jaulas, produce atracción de especies tanto bentónicas como pelágicas, así como aves y mamíferos marinos. Se puede modificar el porcentaje de alimento no ingerido, mediante una monitorización del proceso de alimentación y un uso adecuado del sistema de dosificación y control de la ingesta por personal técnico especializado.  
Cabe destacar la utilización de sustancias específicas como los medicamentos que se pueden suministrar a los peces, bajo control veterinario, así como productos (antifouling) con los que se impregnan las redes, para evitar que se adhieran organismos marinos. Estas sustancias pueden tener efectos sobre la flora y fauna bentónica y pelágica y sobre la calidad de las aguas. Con una adecuada administración de estas sustancias, el impacto será de baja intensidad, ya que las sustancias empleadas no son toxicas y se administran en cantidades muy pequeñas en relación con el volumen de agua y junto con el pienso por lo que solo una pequeña cantidad no consumida pasa al medio.  
En el Mediterráneo, las praderas de posidonia oceánica han mostrado sensibilidad a la presencia de las instalaciones acuícolas, disminuyendo su densidad, biomasa y tamaño de las hojas, así como la capacidad fotosintética. Y por el contrario el aumento de concentración de fósforo en los tejidos y la biomasa de epífitos. Además de la desaparición del ecosistema, podría producir alteración ecológica, erosión de la costa y alteraciones de las pesquerías costeras.  
La nueva instalación producirá un efecto de arrecife artificial, como consecuencia de la introducción de los bloques de hormigón de los fondeos y el aporte de alimento y materia orgánica, tal y como se ha podido comprobar en otras instalaciones similares.  
  
En lo que respecta a los contaminantes disueltos, la experiencia obtenida en otras granjas hace prever que los efectos sobre el entorno serán casi indetectables.  
Una vez instaladas las jaulas la ocupación supondrá un obstáculo para el tránsito marítimo y un efecto sobre el paisaje. Por otro lado, la presencia de la granja impide la faena de los arrastreros viéndose beneficiada la fauna marina.  
Referente al paisaje, en las zonas de mayor concurrencia de observadores, como son las playas y las zonas urbanas, la visibilidad de la actuación es mínima debido a los más de 2 km a los que se localizará la instalación, ya que la cuenca visual es de unos 3.000 m aproximadamente. Siendo que el elemento primordial de la calidad paisajística es la propia masa de agua, se puede mitigar el impacto instalando jaulas y boyas de colores no destacables en el mar (negro y gris).  
En la explotación se producirán residuos no peligrosos (peces muertos, asimilables a RSU, inertes como redes viejas, cabos, plásticos, palets de madera, etc.), residuos peligrosos (envases vacíos contaminados, aceites usados, baterías usadas, agua de sentinas, filtros de aceites y gasoil usados, material/trapos absorbentes, aerosoles etc) y líquidos (aguas sanitarias) cuya incorrecta gestión puede producir contaminación de suelos y aguas. El impacto se valora como compatible debiendo aplicarse medidas correctoras.  
Según el EIA la instalación no interferirá con zonas tradicionales de pesca, que mayoritariamente son flotas de artes menores, ni en las de pesca de cerco ya que estas faenan a profundidades de -50 m. Asimismo, considera que la instalación producirá un impacto positivo sobre la población, al producirse un aumento del empleo (de 20 a 30 personas) que en el caso de» Gramabasa» un alto porcentaje de empleados procede del sector pesquero.  
Las medidas correctoras variarán durante las distintas fases del proyecto, siendo estas las siguientes:  
1. Durante las fases de construcción y desmantelamiento no se realizarán operaciones de limpieza, engrase o mantenimiento de maquinaria ni de las embarcaciones empleadas en la realización de la obra en el área de actuación.  
2. Durante todas las fases se controlará la manipulación y gestión de residuos que se generen estableciendo contratos con gestores autorizados para los distintos tipos de residuos. Asimismo, se dispondrá de un registro para todos y cada uno de los residuos producidos. Se establecerán medidas de reducción en la generación de residuos. Se controlará y revisará el funcionamiento de los motores de las embarcaciones para reducir el impacto acústico y de emisiones.  
3. Durante la fase de funcionamiento se controlará especialmente el impacto producido por el proceso de alimentación utilizando piensos extrusionados de gran calidad dosificados mediante difusores que aseguran su dispersión, optimizando el proceso de alimentación y minimizando así la pérdida de pienso y la contaminación del medio. Se utilizarán programas informáticos para evaluar el factor de conversión, evaluando de forma continua la respuesta de los peces e índices biológicos para evitar pérdidas de alimento o peces mal alimentados. La instalación contará con un plan sanitario, plan veterinario de salud de las granjas de engorde común para el grupo Culmarex (en cuanto a tratamientos con antibióticos, vacunación de los animales etc.). La limpieza de las redes se realizará en tierra, proceso centralizado para todo el grupo Culmarex. Se retirarán los animales muertos o enfermos en contenedores estancos para evitar derrames en el puerto de Torrevieja, este residuo será retirado periódicamente por transportista autorizado siguiendo la normativa SANDACH. Para minimizar el impacto por fugas se utilizarán especies del mediterráneo y se realizará mantenimiento preventivo de la instalación. Se instalarán cielos sobre las jaulas sujetados por una pirámide como de medida disuasoria para las aves. Se dispondrá de planes de contingencia para evitar o mitigar daño a las aves en caso de atrapamiento en las redes, así como atrapamiento en las redes de mamíferos marinos. Se mantendrá seguimiento por personal cualificado de presencia de aves, peces, mamíferos marinos. Asimismo, se realizará supervisión periódica de las mallas de protección.  
En el plan de vigilancia ambiental contenido en el estudio de impacto ambiental se establece:  
1. Seguimiento anual durante el periodo estacional de primavera-verano de la calidad de las aguas litorales y de las comunidades marinas. En los puntos de muestreo:  
  
 UTM ETRS 89 / ZONA 30  
Estación de Muestreo Coordenada X Coordenada Y  
Zona\_A\_1 707983 4204848  
Zona\_A\_2 707773 4203923  
Zona\_B\_1 708220 4205866  
Zona\_B\_2 707544 4202924  
Zona\_C\_1 708322 4205866  
Zona\_C\_2 707445 4202487  
  
  
2. Seguimiento semestral de sedimentos y macrofauna bentónica. Se realizará en las mismas estaciones de muestreo que se utilizaron para la columna de agua realizando tres réplicas aleatorias, por cada localización de muestreo, realizando descripción visual y variables físico químicas de los sedimentos, granulometría del sedimento (fracción fina FF) y contenido de materia orgánica, así como el estudio de la macrofauna bentónica. Los parámetros indicadores serán los propuestos por el Real decreto 817/2015, de 11 de septiembre, por el que se establecen los criterios de seguimiento y evaluación del estado de las aguas superficiales y las normas de calidad ambiental.  
3. Anualmente se cuantificarán los vertidos en función de la producción (contenido de nitrógeno y fósforo).  
4. Se realizará un seguimiento de la pradera de posidonia oceánica, anualmente y en tres puntos de muestreo, no se prevé este afectada atendiendo a los modelos de dispersión de heces y la distancia que existe hasta la instalación.  
  
 UTM ETRS 89 / ZONA 30  
Estación de Muestreo Coordenada X Coordenada Y  
EM1. Posidonia oceanica 705739 4206017  
EM1. Posidonia oceanica 705973 4206564  
EM1. Posidonia oceanica 706135 4207028  
  
  
5. Se llevará a cabo un plan de seguimiento anual en tres estaciones de muestreo, de algas fotófilas infra litorales de régimen calmo con facies de Gorgoniarios.  
  
 UTM ETRS 89 / ZONA 30  
Estación de Muestreo Coordenada X Coordenada Y  
EM2. Algas Fotófilas Infralitorales Gorgoniarios 704967 4203081  
EM6. Algas Fotófilas Infralitorales Gorgoniarios 704687 4201907  
EM8. Algas Fotófilas Infralitorales Gorgoniarios 707425 4208239  
  
  
6. Se asegurará la correcta instalación de las redes y se realizará un seguimiento visual constante que evalúe efectividad, en cuanto a enganche de aves.  
7. Se evitará durante la fase de construcción el periodo de abril a octubre, dada la importancia de la zona para especies como pardela cenicienta mediterránea y paíño europeo mediterráneo.  
8. Se evitará la aproximación de las embarcaciones a las balsas de pardelas cenicientas que se forman al atardecer.  
9. Se minimizará en la medida de lo posible la iluminación de balizamiento de la instalación acuícola durante la noche.  
10. Se contemplará en el plan de vigilancia la recogida de datos sobre la presencia y comportamiento del delfín mular (Tursiops truncatus), ya que este tipo de instalaciones pueden atraerlos, se evitará la interacción del personal de las instalaciones con estos cetáceos.  
11. Se extremará la precaución para que las embarcaciones eviten posibles colisiones con calderón común (Globicephala melas) durante sus desplazamientos.  
12. No se utilizarán (pingers) (dispositivos acústicos de disuasión para cetáceos).  
13. Se recogerán los plásticos, cuerdas, sacos de pienso, etc. que pudieran aparecer en las proximidades de las instalaciones, para su correcto tratamiento por gestor autorizado.  
  
Consideraciones jurídicas  
Las instalaciones para cultivos acuáticos y piscifactorías están sujetas a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7. 1. de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, en concordancia con el epígrafe g) del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general del Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «Nuevas instalaciones acuícolas de Gramabasa situadas en la costa de Torrevieja, Alicante», promovido por Granja Marina Bahía de Santa Pola, SLU (Gramabasa) en Torrevieja (Alicante), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con las siguientes condiciones:  
1. De acuerdo con Informe de la Dirección General de Sostenibilidad de la Costa y del Mar:  
- Se asegurará la correcta instalación de las redes y la realización de un seguimiento visual constante que evalúe su efectividad para evitar el enganche de aves.  
- Se evitará que la fase de construcción se desarrolle durante el periodo de abril a octubre, dada la importancia de la zona para especies como la pardela cenicienta mediterránea (Calocentris diomedea diomedea) y paíño europeo mediterráneo (Hidrobates pelagicus melitensis).  
- Las embarcaciones usuarias de las instalaciones deberán evitar pasar cerca de las balsas de pardelas cenicientas y adoptar todas las precauciones necesarias para evitar producir episodios que pudiesen suponer un perjuicio para su estado de conservación.  
- Se minimizará, siempre que se cumpla con lo indicado por la autoridad competente en la materia y en la medida de lo posible la iluminación de balizamiento de la instalación acuícola durante la noche.  
2. De acuerdo con el informe de la Subdirección General de Biodiversidad Terrestre y Marina, para que no sea significativo el posible efecto sobre el espacio marino de Tabarca-Cabo de Palos (ES0000508) se deberá asegurar que:  
- Se cumplirán las medidas correctoras y el plan de vigilancia indicados en el documento ambiental.  
- En ningún caso se ubicarán jaulas sobre hábitats sensibles como praderas de fanerógamas marinas, ni se cultivarán especies exóticas o localmente ausentes de manera natural sin contar con la debida autorización previa del órgano gestor.  
- El uso por las instalaciones acuícolas de pingers u otros dispositivos acústicos de disuasión solo se realizará previa autorización administrativa del órgano gestor del espacio.  
- Se minimizarán las interacciones que el desarrollo de la actividad pudiera ocasionar sobre manadas costeras de delfín mular y otras especies de cetáceos, así como la alimentación intencionada de los animales que puedan aproximarse a las mismas. La presencia de uno o varios ejemplares de manera permanente deberán comunicarse al órgano gestor del espacio protegido. Los gestores de las instalaciones de acuicultura deberán colaborar en los programas de seguimiento de cetáceos, autorizando y facilitando la colocación de sistemas de seguimiento pasivo.  
- Los muertos y demás elementos del sistema de fondeo deberán situarse en fondos arenosos sin vegetación. Los muertos deberán dimensionarse a la baja, utilizar el mínimo peso, la instalación de los muertos deberá supervisarse con trabajadores subacuáticos (no dejados caer) mediante grúas o globos elevadores. Registrando de manera precisa las coordenadas de la ubicación de cada punto de fondeo. Fotografiando cada uno de ellos al inicio del periodo del periodo de autorización como a su finalización. Evitando el riesgo de afección a especies protegidas de tipo sésil.  
- Se realizará un mantenimiento periódico para garantizar que los cabos permanecen tensos, y evitar posibles capturas accidentales de ejemplares de fauna marina incluidas en el Real decreto 139/2011, de 4 de febrero, para el desarrollo del Listado de especies silvestres en régimen de protección especial y del Catálogo español de especies amenazadas. Asimismo, deberán comunicar a la autoridad competente cualquier captura accidental de estas especies en la estructura de cabos.  
- Se deberá comunicar a la autoridad competente y a la Subdirección General de Biodiversidad Terrestre y Marina el resultado anual del plan de vigilancia ambiental, así como las nuevas medidas preventivas o correctoras previstas.  
- Los residuos originados en el laboreo, caídas de utensilios o desprendimiento de los artefactos, deben ser recogidos por los propios titulares y llevados a puerto para ser tratados por gestores autorizados. Nunca podrán ser arrojados al mar.  
- Todas las instalaciones deben tener en cuenta los posibles riesgos climáticos existentes en la ubicación (en particular las lluvias y temporales marítimos) evitando así vertidos de contaminación al mar. Asimismo, se deberán realizar planes de contingencia y protocolos de actuación para minimizar los daños que se pudieran ocasionar ante los recurrentes fenómenos meteorológicos en el Mar Mediterráneo, que ocasionan rotura de las instalaciones y mortandad de gran cantidad de individuos, que terminan llegando muertos y en estado de descomposición a la costa.  
3. De acuerdo con el informe del Servicio de Planificación de Recursos Hidráulicos y Calidad de las Aguas, en el programa de vigilancia ambiental (PVA) propuesto se incluirán:  
- Un muestreo previo de todos los parámetros como punto de partida y así poder analizar cómo afecta la instalación a dichos parámetros.  
- Mensualmente en los 2 niveles batimétricos y en los puntos de muestreo propuestos en el EIA se medirán los siguientes parámetros de la columna de agua: clorofila a (g/L), amonio (mol \*NH4/l), nitritos (mol NO2/l), nitratos (mol NO3/l), fosfatos (mol PO4/l), índice FAN, solidos en suspensión (mg/L), oxigeno disuelto (% saturación O), índice de Margalef, pH, transparencia y turbidez (UNF). Asimismo, se analizará la estructura fitoplantónica y la presencia de Escherichia coli y de salmonella.  
- Semestralmente se medirán los siguientes parámetros del sedimento, en los mismos puntos de muestreo de la columna del agua se medirá granulometría, COT (%) Nitrógeno kjedahl (mg/Kg), fósforo total 8 mg/Kg), pH, potencial rédox, Clostridium sulfito reductores y presencia de manto de Beggiatoa.  
- Anualmente se muestreará la pradera de fanerógama marina con metodología de POMI o CARLIT en los puntos de muestreo propuestos en el EIA para posidonia oceánica. Así como las algas fotófilas infralitorales de régimen calmo con facies de gorgoniarios, que anualmente, se medirán variables referentes a la estructura espacial y densidad, en las mismas estaciones de muestreo propuestas en el EIA.  
- Semestralmente se muestreará, la macrofauna bentónica, se realizarán tres replicas con metodología MEDDOC o BOPA en los mismos puntos de control que para muestre del sedimento.  
- El control de algas exóticas se realizará mediante la realización de videograbaciones y fotografías. Si se detectan se indicará estructura espacial y distribución.  
- La estimación de vertidos se realizará anualmente mediante la estimación del contenido de nitrógeno, fósforo y sólidos en suspensión aportados al medio.  
- A los dos años de su ejecución podrá solicitarse la modificación del PVA.  
- Los resultados del PVA se remitirán al Servicio de Planificación de Recursos Hidráulicos y Calidad de las Aguas semestralmente en formato digital. La valoración de los resultados se realizará tal y como se establece en el Real decreto 817/2015, de 11 de septiembre por el que se establecen los criterios de seguimiento y evaluación del estado de las aguas superficiales y las normas de calidad ambiental. Asimismo, se comunicará inmediatamente cualquier anomalía detectada.  
- Respecto a los tratamientos sanitarios que se indica que serán aportados con la alimentación, deberá aportar la información de los mismos en los informes semestrales.  
- La limpieza de las redes se realizará en tierra. El vertido de las aguas de limpieza deberá cumplir la normativa vigente dependiendo del punto final de vertido de las mismas.  
4. El promotor deberá establecer unos criterios de calidad estándares reconocidos y en el caso que no se cumplan estos criterios o en el caso de los análisis muestren deterioro en las condiciones ambientales de la zona o se demuestre que existe una influencia indirecta en las praderas de fanerógamas marinas o de las algas fotófilas infralitorales de régimen calmo con facies de gorgoniarios, deberá de manera inmediata comunicar al órgano competente las medidas correctoras tomadas.  
5. Deberá justificar ante el órgano sustantivo que ha suscrito contrato con gestor SANDACH para la retirada de los peces muertos.  
6. No se requerirá nuevo pronunciamiento ambiental cuando exista modificación de las especies a cultivar siempre que estas sean autóctonas, la modificación no suponga un aumento cuantitativo de la capacidad productiva y no suponga un incremento de pienso o heces en el medio marino.  
· Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
· En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Ordenar la publicación de la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 16 de marzo de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML