Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5650, del 29-11-2007 (2007/14313)

RESOLUCIÓ de 15 de novembre de 2007 de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Alfarrasí, Alginet, Loriguilla, Calp i Riba-roja de Túria..
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5650

Data del DOGV
:   29-11-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/14313

CVE


Data del document
:   15-11-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Alfarrasí](javascript:void(0))
    * [Loriguilla](javascript:void(0))
    * [Riba-roja de Túria](javascript:void(0))
    * [Alginet](javascript:void(0))
    * [Calp](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 15 de novembre de 2007 de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Alfarrasí, Alginet, Loriguilla, Calp i Riba-roja de Túria.. [2007/14313]
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
En virtut d'això, he resolt:
Article únic
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 014/06-AIA Alfarrasí, 018/06-AIA Alginet, 101/04-AIA Loriguilla, 107/05-AIA Calp, i 132/05-AIA Riba-roja de Túria, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
València, 15 de novembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.
Declaració d'impacte ambiental
Dades de l'expedient
Expedient: 14/06-AIA
Títol: Modificació núm. 2 i Pla parcial d'Alfarrasí (València)
Promotor: Ajuntament d'Alfarrasí
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge
Localització: Terme municipal d'Alfarrasí, València.
Descripció del projecte
Objecte del projecte
La modificació núm. 2 del Pla general d'Alfarrasí planteja la reclassificació de sòl actualment classificat com a sòl no urbanitzable comú en sòl urbanitzable d'ús industrial.
La modificació núm. 2 del pla general té com a objecte principal reclassificar com a urbanitzable d'ús industrial el sòl ocupat inicialment pel desviació de l'assagador d'Alacant (classificat com a sòl no urbanitzable comú).
L'esmentada reclassificació ve motivada per l'Ajuntament d'Alfarrasí, el qual sol#SHIFT-3#licita, la permuta de l'assagador d'Alacant per altres terrenys, de domini públic local, que permeten mantenir el camí ramader i altres usos compatibles i complementaris. La conselleria de Territori i Habitatge accepta aquesta permuta amb data 28 d'abril de 2004.
Descripció de les característiques més rellevants del projecte
Localització
El terme municipal d'Alfarrasí es troba situat al sud de la província de València, al centre de la comarca de la Vall d'Albaida. Dista 77 km de la capital de la província.
Els terrenys objecte de la reclassificació se situen a l'oest de la N-340, afrontant amb sòl urbanitzable segons el planejament vigent, afecten una superfície de 23.619,82 m², dels quals 20.354,00 m² corresponen a la superfície ocupada per la desviació de l'assagador d'Alacant i els 3.265,82 m² restants s'obtenen de portar la franja que es reclassifica fins al límit de la zona de protecció de la CV-60.
Es corresponen amb la zona que el PGOU reservava en el seu dia per a la desviació de l'assagador d'Alacant.
La superfície de sòl que es reclassifica se situa a la vora del sòl urbanitzable que constitueix el polígon industrial oest. Aquest polígon se situa al sud-oest del nucli urbà d'Alfarrasí i tenen com a límits geogràfics més significatius la carretera N-340 a l'est i l'autovia CV-60 al sud.
Els límits de l'actuació són:
- Límit nord: cementiri municipal.
- Límit sud: zona d'afecció de la CV-60
- Límit oest: sòl no urbanitzable comú.
- Límit est: sector 2 i 3 del polígon oest.
- Planejament vigent i proposat
El municipi d'Alfarrasí disposa d'un pla general aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme amb data 28 de juny de 2001 i publicat en el BOP de data 11 de setembre de 2001. Posteriorment s'efectua la modificació núm.1 del PGOU amb data 1 d'abril de 2003.
En el PGOU inicial es preveia la desviació de l'assagador d'Alacant per a permetre l'ampliació del sòl urbanitzable (polígon industrial oest). El nou traçat, acceptat per la llavors conselleria de Medi Ambient, voreja l'esmentat polígon. La superfície ocupada per la desviació de l'assagador d'Alacant constituïa xarxa primària adscrita al sector 2 del polígon i venia classificada com a sòl no urbanitzable comú.
La modificació núm.1 manté tot el referent al desviació de l'assagador d'Alacant.
Posteriorment l'Ajuntament d'Alfarrasí sol#SHIFT-3#licita la permuta de la desviació de l'assagador d'Alacant per altres terrenys de domini públic local que permeten mantenir el camí ramader i altres usos compatibles i complementaris. Les parcel#SHIFT-3#les afectades per la modificació de la sendera se situen en el mateix emplaçament (concretament afecten terrenys del polígon industrial oest i terrenys contigus situats a la vora del cementiri).
La conselleria de Territori i Habitatge accepta aquesta permuta amb data 28 d'abril de 2004.
- Ordenació prevista i usos
El sector forma part del polígon industrial oest, que se situa al sud-oest del nucli urbà d'Alfarrasí.
El polígon oest consta de 3 sectors, sent el sector 2 l'objecte d'aquest pla parcial. Aquest sector afronta al nord amb el cementiri municipal, al sud amb el sector 3, a l'est amb el sector 1 i a l'oest afronta amb sòl no urbanitzable comú.
L'ús principal és industrial, magatzem i serveis.
Les superfícies de sòl segons ús són:
- Zona industrial?????????..35.118,85 m²
- Zones verdes???????.-??13.178,71 m²
- Xarxa viària???????- ?...11.722,10 m²
- Superfície total pla parcial????.. 60.019,66 m²
La superfície total de zona verda es localitza en una única parcel#SHIFT-3#la coincident amb l'actual parc de la Pinada.
En resposta al requeriment de documentació, l'Ajuntament d'Alfarrasí envia un certificat sobre la classificació d'empreses que s'han d'instal#SHIFT-3#lar en el sector 2.
Alternatives
No hi ha pròpiament en l'estudi d'impacte ambiental una anàlisi sobre possibles alternatives a la solució adoptada, sinó que l'única alternativa que presenta a l'actuació és la no-acció.
El que realitza en l'estudi d'impacte ambiental és una justificació de la solució proposada, en compte d'una anàlisi de possibles alternatives.
Tramitació administrativa
Amb data entrada de 17 de gener de 2006, la Direcció Territorial remet al la Direcció General de Gestió del Medi Natural (Àrea d'Avaluació Ambiental) la documentació relativa a la Modificació núm. 2 i pla parcial d'Alfarrasí, a l'efecte que s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental.
En data 3 d'agost de 2005, el Ple de l'Ajuntament d'Alfarrasí acorda aprovar provisionalment la modificació núm. 2 del PGOU i pla parcial del sòl urbanitzable polígon oest (sector 2) d'Alfarrasí.
Informació pública
L'Ajuntament d'Alfarrasí certifica el 16 d'agost de 2005, que la informació pública de la modificació núm. 2 del PGOU d'Alfarrasí i pla parcial del sòl urbanitzable polígon oest (sector 2), va ser anunciada en el DOGV núm. 5039, de 30 de juny de 2005, i en el periòdic Levante EMV de data 1 de juliol de 2005.
També se certifica que durant el termini d'un mes concedit per a presentar al#SHIFT-3#legacions no s'ha presentat cap al#SHIFT-3#legació.
Peticions d'informació o documentació complementària
En data 17 de març de 2006 la Direcció General de Gestió del Medi Natural realitza el requeriment de documentació següent:
1. Aspectes que cal completar de l'estudi d'impacte ambiental.
2. A causa de determinades referències, en la documentació existent, a capítols i apartats del Pla general d'ordenació urbana d'Alfarrasí, se sol#SHIFT-3#licita una còpia les normes urbanístiques, en concret l'article 7.12, on es preveia la desviació de l'assagador d'Alacant.
3. S'ha de presentar informe favorable sobre l'estudi de paisatge.
4. S'ha de presentar informe sobre l'estudi acústic realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria.
5. Cal destacar la presència d'una pinada de gran qualitat ambiental en el sector, per la qual cosa convé mantenir-la i fins i tot millorar-ne l'estat. Segons l'ordenació proposada es destina a parc denominat parc la Pinada. S'haurà d'especificar en l'estudi d'impacte ambiental el tractament que es realitzarà sobre l'esmentada pinada i les mesures que s'han d'adoptar per a preservar-la i integrar-la en el sector.
6. La part meridional del sector 2, concretament en el límit entre la pinada i el sector 3 hi ha un talús amb un fort desnivell. S'han de proposar mesures preventives i correctores per a evitar el lliscament del talús.
7. S'haurà de fer una estimació del consum d'aigua potable que s'aconseguiria com a conseqüència del desenvolupament del sector 2, i presentar un informe de suficiència de recursos hídrics de l'organisme de conca competent, o entitat col#SHIFT-3#laboradora autoritzada per al subministrament, segons l'art. 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.
8. S'ha de realitzar un càlcul aproximat del volum d'aigües residuals que generarà el desenvolupament del pla parcial i s'haurà d'aportar informe vinculant actualitzat de l'entitat de sanejament sobre la capacitat de l'EDAR corresponent per a rebre les esmentades aigües.
En data 5 d'abril de 2006 la Direcció General de Gestió del Medi Natural, a la vista de la informació enviada al març i abril de 2006, reitera el requeriment de documentació:
1. S'ha de presentar informe favorable sobre l'estudi de paisatge.
2. S'ha de presentar informe sobre l'estudi acústic realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria.
3. S'ha d'aportar l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià.
4. En el certificat que recull la classificació d'empreses que s'han d'instal#SHIFT-3#lar en el sector 2, estableix com un dels usos compatibles, el d'habitatges segons ordenança. S'ha d'aclarir aquest aspecte.
5. Segons l'informe emés per EPSAR, la viabilitat del tractament en l'EDAR d'Alfarrasí de les aigües residuals generades pel desenvolupament de la modificació núm. 2 del PGOU d'Alfarrasí, queda condicionada, entre altres, que s'executen les actuacions d'ampliació de la planta, a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.
S'ha d'indicar per a quan estan previstes les obres d'ampliació de l'EDAR.
Documentació complementària
En data 23 i 29 de març i 5 d'abril de 2006, en resposta al requeriment de documentació de data 17 de març de 2006, l'Ajuntament d'Afarrasí respon el que segueix:
- Informe de la conselleria de Cultura sobre la no-afecció del planejament proposat a béns de valor cultural.
- Informe sobre la disponibilitat de recursos hídrics per a l'ús previst.
- Informe sobre la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts.
- Informe sobre la capacitat d'admissió i gestió de les aigües residuals.
- Estudi d'impacte ambiental del PGOU d'Alfarrasí de 2001.
- Documentació referent a la modificació del traçat de l'assagador d'Alacant.
- Annex I a l'estudi d'impacte ambiental.
- Classificació d'empreses que s'han d'instal#SHIFT-3#lar en el sector 2.
- Recollida de residus industrials en el sector 2.
- Cartografia en format digital.
- Annex II a l'estudi d'impacte ambiental.
En data 21 d'abril es rep l'informe sobre l'estudi acústic i la descripció dels usos compatibles.
En data 26 d'abril es rep l'informe desfavorable sobre l'estudi de paisatge.
Informes sectorials
Informe de la Direcció Territorial de València, de data 28 d'abril de 2004
La secció forestal -camins ramaders- emet un informe en què accepta, la permuta del desviació de l'assagador d'Alacant, i diu el que segueix:
Com a conseqüència de la nova redacció del Pla general d'ordenació urbana per a la seua homologació a la LRAU promogut pel mateix Ajuntament, i a fi d'ordenar les diverses infraestructures viàries, es va iniciar l'expedient de referència per a adequar el vell traçat de l'assagador d'Alacant al nou entorn del sector industrial, contigu al nucli urbà.
Atés que l'Ordre ministerial, de data 27 de novembre de 1980, per la qual es va aprovar la classificació dels camins ramaders existents al terme municipal d'Alfarrasí especificava que en aquells trams d'aquests afectats per situacions topogràfiques, pas per zones urbanes, alteracions pel transcurs del temps en llits fluvials o situacions de dret previstes en l'article segon del Reglament de camins ramaders, l'amplària d'aquest i la resta de característiques quedaran definitivament fixades en practicar-se'n la delimitació.
Atés que l'apartat f) de l'article 17, de la Llei 6/1.994, de 15 de novembre, reguladora de l'activitat urbanística, obliga a reflectir en els plans generals d'ordenació urbana -xarxa primària o estructural- d'acord amb la seua legislació específica, per a la seua protecció i funcionalitat, els béns de domini públic no municipals, -aquest és el cas dels camins ramaders-.
Vista la solució aportada per aquest ajuntament, i que compleix amb totes les consideracions anteriors, ja que d'aquestes no s'infereix cap minva sobre la superfície amb què va ser classificada l'esmentat camí ramader. Aquesta Direcció Territorial entén que la modificació s'emmarca dins del que preceptua a l'efecte l'article 12 de la vigent Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.
Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de data 6 de febrer de 2006
Realitzada la prospecció arqueològica, i aportada la corresponent documentació relativa als seus resultats, pels nostres serveis tècnics s'ha posat de manifest que no s'han localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic en l'àrea d'explotació.
Des del punt de vista del patrimoni paleontològic, de conformitat amb l'informe emés pels nostres serveis tècnics, la incidència serà nul#SHIFT-3#la.
Sense perjudici de l'anterior, en l'estudi d'impacte ambiental haurà de preveure's que l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinaria l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a aquesta conselleria a aquest efecte que es determinen les actuacions oportunes, de conformitat amb allò que preveu la Llei del patrimoni cultural valencià.
Consultat l'inventari del patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València pel que fa al municipi afectat, no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.
Finalment, des del punt de vista del patrimoni etnològic pels nostres serveis tècnics s'ha posat de manifest que en els resultats dels treballs de prospecció s'indica que no s'han localitzat elements etnològics en l'àrea afectada, tan sols restes de murs de pedra en sec de separació de bancals.
Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte resulta procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que preveurà les actuacions realitzades, resultats i programa de vigilància o mesures correctores, si és el cas, i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià a l'efecte que s'aporte en el corresponent procediment d'impacte ambiental davant de l'òrgan administratiu competent.
Informe d'Industrias Martí Tormo SL, entitat subministradora d'aigua en alta del municipi d'Alfarrasí.
De data 10 d'octubre de 2005, Industrias Martí Tormo SL com a entitat subministradora d'aigua en alta del municipi d'Alfarrasí, informa sobre la disponibilitat de recursos hídrics sol#SHIFT-3#licitada el passat 3 d'octubre de 2005 per l'equip redactor de la modificació núm. 2 del PGOU d'Alfarrasí.
La reclassificació de 23.619,82 m² amb el nou PGOU que comportarà la possibilitat de reconstruir uns 11.400 m² de nova indústria, amb una demanda de cabal d'aigua prevista per l'equip redactor d'un total de 28,5 m³/dia (19,79 lit/min) no implica cap problema ja que tenint en compte la reducció del consum per part del municipi de Montaverner, com també de l'autorització administrativa de què disposem en Industrias Martí Tormo amb un cabal màxim d'extracció de 3.000 l/min.
L'increment sol#SHIFT-3#licitat pot realitzar-se perfectament amb la xarxa de proveïment actual a través de la presa de subministrament instal#SHIFT-3#lada en la fase 1ª del polígon industrial d'Alfarrasí.
Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament de depuració d'Alfarrasí per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la modificació núm. 2 del PGOU del municipi d'Alfarrasí (València), de data 10 d'octubre de 2005.
Aquesta entitat comunica el següent:
1. L'EDAR d'Alfarrasí dóna servei a l'esmentat municipi i està dissenyada per a tractar 2.695 m³/dia. Actualment tracta cabals superiors al de disseny, i el cabal mitjà és de 3.798 m³/dia l'any 2004.
2. Segons les dades aportades pel sol#SHIFT-3#licitant, la modificació descrita generarà un cabal estimat de 338,22 m³/dia.
3. D'acord amb el que s'ha assenyalat en el Reglament de gestió urbanística (RD 3288/1978) en l'article 59.1 b) els urbanitzadors responsables d'executar l'actuació hauran de costejar l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que necessite l'actuació; o d'acord amb el que s'ha assenyalat en la LRAU, en l'article 30.1.B, en cas de no resoldre pel seu compte les necessitats sanejament i depuració que generen, i hagen de sol#SHIFT-3#licitar la connexió a sistemes públics, hauran de cobrir l'objectiu imprescindible que se suplementen les infraestructures públiques en el que síga necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servei existents o desitjables.
4. El cost estimat d'aquest suplement d'infraestructures es calcularà en funció dels habitants equivalents que s'han de servir, sent un habitant equivalent aquell que ocasiona un abocament de 60 gr. de DBO5 per dia, o bé, genera un volum d'aigua residual de 200 litres per dia. L'import, per cada desenvolupament urbanístic, de l'esmentat suplement d'infraestructures s'establirà en el moment en què es produïsca la corresponent sol#SHIFT-3#licitud que s'informe la viabilitat del tractament de les aigües residuals generades per un determinat desenvolupament en la infraestructura pública de depuració.
Conclusió
Pel que s'assenyala anteriorment, i per al cas en què els urbanitzadors decidisquen no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals mitjançant la realització de les obres públiques necessàries per a suplementar les infraestructures existents, aquesta entitat de sanejament d'aigües informa sobre la viabilitat del tractament de l'EDAR d'Alfarrasí de les aigües residuals generades pel desenvolupament de la modificació núm. 2 del PGOU d'Alfarrasí (València) sempre que es complisquen ells condicionants següents:
1. En el seu dia, els urbanitzadors responsables dels desenvolupaments urbanístics hauran de realitzar la corresponent sol#SHIFT-3#licitud de connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'hauran d'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.
2. En tot cas, l'abocament generat pels desenvolupaments urbanístics a què de lloc el PGOU de referència haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament d'aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió, han de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament d'aigües, dotada a més de guies per a la instal#SHIFT-3#lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, en la connexió de la zona industrial a més de disposar de l'esmentada arqueta de registre, s'haurà de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal#SHIFT-3#lació d'equips de mesura en continu, tancat amb clau.
3. Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i atès el funcionament actual de l'EDAR, hauran d'executar-se les actuacions d'ampliació de la planta necessàries a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.
4. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'entitat de sanejament d'aigües la quantitat resultant del càlcul del suplement d'infraestructures efectuat, a l'efecte de la qual haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'entitat de sanejament d'aigües i l'Ajuntament d'Alfarrasí.
Certificat de l'Ajuntament sobre la classificació d'empreses que s'han d'instal#SHIFT-3#lar al sector 2
De data 29 de març de 2006, certifica que les ordenances del PGOU, aprovat per la CTU, en sessió de data 28 de juny de 2001 i publicada en el BOP núm. 216, en data 11 de setembre de 2001, del sector núm. 2 del sòl urbanitzable industrial zona oest de la CN-340, amb una extensió de 31.248,07 m², té adscrit a la xarxa primària 20.354 m² d'afeccions com a assagador d'Alacant i 12.947,06 per al parc Pinada, recull els punts següents:
Art. 9.12. Usos globals
Industrial, magatzem i serveis, segons el que disposa l'article 6.3 B, que s'expressa en els termes següents:
Indústria: activitats d'obtenció i transformació de matèries. Només ubicables en zones d'ús predominantment industrial. S'hi estableixen les categories següents:
Categoria 1ª: indústria xicoteta i mitjana; que inclou també els tallers que no compleixen totes les condicions exigides per a l'esmentat ús:
- Ubicació en edificis exclusius, aïllats o entre mitgeres.
- Nivell sonor màxim transmés 60 dB (A).
- Potència màxima instal#SHIFT-3#lada 200 CV.
- Nombre màxim de treballadors.
Categoria 2ª: indústries grans; s'inclouen en aquesta categoria les indústries que reuneixen les condicions següents:
- Ubicades en edifici exclusiu i aïllat.
- Nivell sonor transmés, més de 60 dB (A).
- Potència instal#SHIFT-3#lada, més de 200 CV.
- Nombre de treballadors, més de 30.
Categoria 3ª: indústries molestes o perilloses; es consideraran incloses en aquesta categoria aquelles indústries que, independentment que puguen inscriure's també en altres tipus o categories definides, estan incloses en el nomenclàtor d'activitats (aprovat per Decret 54/1990, de 26 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana) i presenten graus d'intensitat superiors a 3 en les columnes relatives a qualificació molesta i perillosa en l'annex I de l'esmentat nomenclàtor. Aquesta categoria 3ª d'indústria així definida per aquest pla, haurà de situar-se, obligatòriament, en nau asilada o exempta i en parcel#SHIFT-3#la no inferior a 1.000 m².
Magatzem: activitat de guarda, conservació i distribució de productes, subministraments a majoristes, etc., en els quals no es realitza la venda directa al públic. Les condicions d'aplicació als magatzems seran les mateixes que per als usos de taller i indústria, segons les seues característiques i per assimilació amb els esmentats usos.
La regulació de l'ús d'industrial s'atindrà a quanta normativa resulte preceptiva,. Així, es tindran:
La norma NBE-CPI 96 (en matèria de protecció contra incendis), l'Ordenança general d'higiene i seguretat en el treball, Decret 833/1975, de 6 de febrer, sobre contaminació atmosfèrica, Llei 42/75, de 19 de novembre, sobre retirada i dipòsit de residus sòlids, etc.
Usos compatibles
- Habitatges, segons ordenança.
- Comerç, segons ordenança.
- Oficines, segons ordenança.
- Aparcaments, segons ordenances.
Certificat de l'Ajuntament d'Alfarrasí de data 19 d'abril de 2006, relatiu a l'aclariment de l'ús d'habitatge com a ús compatible.
Usos d'habitatge: es permet l'ús d'habitatge amb destinació per al guarda, que mai podrà arrendar-se o vendre's amb independència de la nau a què serveix. En tot, l'habitatge estarà emplaçat independentment a l'edifici que alberga la indústria. La superfície construïda de l'esmentat habitatge serà mínim 60 m² i màxim 120 m². En tot cas complida la normativa d'habitabilitat i disseny de la Comunitat Valenciana HD-91 i normatives que el complementen o substitueixen.
Certificat de l'Ajuntament d'Alfarrasí de recollida de residus industrials del sector 2.
De data 29 de març de 2006, informa:
1. Els residus urbans produïts per les empreses que s'han d'instal#SHIFT-3#lar són recollits per l'empresa concessionària de la recollida de residus urbans d'Alfarrasí.
2. Hi ha un conveni amb l'empresa concessionària que es compromet a facilitar la retirada dels residus industrials, segons les tarifes establides per la mancomunitat.
3. Hi ha un ecoparc per a facilitar a aquelles empreses que no necessiten del concert per ser escàs de volum i sempre que no dificulte un desenvolupament habitual de l'ecoparc.
Informe favorable sobre l'estudi d'impacte acústic ambiental relatiu al polígon oest (sector 2) d'Alfarrasí, de data 28 de març de 2006.
Aquest informe versa sobre l'estudi d'impacte acústic ambiental relatiu al polígon oest (sector 2) d'Alfarrasí.
L'estudi tracta de diagnosticar l'ambient sonor al terme municipal d'Alfarrasí, al sector 2 del polígon oest degut a les diverses fonts de soroll existents.
L'objecte de l'estudi acústic és avaluar l'impacte acústic del projecte en compliment de l'article 25 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
D'acord amb la taula I de l'annex de la llei, s'estableix que en l'ambient exterior, serà un objecte de qualitat que no se superen els nivells sonors de recepció, que en funció de l'ús dominant de cada zona s'indiquen a continuació:
Ús dominant Dia Nit
Sanitari i docent 45 dB (A) 35 dB (A)
Residencial 55 dB (A) 45 dB (A)
Terciari 65 dB (A) 55 dB (A)
Industrial 70 dB (A) 60 dB (A)
Segons les normes urbanístiques del PGOU d'Alfarrasí, concretament en el capítol 4 es fa referència a la contaminació acústica i vibratòria i s'especifica que el nivell sonor màxim d'emissió a l'exterior s'ajustarà als valors següents:
- En zona residencial
De 0 a 24 hores: 35 dB
- En zona industrial
De 8 a 22 hores: 50 dB
De 22 a 8 hores: 40 dB
Com es pot apreciar, els valors de nivells sonors de les normes urbanístiques del PGOU d'Alfarrasí són més restrictius que els valors de la Llei 7/2002, per tant s'hi aplicaran aquells.
La zona d'estudi limita al nord amb el cementiri municipal, al sud i a l'est amb la resta de sectors del polígon i a l'oest amb sòl no urbanitzable comú. La distància entre el sòl urbanitzable reservat pel pla general per a eixample residencial i el sector 2 és aproximadament de 100 m.
S'han estudiat tant els nivells sonors en la situació actual, abans de començar l'actuació, realitzant-se mesuraments amb sonòmetre, com la situació futura, amb aquest fi l'estudi es realitza basant-se en tècniques predictives, concretament, per a l'obtenció dels nivells sonors s'utilitza el mètode de càlcul indicat en la ISO 9613.
Com a conclusió s'indica que la posada en funcionament del sector 2 incrementarà els nivells d'emissió sonora com a conseqüència de les indústries que s'hi desenvolupen, per la qual cosa s'han dissenyat mesures correctores perquè els nivells de soroll s'adapten a la legislació.
Amb aquestes observacions i tenint en compte les mesures correctores del punt 5, el tècnic que subscriu considera acceptables les esmentades mesures i emet informe favorable l'expedient només a l'efecte pel que fa a acústica.
Informe desfavorable sobre l'estudi de paisatge de data 18 de novembre de 2005
Conclou que no és possible emetre un informe respecte de la integració paisatgística de la intervenció, havent de requerir de l'interessat nou estudi que aborde les determinacions establides en la LOTPP previstes en aquest informe.
Afeccions legals
A continuació es comenten les diverses afeccions legals que haurien d'estar incloses en l'estudi d'impacte ambiental.
1. Xarxa Natura 2000 i espais naturals protegits a la Comunitat Valenciana
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit) ni zones humides catalogades. Tampoc microreserves vegetals ni forests d'utilitat pública.
2. Domini públic hidràulic
La zona objecte d'estudi es localitza en la conca del riu Clarià-Albaida.
No hi ha cap llit ni curs d'aigua en l'àmbit d'actuació de la present modificació núm. 2 del PGOU d'Alfarrasí.
A l'est del polígon industrial està el riu Clarià, però no ho esmenta l'estudi d'impacte ambiental ni cap document. En la visita a la zona s'observa que les aigües de riu estan molt tèrboles.
3. Risc d'inundació
A l'est de la zona d'estudi es troba el riu Clarià, que està sotmés a risc d'inundació de nivell 1.
Aquest risc no afecta l'àmbit d'estudi.
4. Camins ramaders
La zona d'actuació és travessada pel camí ramader denominat assagador d'Alacant.
Els camins ramaders queden regulats, en tot l'estat espanyol, per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders (BOE núm. 71, 24/03/1995). Amb anterioritat la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana ja protegia genèricament tots els camins ramaders presents en el territori.
Per això, s'assegurarà el manteniment de la integritat superficial dels camins, la idoneïtat dels itineraris i dels traçats, juntament amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb aquest.
Segons allò que disposa l'article 2 de la Llei 3/95, entre altres, és competència de la Comunitat Autònoma la modificació del traçat.
L'Ajuntament sol#SHIFT-3#licita la permuta de la desviació del traçat de l'assagador d'Alacant, en data 5 d'abril de 2004, per altres terrenys, que permeten mantenir el camí ramader i altres usos compatibles i complementaris.
Aquest desviació és acceptat per la Direcció Territorial de València en data 28 d'abril de 2004. S'adjunta en la documentació tant la sol#SHIFT-3#licitud de permuta com la resposta obtinguda.
L'ordenació ha de permetre la continuïtat del camí ramader. En l'annex a l'estudi d'impacte ambiental, respecte a la continuïtat de l'assagador d'Alacant, en la fitxa de planejament del sector industrial 3 del polígon oest, es realitzarà menció expressa referent al manteniment de la continuïtat de l'assagador a través d'espais públics. Queda per tant condicionada l'ordenació del sector 3 al compliment d'aquesta exigència.
5. Patrimoni cultural
La conselleria de Cultura, Educació i Esports té inventariats els béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic, o de qualsevol altra naturalesa cultural, regulats per la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià i que té com a objecte la seua protecció, conservació, difusió, foment, investigació i l'acreixement del patrimoni cultural valencià.
Dins del terme municipal d'Alfarrasí aquesta conselleria té inventariat 1 jaciment arqueològic: El Bolot.
En l'estudi d'impacte ambiental no apareix reflectit aquest aspecte, sinó que considera que no cal realitzar cap apreciació nova respecte a allò que s'ha inclòs en l'estudi d'impacte ambiental que acompanya al PGOU.
Encara que aquest bé no es veja afectat per l'actuació, sí ha de ser reflectit en l'estudi d'impacte ambiental, i aportar informació gràfica de la situació d'aquest i del tipus de protecció que requereix.
En la documentació remesa en resposta al requeriment, realitzat al març de 2006, s'envia:
- Autorització per a realitzar la prospecció arqueològica en relació al projecte Modificació núm. 2 del PGOU d'Alfarrasí, de data 1 de desembre de 2005.
- Informe preliminar de la prospecció arqueològica.
- Resultats de la prospecció arqueològica i etnològica de la modificació núm. 2 del PGOU d'Alfarrasí, de data 7 de febrer de 2006.
D'aquest últim informe es conclou que no s'hi han localitzat restes de cap cultura material ni de jaciments arqueològics en l'àrea d'explotació. A més indica que han d'enviar l'estudi d'impacte ambiental per a emetre l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei de patrimoni cultural valencià.
Es requerirà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei de patrimoni cultural valencià, favorable de la conselleria de Cultura i serà preceptiu perquè s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental.
6. Carreteres
També cal destacar que l'àmbit d'actuació afronta a l'est amb la carretera CV-60. Per tant la modificació núm. 2 haurà de tenir en compte el que estableix la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generalitat Valenciana, de carreteres de la Comunitat Valenciana, en especial pel que fa a les zones d'afecció de la carretera:
La Llei 14/2005, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, es modifica en els articles 84 i 85, i aquesta modificació afecta els apartats 3 i 4 de l'article 33 de la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, amb la qual cosa la zona de protecció de les carreteres augmenta.
La zona de protecció de la CV-60, en ser una carretera de la xarxa bàsica, s'estableix en 50 m.
Per tant, i segons la Llei 6/1991, de carreteres de la Comunitat Valenciana, en la zona de domini públic no es permet la realització d'altres activitats que les directament relacionades amb la construcció, conservació o explotació de la via.
Només podran realitzar-se obres o instal#SHIFT-3#lacions en la zona de domini públic, amb l'autorització prèvia de l'administració titular de la via, quan la prestació d'un servei públic d'interés general així ho exigisca.
En les zones de protecció no podran realitzar-se obres ni es permeten més usos que aquells que siguen compatibles amb la seguretat viària, amb l'autorització prèvia, en tot cas, de l'administració titular de la via. No s'admet en aquesta zona la nova construcció cap d'edificació.
7. Sòl forestal
Segons la cartografia de l'inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana (E 1:10.000) no hi ha sòl forestal en l'àmbit d'estudi.
Consideracions ambientals
A continuació se citen les afeccions ambientals més importants detectades mitjançant la cartografia temàtica i les visites de camp:
Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació
L'àmbit posseeix una vulnerabilitat baixa a la contaminació d'aqüífers.
Qualsevol activitat o ús en aquestes zones ha de tenir resolt el tractament controlat dels seus residus.
Risc de lliscament-despreniment
L'àrea d'estudi no té risc de lliscament o despreniment.
En la visita a la zona s'observa que, en el límit de la pinada i el sector 3, hi ha un talús amb un fort desnivell, sobre el qual caldrà aplicar mesures correctores per a evitar el lliscament del talús.
Risc d'erosió actual i potencial
En tota la superfície el risc d'erosió actual és molt baix, i el risc d'erosió potencial baix.
Accessibilitat potencial als recursos hídrics
Es caracteritza per posseir una classificació de grau mitjà.
Capacitat agrològica del sòl.
Atenent a la classificació del sòl per la seua aptitud per a l'explotació agrícola i forestal, la zona d'estudi es troba dins d'una capacitat agronòmica moderada.
2. Es tracta d'una zona rural agrícola, on el s'observen principalment cultius de vinya, oliveres i ametlers.
No hi ha infraestructures en la zona i, pel que fa a edificacions, només cal mencionar una caseta agrícola.
Hi ha una massa arbrada, de suficient densitat arbòria, en un recinte tanca al sud del sector 2. Segons l'ordenació proposada, es destina aquesta pineda a zona verda.
3. Explotació dels recursos naturals.
Proveïment d'aigua potable
En l'estudi d'impacte ambiental no diu res respecte d'això i tampoc preveu l'increment de la demanda d'aigua potable a causa del desenvolupament de la modificació núm. 2 del PGOU.
Se'ls sol#SHIFT-3#licita en el requeriment de documentació, una estimació del consum que s'aconseguiria com a conseqüència del desenvolupament del sector 2, i l'informe de l'organisme de conca competent, o entitat col#SHIFT-3#laboradora autoritzada per al subministrament, segons l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.
En la documentació remesa per l'Ajuntament d'Alfarrasí en data 23 de març de 2006, en l'annex a l'estudi d'impacte ambiental, fan un càlcul de la demanda de cabal, i és la que segueix:
L'ús previst de la nova zona a reclassificar és l'ús industrial, per al que la demanda de cabal suposaria al voltant de:
M edificats 11.400
1 hab equiv cada 100 m² edificats
Hab/equivalents 114
250 l/hab-equiv/dia
Total cabal 28,5 m³/dia
També hi adjunten un informe favorable sobre la disponibilitat de recursos hídrics emés per l'entitat gestora del recurs, Industrias Martí Tormo, de data 10 d'octubre de 2005.
Aigües residuals
En l'estudi d'impacte ambiental al#SHIFT-3#ludeix a les irrellevants dimensions de l'àrea reclassificada per a no entrar a analitzar els abocaments, residus i emissions.
Però 23.619,82 m² no és una superfície irrellevant, per la qual cosa s'ha de justificar l'evacuació de residus i sanejament de l'àmbit de l'actuació, amb els corresponents càlculs dels recursos necessaris per al desenvolupament de la Modificació núm. 2 del PGOU i els informes de les empreses o organismes gestors d'aquests serveis i recursos.
En resposta al requeriment de documentació de data 17 de març de 2006, l'Ajuntament d'Alfarrasí envia Informe de l'EDAR d'Alfarrasí, sobre la viabilitat del tractament de les aigües residuals generades pel desenvolupament de la modificació núm. 2 del PGOU d'Alfarrasí, de data 10 d'octubre de 2005.
De l'informe es conclou, que la depuració de les aigües residuals generades pel sector serà viable, sempre que s'amplien les instal#SHIFT-3#lacions de l'EDAR d'Alfarrasí, ja que en l'actualitat està treballant per damunt de la seua capacitat.
En concret, està dissenyada per a tractar 2.695 m³/dia, i actualment tracta 3.798 m³/dia, que sumats als 338,22 m³/dia que generarà el sector, supera clarament la capacitat de depuració d'aquesta.
A més en la visita a la zona, s'observa que el riu Clarià, que està al costat de l'EDAR, està altament contaminat, amb les seues aigües molt tèrboles
Residus
Segons l'annex a l'estudi d'impacte ambiental presentat després del requeriment de documentació, en data 23 de març de 2006, la gestió de residus sòlids urbans al municipi d'Alfarrasí, és portada a càrrec de l'empresa Reciclados Integrales SA (RECISA).
El caràcter industrial dels nous terrenys reclassificats, obliga que en el moment de l'obertura o legalització d'activitats, es presente la corresponent llicència d'obertura d'activitat, en la que depenent de la tipologia d'indústria que s'ha d'implantar, i del tipus de residus generats per aquesta, s'especifique clarament tant la tipologia, quantitats i tractament dels residus que deriven de l'activitat, com també la possibilitat o previsió de quina gestió es realitze mitjançant la contractació dels serveis d'un gestor autoritzat amb aquest fi.
Pel que fa als RSU que es deriven de la nova zona industrial serà RECISA qui se n'encarregue de la gestió. Es presenta, el certificat com a gestors de residus de la Vall d'Albaida, juntament amb les quantitats de RSU generades pel municipi en els últims 8 mesos.
Es presenta un certificat de l'Ajuntament d'Alfarrasí, de data 29 de març de 2006, en el qual es compromet a la recollida dels residus industrials del sector 2, per mitjà d'un conveni amb l'empresa concessionària.
4. Paisatge
La Llei 4/2004, de 30 de juny de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, article 11, estableix l'obligatorietat de presentar un estudi de paisatge juntament amb plans d'ordenació del territori, els plans generals i els instruments de planificació urbanística.
S'aporta estudi de paisatge i la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial emet un informe desfavorable sobre ell, de data 18 de novembre de 2005, en el qual indica que no s'aporta documentació suficient, per la qual cosa sol#SHIFT-3#licita un nou estudi de paisatge.
5. Mesures correctores
Es consideren d'aplicació totes les mesures correctores proposades per l'estudi d'impacte ambiental del PGOU d'Alfarrasí, a les que afigen les que segueixen:
1. Respecte a la continuïtat de l'assagador d'Alacant. En la fitxa de planejament del sector 3 del polígon oest es realitzarà menció expressa referent al manteniment de la continuïtat de l'assagador a través d'espais públics.
2. Respecte als impactes visuals generats amb motiu del desenvolupament de zones industrials. S'establirà una franja de vegetació de vora, al nord del sector 2 del polígon industrial oest.
3. Respecte als impactes acústics generats amb motiu del desenvolupament de zones industrials. Es referenda la necessitat d'establir una franja de vegetació de vora.
En resposta al requeriment de documentació, es rep l'estudi d'impacte ambiental del PGOU d'Alfarrasí. Totes les mesures correctores d'aquest estudi d'impacte ambiental s'apliquen, distingint entre mesures d'aplicació general i segons els diversos usos.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
3. Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
4. Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:
Declaració d'impacte ambiental
Primer
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació núm. 2 i pla parcial d'Alfarrasí (València), el promotor de la qual és l'Ajuntament d'Alfarrasí, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.
Segon
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:
1. L'ordenació del sector 2 i els seus limítrofs, ha de permetre la continuïtat de l'assagador d'Alacant.
S'ha de complir el que preveu l'informe de la Direcció Territorial de València (secció forestal -camins ramaders), de data 28 d'abril de 2004.
2. El desenvolupament del sector queda condicionat a l'execució de les actuacions d'ampliació de l'EDAR d'Alfarrasí necessàries a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.
En el cas que no es realitzaren les esmentades obres d'ampliació de l'EDAR, s'hauran de tenir previstes provisionalment les instal#SHIFT-3#lacions de depuració necessàries que garantisquen el correcte tractament de les aigües residuals generades, com també les autoritzacions d'abocament per l'òrgan competent, si és el cas.
Pel que fa a la connexió futura de les aigües residuals generades al sector amb l'EDAR municipal caldrà ajustar-se als condicionants especificats en l'informe de l'entitat de sanejament d'aigües de data 10 d'octubre de 2005.
S'hauran d'implementar sistemes de predepuració en les activitats industrials que superen els límits acceptats per l'EDAR d'Alfarrasí, per tal d'adequar-se a aquells i impedir el mal funcionament dels sistemes municipals.
3. Les empreses que s'han d'instal#SHIFT-3#lar en el sector 2 han de complir amb el certificat de l'Ajuntament d'Alfarrasí sobre la classificació d'empreses de data 29 de març de 2006.
4. S'ha de presentar un nou estudi de paisatge, que aborde les determinacions establides en la LOTPP i previstes en l'informe emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de data 18 de novembre de 2005.
Aquelles consideracions que es desprenguen de l'informe sobre aquest estudi de paisatge seran considerades com a pròpies d'aquesta declaració.
5. S'ha de complir les observacions establides en l'informe sobre l'estudi acústic realitzat per la Direcció Territorial de València, de data 28 de març de 2006.
6. S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.
En aquest sentit, s'han de complir les cauteles expressades en l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de 6 de febrer de 2006.
7. Haurà de preservar-se i integrar-se la pinada dins del sector.
Els terrenys destinats a ampliar el parc de la pinada hauran de condicionar-se amb les mateixes espècies que ho conformen en l'actualitat.
8. Haurà de quedar assegurada l'estabilitat del talús existent en el límit entre la pinada i el sector 3.
9. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg, en serà necessària la reposició. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal#SHIFT-3#lacions haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, qui determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.
10. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. I haurà de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.
11. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on en siga susceptible la utilització.
12. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, del planejament proposat, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental del PGOU d'Alfarrasí, en l'estudi d'impacte ambiental del la modificació núm. 2 del PGOU i l'annex d'aquest, i en els informes sectorials i les labors de vigilància que s'han d'incloure en el programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i es valoraran i proveiran pressupostàriament les despeses derivades del seu compliment.
Tercer
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
Quart
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 5 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
Declaració d'impacte ambiental
Expedient: 018/06-AIA
Títol: Pla parcial modificatiu ampliació del sector industrial PPI-1 Industrial nord-est
Promotor: Agrícola Alginet S. Coop. V.
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge. Comissió d'Urbanisme de València
Objecte: Modificació de l'ordenació estructural i detallada del sector de sòl urbanitzable PPI-1 Industrial Nord-est amb reclassificació de sòl no urbanitzable comú en urbanitzable industrial
Localització: Nord del terme municipal d'Alginet, entre l'antiga carretera N-340, l'actual i el camí de Benifaió
Descripció del projecte
El projecte es localitza al nord del terme municipal d'Alginet, comarca de la Ribera Alta (València) i afecta el sector de sòl urbanitzable Industrial Nord-est, PPI-1. Aquest sector va quedar delimitat i ordenat detalladament en el PGOU d'Alginet, aprovat definitivament el 26 de juny de 1997, amb una superfície de 102.272 m². El PGOU va ser objecte de declaració d'impacte ambiental amb expedient 054/97-AIA al maig de 1997.
El 31 de gener de 2002 es va aprovar provisionalment per l'Ajuntament el Pla parcial modificatiu sector PPI-1, que reclassificava 18.989 m² de sòl no urbanitzable comú per a augmentar la superfície del sector. El pla parcial modificatiu té declaració d'impacte ambiental de gener de 2004, dins de l'expedient 212/02-AIA, però no va ser aprovada definitivament per la Comissió d'Urbanisme.
Ara es presenta aquest Pla parcial modificatiu d'ampliació del sector PPI-1 que modifica de nou l'ordenació estructural i detallada del sector i l'augmenta 33.740 m² respecte al pla parcial de 2002 (52.730,20 m² respecte al PGOU). El sector tindrà un total de 155.002,20 m². Els 33.740 m² nous són actualment sòl no urbanitzable comú que es reclassifica a urbanitzable industrial. És un espai intersticial entre un viari de la xarxa primària (PCV-10) que és límit actual per l'est del sòl urbanitzable del PGOU, el camí de Benifaió i l'autovia N-340.
El sector queda delimitat de la manera següent:
- Pel nord, límit del terme municipal, sòl no urbanitzable i zona de domini públic de la N-340
- Pel sud, sòl urbà residencial separat pel viari PCV-10
- Per l'oest, carrer València (antiga N-340)
- Per l'est, camí de Benifaió
Tramitació administrativa
El 19 de gener de 2006 té entrada en la conselleria de Territori i Habitatge la següent documentació remesa per la Direcció Territorial de València:
- Memòria del pla parcial modificatiu (1 tom).
- Estudi d'impacte ambiental (1 tom) i document annex a l'estudi d'impacte ambiental (1 tom).
- Còpia de l'expedient administratiu municipal.
Amb aquesta documentació s'obri l'expedient 018/06-AIA d'avaluació d'impacte ambiental.
El 9 de febrer de 2006 se sol#SHIFT-3#licita a l'Ajuntament d'Alginet, per mitjà d'un escrit d'aquesta Direcció General, certificat d'exposició al públic de l'estudi d'impacte ambiental i l'informe que preveu l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià. El 24 de febrer l'Ajuntament d'Alginet respon al requeriment amb certificat d'haver sotmés l'estudi d'impacte ambiental a informació pública i còpia de la sol#SHIFT-3#licitud d'informe de la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València a la Unitat de Patrimoni.
El 7 d'abril el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol#SHIFT-3#licita a la Secció de Planejament còpia de l'informe emés per la Unitat de Patrimoni, còpia de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la disponibilitat de recursos hídrics per al sector PPI-1 i informe de l'estudi acústic. El 4 de maig la Direcció Territorial de València remet per fax l'informe de l'estudi acústic.
El 26 d'abril de 2006 l'Ajuntament remet per fax còpia de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de desembre de 2005 sobre disponibilitat de recursos hídrics, informe que torna a ser aportat pel promotor en escrit de 2 de maig, juntament amb còpia de l'escrit de la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València firmat l'11 d'abril de 2006, sol#SHIFT-3#licitant a la conselleria de Cultura, Educació i Esport - Unitat de Patrimoni informe sobre l'actuació Pla parcial modificatiu ampliació sector PPI-1.
Tenint en compte que la cartografia del Servidor de la conselleria de Territori i Habitatge a escala 1:25.000 assenyala un risc d'inundació de nivell 6 en l'àmbit de l'actuació i que la documentació de l'expedient administratiu municipal es refereix a aquest aspecte i menciona un estudi hidràulic que prova que efectivament la zona objecte de desenvolupament està fora de risc, se sol#SHIFT-3#licita per fax el 27 d'abril a l'Ajuntament que complete aquesta informació. El 28 d'abril l'Ajuntament respon per fax amb escrit de l'arquitecte municipal.
Informació pública
La documentació ambiental d'aquest expedient és l'estudi d'impacte ambiental (1 tom) i el document annex a l'estudi d'impacte ambiental (1 tom). El primer és el que es va redactar en l'expedient 212/02-AIA i es completa amb un annex que analitza i actualitza els possibles nous impactes derivats del nou increment de superfície del sector PPI-1.
El document que es va sotmetre a informació pública és l'estudi d'impacte ambiental, amb anunci en el DOGV núm. 4151, de 19 de desembre de 2001 i en el diari Levante de 15 i 19 de desembre del mateix any. Es considera suficient a l'efecte d'informació pública aquesta documentació perquè bàsicament conté la informació necessària per a conéixer l'actuació, el medi on s'ha de desenvolupar i els impactes possibles. El document annex que es redacta amb la nova redelimitació del sector no preveu nous impactes.
Segons consta en l'expedient 212/05-AIA, dins del termini d'informació pública no es van presentar al#SHIFT-3#legacions, encara que sí que fora de termini, però es van desestimar per aquesta causa.
La documentació tècnica corresponent a aquesta nova ordenació es va sotmetre a informació pública amb anunci en el DOGV núm. 4749, de 10 de maig de 2004 i en el diari Levante de 7 de maig de 2004. Com a resultat van haver-hi 2 al#SHIFT-3#legacions, cap d'elles de caràcter ambiental.
Informes sectorials
El 7 d'abril de 2006 es remet escrit a la Secció de Planejament sol#SHIFT-3#licitant l'informe de l'estudi acústic. El 4 de maig es rep per fax l'informe, remés per la Direcció Territorial de València. Aquest informe conclou que:
« [...] la posada en funcionament del sector PPI-1 incrementarà els nivells de soroll del seu entorn d'ubicació, superant-se els criteris de qualitat acústica en la fase de construcció i estant molt pròxims al límit en la fase d'ús industrial, per la qual cosa s'han dissenyat mesures correctores perquè els esmentats nivells de soroll s'adapten a la legislació.
Amb aquestes observacions i condicionat a les mesures correctores del punt 6 de l'estudi (pàgines 24 i 25), tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament, el tècnic que subscriu considera acceptables les esmentades mesures i emet informe favorable l'expedient només a l'efecte pel que fa a acústica».
Afeccions legals
Classificació i qualificació urbanística
L'actuació afecta sòl no urbanitzable comú i sòl urbanitzable industrial, d'acord amb el planejament vigent d'Alginet.
Consideracions ambientals
El sector PPI-1 de 121.261 m² va ser avaluat ambientalment en l'expedient 212/02-AIA, estimant-se acceptable a efecte ambiental i supeditant-lo al compliment de determinats condicionants. Ara es presenta una nova delimitació i ordenació del sector, amb 33.740 m² més.
El projecte disposa d'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer atenent que, d'acord amb la documentació presentada per l'Ajuntament a aquesta entitat
« [...] l'actuació urbanística projectada no comportarà un increment del consum d'aigua»
Respecte a l'afecció al patrimoni cultural, el promotor aporta el 2 de maig de 2005 còpia de l'escrit de la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València firmat l'11 d'abril de 2006, sol#SHIFT-3#licitant a la conselleria de Cultura, Educació i Esport - Unitat de Patrimoni informe sobre l'actuació Pla parcial modificatiu ampliació sector PPI-1.
La cartografia del Servidor de la conselleria de Territori i Habitatge sobre risc d'inundació a escala 1:25.000 no aprovada oficialment i per tant no incorporada en el PATRICOVA, assenyala en l'àmbit de l'actuació un risc d'inundació de nivell 6 (freqüència de 500 anys i calat inferior a 80 cm).
El fet que aquest risc no figure en el PATRICOVA significa que no és de compliment obligatori ni hi ha obligació d'aplicar la seua normativa; és de caràcter consultiu. No obstant això, davant de la possibilitat que existira un risc real, independentment del seu caràcter legal o oficial, sí que es creu convenient confirmar-lo o contrastar-lo amb els estudis de què disposa el terme municipal, per la qual cosa se sol#SHIFT-3#licita escrit aclaridor a l'Ajuntament. Els esmentats estudis no formen part de la documentació de l'expedient.
D'aquesta manera, segons escrit del 28 d'abril de 2006 de l'arquitecte municipal sobre el risc d'inundació remés a petició del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, el municipi disposa d'un estudi per a determinar zones amb risc d'inundació, redactat al juny de 2000 per encàrrec de l'Ajuntament, que consta d'estudi hidrològic i estudi hidràulic del terme municipal d'Alginet. No consta que els estudis estiguen informats per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. El mateix escrit de l'arquitecte municipal diu que
« [...] d'acord amb els esmentats estudis, la zona objecte de desenvolupament està fora de la zona de risc d'inundació per a avingudes extraordinàries per efecte barrera produït per l'autovia de llevant, per la qual cosa l'esmentat estudi no fa cap menció respecte a aquesta zona referent a la necessitat de prendre mesures correctores o recomanacions per a l'edificació».
Pel que fa a l'impacte acústic, s'ha demanat l'informe de l'estudi acústic; l'execució d'aquesta actuació haurà de complir el contingut de l'esmentat Informe, comentat en l'apartat Informes sectorials i que consta en l'expedient.
D'altra banda, el projecte disposa d'informe de l'entitat de sanejament d'aigües EPSAR que assenyala la viabilitat del tractament de les aigües residuals del sector en l'estació depuradora Albufera Sud, que dóna servei al municipi d'Alginet, amb determinats condicionants. El desenvolupament del sector estarà condicionat al compliment d'aquests condicionants i així constarà en la fitxa de gestió del sector, que inclourà explícitament com a condicions de connexió de l'ordenació, els condicionants de l'informe de l'EPSAR de 4 de febrer de 2005 que consta en l'expedient, sobre viabilitat del tractament de les aigües residuals generades en el sector.
Respecte als residus sòlids urbans i inerts generats en fase de construcció i de funcionament, es farà recollida selectiva en origen perquè cada tipus siga gestionat per empreses autoritzades d'acord amb la seua naturalesa. Prèviament al desenvolupament del sector s'obtindrà el certificat d'acceptació dels residus per a la seua gestió i tractament en empreses adequades.
Consideracions jurídiques
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8. g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
Declaració d'impacte ambiental
Primer
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, l'actuació Pla parcial modificatiu ampliació del sector industrial PPI-1 Industrial Nord-est, promoguda per Agrícola Alginet S. Coop. V., sempre que s'ajuste a la documentació presentada, i compliment previ dels condicionants que s'assenyalen en el punt segon d'aquesta declaració i de les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, fins que no entren en contradicció amb aquells.
Segon
Se supedita l'execució d'aquesta actuació al compliment dels condicionants següents:
1. Els condicionants de l'informe emés per l'entitat de Sanejament d'Aigües el 4 de febrer de 2005 i que consta en l'expedient s'incorporaran a la fitxa de gestió del sector com a condicions per a la seua ordenació, sent requisit imprescindible el compliment d'aquest per a desenvolupar l'esmentat sector.
2. Prèviament al desenvolupament del sector s'obtindrà el certificat d'acceptació dels residus generats per aquest, tant en la seua construcció com en funcionament, per a la seua gestió i tractament per empreses adequades autoritzades. La recollida de residus en origen serà selectiva, tant durant la construcció de les obres d'urbanització del sector com durant el funcionament de l'activitat que se situe en aquest.
3. Es complirà el contingut de l'informe de l'estudi acústic de 12 d'abril de 2006 que consta en l'expedient.
4. El promotor demanarà l'un informe preceptiu i vinculant emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, conforme a l'article 11 de la Llei 4/1998, i se'n compliran les determinacions.
Tercer
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
Quart
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb ell que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.
València, 9 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
Declaració d'impacte ambiental
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental
Expedient: 101/2004-AIA
Títol: Homologació i pla parcial modificatiu sector I-12 Barranc de Pozalet
Promotor: Ajuntament de Loriguilla
Autoritat substantiva: Ajuntament de Loriguilla i CTU
Localització: A l'oest del nucli de població de Loriguilla i de la carretera d'accés al municipi CV-374, al sud del camí de la masia del Conde i limítrof al nord del llit del barranc de Pozalet
Descripció del projecte
1. Objecte del projecte
L'objecte del pla parcial és reclassificar com a sòl urbanitzable amb ordenació detallada un SNU comú al terme municipal de Loriguilla, per a la creació d'un nou sector en què es defineix com a ús global l'industrial.
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
El municipi de Loriguilla disposa d'un PGOU aprovat el 20 de desembre de 2002. Malgrat ser molt recent, sembla que les previsions de sòl industrial del planejament general s'han vist superades, i la demanda d'aquest tipus de sòl és abundant i creixent.
La documentació presentada consta d'estudi d'impacte ambiental i documentació tècnica relativa al pla parcial modificatiu sector I-12. La proposta comprén una superfície total de sòl de 548.249 m², constituint una única zona d'ordenació urbanística amb ús industrial amb edificació de tipus aïllada (INA), sent la superfície d'aprofitament amb destinació industrial de 328.946 m².
Dins de l'ordenació detallada es defineixen dues parcel#SHIFT-3#les de sòl dotacional per a infraestructures, SID-1 amb una superfície de 8.298 m² i SID-2 amb una superfície de 5.504 m². La primera se situa limítrofa a la parcel#SHIFT-3#la PID-2 del planejament general vigent que alberga l'EDAR municipal i es destina a l'ampliació d'aquesta depuradora que serveix als sectors residencials i en part als industrials (sectors 9 i 10). En la segona parcel#SHIFT-3#la, en l'extrem SE del sector, es preveu la instal#SHIFT-3#lació d'una segona depuradora que servisca a la resta dels sectors industrials, entre ells a l'I-2.
A més, a la vora del BIC masia del Conde rodejant-lo, es projecta una àmplia ZV amb una superfície de 68.808 m² que s'estén des de la CV-374 fins al primer vial del polígon industrial. Aquesta ZV envolta la masia del Conde per a protegir-la visualment i pretén, en la mesura que es puga, mantenir el seu entorn natural històric de camps amb monocultiu de cítrics.
L'Ajuntament de Loriguilla és el promotor de dos nous sectors de sòl urbanitzable industrial (I-11 i I-12) i un terciari, situats consecutivament en direcció oest-est, al nord del barranc del Pozalet; i d'un quart sector al sud de l'esmentat llit a la vora de la CV-374. La tramitació administrativa del PP sector I-12 persegueix l'aprovació definitiva del planejament que ordena la parcel#SHIFT-3#la dotacional amb destinació a albergar les noves infraestructures de depuració municipals i les seues instal#SHIFT-3#lacions complementàries, necessàries per a fer viables els desenvolupaments urbanístics previstos i, en especial, l'efectiva reutilització de les aigües residuals depurades que es generen al terme municipal, sent la seqüència lògica de desenvolupament la que comporta la programació en primera fase dels sectors I-11 i I-12.
3. Alternatives
Pel que fa a l'estudi d'alternatives, l'estudi d'impacte ambiental afirma que la solució adoptada es troba determinada per l'existència en l'àmbit de la proposta de la infraestructura lineal de la CV-374, la construcció de la Masia del Conde i el barranc del Pozalet.
Tramitació administrativa
1. Admissió a tràmit
En data 25 de maig de 2004 l'Ajuntament de Loriguilla va remetre una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relativa al Pla parcial modificatiu sector I-12 Barranc de Pozalet, de Loriguilla, i certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
2. Informació pública
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Las Provincias de data 16 d'octubre de 2003 i en el DOGV núm. 4613, de 22 d'octubre de 2003.
Durant el període d'informació pública s'hi va presentar una única al#SHIFT-3#legació, segons consta en el certificat, emés pel secretari-interventor de l'Ajuntament de Loriguilla, de l'acord d'aprovació provisional per Ple de data 4 de maig de 2004.
3. Resum de les al#SHIFT-3#legacions
L'única al#SHIFT-3#legació formulada ha sigut presentada per part de Renfe sense que s'haja inclòs una còpia d'aquesta en la documentació remesa. L'esmentada al#SHIFT-3#legació no afecta, segons sembla, el planejament parcial proposat segons informe tècnic recollit en el certificat d'acord provisional, ni suposadament tampoc fa referència a les possibles afeccions ambientals d'aquest. Contestada l'al#SHIFT-3#legació, s'afirma que serà objecte d'informe el fet de procedir a la resolució de l'expedient de programació del sector.
4. Peticions d'informació o documentació complementària
Amb data 12 de novembre de 2004, s'efectua consulta a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, com a promotor del Projecte de defensa integral contra avingudes en la conca de la rambla del Poyo, sobre l'estat de tramitació de l'esmentat projecte i de la viabilitat de desenvolupar diversos sectors de sòl urbanitzable a Loriguilla i Riba-roja de Túria tenint en compte els riscos d'inundació existents aigües avall d'aquests i quina seria la seua modificació.
Amb data 17 d'agost de 2005 es reitera la consulta a la CHX, sense que fins a la data s'hi haja rebut contestació.
Amb data 1 de març de 2005, es requereix a l'Ajuntament perquè complete l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental amb els informes següents:
- Informe regulat en l'article 11 de la Llei 1/1998, de patrimoni cultural valencià.
- Estudi acústic regulat en l'article 36 de la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica.
- Informe de l'organisme de conca relatiu a la suficiència de recursos hídrics.
Certificats que justifiquen la capacitat de gestió de RSU i inerts.
Amb data 27 de setembre de 2005, es requereix a l'Ajuntament perquè complete la documentació presentada segons diverses consideracions ambientals, que de manera resumida s'exposen a continuació:
- Estudi hidrològic i hidràulic a fi de comprovar que no es modifica l'hidrograma del llit del barranc del Pozalet com a conseqüència de la modificació de l'escorriment de la zona i de la generació d'un cabal important d'aigua residual depurada i d'aigües pluvials que seran abocades a aquest.
- S'informa l'Ajuntament de Loriguilla de la consulta efectuada per la DGGMN a la CHX sobre la viabilitat de la proposta tenint en compte els riscs d'inundació existents aigües avall del barranc del Pozalet, pel fet que aquest llit desapareix al terme municipal de Riba-roja de Túria. Se li informa també de la reiteració de la consulta i que fins a la data no s'havia rebut resposta a aquesta.
- S'haurà de sol#SHIFT-3#licitar a la CHX autorització d'abocament al barranc del Pozalet, tant de les aigües pluvials com, si és el cas, de les aigües residuals depurades.
- El sistema de depuració de les aigües residuals del polígon industrial necessàriament haurà d'incloure, en funció de les característiques dels influents industrials que s'han de tractar, un sistema que incorpore un tractament fisicoquímic definitiu. Es considera necessari realitzar una estimació d'aquestes característiques, segons les activitats que s'hi hagen d'instal#SHIFT-3#lar d'acord amb la normativa urbanística del PP. S'haurà d'incloure el càlcul del volum del cabal que s'ha de tractar del que resulte un dimensionament de la depuradora adequat i de la parcel#SHIFT-3#la destinada a l'ús dotacional, i especificar el sistema de tractament proposat.
- S'haurà d'especificar la gestió prevista de la citada EDAR.
Informes sectorials
En l'expedient incoat s'inclouen diversos escrits i informes rebuts durant la tramitació del PP remesos, amb data 19 d'octubre de 2005, des de l'Ajuntament i acompanyats de l'aprovació dels mateixos per Ple municipal i que són els que segueixen:
- Escrit de la Sociedad Anónima Agricultores de la Vega de València, com a empresa concessionària del servei de recollida i transport de RSU del municipi de Loriguilla en el qual declara que l'esmentada empresa està en condicions de garantir la recollida dels RSU assumint les noves demandes que generen els sectors en tramitació al municipi, entre ells el sector I11.
- Certificat de l'Ajuntament de Loriguilla sobre la sol#SHIFT-3#licitud a la Direcció General de Patrimoni de l'informe que acredite que no existeixen béns de caràcter patrimonial afectats per les actuacions previstes al sector I12, sense que fins a la data s'hi haja rebut contestació.
- Certificat emés pel representant de la Sociedad Española de Abastecimientos SA, en qualitat de delegat de la zona nord, sobre la suficiència de cabals necessaris per al subministrament del sector I-12, que comprén una superfície bruta de 548.249 m².
- Informe de l'EPSAR en el qual s'informa que no procedeix valorar la capacitat de l'EDAR de Loriguilla a l'efecte de rebre les aigües residuals procedents del desenvolupament urbanístic, ja que el sector I-12 té prevista la construcció d'una depuradora per a tractar les aigües residuals generades en l'àmbit de l'actuació.
- Informe de l'Àrea de Gestió del Domini Públic Hidràulic de la CHX en el qual s'informa, entre altres, de la necessitat de tenir en compte l'existència d'espais hídrics amb interés ecològic/ambiental, com és el cas, i el requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres dins de la zona de policia d'un llit, de l'obtenció de l'autorització de la CHX.
En contestació a la consulta efectuada pel servei d'estudi d'impacte ambiental, s'inclou el que segueix:
- Amb data 10 de novembre de 2005, el Servei d'Ordenació Territorial remet informe relatiu a l'estudi de l'efecte hidrològic sobre el barranc del Pozalet del desenvolupament urbanístic de sòl industrial en els sectors I11, I12, T13 i I14 i que es transcriu a continuació:
- L'àmbit dels sectors I11, I12, T13 i I14 de Loriguilla no es troba afectat per risc d'inundació.
- De conformitat amb l'article 21.3 del PATRICOVA el planejament en cap cas podrà donar lloc a un increment significatiu del risc d'inundació en el terme municipal d'aquest o en el d'altres municipis potencialment afectats.
- Atés que l'abocament d'aigües residuals i pluvials es realitzarà, com proposa el redactor del projecte, al barranc del Pozalet, i inclou com a mesura correctora del cabal pic de l'hidrograma, la construcció d'una bassa de laminació en el sector de Sant Rafael de Riba-roja de Túria, hauria de tenir-se en compte per a l'aprovació de l'estudi del projecte d'urbanització, l'acceptació donada per la CHX a l'esmentada proposta d'abocament, tenint en compte que en l'actualitat la CHX està realitzant en la zona (EVC 19+) un estudi integral, consistent en el disseny de canalització del barranc del Poyo i afluents, incloent els de la Saleta o Pozalet i de Gallego.
S'inclou també en l'expedient els informes següents remesos des de l'Ajuntament de Loriguilla:
- Annex tècnic al PPM sector I-12 sobre les condicions i característiques de la depuradora, elaborat per Gespaser, estimant els cabals i càrregues contaminants de les aigües residuals generades i establint una mesura estàndard de 10.433 habitants-equivalents per a EDAR en la qual n'està previst el tractament.
- Certificat de la concessionària del cicle integral de l'aigua, Gespaser, sobre suficiència de recursos hídrics, per al subministrament dels sectors de desenvolupament urbanístic en tramitació al terme municipal amb una superfície bruta d'1.494.787,55 m².
- Informe de l'arquitecte municipal sobre ampliació i aclariment de les qüestions requerides, en el qual significativament informa que no està previst realitzar cap abocament al barranc de Pozalet.
- Annex tècnic comparatiu del cabal requerit per a reg i l'obtingut per aprofitament de l'aigua residual depurada i de pluvials.
- Annex tècnic de les característiques de l'EDAR.
- Planimetria projecte de construcció de l'EDAR de Loriguilla. Nucli urbà i sectors 1, 2, 3, 4, 9 i 10, és a dir, dels sectors existents en l'actualitat al municipi.
Afeccions legals
1. El terme municipal de Loriguilla es troba inclòs en la delimitació de l'ENP de l'Albufera, per la qual cosa aquest territori es troba afectat pel PORN de l'Albufera, havent d'actuar preventivament per a evitar la contaminació de les aigües superficials i subterrànies, que podrien afectar aquest espai natural, com també l'aportació de sediments a la llacuna de l'Albufera.
2. Després de la consulta de les cartografies oficials i les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la CTH, i en particular del PATRICOVA, no es detecta risc d'inundació en el sector proposat. No obstant això, tota la conca del barranc del Poyo es troba afectada per riscs derivats de les avingudes, localitzant-se les zones d'inundabilitat en diverses àrees concretes.
3. La xarxa hidrogràfica en la meitat estudiada del terme municipal de Loriguilla està formada per un únic curs, el barranc de Pozalet, encara que aquest llit desapareix a l'altura del bypass de l'autopista A-7. La parcel#SHIFT-3#la de la proposta se situa limítrofa a la zona de servitud de pas de 5 m, és a dir, del DPH de l'esmentat llit, i es troba afectada per la zona de policia d'aquest. D'altra banda, dins del sector proposat hi ha séquies i canals de reg necessaris per al cultiu intensiu.
4. No es detecten en la zona d'estudi punts d'interés arqueològic o etnològic a més de la ja citada masia del Conde i el seu entorn rural. Consultada la informació disponible publicada per l'Àrea de Patrimoni Cultural Valencià, no apareix cap element catalogat en les parcel#SHIFT-3#les de la proposta.
No consta en l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental l'informe favorable a l'efecte patrimonial del planejament proposat, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià.
Consideracions ambientals
El terme municipal actual de Loriguilla es va crear en 1975 per sengles segregacions territorials a partir dels municipis de Riba-roja de Túria i Cheste, motivat per la desaparició de l'antic nucli de població sota les aigües del pantà de Loriguilla. La proposta i el nucli actual de població se situen en la meitat segregada de Riba-roja, a la vora de la N-III i a la línia de Renfe Madrid-València.
La zona d'estudi se situa a l'oest de la carretera CV-374, d'accés a Loriguilla des de la NIII, i limita al sud amb el barranc de Pozalet; al nord, el camí de la masia del Conde i sector I-11; i a l'est, amb el SNU comú i el límit administratiu amb Riba-roja de Túria, corresponent-se tota la superfície a un relleu majoritàriament pla dedicat a terrenys de cultiu de cítrics. Des d'un punt de vista edafològic, es tracta fonamentalment de sòls col#SHIFT-3#luvials amb una alta permeabilitat, per la qual cosa un dels riscs associats a aquest tipus de sòl és el de la utilització o abocament incontrolat de substàncies contaminants que podria comprometre la qualitat de les aigües de l'aqüífer.
El pla parcial preveia inicialment l'abocament directe de les aigües tant pluvials com residuals tractades al barranc del Pozalet, tributari de la conca de la rambla del Poyo, afectada per risc d'inundació en diversos punts. El desbordament de la conca en aquesta zona afecta importants infraestructures viàries (N-III i FFCC València-Madrid), poblacions (Alaquàs i Aldaia, amb més de 40.000 habitants) i una forta implantació de xicoteta i mitjana indústria. El llit del barranc del Pozalet es perd entre una zona de cultius de cítrics, i desapareix al terme municipal de Riba-roja, aproximadament a partir del pont del bypass de l'autopista A-7.
En l'estudi d'impacte ambiental presentat no s'identifica l'impacte territorial que comporta l'abocament dels cabals d'aigües tant pluvials com residuals depurades al barranc del Pozalet, ni consta informe favorable de la CHX o autorització per a l'abocament. Tampoc s'identifica el possible increment del risc d'inundació aigües avall, ni l'impacte a causa de l'abocament a una zona sensible o a l'alteració del règim hidrogeològic en una conca tributària a l'Albufera.
En aquest sentit, les possibles actuacions previstes al territori d'estudi a fi de corregir el risc d'inundació existent aigües avall del Pozalet (EVC 19+), es troben pendents de determinades modificacions algunes de caràcter ambiental, suspeses o en fase d'estudi i examen d'alternatives, a fi d'incorporar les mesures protectores i correctores que garantisquen la no-afecció de les canalitzacions sobre espais naturals de valor ambiental, el llac i PORN de l'Albufera globalment considerat.
La problemàtica ambiental de les canalitzacions mitjançant obres dures radica en l'impacte crític que es podria produir sobre el PORN de l'Albufera per la modificació en la deposició de materials i l'augment d'aportacions que comportaria, especialment en règim d'avingudes quan s'arrosseguen importants càrregues de sediments, contribuint al gradual aterrament de la llacuna, per la qual cosa les possibles solucions passen per consideracions globals i integrals i per l'execució d'actuacions blanes.
És per això que, finalment, es produeix una modificació considerada substancial, des del punt de vista ambiental, de la proposta d'abocament per part de l'Ajuntament de Loriguilla, en el sentit següent:
- No es produeix cap abocament d'aigües residuals depurades al barranc de Pozalet, i se'n proposa la completa reutilització per a reg.
- Pel que fa a les aigües pluvials, es proposa com a mesura correctora l'execució d'una o unes quantes basses de laminació a executar en el sector Sant Rafael del veí terme municipal de Riba-roja de Túria, amb la finalitat reduir el cabal pic en cas de pluges torrencials, sent el cabal circulant el mateix que en l'actualitat. Cal assenyalar que l'estudi de l'efecte hidrològic sobre el barranc del Pozalet del desenvolupament urbanístic de sòl industrial en els sectors I11, I12, T13 i I14 presentat per l'Ajuntament de Loriguilla, pretén predir si hi ha increment de cabal en el barranc per efecte de la impermeabilització per urbanització i modificació de l'escorriment actual d'aquests sectors. L'estudi conclou que el llit és perfectament capaç d'assumir la modificació dels escorriments que introdueix la urbanització, és a dir el comportament de les aigües pluvials, que s'inicia molt abans a causa de la impermeabilització del sòl.
L'aigua procedent de pluja serà, per tant, reutilitzada per a reg prèvia acumulació en les basses de laminació previstes, sent-ne també possible l'abocament directe al barranc de Pozalet amb l'autorització prèvia de la CHX. En l'última documentació aportada, l'arquitecte municipal de Loriguilla informa que no se sol#SHIFT-3#licitarà autorització d'abocament directe al barranc, optant-se per la reutilització d'aquest per a reg.
Respecte a la depuració de les aigües residuals, la fitxa de gestió del sector I-12 inclou entre les seues condicions d'integració i gestió que la programació d'aquest sector requereix l'execució d'una EDAR i xarxes de connexió. La nova depuradora haurà necessàriament d'incorporar un sistema de tractament fisicoquímic definitiu i incloure un tractament terciari. Del càlcul de volum del cabal que s'ha de tractar resulta un dimensionament de la depuradora estimat per a més de 10.000 habitants equivalents, per la qual cosa el projecte d'EDAR està sotmés al procediment d'estudi d'impacte ambiental.
En la documentació presentada s'ha aportat certificat expedit per l'entitat col#SHIFT-3#laboradora amb competències en la matèria de distribució de recursos hídrics informant la suficiència de cabals per al subministrament del sector I-12 d'acord amb la superfície d'aquest, sense que en aquest informe s'hagen aportat valors quantitatius sobre el recurs disponible i necessari per a satisfer les noves demandes hídriques. En l'estudi d'impacte ambiental s'ha estimat un cabal punta necessari per al dimensionament de la xarxa de proveïment d'aigua potable d'una miqueta més de 80l/seg, prèvia consulta de connexió amb la companyia Aigües de València com a concessionària del subministrament. D'altra banda, en les previsions de Gespaser respecte a la producció d'aigües residuals s'apunta un consum de 40m³/d per hectàrea de superfície edificable, de la qual cosa resulta un consum global per al sector I-12 de més de 1250m³/dia. Encara que en un altre apartat Gespaser en redueix l'estimació en considerar que el polígon industrial està orientat a ser de tipus logístic, és a dir, a l'emmagatzemament estratègic i distribució de matèries, aquest últim aspecte no apareix regulat en la normativa urbanística del sector.
S'inclou una àmplia proposta de mesures correctores, tant en fase de construcció com de funcionament, a fi de minimitzar els impactes identificats, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb la DIA.
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora l'impacte ambiental de la proposta, i el considera minorat una vegada aplicades les mesures correctores proposades. Potser resulta quelcom insuficient la valoració de l'impacte derivat del consum de recursos i l'impacte sobre el paisatge cultural de la zona d'estudi, especialment, tenint en compte l'entorn i conjunt catalogat de la masia del Conde, com també els impactes territorials i indirectes. No obstant això, l'abast de la identificació i la valoració dels impactes resulta adequat únicament sota la premissa d'abocament zero de les aigües residuals que es generen en el sector, que s'inclou en la proposta definitiva.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:
Declaració d'impacte ambiental
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, Projecte d'homologació i pla parcial industrial sector I-12 Barranc de Pozalet, de Loriguilla, promogut pel mateix Ajuntament de Loriguilla, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.
2. Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
2.1 En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, haurà d'obtenir-se informe favorable de la DG de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també la DIA.
2.2 El consum mitjà diari d'aigua del sector s'ha estimat en uns 40 m³ per hectàrea, és a dir, en més de 1.250 m³/dia. S'haurà d'acreditar davant de la CTU per part de l'organisme de conca competent l'existència de recursos hídrics en qualitat i quantitat suficient segons l'estimació efectuada, i la procedència d'aquests. Tot això segons les previsions del planejament vigent o en tramitació al terme municipal i dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.
2.3. S'haurà d'obtenir l'autorització de la CHX prèvia a l'inici de les obres dins de la zona de policia del barranc del Pozalet.
2.4. Respecte al sistema de tractament de les aigües residuals:
- No es considera ambientalment acceptable l'abocament directe de les aigües residuals depurades al barranc de Pozalet, a causa dels impactes ambientals i territorials exposats, i al risc d'inundació existent aigües avall. És per això, que la documentació definitiva avaluada proposa la completa reutilització de les aigües depurades per a reg. En el cas que la premissa d'abocament zero i tractament fiable per a la reutilització no s'aconseguira, haurà d'entendre's com a desfavorable el sentit de l'aquesta DIA.
- Per tant, la infraestructura de tractament i depuració de les aigües residuals (EDAR) prevista a la vora del barranc del Pozalet, haurà d'incloure necessàriament en el seu disseny un o més depòsits d'acumulació per a diversos dies, amb capacitat suficient per a emmagatzemar l'aigua depurada que es genere, quedant-ne la connexió física amb l'esmentat llit reduïda a un sobreeixidor o canal de desguàs en cas excepcional d'excedents en els dipòsits. Aquests dipòsits actuaran com a reguladors dels cabals d'aigua regenerada, a fi d'adequar la producció a la demanda d'ús, assegurant així una determinada reserva d'aigua regenerada
- Tenint en compte que qualsevol tipus d'abocament accidental que es realitze en l'àmbit territorial de la proposta serà tributari d'una zona sensible llacuna de l'Albufera), i sent obligada la completa reutilització de les aigües depurades per a reg, l'esmentada infraestructura de depuració haurà d'incloure necessàriament un tractament terciari, que constitueix pròpiament la fase de regeneració de l'aigua.
- S'haurà d'incloure en la normativa urbanística la necessitat comprovar, amb caràcter previ a la llicència d'activitat, la compatibilitat de les aigües residuals de caràcter industrial que es generen amb l'EDAR prevista i que s'execute al municipi, especialment pel que fa a l'absència de contaminants que puguen hipotecar o impedir la reutilització de l'aigua regenerada. En cas de no resultar compatibles, les indústries hauran de disposar d'un sistema previ de tractament d'aigües residuals individual apropiat.
- S'haurà de comprovar la previsió o l'existència d'arquetes de registre de lliure accés des de l'exterior per a la presa de mostres i control dels paràmetres d'abocament de totes les indústries que s'instal#SHIFT-3#len al sector.
2.5. Tots els projectes de noves infraestructures de tractament de les aigües residuals (EDAR), que s'han de desenvolupar al sector I-12, com també les seues instal#SHIFT-3#lacions complementàries per a la regeneració i reutilització de l'aigua depurada per a reg, seran sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, incloent un estudi d'impacte ambiental específic i concret d'aquest. Aquest procediment tindrà un caràcter previ a la programació del sector.
2.6. L'Ajuntament haurà de comprovar, abans de la recepció de la urbanització del sector I-12 que l'EDAR prevista a la vora del barranc de Pozalet, es troba totalment executada, dimensionada amb capacitat suficient per a tractar la totalitat de les aigües residuals que s'hi generen, preparada per a entrar en servei i per a acumular o reutilitzar les aigües depurades per a reg. La construcció de l'esmentada EDAR haurà de ser anterior al final d'obra de la urbanització del sector I-12 i, en tot cas, prèvia a la concessió de llicència d'activitat a qualsevol indústria que es vulga instal#SHIFT-3#lar al sector.
2.7. La gestió de les instal#SHIFT-3#lacions de depuració d'aigües residuals s'haurà de realitzar per una entitat gestora que garantisca el funcionament correcte i manteniment de les instal#SHIFT-3#lacions.
2.8. La reutilització de les aigües per a reg haurà de disposar necessàriament de la concessió prèvia de reutilització d'aigües depurades per a reg que atorga la CHX.
2.9. La xarxa de reg no podrà connectar, com proposa l'estudi d'impacte ambiental, a la xarxa de proveïment d'aigua potable, per la qual cosa el PP haurà d'incloure la necessitat d'executar una xarxa de reg independent per a les ZV. A més, serà necessària la reposició de tots els serveis i infraestructures de reg afectats i funcionalment necessaris per part de l'urbanitzador, havent de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest.
2.10. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb la seua legislació sectorial i al pla zonal de residus de les zones VI, VII i IX del PIR, a què pertany el terme municipal de Loriguilla, com a desenvolupament de la planificació que s'estableix en la Llei de residus, 10/2000, de la CV.
2.11. Pel que fa als residus sòlids assimilables a urbans, sent obligada la implantació de la recollida selectiva dels residus, el planejament haurà de preveure la reserva de sòl per a la ubicació dels contenidors per a la recollida d'almenys tres tipus de residus, i vetlar en l'Ajuntament per la col#SHIFT-3#locació d'aquests.
2.12. La normativa urbanística que regula els usos en sòl industrial del sector I-12 establirà la prohibició d'aquelles indústries l'activitat de les quals estiga catalogada com a activitat potencialment contaminant del sòl, per l'annex I del Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats. S'hauran d'excloure també aquelles indústries generadores d'influents que puguen comprometre, fins i tot accidentalment, el funcionament de l'EDAR o la regeneració de l'aigua depurada.
2.13. S'hauran de corregir els límits d'abocament establits en la normativa urbanística de manera que s'ajusten al model d'ordenances redactat a aquest efecte per l'entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació València de Municipis i Províncies. S'establiran a més aquells paràmetres més restrictius que asseguren un adequat funcionament de l'EDAR projectada.
2.14. Totes les mesures protectores i correctores compreses en l'estudi d'impacte ambiental o en la documentació analitzada ambientalment, com també en el condicionat establit en la DIA que comporten unitats d'obra, hauran de figurar en la memòria o annexos, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost del projecte d'urbanització del sector, i dels successius projectes de construcció d'infraestructures. També es valoraran i proveiran les despeses derivades del PVA.
2.15. Aquelles mesures que comporten una modificació del planejament o algun tipus d'obligació o restricció durant l'execució de les obres, però no impliquen una despesa concreta, hauran de figurar almenys en la memòria, plànols i en el plec de prescripcions tècniques.
3. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 9 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Ávarez.
Declaració d'impacte ambiental
Expedient: 107/05 -AIA
Títol: Execució d'un camí d'accés i treballs de millora de la finca al paratge Salat
Promotor: Sr. Francisco Escoda Zaragozí
Autoritat substantiva: Ajuntament de Calp
Objecte del projecte: Execució pista d'accés a finca al paratge Salat de Calp
Localització: Polígon 2, parcel#SHIFT-3#les 4 I 21 del terme municipal de Calp (Alacant)
Descripció del projecte
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
L'actuació sotmesa a avaluació d'impacte ambiental consisteix en l'obertura d'un camí de 58,51 metres de longitud i un ample de 4,00 metres, amb un pendent homogeni no superant en cap tram el 17% i un traçat recte a fi de donar accés a la finca i edificació existent al polígon 2, parcel#SHIFT-3#les 4 i 21 del paratge Salat.
L'obertura del camí té com a objecte facilitar l'accés fins a l'edificació existent en la finca per dins dels terrenys de propietat del promotor i realitzar una sèrie de treballs de millora per a condicionar la finca. Al voltant de l'edificació s'instal#SHIFT-3#larà tanca protectora de malla galvanitzada i pals metàl#SHIFT-3#lics.
El paisatge que predomina en la zona és forestal en recuperació amb predomini de rodals aïllats de Pinus halepensis juntament amb coscollars i garriga.
Per a dur a terme aquesta actuació es durà a terme un desbrossament manual en el traçat de la pista i el desmunt de les terrasses per la qual cosa serà necessari derruir en part els antics marges de maçoneria. L'obra acabarà amb l'anivellació, compactació i refinada del ferm. A fi d'evitar l'erosió es realitzaran cunetes i sobreeixidors cada 15 metres. A la finalització de les obres, es reconstruiran els marges de maçoneria.
Tramitació administrativa
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
L'estudi d'impacte ambiental és remés pel Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant per mitjà d'un escrit datat el dia 7 de juliol de 2005.
El tràmit d'informació pública es va realitzar el 7 d'abril de 2006, mitjançant anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
L'Ajuntament de Calp va remetre amb data 1 de juny de 2006 el resultat de la informació pública.
Durant el procediment es va presentar al#SHIFT-3#legació per part del redactor del projecte d'execució d'un camí d'accés i treballs de millora de la finca al paratge Salat. L'al#SHIFT-3#legació es refereix a informe previ emés per l'Ajuntament de Calp i ressenyat en el punt 2 d'aquesta declaració en què s'afirma la incompatibilitat de la rehabilitació de l'edificació amb la normativa vigent al municipi i -afirma l'al#SHIFT-3#legació presentada- que l'esmentada actuació és compatible amb la legislació vigent ja que: el promotor no pretén fer ús residencial de l'edificació, sinó que únicament en desitja la conservació.
L'esmentada al#SHIFT-3#legació és contestada per l'arquitecte tècnic municipal de l'Ajuntament de Calp ressenyant que l'edificació existent basant-se en la secció cinquena, article 208, apartat 3 de la vigent LUV es considera que l'estat és de ruïna, per la qual cosa no hi ha cap edificació que s'haja de conservar. Així mateix indica que la ruïna existent no està inclosa en el catàleg d'elements i edificis protegits del municipi de Calp, per la qual cosa no es considera com a patrimoni arquitectònic i no hi ha cap interés comunitari en la rehabilitació d'aquesta. Basant-se en allò que s'ha indicat s'estima que no procedeix l'execució d'obres sobre la ruïna d'aquest escrit.
Es considera que les al#SHIFT-3#legacions presentades al projecte excedeixen de l'àmbit d'aquesta declaració d'impacte ja que per raó de l'annex I, apartat 1i) del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el reglament de la Llei de 3 de març de 1989, d'impacte ambiental, únicament ha de sotmetre's a impacte ambiental la construcció de camins rurals de nou traçat, quan hagen de discórrer per terrenys naturals, seminaturals o incultes, situats en zones boscoses o en vessants de forests. No obstant això, es considera que la desaparició de l'objecte del projecte podria deixar sense sentit l'emissió d'una declaració d'impacte per la qual cosa aquest fet serà tingut en compte en aquesta declaració.
2. Petició d'Informes sectorials i documentació complementària
S'han requerit els informes següents:
- El 20 de setembre de 2005 se sol#SHIFT-3#licita a l'Ajuntament de Calp informació sobre la qualificació urbanística dels terrenys on s'ha de realitzar l'actuació. En aquest mateix escrit es requereix el promotor de l'actuació del preceptiu informe sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.
- El 8 de novembre de 2005, es rep en la conselleria de Territori i Habitatge informe urbanístic remés per l'Ajuntament de Calp en el qual s'indica que l'actuació proposada se situa en sòl no urbanitzable d'especial protecció. En el punt 5é del referit informe s'afirma: En la justificació de l'estudi d'impacte ambiental es manifesta la intenció de rehabilitar l'edificació existent, que es troba totalment abandonada i en estat ruïnós, tal com s'indica en aquest. L'ús d'habitatge no és compatible en aquest tipus de sòl d'acord amb la normativa vigent. Per tant no seria legalitzable la rehabilitació de l'edificació existent.
- Amb data 25 de novembre de 2005 es requereix al promotor, a través de l'Ajuntament, sobre la conformitat d'aquest a mantenir l'objecte del projecte ja que, segons l'informe urbanístic, no és possible rehabilitar l'edificació existent en la finca. L'esmentada intenció d'obertura de camí es reitera per mitjà d'un escrit del 14 de març de 2006 de l'Ajuntament de Calp.
- En l'expedient consta informe emés pel Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant en el qual es considera acceptable el projecte sempre que s'atinga a les condicions de l'estudi d'impacte ambiental.
Afeccions legals
D'acord amb el planejament vigent de l'Ajuntament de Calp, l'execució del camí d'accés a la finca del paratge Salat, es realitzarà en sòl no urbanitzable d'especial protecció.
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província d'Alacant ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
Consideracions ambientals
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat. Identificació i valoració d'impactes.
En l'estudi d'impacte ambiental es relacionen els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte. Segons l'esmentat estudi l'actuació es realitzarà sobre sòls terrossos calcaris amb potencial erosiu moderat.
Les condicions climàtiques de la zona juntament amb el fenomen dels incendis ha donat lloc a un substrat arbori consistent en exemplars adults aïllats de Pinus halepensis alternant amb coscollar i garriga juntament amb exemplars joves de pineda en regeneració.
En la zona d'actuació, entre les espècies que es troben sota algun grau de protecció apareixen: coscoll (Quercus cocifera), bruc (Erica multiflora), ginebre (Juniperus oxycedrus), aladern (Rhamnus alaternus), arç negre (Rhamnus licyoides), llentiscle (Pistacea lentiscus), l'alborç (Arbutus unedo), dafne (Dafne gnydium) i Teucrium spp.
En la zona no s'ha trobat cap espècie animal catalogada en perill d'extinció o sota alguna figura de protecció.
Els impactes més importants que causarà aquesta activitat sobre el medi seran conseqüència de l'eliminació de la coberta vegetal i del pas de maquinària pesada que ocasionarà alteració de les propietats físiques i químiques el sòl, augment de l'erosió, i pèrdua de l'hàbitat de la fauna a més de la pròpia destrucció de la vegetació i alteració del paisatge.
2. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.
Entre les mesures correctores que es proposen en l'estudi d'impacte ambiental, es proposen les que segueixen:
- Sobre la qualitat de l'aire: limitació de la velocitat dels vehicles, hidratació de la zona, evitar el moviment de volums de terra elevats
- Sobre el nivell de sorolls: evitar els treballs en l'època de cria de la fauna salvatge, limitació de l'horari de treball.
- Sobre la capacitat agrològica: extremar la precaució amb els abocaments accidentals, revegetar les zones més afectades pel projecte
- Sobre el paisatge: restauració paisatgística, plantació de vegetació semblant a l'existent, eliminació de la vegetació estrictament necessària evitant danyar zones que no formen part del projecte.
L'estudi proposa un pla de vigilància ambiental durant les fases d'execució i d'explotació del projecte basat en la supervisió de les mesures correctores i en la investigació de l'aparició d'efectes no desitjables i no prevists en l'estudi.
Es considera que el programa de vigilància ambiental no ha tingut en compte que l'actuació s'ha d'efectuar en zona forestal amb matoll i restes de fusta procedent d'incendis passats i que hi ha un risc no descartable d'incendi forestal per la qual cosa el programa de vigilància ambiental haurà d'incloure mesures en aquest sentit.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. I.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
Per tot l'anterior formule la següent:
Declaració d'impacte ambiental
Atés que entre les actuacions enumerades en l'estudi d'impacte ambiental de l'execució d'un camí d'accés i treballs de millora de la finca en el paratge Salat es troben la rehabilitació de construcció derruïda, l'obertura de camí d'accés i treballs de millora forestal.
Atés que únicament està subjecta a avaluació d'impacte ambiental l'obertura de camí, segons annex I del Decret 162/1990.
Atés que segons informe emés per l'Ajuntament de Calp no va a permetre's cap actuació referent a la construcció derruïda existent en la finca, fet que pot fer desaparéixer l'objecte del projecte.
Atés que el camí d'accés pot utilitzar-se per a treballs de millora forestal en la finca i les esmentades actuacions estan emparades per l'article 8, punt 1, apartats a) i b) de la Llei 10/2004, de 9 de desembre de la Generalitat, del sòl no urbanitzable.
Atés que ha de complir-se amb la legislació vigent en matèria forestal.
Per tot l'anterior, es resol,
Primer
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:
- Abans de la realització de l'activitat s'haurà de comptar amb el preceptiu informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià que haurà de presentar-se davant de l'òrgan substantiu i davant de la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge.
- A fi de minimitzar les afeccions ambientals, el camí d'accés no podrà tenir una amplària major de 3 metres.
- No es permetrà en cap cas la utilització del camí a la finca per a fins no acords amb els plans vigents d'ordenació urbana al municipi de Calp.
- Abans de la realització dels treballs haurà de comptar-se, si és el cas, amb les autoritzacions previstes en l'Ordre de 20 de desembre de 1995 de la conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades.
- En l'execució de les obres de traçat i execució del camí s'aplicarà el Decret 7/2004, sobre normes de prevenció d'incendis forestals.
- En l'execució del tancament, si és el cas, haurà de respectar-se el Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'estableixen les condicions que han de complir els tancaments en el medi natural.
- Els residus generats durant la construcció de l'obra hauran de dur-se a un gestor autoritzat.
- Qualsevol abocament originat per la maquinària en la fase d'execució de les obres haurà de recollir-se i dur-se a un gestor autoritzat.
- D'acord amb les actuacions previstes en l'estudi d'impacte ambiental, es restauraran els marges de pedra en les zones no afectades pel camí.
- S'extremaran les mesures correctores per a minimitzar l'erosió, mantenint-se el camí en les degudes condicions i establint-se les mesures addicionals que foren necessàries en cas d'aparició d'efectes no previstos en l'estudi d'impacte.
- La resta dels treballs es realitzaran respectant els preceptes continguts en les següents normes d'aplicació: a) Ordre de 16 de maig de 1996, de la conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aproven directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de repoblament i reforestació. b) Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana i Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià pel qual s'aprova el Reglament de la Llei forestal de la Comunitat Valenciana.
Segon
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
Tercer
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 12 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
Declaració d'impacte ambiental
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental.
Expedient: 132/2005-AIA
Títol: Homologació i pla parcial sector Mas de Porxinos
Promotor: Ajuntament de Riba-roja del Túria (València)
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU
Localització: Al sud-oest del terme municipal de Riba-roja del Túria, a la zona coneguda com a Porxinos.
Descripció del projecte
1. Objecte de projecte
L'homologació comporta la classificació de sòl urbanitzable per al sector que s'homologa, la superfície total de la qual és de 1.259.573 m², sent les classificacions actuals de sòl no urbanitzable de protecció agrícola, sòl no urbanitzable de protecció hidrològica i sòl no urbanitzable de protecció ecologicopaisatgística.
L'homologació té com a objecte crear un sector per a ús residencial unifamiliar i plurifamiliar, dins del qual es projecta una superfície de 199.246 m² per a equipament esportiu privat amb pistes de tenis, camp de futbol i piscina, entre altres.
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
L'àrea objecte de planejament es troba al sud-oest de Riba-roja del Túria, limita al nord amb sòl urbà de la població mencionada, a l'est amb sòl classificat com a sòl no urbanitzable de protecció ecològica-paisatgística, a l'oest amb el paratge municipal de les Rodanes, pertanyent al terme municipal de Villamarxant, i al sud amb sòl no urbanitzable de protecció agrícola.
L'ordenació atén, com afirma la documentació tècnica del pla parcial, al millor aprofitament dels condicionants geogràfics i topogràfics. En aquest sentit destaca l'existència del barranc de Porxinos, que serveix de base per a projectar a un costat i a l'altre del barranc un eix verd, que potencia i estructura el sector en la pràctica total longitud d'aquest. A partir d'aquesta geografia que genera el barranc, es projecta a mitja vessant i per ambdós costats del barranc, la carretera principal o primària per a distribució del trànsit intern. D'aquesta manera les carreteres secundàries són perpendiculars a les vessants de muntanya, que pugen en pendent suau uns 30 m respecte del barranc, i així s'aconsegueix aterrassar les edificacions per a aconseguir millors vistes, solejada i vents.
Es projecten dos vials de connexió amb l'entorn, u pel nord en la ronda a Riba-roja que construeix Diputació, i un altre pel sud-est que connectarà amb una rotonda i la CV-374.
El viari principal està format per dos bucles, un al sud del sector que integra i dóna servei a la zona residencial i un altre al nord que rodeja l'illa destinada a l'equipament dotacional privat. A partir d'aquest anell es disposen la resta vials secundaris, que són perpendiculars al barranc.
El sector és d'ús dominant residencial en habitatges unifamiliars i plurifamiliars. L'edificabilitat total és de 423.951 m²t que comporta 2.785 habitatges.
Al marge del sector proposat, l'equip redactor de la proposta d'actuació ha treballat en un projecte de canalització per al barranc de Porxinos.
3. Alternatives
No s'hi presenten alternatives, ja que, segons afirma l'estudi d'impacte ambiental, les categories de sòl proposades es justifiquen des del punt de vista ambiental en haver-se valorat la situació preoperacional en la qual es posa de manifest la transformació en camps de tarongers abancalats, la invasió i antropització del llit, veient-se d'aquesta manera alterada la topografia, el paisatge i la vegetació originària per un continu de bancals de tarongers.
En data 15 de juny, l'Ajuntament presenta a aquest servei el text refós de l'estudi d'impacte ambiental i el document síntesi, ambdós de juny de 2006, en el qual s'incorporen les modificacions sol#SHIFT-3#licitades pels respectius serveis tècnics de la conselleria de Territori i Habitatge.
No obstant això, en aquest document no s'inclouen els plànols i arguments que van portar a desestimar altres alternatives, tal com s'estableix en el document de contestació a les al#SHIFT-3#legacions.
Tramitació administrativa
1. Admissió a tràmit
En data 18 de juliol de 2005, la Secció de Planejament del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, va remetre documentació relativa a l'homologació i pla parcial Masia de Porxinos, composta per estudi d'impacte ambiental, document síntesi, homologació i pla parcial.
En data 12 de setembre de 2005, la Secció de Planejament, del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, va remetre una còpia de l'expedient administratiu per a completar amb el projecte ja remés, formada per 4 cossos dels quals el primer, assenyalat amb el número 1 correspon a les documentació tramitada, i els números 2, 3 i 4 corresponen a les al#SHIFT-3#legacions presentades durant el termini d'exposició pública.
2. Informació pública
Litoral de l'est, SL va exposar al públic l'estudi d'impacte ambiental, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons un anunci publicat en el DOGV núm. 4979, de 6 d'abril de 2005.
Durant el període d'exposició pública s'hi van presentar 340 al#SHIFT-3#legacions, segons consta en els certificats emesos per la secretària de l'Ajuntament de Riba-roja del Túria, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum d'al#SHIFT-3#legacions presentades.
En data 23 de març de 2006, es rep en aquest servei escrit de l'Ajuntament de Riba-roja del Túria adjuntant còpia de l'informe que dóna contestació a les al#SHIFT-3#legacions formulades en el seu dia.
3. Resum de les al#SHIFT-3#legacions
L'informe de resposta a les al#SHIFT-3#legacions, que va ser realitzat pels tècnics redactors de l'estudi d'impacte ambiental i assumit per l'Ajuntament de Riba-roja del Túria, contesta a les al#SHIFT-3#legacions de caràcter ambiental que tracten les qüestions següents:
- No es recull l'examen de cap alternativa tècnica.
Resposta: En l'apartat d'alternatives s'exposa les conclusions dels estudis d'alternatives realitzades en la fase d'elaboració. No obstant això, inclourem en el document refós de l'estudi d'impacte ambiental diversos plànols i els arguments que van portar a desestimar altres alternatives. S'estima acceptable.
- No es justifica des del punt de vista ambiental el pas de sòl no urbanitzable protegit a sòl urbanitzable residencial.
Resposta: Les categories han sigut justificades des del punt de vista ambiental en haver-se valorat la situació preoperacional, en el qual es considera que l'acció antropitzant ha alterat el paisatge, per la qual cosa pot ser molt més aconsellable des d'un punt de vista ambiental el canvi d'ús, que valore i pose al servei del ciutadà les zones veïnes, d'indubtable valor ecològic, fomentant el respecte i millora del seu equilibri. Estimen positiva parcialment l'al#SHIFT-3#legació.
- No es justifica les dades de consum d'aigua potable ni acredita disponibilitat de recursos hídrics suficients per als nous usos previstos.
Resposta: Tots són documents plenament incorporables a l'estudi d'impacte ambiental. Es desestima l'al#SHIFT-3#legació.
- No es justifica la pèrdua de valor ambiental del sòl de protecció agrícola.
- Es disminueix la zona de protecció del barranc de Porxinos, es redueix la protecció ecològica-paisatgística i no es respecta l'afecció de 500 m del paratge natural municipal de les Rodanes, de Vilamarxant.
Resposta: Segons la nostra opinió, en cap lloc s'estableix que la protecció natural de l'àrea del sector atesa la seua proximitat al paratge de les Rodanes haja de ser SNU protegit. Es desestima.
- No recull l'existència de sòl amb protecció hidrològica, ni les proteccions existents de patrimoni arquitectònic i arqueològic recollides en el pla general vigent.
Resposta: En l'apartat 1 de l'estudi d'impacte ambiental s'exposa la qualificació actual proposada pel pla general.
Respecte a la zona de protecció hidrològica, es respecta la banda de terreny que els tècnics de l'organisme de conca consideren que ha de ser assignada al domini públic hidràulic.
Pel que fa a la protecció arqueològica se cita els llocs que s'han consultat.
Se sol#SHIFT-3#licita, per tant, la desestimació.
- No s'explica la presència d'un microclima en la zona.
- No es presenta cens, quantificació ni cartografia de fauna, ni flora, ni vegetació, ni paisatge...
- No es reflecteix l'afecció als camins ramaders.
Resposta: En la situació actual s'entén que no hi ha afecció i que s'ha sol#SHIFT-3#licitat informe al Servei de Camins Ramaders. Se sol#SHIFT-3#licita desestimació.
- No s'estudia adequadament la conca de drenatge del barranc de Porxinos ni els cabals de crescuda.
Resposta: L'equip redactor de la proposta ha treballat en un projecte de canalització. En el projecte s'estudia els cabals que passaran pel barranc i s'acredita la suficiència de la solució adoptada. Es desestima.
- No hi ha quadre comparatiu de superfícies en el planejament vigent i l'actuació proposada.
- No hi ha una anàlisi de la contaminació atmosfèrica i acústica, només un abolcament de dades dels dos municipis limítrofs, per la qual cosa l'estudi d'impacte ambiental no porta cap avaluació sobre l'increment de la contaminació atmosfèrica i acústica prevista i en quin grau aquest augment pot alterar el paratge natural de Les Rodanes.
Resposta: S'inclouen les dades de les estacions més pròximes les quals no són municipis sotmesos a una dinàmica molt distinta per això es consideren les dades prou representatives. Es desestima.
- No hi ha estudi de possibles afeccions al patrimoni històric i cultural sobre els tres immobles de valor cultural inventariats en el catàleg municipal com a patrimoni arquitectònic i arqueològic.
Resposta: Havent examinat el catàleg municipal, no se sap a quins tres béns immobles es refereix, atés que només s'ha localitzat el Mas de Porxinos, analitzant en l'estudi d'impacte ambiental les seues possibles afeccions i tractament. Tot això va ser remés en el seu moment a la conselleria de Cultura, esperant el dictamen d'aquesta, el qual ha de ser acceptat.
Respecte a l'absència de l'informe vinculant de la conselleria de Cultura, va ser sol#SHIFT-3#licitat davant d'aquest organisme el 7 de març de 2005. A partir d'aquesta sol#SHIFT-3#licitud, es va realitzar una proposta d'intervenció arqueològica a fi de completar la formació existent. Els resultats d'intervenció van ser remesos a l'octubre de 2005 a la conselleria de Cultura, i en aquests moments s'espera l'informe vinculant, a fi d'assumir-ne les conclusions, integrant-lo en l'expedient. Es desestima l'al#SHIFT-3#legació.
- No s'inclou en el document de l'estudi d'impacte ambiental el cost de l'establiment de mesures correctores.
4. Petició d'informació o documentació complementària
En data 17 d'octubre de 2005, aquest Servei emet requeriment de documentació a fi de completar l'expedient per a poder incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, on se sol#SHIFT-3#liciten els informes següents:
- Informe regulat per l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.
- Informe de l'organisme de conca relatiu a la suficiència de recursos hídrics.
- Informe de l'organisme de conca respecte a les afeccions al domini públic hidràulic.
- Certificats que justifiquen la capacitat de gestió de RSU i inerts.
- Informe relatiu a l'estudi de paisatge, d'acord amb la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.
- Informe de la Unitat de Camins Ramaders.
- Informe sobre l'estudi d'inundabilitat, de conformitat amb l'article 16 del document 4 del PATRICOVA.
D'altra banda, es requereix a l'Ajuntament perquè complete la documentació presentada segons diverses consideracions ambientals, que de manera resumida s'hi exposen a continuació:
- Examen d'alternatives acords als valors paisatgístics i ambientals del lloc, com també la justificació de la solució adoptada des del punt de vista ambiental.
- Quadre comparatiu de superfícies i classificació del sòl entre el planejament municipal vigent i el proposat.
- L'establiment dels cabals d'aigua per a tots i cada un dels usos prevists en el sector.
- El cost de l'establiment de les mesures correctores.
- Justificació de la inclusió en el sector de sòl forestal, classificat pel PGOU vigent com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística-natural, com també que es compute l'esmentada superfície en el total del sector.
- Compliment de les mesures de prevenció d'incendis forestals.
- Documentació més detallada sobre els vials de connexió, com també de la localització dels diversos dipòsits proposats en terreny forestal.
- La falta de documentació relativa a l'existència del paratge municipal natural de les Rodanes, com també la inexistència d'un estudi d'afeccions, mesures preventives o correctores.
- Justificació de no soterrar la línia d'alta tensió, 132 KV, que creua el sector d'est a oest.
Sol#SHIFT-3#licitud d'informes sectorials
En l'expedient incoat s'inclouen els informes següents rebuts durant la tramitació del PP:
1. Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Camp de Túria II per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenvolupament urbanístic Mas de Porxinos, de Riba-roja del Túria (València), 3 de març de 2005.
L'entitat comunica que l'EDAR de Camp de Túria II està dissenyada per a tractar 16.296 m³/dia, que actualment tracta 8.236 m³/dia i que el cabal previst, segons les dades aportades pel sol#SHIFT-3#licitant, és de 3.372 m³/dia.
Per tant, s'informa de la viabilitat del tractament, sempre que es complisca que l'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic realitze la corresponent sol#SHIFT-3#licitud de connexió i les obres necessàries amb aquest fi. Complint, sempre, amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments.
2. Informe d'Aquagest Levante, respecte de la suficiència i disponibilitat de cabals d'aigua potable per a proveir 2.800 habitatges, 10 d'octubre de 2005. Informant que:
- Segons lectures reals preses de manera diària dels pous del Calvari, el volum total d'aigua subministrada per al terme municipal de Riba-roja l'any 2005 és de 2.849.577 m³.
- S'estima que per a proveir 2.800 habitatges és necessari un volum de 1.085.875 m³ anual, sent per tant la demanda d'un total de 3.935.452 m³ anuals.
- La capacitat i aforament de les dues perforacions del pou del Calvari és de 7.936.560 m³.
- L'aigua subministrada, incloent els 2.800 habitatges, és el 49,81% de la capacitat dels pous Calvari.
Pel que certifiquen, segons les dades aportades, que hi ha disponibilitat de cabals per a proveir els habitatges esmentats, amb l'adequació de noves infraestructures per al subministrament d'aigua.
3. Informe de l'enginyer tècnic de l'Ajuntament de Riba-roja del Túria sobre la disponibilitat del Servei de RSU, 13 d'octubre de 2005. En el qual informa que quan es desenvolupe la gestió urbanística del sector Mas de Porxinos tindrà garantit el servei de recollida de residus sòlids urbans i transport al centre o centres corresponents, sent que l'Ajuntament té contractat mitjançant concessió administrativa la gestió d'aquest servei de recollida de residus sòlids urbans i transport amb l'empresa Urbaser SA.
4. Direcció General de Patrimoni Cultural, 16 de febrer de 2006, en el qual s'informa, entre altres qüestions, que s'ha posat de manifest que s'han localitzat dos nous jaciments arqueològics que s'han denominat Fonteta Raquea i Terrasses de Porxinos. Pel que fa al primer, ja se'n tenia constància i la prospecció ha permés comprovar la seua presència atorgant-li una cronologia que comprén des del segle III a n e fins al segle II a n e. S'estableix, que el segon és associable al paleolític mitjà. Així mateix, s'han detectat abrics que podrien estar associats a la mateixa cronologia.
Pel que fa al pròxim aqüeducte romà de Porxinos indiquen que no es veurà afectat.
D'altra banda assenyalen que, es transcriu literalment:
El jaciment de la Fonteta Requia està directament afectat pel projecte en estar dissenyat en la ubicació d'aquest un nou vial. En el document tècnic aportat es plantegen diverses mesures correctores però vista l'afecció directa a aquest jaciment la millor mesura seria la no-afecció d'aquest, i en conseqüència, la corresponent modificació del projecte respecte d'això, ja que l'execució d'actuacions amb posterioritat podrien determinar, d'acord amb el que preveu l'article 62 de la Llei de patrimoni cultural valencià, una modificació del projecte en fase d'execució d'obres amb les complicacions següents que comportaria.
Estableixen una sèrie de mesures correctores, que les recull posteriorment l'estudi d'impacte ambiental presentat.
Pel que fa al patrimoni paleontològic, assenyalen que la incidència serà nul#SHIFT-3#la.
Des del punt de vista etnològic, assenyalen a més del Mas de Porxinos una sèrie de forns i mines lligades a l'extracció d'algeps.
Finalment, estableixen la necessitat de realitzar un estudi que s'ha d'incloure en l'estudi d'impacte ambiental, que permeta la reconstrucció del paisatge original que permet entendre el present, ja que segons es recull literalment:
Malgrat la minuciositat i rigor de la documentació aportada cal tenir en compte que en àmbits on la transformació del territori comporta un gran canvi, aquest comporta una despesa social evident per a la memòria col#SHIFT-3#lectiva de la comunitat afectada, ja que comporta una modificació irreversible d'un paisatge històric que fa necessari documentar i estudiar els espais de vida i treball, els escenaris de vida quotidiana que han sigut construïts per l'home i que definim com a paisatges culturals farcits d'informació sobre el grup que els ha construït al llarg de l'espai i el temps.
5. Servei de Suport Tècnic, de 23 de juny de 2006, en el qual s'indica que l'estudi de paisatge, per tractar-se d'una actuació que es troba en l'àmbit del Parc Metropolità del Túria, es remet a la Sra. Arancha Muñoz (EPYPSA), com a equip redactor de l'esmentat parc, la qual emet un informe sobre l'actuació integrada urbanització Mas de Porxinos.
En l'informe, s'explica l'objectiu principal del parc metropolità, que és que a través de la conservació, millora i posada en valor del sistema d'espais oberts es contribuïsca en la mesura que siga possible al desenvolupament sostenible dels municipis en termes econòmics, socials i culturals.
Per a definir el sistema d'espais oberts han analitzat l'àmbit del parc i han identificat àrees i elements d'especial interés paisatgístic. En el cas de la zona objecte d'estudi, la vall de Porxinos a Riba-roja del Túria, els espais que tenen interés paisatgístic són: per motius ambientals (com per exemple, el barranc de Porxinos i muntanya Les Rodanes), culturals (Mas de Porxinos, aqüeductes, cultius de regadiu sobre bancals, etc.) i paisatgístics o visuals (Les Rodanes i les cingles/vessants de les muntanyes)
Vist l'esmentat informe, aquest servei, es ratifica amb allò que s'ha exposat en les seues conclusions que a continuació s'hi transcriuen:
1. Amplària dels corredors transversals de connexió entre les muntanyes forestals i el corredor amb el riu Túria. L'ordenació proposada per a la urbanització Mas de Porxinos redueix l'amplària de les franges o connexions ecològiques i funcionals entre els espais de valor per la qual cosa per a aconseguir els objectius del Parc Metropolità del Túria se suggereix una ampliació dels esmentats espais i el tractament d'aquests com a connectors ecològics funcionals.
2. Integració visual en el caràcter del lloc. Les connexions del punt anterior, amb l'amplària proposada, a més serveixen per a trencar el continu urbanitzat. D'aquesta manera es busca una major integració visual del futur desenvolupament urbanístic.
3. L'edificació a les vores que recauen en el sistema d'espais oberts, tant en els espais de valor, forests, boscos, barranc com en les connexions, no haurà de crear una barrera entre aquests i l'interior urbà. L'estructura de carrers i espais públics de la mateixa ordenació ha de facilitar la connexió de vianants entre aquestes i el sistema d'espais oberts del Parc Metropolità.
Durant la tramitació s'ha sol#SHIFT-3#licitat informe els organismes següents:
- Servei Territorial de Medi Ambient.
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
- Servei Territorial de Planificació i Ordenació del Territori.
- Servei d'Ordenació del Territori.
- Servei de Conservació de la Biodiversitat.
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.
Dels quals s'han rebut els que segueixen:
6. Servei Territorial de Planificació i Ordenació del Territori, de 21 d'octubre de 2005, en el qual s'adjunta l'informe del director general de Planificació i Ordenació Territorial, del qual s'extrau, a continuació, els aspectes ambientals següents:
Conveni administratiu: es destaquen dos aspectes del conveni firmat el 25 d'abril entre l'Ajuntament de Riba-roja del Túria i la mercantil Litoral del Este, SL, dels quals es destaca el següent compromís per part de Litoral del Este, SL:
Litoral del Este SL assumeix el compromís de realitzar les actuacions següents de caràcter ambiental:
a. Execució d'un corredor verd d'est a oest del sector aprofitant les taques de sòl forestal.
b. Respecte de la zona de protecció del paratge municipal de Les Rodanes de Vilamarxant.
c. Creació d'una zona verda, que inclourà un itinerari de vianants i ciclista al llarg del barranc de Porxinos i fins al límit del sector, amb connexió directa de la població amb el riu i el bosc metropolità. El document d'homologació haurà d'establir les condicions de connexió de l'esmentada zona verda i els itineraris fins al llit del riu Túria per a la seua execució futura per part dels sectors limítrofs que puguen delimitar-se.
d. Adequació del camí ramader denominat Camí de Cheste (assagador de Castella).
e. El disseny definitiu de totes aquestes actuacions quedarà perfectament integrat pel que fa a les espècies vegetals que s'han d'utilitzar i connectar amb el sistema ambiental i paisatgístic que constituirà el Bosc Metropolità del Túria.
Informes: entre els quals es destaquen:
Servei Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient, amb data entrada 20 de setembre de 2005. Es realitzen una sèrie de consideracions generals, indicant més concretament el que segueix:
a. El vial perimetral que discorre per l'oest del sector ha de circumval#SHIFT-3#lar totalment les edificacions per a no deixar cap habitatge en l'exterior del seu traçat, a fi de proporcionar més seguretat enfront d'incendis forestals.
b. Han de representar-se les línies elèctriques que uniran els centres de transformació a fi que l'estudi d'impacte ambiental preveja les possibles afeccions al terreny forestal.
c. Es considera imprescindible, com a eficaç mesura de protecció contra incendis, que es realitzen els treballs silvícoles adequats (desbrossaments, aclarides i podes altes) en una franja perimetral de 50-100 metres al llarg de la línia exterior, com també de les zones forestals que queden englobades a l'interior del sector.
d. El programa de vigilància ambiental ha de ser contractat amb una empresa aliena al promotor, havent de mantenir contacte continu amb el Servei Territorial de Medi Ambient per a assegurar-ne el seguiment per part de l'administració forestal.
Secció de Camins Ramaders del Servei Territorial de Medi Ambient, amb data entrada 20 de setembre de 2005, indicant que els camins ramaders existents han de ser tractats d'acord amb el que preveu la llei estatal reguladora.
L'informe del Servei Territorial de Planificació i Ordenació del Territori conclou a la vista de tot l'anterior, no elevar l'expedient a la Comissió Territorial d'Urbanisme fins que s'emeta la declaració ambiental, havent en tot cas de corregir-se una sèrie de qüestions. De les esmentades correccions es recullen les de caràcter ambiental, que són:
- Haurà d'aportar-se estudi acústic i estudi de necessitats habitatge protegit.
- Es crearà un viari perimetral pel costat est, amb amplària mínim de 16 m que separe la zona habitable de la forestal, com a mesura de prevenció contra incendis. En el mateix sentit deurà redelimitar-se el vial perimetral oest d'acord amb l'informe de la Secció Forestal.
- Es corregirà la superfície computable, excloent el sòl forestal, el llit del barranc i els camins ramaders, que en mantindran la classificació de no urbanitzable protegit. En definitiva, el sector i el sòl protegit adscrit s'ajustarà a allò que resulte del Pla general forestal. En particular hauran de classificar-se com a sòl no urbanitzable forestal la zona grafiada en el Pla general forestal que recau en les illes AD-1 i AD-2.
- Se cedirà directament a la Generalitat Valenciana, o s'adscriurà al sector per a la seua cessió, una superfície de sòl forestal igual a l'ordenada, en l'àmbit del bosc metropolità i situat al terme de Riba-roja. Preferentment en colindància amb els ja inclosos en l'ordenació proposada.
- Tot el sòl forestal adscrit es classificarà com a no urbanitzable parc públic natural de la xarxa primària, d'acord amb l'article 15.3 de la Llei 10/94, de la Llei de sòl no urbanitzable.
- La connexió est haurà de suprimir-se per ser incompatible el traçat d'aquesta amb el manteniment del camí ramader assagador d'Aragó i perquè una via ràpida de comunicació seria inadequada per a mantenir-se la massa forestal destinada a integrar-se en el projecte de bosc metropolità.
- Es grafiarà la zona de servitud i afecció del barranc de Porxinos, d'acord amb la legislació d'aigües, establint les limitacions legals. La zona verda longitudinal situada a l'oest del barranc no compleix en la major part del seu traçat l'amplària mínima de 25 m I en una bona part, ni tan sols la de 12 m.
- Haurà de complir-se l'informe de camins ramaders, el de la Direcció General de Transports de la conselleria d'Infraestructura i el de Servei de Suport Tècnic pel que fa a l'estudi de paisatge.
- El corredor verd per a connectar les zones forestals a l'est i oest haurà de ser correctament grafiat, i desplaçar, en la mesura que siga necessari, les places d'aparcament.
- L'execució del corredor verd i de la zona verd paral#SHIFT-3#lela al barranc, requeriran informe favorable de la conselleria de Territori per a coordinar-ne el disseny amb el projecte de bosc metropolità. Constarà en la fitxa de gestió.
- Pel que fa a l'afecció sobre béns de caràcter patrimonial, s'haurà de complir l'informe de la conselleria de Cultura.
- D'acord amb la informació de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha de presentar-se en aquest organisme projecte de canalització del barranc que ha d'incloure com a annex estudi d'hidrologia per a avingudes amb període de retorn de 500 anys, com també els càlculs justificatius de la capacitat de les seccions projectades per a evacuar les esmentades avingudes. Es presentarà igualment estudi d'inundabilitat que analitze l'increment de risc produït peles escorriments que abocaran al barranc, i proposar, si és el cas, mesures correctores oportunes de conformitat amb les previsions del PATRICOVA.
- Haurà de justificar-se la procedència i la suficiència del proveïment de l'aigua.
- Es justificarà el compliment del compromís contret per l'urbanitzador pel que fa a l'adequació de l'assagador d'Aragó.
7. Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 15 de desembre de 2005, en el qual s'informa desfavorablement l'homologació modificativa i pla parcial Mas de Porxinos, terme municipal de Riba-roja del Túria (València), en funció dels aspectes següents:
- No hi ha cartografia en què es reculla la delimitació exacta de la zona del domini públic del barranc de Porxinos i la zona d'afecció d'aquest, havent de procedir-se, si és el cas, a tramitar el corresponent procediment de delimitació, les despeses de tramitació del qual i les operacions sobre el terreny aniran a càrrec del sol#SHIFT-3#licitant.
- Es considera que s'ha desistit de la petició d'autorització de canalització en haver transcorregut el termini d'esmena concedit sense que s'hi haja aportat la documentació requerida.
- Respecte a l'emissió de l'informe respecte a la suficiència de recursos hídrics, està pendent de l'esmena per l'Ajuntament de Riba-roja del defecte de documentació presentada.
- Pel que fa a les afeccions principals a les quals fa referència l'escrit de l'Àrea d'Avaluació Ambiental, cal indicar:
- Respecte al sòl no urbanitzable de protecció hidrològica, l'article 16 de la Llei 10/2004, del sòl no urbanitzable, determina que els plans generals i, si és el cas, els plans especials, inclouran la protecció absoluta de construir en aquest, com també les mesures que s'han d'adoptar a l'efecte de la conservació d'aquest, protecció o millora. Per tant no cal aprovar una actuació que preveu, com es recull en l'escrit: l'eliminació de part del sòl classificat en PGOU com a no urbanitzable de protecció hidrològica.
D'altra banda, cal indicar que la modificació de la qualificació urbanística no pot variar en cap cas el caràcter de la zona d'afecció del domini públic hidràulic.
- La construcció d'edificacions dins de la zona de policia ha de disposar de l'informe favorable previ d'aquesta confederació.
- Pel que fa a les obres de canalització del barranc, ja s'ha indicat que no tenen l'autorització necessària.
En data de 21 de juny de 2006, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, emet un informe sobre l'estat de tramitació dels expedients oberts en l'esmentat organisme relatius a l'homologació modificativa i pla parcial de Porxinos, en el qual es comunica el que segueix:
1. Amb data 29 de desembre de 2005, es remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural informe desfavorable respecte la disponibilitat de recursos hídrics.
2. Amb data 5 de maig de 2006 s'informa l'actuació respecte a l'estudi d'inundabilitat remés a aquest organisme per l'àrea de Planificació i Ordenació del Territori de la conselleria.
3, Amb data 11 de maig de 2006 es remet a l'Ajuntament de Riba-roja informe desfavorable respecte al conjunt d'actuacions urbanístiques proposades en el municipi (entre les quals es troba la referida a Mas de Porxinos en compliment del que exigeixen els articles 25.4 de la Llei d'aigües, i 19.2 de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge, per falta de recursos hídrics.
4. Després de rebre el 24 de maig de 2006 nova documentació relativa a la canalització proposada del barranc de Porxinos en la zona d'actuació, amb data 5 de juny de 2006, es remet escrit al sol#SHIFT-3#licitant en què es requereix documentació complementària.
5. El 7 de juny de 2006 es manté una reunió en la Comissaria d'Aigües amb els redactors del pla en què es plantegen determinades proposades per a resoldre els problemes detectats, tant relatius a la canalització com a la disponibilitat de recursos hídrics.
6. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'actuació proposada, Litoral del Este SL proposa, segons escrit rebut en aquest organisme el 9 de juny de 2006, una xarxa doble de subministrament, i reserva l'aigua potable per als usos domèstics de consum humà i subministrant aigua no potable per a la resta d'usos domèstics. Així mateix, per al reg de zones verdes es proposa la utilització d'aigües depurades. L'esmentat sistema es considera viable, atesa la reducció del consum d'aigua potable que comporta, sense que això prejutge el sentit de la resolució dels procediments d'autorització i concessió pertinents.
7. Amb data 9 de juny de 2006 se sol#SHIFT-3#licita en aquesta Confederació Hidrogràfica la concessió per a la reutilització d'aigües depurades procedents de la depuradora Camp de Túria II per a la xarxa de proveïment no potable i per al reg de zones verdes, que es tramitarà en el corresponent expedient de concessió.
8. En data 9 de juny de 2006 se sol#SHIFT-3#licita el canvi d'ús i titularitat de la concessió 2003CP0139 que permeta el seu ús per a proveïment de la població, que es tramitarà en el corresponent expedient d'autorització.
9. Amb data 16 de juny de 2006 es manté una reunió entre els tècnics d'aquesta confederació i els redactors del projecte de canalització del barranc de Porxinos, a aquest efecte de revisar les deficiències observades en l'esmentat projecte de canalització, arribant-se a la conclusió que es tractava d'inconvenients esmenables mitjançant la presentació de l'oportuna documentació. L'esmentada documentació no s'ha presentat a hores d'ara.
Informe sobre la canalització de Porxinos al pas d'aquest per l'àmbit dels terrenys del PAI Mas de Porxinos, al terme municipal de Riba-roja de Túria (València), de data 27 de juny de 2006, en el qual s'estableix que examinada la instància subscrita pel Sr. Lorge C. David Langa en representació de la Litoral del Este SL sol#SHIFT-3#licitant autorització per a l'execució de les obres de canalització i d'acord amb l'informe de l'Àrea de Gestió del Domini Públic, resolen accedir a això, d'acord amb una sèrie de condicions de les quals s'extrauen les de caràcter ambiental:
Condicions particulars
1. S'autoritza a Litoral del Este SL per a l'execució de l'obra de canalització del barranc de Porxinos al pas d'aquest per l'àmbit dels terrenys del PAI Mas de Porxinos, d'acord amb el projecte presentat, subscrit per un enginyer de camins al juny de 2006.
La secció de la canalització serà trapezoïdal i oberta, diferenciant-se en aquesta un llit menor (dissenyat per a evacuar el cabal d'avinguda amb període de retorn de 2 anys) de 5,00 m d'amplària en la base i 1,50 m d'alçària, un llit mitjà (pr 25 anys) de 8,00 m en la base i 1,00 m d'alçària, i sengles murets laterals de formigó, de 0,6 m d'alçària, separats 16,00 m entre ells. Els llits menor i mitjà seran revestits amb geocel#SHIFT-3#les.
S'executarà així mateix la necessària transició entre els llits artificial i natural.
S'autoritza, al mateix temps, la construcció dels col#SHIFT-3#lectors de recollida de les aigües pluvials que donen en l'àmbit de la urbanització i l'abocament d'aquestes al barranc en el començament de la canalització
L'abocament que s'autoritza correspon a aigües d'origen exclusivament pluvial, les quals no hauran d'haver tingut contacte amb altres utilitzades en processos industrials o amb superfícies destinades a depòsits de residus o productes susceptibles de contaminar-les.
2. L'autoritzat queda obligat a construir les obres necessàries per a crear la velocitat amb què es desguassen les avingudes si la Confederació Hidrogràfica del Xúquer les estimara necessàries, i també aquelles altres que l'esmentada confederació li ordenara per a no perturbar la capacitat de desguàs de les obres que s'autoritzen.
3. A l'empara d'aquesta no podran efectuar-se la captació d'aigües del llit, ni l'abocament de residus sòlids o líquids a aquest, sense la l'autorització prèvia administrativa.
Condicions generals
1. Els treballs referents a aquesta autorització s'efectuaran de forma ordenada, contínua i progressiva sense danyar al llit ni als marges i sota la responsabilitat directa del facultatiu designat per l'autoritzat, si és el cas.
2. El depòsit de productes, que no podrà sobrepassar en cap cas els límits prefixats en aquesta autorització, es farà sensiblement paral#SHIFT-3#lel al curs de les aigües sense formar escalonaments, alteracions brusques, ixents ni sobre elevacions que puguen desviar-les perillosament, sent responsable l'autoritzat dels danys i perjudicis que a causa d'això puguen produir-se i del seu compte les modificacions que l'administració ordene dur a terme, en qualsevol moment, per a evitar-los.
3. Queda prohibit el dipòsit en el llit o marges de materials que, per la composició d'aquests puguen transmetre propietats nocives a les aigües.
4. L'autoritzat queda obligat a complir, a més del que disposa la legislació d'aigües, les disposicions de la legislació de pesca fluvial per a la conservació de les espècies aqüícoles, i de la legislació de medi ambient aplicable.
8. Servei d'Ordenació Territorial, de 9 de març de 2006, que remet informe sobre el document relatiu a l'afecció de risc d'inundació, presentat en data 22 de desembre de 2005 per l'entitat mercantil Litoral del Este SL, del qual es desprén que, la documentació presentada no justifica adequadament que el desenvolupament del planejament no produeix un increment significatiu del risc d'inundació en els terrenys limítrofs a aquest (aigües avall del barranc al nord del sector).
Per un altre costat assenyala que l'àmbit del sector on es pretén desenvolupar el PP està qualificat com a sòl no urbanitzable, que segons el PATRICOVA estableix en l'article 22 que el sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable.
Finalment, estableix que el PP amb la solució proposada d'enllitament del barranc de Porxinos, eix vertebrador del sector, haurà de disposar de l'informe favorable de l'organisme de conca, per afectar el domini públic hidràulic, i incorporar l'estudi d'inundabilitat amb tota la documentació exigida en la normativa del PATRICOVA.
En 20 de juny de 2006, el Servei d'Ordenació Territorial, emet un nou informe revisada la documentació aportada pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, en el qual s'adjunta plànol amb una nova proposta d'ordenació en què s'han introduït modificacions per a esmenar l'informe anterior. Literalment l'informe diu:
L'àmbit del sector on es pretén desenvolupar el pla parcial Mas de Porxinos que està qualificat com a sòl no urbanitzable comú, no es troba afectat per risc d'inundació del PATRICOVA. La qual cosa comuniquem perquè en prengueu coneixement i als efectes oportuns.
9. Servei de Conservació de la Biodiversitat, de 8 de maig de 2006, en el qual es descriuen les comunitats vegetals existents en el sector, que són:
5330 Querco coccifera-Lentiscetum
5330 Thymo piperellae-Helianthemetum marifolii
6220 Lapiedro martinezii-Stipetum tenacissimae
8230 Thymo piperellae-Hypericetum ericoidis
Es tracta de matolls termomediterranis, pastius mediterranis xerofítics anuals i vivaços i vegetació colonitzadora de terrenys pedregosos i lapiaz, amb diferents graus de cobertura i naturalitat.
10. Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, de 18 d'abril de 2006, en el qual s'estableix que la competència per a emetre el corresponent informe d'afecció del projecte considerat al Paratge Natural Municipal de les Rodanes és de l'òrgan gestor del mateix, que en aquest cas és l'Ajuntament de Vilamarxant.
Afeccions legals
Respecte a l'estudi d'impacte ambiental de juny de 2006,
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, CTV, PGOF i xarxa Natura s'han detectat, en l'àrea d'estudi, afeccions a sòl forestal. Aquests sòls es localitzen al nord del sector, concretament són les parcel#SHIFT-3#les SJL-1, SJL-4 i gran part de l'EQ-TD, les quals se situen sobre sòl forestal.
D'altra banda, les zones forestals del sector recullen alguns dels hàbitats pertanyents a la xarxa Natura, destacant l'existència de l'hàbitat prioritari 6220 Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi present a la forest de les Rodanes.
L'àrea d'estudi, no es troba afectada per cap de les figures d'espai protegit existent, no obstant això, la forest d'utilitat pública, que constitueix el límit oest del sector, està declarada paratge natural municipal denominat les Rodanes.
Les Rodanes, amb una superfície de 582,5 ha, en la qual s'estableix, a més, una franja de protecció de 500 m, presenta un elevat valor natural, podent-se ser catalogada com una singularitat litològica, fins i tot de la Comunitat Valenciana, per presentar litologies silícies d'arenoses del triàsic de la fàcies del bundsantein, conegudes com rodeno o gres roig i que tan escasses són a la resta de la Comunitat Valenciana.
La presència d'aquestes litologies originen, juntament amb els diversos factors ambientals, que es desenvolupen sòls característics que sustenten un elevat nombre d'espècies vegetals, comptabilitzant-se fins a un total de 170 taxons distribuïts entre les diverses associacions vegetals presents a les Rodanes.
Destaca la presència d'una sèrie d'hàbitats considerats prioritaris per la Directiva habitats.
La fauna també es troba ben representada en aquest paratge natural municipal, destacant el grup de les aus amb prop de 50 espècies presents i el dels mamífers amb 15.
Posseeix a més un elevat valor de posició en constituir la massa vegetal millor conservada en l'entorn metropolità de València, raó per la qual ha sigut inclosa en el futur Parc Metropolità del Túria.
Porxinos, malgrat no ser més que una vall transformada per la citricultura constitueix un nexe d'unió entre dues xicotetes cadenes muntanyoses de gran valor ecològic, Les Rodanes i la Muntanya del Frare, d'ací el seu gran valor ecològic i paisatgístic i el seu paper especial de corredor natural. Així mateix, el barranc de Porxinos comporta el lloc on els animals busquen l'aliment i l'aigua.
Així mateix, aquest enclavament és el que major ambiental presenta dins del terme municipal, a la vora de la conca del riu Túria, ja que la resta del municipi està dedicat a l'agricultura, o ja ha sigut urbanitzat.
Per tant, el desenvolupament d'aquest sector comportarà l'eliminació de l'esmentat corredor natural, com també la introducció d'una forta pressió humana en un dels llocs de major valor ambiental del terme municipal de Riba-roja del Túria i en el paratge natural municipal de les Rodanes, la qual cosa comportarà una retirada dels animals cap a zones més tranquil#SHIFT-3#les, amb la conseqüent degradació i pèrdua de la biodiversitat de la part del bosc més pròxima al sector de Porxinos. Aquesta degradació serà més conflictiva ja que pel fet de no respectar-se els 500 m establits de protecció, la zona que patirà la major pressió és pròpiament la pertanyent al paratge natural municipal.
Al mateix temps, l'eliminació de les zones de terrenys forestal implicarà la desaparició d'elements vegetals característics del bosc mediterrani característic d'aquest enclavament.
D'altra banda, la proximitat excessiva que es planteja dels habitatges respecte a la zona forestal, s'ha deixat la distància mínim 25 metres quan l'informe forestal aconsellava entre 50 i 100 metres, comportarà un risc en cas d'incendi tant per a la mateixa forest com per als habitatges, com també una excessiva pressió sobre la zona forestal, ja comentada anteriorment.
2. PATRICOVA. Al nord del sector hi ha una zona que presenta un risc alt d'inundació, 25 anys i amb calat baix. L'esmentat sector, finalment, és extret de l'àmbit d'actuació.
L'estudi d'impacte ambiental no ha valorat la possibilitat de l'increment en el risc d'inundació que aquesta zona pot patir a causa de l'abocament de les aigües d'escorriment de tot el sector al barranc de Porxinos.
3. Camins ramaders. En el sector es localitzen l'assagador de Castella, conegut com a camí de Xest, i el camí de Porxinos o assagador de la Serra.
L'assagador de Castella, coincideix amb el límit oriental del sector. Aquest assagador té una amplària legal de 37,61 m. El límit occidental, està definit pel camí de Porxinos, que es troba sense classificar al terme municipal de Riba-roja, encara que es troba en procés. No obstant això, el camí s'interna al terme municipal de Vilamarxant, on sí que està classificat com a camí ramader, amb una amplària legal de 20,89 m.
Inicialment ambdós camins eren utilitzats en part com a accessos a la nova urbanització, per la qual cosa es veien afectats en el seu disseny. En el pla corresponent a juny de 2006, s'elimina l'esmentada afecció, ja que no es fan coincidir amb els vials d'accés al sector.
No obstant això, segons indica l'estudi d'impacte ambiental podran veure's afectats per la circulació de vehicles pesants durant les obres ja que poden ser utilitzats com a accés a la zona d'obres durant l'execució, i se'n proposa la reparació dels danys una vegada s'hagen conclòs les obres, i se'n respecta el traçat i ample legal.
4. Rambles i llits. En l'àmbit d'actuació es localitza el barranc de Porxinos, el qual passa a ser l'eix vertebrador de tot el projecte, i tres barrancs secundaris tributaris del de Porxinos.
El barranc de Porxinos ha sigut modificat com a conseqüència de la transformació agrícola realitzada a la vall, per la qual cosa presenta una conca oberta i lliure de vegetació en la major part del seu recorregut. No obstant això, en la capçalera, a la vora de la lloma de la Fonteta Raquea, es troba en el seu estat natural. La qual cosa el converteix en un emplaçament estratègic per a la fauna de la zona.
L'estudi d'impacte ambiental no recull possibles afeccions al barranc de Porxinos, malgrat que el planejament va acompanyat d'un projecte de canalització d'aquest, el qual disposa de la corresponent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sempre que s'estiga als condicionants establits en l'informe emés en data 27 de juny de 2006.
En la documentació tècnica s'observa que el traçat del barranc de Porxinos es respecta en part, sent eliminat en la part alta o cap del barranc, al sud de l'actuació i a la vora de la lloma de la Fonteta Raquea, donant pas a una àmplia parcel#SHIFT-3#la dotacional privada, sense justificar, ni valorar adequadament, des del punt de vista ambiental.
Respecte als barrancs secundaris, només es respecta un dels tres, el qual s'integra en una de les zones verdes del projecte. Els altres dos que connecten amb la capçalera del barranc, a la vora de la lloma de la Fonteta Raquea són els que no es preveuen.
El projecte de canalització proposa, com indica l'informe de Confederació de 27 de juny de 2006, una secció trapezoïdal i oberta, i es diferencien dos llits previstos en funció dels períodes de retorn previstos, per a 2 i 25 anys. Ambdós llits estaran revestits amb geocel#SHIFT-3#les.
5. Jaciments arqueològics. El PGOU de Riba-roja estableix tres àrees de protecció de patrimoni arquitectònic i arqueològic a la zona d'estudi, la protecció de la qual no es recull en el nou planejament presentat.
L'estudi d'impacte ambiental inclou el Mas de Porxinos, que podria remuntar-se al segle XVI, que està protegit per les normes urbanístiques com a conjunt arquitectònic singular i es proposa com a únic ús permés el de la rehabilitació d'aquest.
Segons indica l'estudi d'impacte ambiental, per a l'estudi detallat del patrimoni cultural es va dur a terme una prospecció minuciosa, de la qual es van obtenir els resultats següents:
- La Fonteta Raquea: Situada a la part baixa de la vessant meridional d'aquesta xicoteta elevació. Majoritàriament, s'hi han trobat fragments de ceràmica d'adscripció ibèrica i romana, fragments de rusc i altres recipients que poden anar des dels segles IV-III BC fins a les primeres centúries de la nostra era. Aquestes restes poden estar revelant l'existència d'un assentament rural iberoromà (vil#SHIFT-3#la) en el substrat.
- Terrassa de Porxinos: Entre el camí meridional d'accés a la Masia de Porxinos i un barranc secundari del barranc de Porxinos s'han localitzat unes poques peces lítiques d'adscripció paleolítica.
- Sis forns mina de Perol: Mina d'algeps amb dos conjunts de tres forns i abric dels treballadors, pertanyents a una antiga explotació d'algeps en explotació des dels anys 30, actualment abandonada.
La realització de les obres per a la urbanització del sector afectarà, com assenyala l'estudi d'impacte ambiental, el jaciment arqueològic de la Fonteta Raquea, afectat pel vial d'accés, i la Terrassa de Porxinos per les edificacions, si no es prenen les precaucions pertinents.
D'altra banda, diu l'estudi d'impacte ambiental, que els moviments de terres poden deixar al descobert jaciments o altres elements del patrimoni que fins al moment no es troben catalogats i poden ocasionar danys en aquests si no es tenen les precaucions pertinents.
L'estudi d'impacte ambiental no té un pla en què apareguen situats i georeferenciats els diversos jaciments trobats, per la qual cosa no és possible avaluar adequadament l'afecció d'aquests.
6. Punts d'interés etnològic. S'han trobat, segons assenyala l'estudi d'impacte ambiental, restes d'antigues pedreres d'extracció de materials a què de vegades s'associen determinades estructures per al seu processament (forns d'algeps), entre els que es troben dos forns en la zona de Poteta de Bou, una caseta de pedra seca en la vessant nord de la Fonteta Raquea i un amagatall de pedra seca.
En aquest cas l'estudi d'impacte ambiental tampoc presenta plànol en què apareguen situats i georeferenciats els diversos punts d'interés etnològic trobats, per la qual cosa no és possible avaluar-ne adequadament l'afecció.
L'estudi d'impacte ambiental únicament preveu una sèrie de mesures correctores que es resumeixen en la realització d'un seguiment durant les obres.
Consideracions ambientals
1. En l'àrea es detecta: un sistema de relleus carbonatats moderadament karstificats: Àrees muntanyoses constituïdes predominantment per roques carbonatades on la morfologia càsrstica, en general és poc rellevant i un sistema al#SHIFT-3#luvial-col#SHIFT-3#luvial (zona baixa, formant la vall amb cultius de tarongers); dipòsits caracteritzats per la mescla de materials procedents de traginament de fluvials i erosions de vessant, com a conseqüència de donar-se ambdós processos simultàniament. Aquest tipus de sistemes estan associats a barrancs i rambles.
Per tant, en els dos sistemes anteriors del sector podem trobar cudols, graves i llims en la zona de la vall i en el llit del barranc, hi ha predomini de cudols i graveres. D'altra banda, la zona muntanyosa està formada per dolomies.
L'àrea de la vall, conseqüentment, presenta una vulnerabilitat d'aqüífers mitjana compatibles amb desenvolupaments urbanístics intensius i extensius.
D'altra banda, les vessants de la muntanya del Frare presenten un risc de lliscament baix, que caldria tenir en compte.
2. En la zona d'estudi està caracteritzada per la presència de cambisòls càlcics, que en aquest cas són sòls profunds o amb profunditat mitjana, ben estructurats, amb continguts variables en matèria orgànica, ph lleugerament alcalí, i de vocació agrícola i forestal.
L'ús, en l'actualitat, és agrícola intensiu, en zona plana amb cultius hortícoles i hortofructícoles, de regadiu, amb fertilitat natural elevada o fàcilment millorable. La capacitat agrícola del sòl és elevada classe B, per a la zona de la vall i baixa classe D per a les zones muntanyoses.
La zona de la muntanya del Frare presenta un risc d'erosió actual alt i potencial molt alt. L'estudi d'impacte ambiental no ha avaluat el possible impacte que el desenvolupament del sector podria produir, ja que el desenvolupament del sector comportarà un nombre més gran de visitants en la zona, com també l'increment del risc d'incendi en la zona.
3. Amb poques paraules es poden distingir dos tipus de vegetació predominant en l'àrea d'estudi.
- Cultius de regadiu i de secà: acompanyats de la vegetació arvense i nitròfila pròpia dels terrenys cultivats i amb elevada matèria orgànica. Destaca el cultiu d'oliveres i el de tarongers, molt més abundant.
- Masses forestals acompanyes de matoll: restes del bosc originari caracteritzat per espècies de port arbustiu i representat per matolls heliòfils.
En el sector, el barranc i les masses forestals coincideixen amb la vegetació potencial de la zona, en menor o major mesura; ja que la resta de la vall ha patit una transformació agrícola que l'allunya de l'estat inicial d'aquesta. Això es recull clarament en el plànol B-4, corresponent al PP, en el qual es recullen els usos, aprofitaments, vegetació i edificacions existents.
En el catàleg de flora presentat apareixen algunes de les espècies recollides de protecció en l'Ordre 20 de desembre de 1985, de la conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, com Chamaerops humilis, la qual cosa no es preveu en l'estudi d'impacte ambiental.
Així mateix, a l'àmbit d'actuació apareixen hàbitats característics del bosc mediterrani. És important destacar la funció que exerceix la vall com a corredor natural, ja que connecta l'ecosistema fluvial del Túria amb el bosc, tal com reflecteix l'informe presentat per l'arquitecta Arancha Muñoz, responsable del projecte del Parc Metropolità del Túria.
En la proposta inicial s'incloïen sectors de sòl forestal afectats per incendi, que en el planejament presentat al juny de 2006 s'extrauen en traure del sector les zones catalogades pel PGOF com a sòl forestal.
4. L'estudi d'impacte ambiental a l'inici del capítol dedicat a la fauna estableix que l'anàlisi realitzada es refereix a una àrea major que la concreta de l'estudi, atesa la mobilitat dels seus elements. Per tant, el catàleg presentat recull aquelles espècies que d'una manera o una altra es relacionen amb l'àrea d'estudi. Aquesta llista és una simple recopilació de noms en què s'assenyala la probabilitat de la seua presència en la zona o no. Per la qual cosa resulta molt bàsica i dóna poca informació sobre la fauna existent en el sector, ja que no assenyala en quins punts es pot trobar predominança de cada espècie ni com fan ús de l'àrea d'estudi, assenyalant si és l'àrea de campeig, de nidificació o quins són els punts més freqüents de pas. Per tant, la informació a aquest respecte resulta insuficient, la qual cosa porta a una difícil valoració de la zona.
D'altra banda, en la llista s'han trobat algunes de les espècies amb algun tipus de protecció d'acord al Decret 265/1994, de 20 de desembre, del Govern Valencià, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies amenaçades de fauna i s'estableixen categories i normes de protecció de la fauna, com són el cas de l'àguila reial, àguila de panxa blanca, el duc, existència de diverses espècies de rates penades... Fet que no es preveu en l'estudi d'impacte ambiental.
Posteriorment, aquest catàleg s'amplia per a l'àrea de Les Rodanes, el qual per extensió, ja que les espècies es mouen, haurien d'aplicar-se a la zona d'estudi. En aquest cas, ja es reflecteix l'existència d'hàbitats prioritaris, i la d'algunes espècies de flora endèmiques i fins i tot, afirmen que prop de 50 espècies d'aus i 15 de mamífers, a més d'almenys tres invertebrats són endèmics o estan protegits.
5. El subministrament d'aigua de consum humà es realitzarà per part de l'empresa que actualment subministra el municipi de Riba-roja (Aquagest). L'aigua es portarà des dels pous el Calvari fins a dos depòsits de nova instal#SHIFT-3#lació dins de l'àmbit de la urbanització.
Els depòsits es construiran en una zona elevada, fora de les zones forestals o de qualsevol altra protecció de les incloses en la proposta, com s'indica en el plànol 22 d'estudi d'impacte ambiental.
L'estudi d'impacte ambiental no té un quadre adequat en el qual es descriga cada ús quin volum d'aigua necessita, ni quins valors de referència s'han considerat per a cadascun dels usos, malgrat això s'estableixe el que segueix:
Que segons informe presentat per Aquagest s'ha estimat un consum d'aigua potable diari per a un total de 2.502 habitatges, l'emprada per a usos terciaris, la d'equipaments (dotacional privat d'hotel/residència, piscina i gimnasos i dotacional públic de centres de salut i docents) i hidratants, de 2.966 m³. A aquests volums diaris se sumen els de la xarxa separativa de reg i neteja de vials que ascendeix a 1.742 m³.
Per tant, l'estudi d'impacte ambiental estableix que el volum de demanda total diària és de 4.708 m³, la qual cosa implica 1.718.420 m³ a l'any, que comparat amb l'informe presentat per Aquagest comporten 632.545 m³ més que el que garanteix l'esmentat informe, que és de 1.085.875 m³. Per la qual cosa que es detecta contradiccions entre ambdós documents.
Per tant, la demanda d'aigua potable no quedava adequadament garantida per la qual cosa es va sol#SHIFT-3#licitar l'informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. L'informe corresponent s'emet amb data 21 de juny i estableix que per a garantir la disponibilitat de recursos hídrics s'han d'aplicar una sèrie de mesures ambientals viables, com ara reservar l'aigua potable només per a consum i la no potable per a la resta d'usos, com ara reg... Sense que això prejutge el sentit de la resolució dels procediments d'autorització i concessió pertinents.
Així mateix, l'esmentat informe indica que s'ha sol#SHIFT-3#licitat a aquest organisme la concessió per a la reutilització d'aigües depurades i el canvi d'ús i titularitat de la concessió 2003CP0139 que en permeta l'ús per al proveïment de la població.
Per a l'evacuació de les aigües residuals es construirà com a part de les obres un col#SHIFT-3#lector que connecte amb el sistema de col#SHIFT-3#lectors generals afluents a la depuradora del municipi (EDAR Camp de Túria II).
El volum d'aigües residuals considerat és de 3.372 m³ per dia. No obstant això, igualment que amb l'aigua potable no s'indica quina quantitat de referència s'estan emprant per a calcular les aigües residuals, ni quina quantitat correspon a cada ús.
L'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, emés el 27 de juny de 2006, autoritza l'abocament a llit, sempre que l'origen de les aigües siga exclusivament pluvial.
La documentació no presenta un estudi adequat sobre la possibilitat que l'abocament de les aigües d'escorriment al barranc de Porxinos puga produir un increment en el risc d'inundació existents aigües avall, en la zona classificada pel PATRICOVA amb risc d'inundació alt.
S'entén que el sistema de reg es realitzarà a través d'una xarxa independent, la qual serà proveïda per aigua no potable procedent de la reutilització d'aigües depurades provinents de la depuradora Camp de Túria II, d'acord amb uns dels condicionants que estableix l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 21 de juny de 2006.
Els residus sòlids urbans es depositaran en contenidors i es recolliaran pels serveis municipals que els traslladaran a una planta de tractament, sent-ne l'encarregat l'empresa Urbaser SA, la qual cosa es constata mitjançant l'informe del tècnic municipal.
No obstant això, no es presenta cap plànol en què es recullen els punts reservats per a la disposició dels esmentats contenidors, ni se n'estableix la quantitat en funció dels usos i de la població.
El sector està travessat d'oest a est per una línia d'alta tensió de 132 KV. El pas d'aquesta línia, com afirma l'estudi d'impacte ambiental, s'ha integrat en l'ordenació projectant sota aquesta una zona d'aparcaments amb zones verdes, amb un ample total de 70 metres. Així mateix, indiquen que aquesta opció es justifica perquè el reduït temps de permanència de les persones sota aquesta no comporta cap perill.
Aquest últim punt entra en desacord amb la idea de considerar l'esmentada franja com a zona verda proposada, que com es deixa clar l'estada sota l'esmentada franja serà reduïda, fet que va en contra de la funcionalitat d'un espai verd urbà classificat com a jardí.
L'ocupació del sòl passa a ser d'un terreny agrícola a una superfície de residencial, la qual cosa implica la pavimentació i asfaltat de la majoria del sòl, la qual cosa comportarà una perduda de la permeabilitat del terreny i per tant una disminució de la humitat del sòl, la qual cosa serà perjudicial tant per a les zones forestals que s'inclouen en el sector com per a les adjacents al sector. Així mateix això comportarà, com ja s'ha dit abans que el barranc reba major aigua d'escorriment en l'època de pluja, l'efecte del qual ja s'ha comentat en el punt anterior.
D'altra banda, aquest ús residencial entra en conflicte amb la protecció que se li ha donat al paratge natural municipal de les Rodanes, que és un sòl no urbanitzable de protecció.
6. Respecte al clima de la zona l'estudi d'impacte ambiental dóna una visió general englobant la climatologia de l'àrea en qüestió dins dels climes de les Valls del Túria i del Palància. Per a les temperatures estableixen que són moderades, amb hiverns temperats i estius càlids. Pel que fa a les precipitacions, indiquen que el mes de juliol és de major escassetat publiomètrica, i es produeixen els màxims al setembre i octubre.
Ja que la vall té una orientació nord-sud, els vents que més afectaran el sector seran són els de migjorn (S) i tramuntana (N), que segons l'estudi d'impacte ambiental són els menys freqüents. Això implica que a la vall de Porxinos hi ha un clima bastant diferent de la resta del litoral valencià, per la qual cosa les dades de temperatura i pluviometria no seran molt adequades per a la zona d'estudi.
Aquesta situació, provoca a la vall que gaudi d'un clima més continental amb hiverns freds i estius calorosos, més aptes per al cultiu que per a ús residencial. Així mateix, el caràcter de protecció que ofereixen la muntanya del Frare enfront dels vents dominants és el que ha propiciat el desenvolupament de l'agricultura en la vall enfront d'altres usos.
D'altra banda, l'estudi d'impacte ambiental presenta dades sobre la qualitat de l'aire que per a l'avaluació de l'àrea no són rellevants ja que s'han pres en punts molt distants a l'àrea en d'estudi.
L'estudi d'impacte ambiental no té estudi acústic, per la qual cosa l'actuació no es pot valorar adequadament a aquest respecte, deixant la valoració més exhaustiva a un tècnic competent.
7. En la zona d'estudi es distingeixen tres unitats paisatgístiques definides principalment per la vegetació que les integra i el relleu, la unitat 1, zona de vall; la unitat 2, relleu muntanyós, i la unitat 3, barranc.
L'estudi d'impacte ambiental no té un plànol en què es reflectisquen les esmentades unitats i la valoració que es fa d'elles es deixa per a l'estudi de paisatge, per la qual cosa en aquest aspecte, caldrà ajustar-se al que s'ha dit en l'informe sobre l'esmentat estudi de paisatge.
8. Riba-roja disposava el 2004 d'una població de 16.262 habitants, segons dades de l'IVE, la qual cosa conforma una tendència de creixement a l'alta.
L'economia de Riba-roja, com indica l'estudi d'impacte ambiental, està basada en l'agricultura, la ceràmica i la construcció. Disposa, al seu torn, d'un important polígon industrial.
L'estudi d'impacte ambiental assenyala que el projecte impulsarà el desenvolupament del sector serveis de la zona, que la construcció del sector emprarà mà d'obra generant ocupacions, encara que implica un canvi en l'ús tradicional del sòl dedicat a l'agricultura, un dels motors de l'economia de Riba-roja.
9. Ja que el sector se situa en un fons de vall, l'accés natural es produeix per un únic punt, que en aquest cas és pel nord. Fet que es va constatar en la visita de camp.
Durant la visita de camp, es va comprovar que el sector es caracteritza per les seues àmplies visuals, destacant com a fites paisatgístiques el Pic la Rodana, les vessants de la muntanya del Frare i la Poteta de Bou, la lloma de la Fonteta Raquea.
Durant la visita es va poder apreciar el bon estat de conservació de les masses forestals circumdants i existents dins del sector, com també el del barranc en la part més alta d'aquest, a la vora de la lloma de la Fonteta Raquea.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:
Declaració d'impacte ambiental
Primer
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'homologació i pla parcial Mas de Porxinos, del municipi de Riba-roja del Túria (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació:
1. Existint informe provisional favorable de data 23 de març de 2006, s'haurà de presentar informe definitiu emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En el cas que l'esmentat informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.
En tot moment, caldrà ajustar-se al que dicte la Direcció General de Patrimoni a mesura que avancen els treballs de prospecció arqueològica recollits en les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, prestant especial atenció al jaciment arqueològic de la Fonteta Raquea.
2. Existint informe provisional de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 21 de juny de 2006 sobre la viabilitat de sistemes que s'han d'emprar per a garantir la disponibilitat de recursos hídrics, s'haurà d'aportar el corresponent informe definitiu que es presentarà davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme. Així mateix, caldrà ajustar-se a allò que dicte la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la resolució, en el sentit que resulte, dels procediments d'autorització i concessió pertinents.
3. S'aportarà l'informe de la Unitat de Camins Ramaders, respecte al tractament que rebran tant l'assagador de Castella com l'assagador de la Serra.
4. Es presentarà informe relatiu a l'estudi acústic, a fi d'incloure les mesures preventives o correctores apropiades destinades a reduir l'impacte acústic sobre els espais forestals existents tant dins de l'àrea com adjacents a aquesta.
5. Es realitzaran les obres precises per a crear la velocitat amb què es desguassen les avingudes, de conformitat amb el que la Confederació Hidrogràfica dicte al respecte.
Vistos els resultats de les obres anteriors, es realitzarà un estudi hidrològic a fi de determinar que l'aportació de l'aigua d'escorriment al barranc de Porxinos, no comportarà un increment del risc d'inundació aigües avall.
6. L'accés sud se substituirà per un nou accés al nord-est del sector, el qual aprofitarà, en el màxim possible, el traçat ja existent del Camí de Porxinos, que connectarà el sector amb la nova circumval#SHIFT-3#lació. Solució molt més apropiada des del punt de vista ambiental i des del funcional ja que comporta un traçat de menor longitud i una connexió més directa del sector amb la xarxa primària existent.
7. El viari perimetral es reduirà a un únic bucle, el que discorre per la zona residencial, ja que d'aquesta manera s'allibera de la càrrega viària la part sud del sector, amb la qual cosa es minimitzen les possibles afeccions sobre el jaciment de la Fonteta Raquea, de conformitat amb l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de data 16 de febrer de 2006.
D'aquesta manera, es garanteix el traçat del corredor verd que proposa el projecte del Parc Metropolità del Túria, el qual ratifica en el seu informe de data de 23 de juny de 2006, el Servei de Suport Tècnic.
8. S'eliminarà l'illa UP-1 situada al nord del sector per trobar-se en sòl forestal, com també els sectors SJL-1 i SJL-4, passant tots a classificar-se com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.
9. A fi de minimitzar el risc d'incendi, en atenció a l'informe de la Secció Forestal de la Territorial de Medi Ambient, i els impactes produïts sobre el paratge natural municipal de les Rodanes a causa de la pressió urbanística, s'eliminaran les illes TER-2 i UP-2, situades a la vora de Les Rodanes, que seran substituïdes per zones verdes, creant-se una franja de 100 metres lliure d'edificació, entesa com a àrea d'amortització d'impactes, de conformitat amb l'article 29 de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
10. Al límit est del sector, hi haurà una franja de 50 metres amplària separant la zona edificada de la forestal, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si és el cas amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'alçària total de cada peu, com també un camí perimetral de 5 metres d'amplària, d'acord a l'informe emés per la Secció Forestal del Servei Territorial de València.
La referida franja de protecció, com també el camí perimetral, que han de separar la zona edificada de la forestal s'integraran en el planejament urbanístic i no afectaran el sòl forestal, així mateix, la línia d'afecció coincidirà amb la de parcel#SHIFT-3#la i no amb la d'edificació.
11. Es grafiarà correctament la zona de servitud i afecció del barranc de Porxinos, d'acord amb la legislació d'aigües, establint les limitacions legals, en funció del que dicte la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
Una vegada establida la zona de policia, se sol#SHIFT-3#licitarà la corresponent autorització de l'organisme de conca corresponent per a la realització de les edificacions que donen en l'esmentada zona.
12. Tot el domini públic hidràulic, que s'establisca com resultat del procés de delimitació que es classificarà com a sòl no urbanitzable de protecció hidrològica, d'acord a l'article 4 de la Llei 10/2004, del sòl no urbanitzable.
13. Respecte a les obres previstes per al llit, que proposa una secció trapezoïdal i oberta, revestida amb geocel#SHIFT-3#les, com s'indica en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 27 de juny de 2006, es considera adequada l'ocupació de les geocel#SHIFT-3#les, sempre que, s'utilitze com a vegetació la pròpia de llits de règim torrencial, on les avingudes comporten, moltes vegades, un important factor d'estrés que impedeix el desenvolupament d'una vegetació riberenca ben estructurada i densa.
Aquestes mesures s'aplicaran excepte en el cap del barranc que es mantindrà en el seu estat actual i caràcter natural.
14. La taca de sòl forestal assignada a la lloma de la Fonteta Raquea, es redelimitarà amb l'objecte d'incloure la part més natural del barranc de Porxinos, coincident amb el seu cap i pertanyent a l'esmentada unitat ambiental, i el terreny en què es localitza el jaciment de la Fonteta Raquea, en atenció a l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de data 16 de febrer de 2006, del que es destaca la importància de l'esmentat jaciment.
15. Els corredors verds, entesos realment com a passos de fauna, seran els previstos en el Projecte del Parc Metropolità, el longitudinal que coincideix amb el barranc de Porxinos i dos transversals coincidents amb els barrancs secundaris, tal com apareix en el pla de l'annex.
Se'ls donarà un tractament natural amb què es potencie els valors ambientals i paisatgístics que presenten. Així mateix, en aquelles zones on el pas es veja interromput per algun dels viaris de la urbanització, es disposaran passos inferiors de fauna de la suficient amplitud.
16. El disseny dels diversos corredors previstos en el projecte del parc metropolità es realitzarà en col#SHIFT-3#laboració amb l'equip redactor de l'esmentat parc, com també amb l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.
17 Una vegada es tinga el projecte modificat, d'acord amb el dictamen del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de data 18 d'abril de 2006, se sol#SHIFT-3#licitarà a l'Ajuntament de Vilamarxant, com a l'òrgan gestor del paratge municipal de les Rodanes, emeta l'informe corresponent d'afecció del pla parcial de Mas de Porxinos sobre l'esmentat paratge.
18. L'Ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.
19 Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col#SHIFT-3#locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que vénen tractant-se habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al pla integral de residus.
20. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament de terrenys es gestionaran de manera adequada a la naturalesa d'aquests, quedant-ne prohibida la incineració in situ o qualsevol tipus de residu.
21. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs, com també aquelles zones que s'han proposat per a la seua protecció dins del mateix sector.
22. S'introduiran en el pla de vigilància les mesures adequades a fi de garantir la funcionalitat i interés ecològic, de l'enclavament natural que el rodeja i del qual forma part el projecte avaluat.
23. A causa de la situació del sector es considera convenient, a falta d'un pla d'emergència de prevenció d'incendis municipal, l'establiment de les següents mesures preventives, que completen les ja existents i sense perjudici d'allò que al seu torn disposen els tècnics competents en aquesta matèria:
23.1 Mantenir el terreny de les parcel#SHIFT-3#les no edificades lliure de vegetació arbustiva i subarbustiva.
23.2 La xarxa viària ha d'estar dissenyada per a assegurar tant la utilització d'aquesta per vehicles d'extinció d'incendis forestals, com per a possibles circuits d'evacuació en cas d'emergència.
23.3 Estaran senyalitzats tots el vials sense eixida, aquells amb un ample menor de 3 metres i de gàlib inferior a 3,5 metres.
23.4 S'haurà de disposar d'una xarxa d'hidrants, connectada a la xarxa de reg, que comprenguen tota la zona urbanitzada amb una distància mínima de 200 metres.
Segon
Totes les mesures preventives i correctores proposades com també aquelles derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, bé allò relatiu a la modificació en si com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.
Tercer
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 29 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5650, del 29-11-2007 (2007/14313)

RESOLUCIÓN de 15 de noviembre de 2007, de la directora general de Gestión del Medio Natural por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Alfarrasí, Alginet, Loriguilla, Calpe, Riba-roja de Túria.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5650

Fecha DOGV
:   29-11-2007

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2007/14313

CVE


Fecha del documento
:   15-11-2007

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Alfarrasí](javascript:void(0))
    * [Loriguilla](javascript:void(0))
    * [Riba-roja de Túria](javascript:void(0))
    * [Alginet](javascript:void(0))
    * [Calp](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 15 de noviembre de 2007, de la directora general de Gestión del Medio Natural por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Alfarrasí, Alginet, Loriguilla, Calpe, Riba-roja de Túria. [2007/14313]
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
En su virtud, he resuelto:
Artículo único
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las resoluciones correspondientes a los expedientes 014/06-AIA Alfarrasí, 018/06-AIA Alginet, 101/04-AIA Loriguilla, 107/05-AIA Calpe, y 132/05-AIA Riba-roja de Túria, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
Valencia, 15 de noviembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.
Declaración de impacto ambiental
Datos del expediente
Expediente: 14/06-AIA
Título: Modificación Nº 2 y Plan Parcial de Alfarrasí (Valencia)
Promotor: Ayuntamiento de Alfarrasí
Autoridad sustantiva: conselleria de Territorio y Vivienda
Localización: Término Municipal de Alfarrasí, Valencia.
Descripción del proyecto.
Objeto del Proyecto
La modificación nº2 del Plan General de Alfarrasí plantea la reclasificación de suelo actualmente clasificado como Suelo No Urbanizable Común en Suelo Urbanizable de uso Industrial.
La modificación nº2 del Plan General tiene por objeto principal reclasificar como urbanizable de uso industrial el suelo ocupado inicialmente por el desvío del cordel de Alicante (clasificado como Suelo No Urbanizable Común).
Dicha reclasificación viene motivada por el Ayuntamiento de Alfarrasí, el cual solicita, la permuta del Cordel de Alicante por otros terrenos, de dominio público local, que permitan mantener la vía pecuaria y otros usos compatibles y complementarios. La conselleria de Territori y Habitatge acepta esta permuta con fecha 28 de abril de 2004.
Descripción de las características más relevantes del proyecto
- Localización
El TM de Alfarrasí se encuentra situado al sur de la provincia de Valencia, en el centro de la comarca de la Vall d'Albaida. Dista 77 km de la capital de la provincia.
Los terrenos objeto de la reclasificación se ubican al Oeste de la N-340, lindando con suelo urbanizable según el planeamiento vigente, afectan a una superficie de 23.619,82 m², de los que 20.354,00 m² corresponden a la superficie ocupada por el desvío del cordel de Alicante y los 3.265,82 m² restantes se obtienen de llevar la franja que se reclasifica hasta el límite de la zona de protección de la CV-60.
Se corresponden con la zona que el PGOU reservaba en su día para el desvío del cordel de Alicante.
La superficie de suelo que se reclasifica se sitúa junto al suelo urbanizable que constituye el Polígono Industrial Oeste. Este Polígono se sitúa al Suroeste del casco urbano de Alfarrasí y tienen como límites geográficos más significativos la carretera N-340 al Este y la autovía CV-60 al Sur.
Los límites de la actuación son:
- Linde norte: cementerio municipal.
- Linde sur: zona de afección de la CV-60
- Linde oeste: Suelo No Urbanizable Común.
- Linde este: sector 2 y 3 del Polígono Oeste.
- Planeamiento vigente y propuesto
El municipio de Alfarrasí cuenta con Plan General aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo con fecha 28 de junio de 2001 y publicado en el BOP de fecha 11 de septiembre de 2001. Posteriormente se efectúa la Modificación nº1 del PGOU con fecha 1 de abril de 2003.
En el PGOU inicial se contemplaba el desvío del Cordel de Alicante para permitir la ampliación del Suelo Urbanizable (Polígono Industrial Oeste). El nuevo trazado, aceptado por la entonces conselleria de Medi Ambient, bordea dicho Polígono. La superficie ocupada por el desvío del Cordel de Alicante constituía Red Primaria Adscrita al Sector 2 del Polígono y venía clasificada como Suelo No Urbanizable Común.
La Modificación nº1 mantiene todo lo referente al desvío del Cordel de Alicante.
Posteriormente el Ayuntamiento de Alfarrasí solicita la permuta del desvío del Cordel de Alicante por otros terrenos de dominio público local que permitan mantener la vía pecuaria y otros usos compatibles y complementarios. Las parcelas afectadas por la modificación de la vereda se sitúan en el mismo emplazamiento (concretamente afectan a terrenos del Polígono Industrial Oeste y terrenos contiguos situados junto al cementerio).
La conselleria de Territori i Habitatge acepta esta permuta con fecha 28 de abril de 2004.
- Ordenación prevista y usos
El sector forma parte del Polígono Industrial Oeste, que se sitúa al Suroeste del casco urbano de Alfarrasí.
El Polígono Oeste consta de 3 sectores, siendo el Sector 2 el objeto de este Plan Parcial. Este sector linda al Norte con el cementerio municipal, al sur con el Sector 3, al este con el Sector 1 y al oeste linda con Suelo No Urbanizable Común.
El uso principal es industrial, almacén y servicios.
Las superficies de suelo según uso son:
- Zona industrial?????????..35.118,85 m²
- Zonas verdes????????.-?13.178,71 m²
- Red viaria?????????...-...11.722,10 m²
- Superficie total plan parcial??.-.... 60.019,66 m²
La superficie total de zona verde se localiza en una única parcela coincidente con el actual Parque de La Pinada.
En respuesta al requerimiento de documentación, el Ayuntamiento de Alfarrasí envía un certificado sobre la clasificación de empresas a instalar en el sector 2.
Alternativas
No existe propiamente en el EIA un análisis sobre posibles alternativas a la solución adoptada, sino que la única alternativa que presenta a la actuación es la No Acción.
Lo que realiza en el EIA es una justificación de la solución propuesta, en lugar de un análisis de posibles alternativas.
Tramitación administrativa
Con fecha de entrada de 17 de enero de 2006, la Dirección Territorial remite al la Dirección General de Gestión del Medio Natural (Área de Evaluación Ambiental) la documentación relativa a la Modificación nº2 y Plan Parcial de Alfarrasí, a efectos de que se emita la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental.
En fecha 3 de agosto de 2005, el Pleno del Ayuntamiento de Alfarrasí acuerda aprobar provisionalmente la Modificación nº2 del PGOU y Plan Parcial del suelo urbanizable Polígono Oeste (Sector 2) de Alfarrasí.
Información pública
El Ayuntamiento de Alfarrasí certifica el 16 de agosto de 2005, que la Información Pública de la Modificación nº2 del PGOU de Alfarrasí y Plan Parcial del suelo urbanizable Polígono Oeste (sector 2), fue anunciada en el DOGV nº 5.039 de 30 de junio de 2005 y en el periódico Levante de fecha 1 de julio de 2005.
También se certifica que durante el plazo de un mes concedido para presentar alegaciones NO ha sido presentada ninguna alegación.
Peticiones de información ó documentación complementaria
En fecha 17 de marzo de 2006 la Dirección General de Gestión del Medio Natural realiza el siguiente requerimiento de documentación:
1. Aspectos a completar del EIA.
2. Debido a determinadas referencias, en la documentación existente, a capítulos y apartados del Plan General de Ordenación Urbana de Alfarrasí, se solicita una copia las Normas Urbanísticas, en concreto el art 7.12, donde se contemplaba el desvío del Cordel de Alicante.
3. Se debe presentar informe favorable sobre el Estudio de Paisaje.
4. Se debe presentar Informe sobre el Estudio Acústico realizado por la Dirección General de Calidad Ambiental de esta conselleria.
5. Cabe destacar la presencia de un pinar de gran calidad ambiental en el sector, por lo que conviene mantenerlo e incluso mejorar su estado. Según la ordenación propuesta se destina a parque denominado Parque La Pinada. Se deberá especificar en el EIA el tratamiento que se realizará sobre dicho pinar y las medidas a adoptar para preservarlo e integrarlo en el sector.
6. La parte meridional del sector 2, concretamente en el límite entre la pinada y el sector 3 hay un talud con un fuerte desnivel. Se deben proponer medidas preventivas y correctoras para evitar el deslizamiento del talud.
7. Se deberá hacer una estimación del consumo de agua potable que se alcanzaría como consecuencia del desarrollo del Sector 2, y presentar un informe de suficiencia de recursos hídricos del organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro, según el art. 19 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.
8. Se debe realizar un cálculo aproximado del volumen de aguas residuales que generará el desarrollo del Plan Parcial y se deberá aportar informe vinculante actualizado de la Entidad de Saneamiento sobre la capacidad de la EDAR correspondiente para recibir dichas aguas.
En fecha 5 de abril de 2006 la Dirección General de Gestión del Medio Natural, a la vista de la información enviada en marzo y abril de 2006, reitera el requerimiento de documentación:
1. Se debe presentar informe favorable sobre el Estudio de Paisaje.
2. Se debe presentar Informe sobre el Estudio Acústico realizado por la Dirección General de Calidad Ambiental de esta conselleria.
3. Se debe aportar el Informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.
4. En el certificado que recoge la clasificación de empresas a instalar en el Sector 2, establece como uno de los usos compatibles, el de viviendas según ordenanza. Se debe aclarar este aspecto.
5. Según el informe emitido por EPSAR, la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Alfarrasí de las aguas residuales generadas por el desarrollo de la Modificación nº 2 del PGOU de Alfarrasí, queda condicionada, entre otros, a que se ejecuten las actuaciones de ampliación de la planta, con el fin de adecuarla para el tratamiento del nuevo caudal generado.
Se debe indicar para cuando están previstas las obras de ampliación de la EDAR.
Documentación complementaria
En fecha 23 y 29 de marzo y 5 de abril de 2006, en respuesta al requerimiento de documentación de fecha 17 de marzo de 2006, el Ayuntamiento de Afarrasí responde lo siguiente:
- Informe de la conselleria de Cultura sobre la no afección del planeamiento propuesto a bienes de valor cultural.
- Informe sobre la disponibilidad de recursos hídricos para el uso previsto.
- Informe sobre la capacidad de gestión de residuos sólidos urbanos e inertes.
- Informe sobre la capacidad de admisión y gestión de las aguas residuales.
- Estudio de Impacto Ambiental del PGOU de Alfarrasí de 2001.
- Documentación referente a la modificación del trazado de la Vereda Cordel de Alicante
- Anexo I al Estudio de Impacto Ambiental.
- Clasificación de empresas a instalar en el Sector 2.
- Recogida de residuos industriales en el Sector 2.
- Cartografía en formato digital.
- Anexo II al Estudio de Impacto Ambiental.
En fecha 21 de abril se recibe el informe sobre el Estudio Acústico y la descripción de los usos compatibles.
En fecha 26 de abril se recibe el informe desfavorable sobre el Estudio de Paisaje.
Informes sectoriales
Informe de la Dirección Territorial de Valencia, de fecha 28 de abril de 2004
La Sección Forestal -Vías Pecuarias- emite un informe en el que acepta, la permuta del desvío del Cordel de Alicante, y dice lo siguiente:
Como consecuencia de la nueva redacción del Plan General de Ordenación Urbana para su homologación a la LRAU promovido por el propio Ayuntamiento, y al objeto de ordenar las distintas infraestructuras viarias, se inició el expediente de referencia para adecuar el viejo trazado del Cordel de Alicante al nuevo entorno del sector industrial, contiguo al casco urbano.
Considerando que la Orden Ministerial, de fecha 27 de noviembre de 1.980, por la que se aprobó la Clasificación de las Vías Pecuarias existentes en el Término Municipal de Alfarrasí especificaba que en aquellos tramos de las mismas afectados por situaciones topográficas, paso por zonas urbanas, alteraciones por el transcurso del tiempo en cauces fluviales y/o situaciones de derecho previstas en el artículo segundo del Reglamento de Vías Pecuarias, su anchura y demás características quedarán definitivamente fijadas al practicarse su deslinde".
Considerando que el apartado f) del artículo 17, de la Ley 6/1.994, de 15 de noviembre, Reguladora de la Actividad Urbanística, obliga a reflejar en los Planes Generales de Ordenación Urbana -Red Primaria o Estructural- conforme a su legislación específica, para su protección y funcionalidad, los bienes de dominio público no municipales, tal es el caso de las vías pecuarias.
Vista la solución aportada por ese Ayuntamiento, y que cumple con todas las consideraciones anteriores, ya que de la misma no se infiere merma alguna sobre la superficie con la que fue clasificada la citada vía pecuaria. Esta Dirección Territorial entiende que la modificación se enmarca dentro de lo preceptuado a los efectos por el artículo 12 de la vigente Ley 3/1.995, de 23 de marzo de Vías Pecuarias
Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de fecha 6 de febrero de 2006.
Realizada la prospección arqueológica, y aportada la correspondiente documentación relativa a sus resultados, por nuestros servicios técnicos se ha puesto de manifiesto que no se han localizado restos de cultura material antigua ni de yacimiento arqueológico en el área de explotación.
Desde el punto de vista del patrimonio paleontológico, de conformidad con el informe emitido por nuestros servicios técnicos, la incidencia será nula.
Sin perjuicio de lo anterior, en el Estudio de Impacto Ambiental deberá preverse que la aparición de yacimientos arqueológicos o paleontológicos determinaría la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a esta conselleria al efecto de que se determinen las actuaciones oportunas, de conformidad con lo previsto en la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.
Consultado el Inventario del Patrimonio Arquitectónico de interés histórico artístico de la provincia de Valencia en lo referente al municipio afectado no hay constancia de la existencia de ningún elemento arquitectónico que pueda verse afectado por la actuación.
Por último, desde el punto de vista del patrimonio etnológico por nuestros servicios técnicos se ha puesto de manifiesto que en los resultados de los trabajos de prospección se indica que no se han localizado elementos etnológicos en el área afectada, tan solo restos de muros de piedra en seco de separación de bancales.
Una vez analizadas todas las posibles afecciones patrimoniales del proyecto resulta procedente aportar el Estudio de Impacto Ambiental, documento que contemplará las actuaciones realizadas, resultados y programa de vigilancia y/o medidas correctoras, en su caso, y sobre el que se emitirá el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano al efecto de que se aporte en el correspondiente procedimiento de impacto ambiental ante el órgano administrativo competente.
Informe de Industrias Martí Tormo SL., entidad suministradora de agua en alta del municipio de Alfarrasí.
De fecha 10 de octubre de 2005, Industrias Martí Tormo SL como entidad suministradora de agua en alta del municipio de Alfarrasí, informa sobre la Disponibilidad de Recursos Hídricos solicitada el pasado 3 de octubre de 2005 por el equipo redactor de la Modificación Nº 2 del PGOU de Alfarrasí.
La reclasificación de 23.619,82 m² con el nuevo PGOU que supondrá la posibilidad de reconstruir unos 11.400 m² de nueva industria, con una demanda de caudal de agua prevista por el equipo redactor de un total de 28,5 m³/día (19,79 lit/min) no supone ningún problema ya que teniendo en cuenta la reducción del consumo por parte del municipio de Montaverner, así como de la autorización administrativa de que disponemos en Industrias Martí Tormo con un caudal máximo de extracción de 3.000 lit/min.
El incremento solicitado puede realizarse perfectamente con la red de abastecimiento actual a través de la toma de suministro instalada en la Fase 1ª del Polígono Industrial de Alfarrasí.
Informe sobre la capacidad del sistema de saneamiento de depuración de Alfarrasí para admitir los caudales de aguas residuales generados por la modificación nº2 del PGOU del municipio de Alfarrasí (Valencia), de fecha 10 de octubre de 2005.
Esta entidad comunica lo siguiente:
1. La EDAR de Alfarrasí da servicio a dicho municipio y está diseñada para tratar 2.695 m³/día. Actualmente trata caudales superiores al de diseño siendo el caudal medio de 3.798 m³/día en el año 2004.
2. Según los datos aportados por el solicitante, la modificación descrita generará un caudal estimado de 338,22 m³/día.
3. De acuerdo con lo señalado en el Reglamento de Gestión Urbanística (RD 3.288/1978) en su artículo 59.1 b) los Urbanizadores responsables de ejecutar la Actuación deberán costear el importe de aquellas infraestructuras de saneamiento y depuración que precise la actuación; o de acuerdo con lo señalado en la LRAU, en su artículo 30.1.B, en caso de no resolver por su cuenta las necesidades de saneamiento y depuración que generen, y vayan a solicitar la conexión a sistemas públicos, deberán cubrir el objetivo imprescindible de que se suplementen las infraestructuras públicas en lo necesario para no menguar ni desequilibrar los niveles de calidad, cantidad o capacidad de servicio existentes o deseables.
4. El coste estimado de este suplemento de infraestructuras se calculará en función de los habitantes equivalentes a servir, siendo un habitante equivalente aquel que ocasiona un vertido de 60 gr. de DBO5 por día, o bien, genera un volumen de agua residual de 200 litros por día. El importe, por cada desarrollo urbanístico, del citado suplemento de infraestructuras se establecerá en el momento en que se produzca la correspondiente solicitud de que se informe la viabilidad del tratamiento de las aguas residuales generadas por un determinado desarrollo en la infraestructura pública de depuración.
Conclusión
Por lo señalado anteriormente, y para el caso en que los urbanizadores decidan no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales mediante la realización de las obras públicas necesarias para suplementar las infraestructuras existentes, esta Entidad de Saneamiento de Aguas informa la viabilidad del tratamiento de la EDAR de Alfarrasí de las aguas residuales generadas por el desarrollo de la modificación nº2 del PGOU de Alfarrasí (Valencia) siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes:
1. En su día, los Urbanizadores responsables de los desarrollos urbanísticos deberán reallizar la correspondiente solicitud de conexión efectiva. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.
2. En cualquier caso, el vertido generado por los desarrollos urbanísticos a que de lugar el PGOU de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de La Entidad de Saneamiento de Aguas al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos los urbanizadores deberán prever que antes del punto de conexión, deben disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento de Aguas, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido. Asimismo, en la conexión de la zona industrial además de disponer de la mencionada arqueta de registro, se deberá prever la construcción sobre dicha arqueta de una caseta que permita la instalación de equipos de medida en continuo, cerrado con llave.
3. Para que se pueda realizar la conexión efectiva, y dado el funcionamiento actual de la EDAR, deberán ejecutarse las actuaciones de ampliación de la planta necesarias con el fin de adecuarla para el tratamiento del nuevo caudal generado.
4. Con anterioridad a la ejecución de la conexión, se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento de Aguas la cantidad resultante del cálculo del suplemento de Infraestructuras efectuado, a cuyos efectos deberá establecerse, en su caso, el oportuno convenio entre la Entidad de Saneamiento de Aguas y el Ayuntamiento de Alfarrasí.
Certificado del Ayuntamiento sobre la clasificación de empresas a instalar en el Sector 2
De fecha 29 de marzo de 2006, certifica que las ordenanzas del PGOU, aprobado por la CTU, en sesión de fecha 28 de junio de 2001 y publicada en el BOP nº216, en fecha 11 se septiembre de 2001, del Sector nº2 del suelo urbanizable industrial zona oeste de la CN-340, con una extensión de 31.248,07 m², tiene adscrito a la red primaria 20.354 m² de afecciones como Cordel de Alicante y 12.947,06 para el parque pinada, recoge los siguientes extremos:
Art. 9.12. Usos Globales.
Industrial, almacén y servicios, a tenor de lo dispuesto en el art. 6.3 B, que se expresa en los siguientes términos:
Industria: Actividades de obtención y transformación de materias. Sólo ubicables en zonas de uso predominantemente industrial. Se establecen las siguientes categorías:
Categoría 1ª: Industria pequeña y media; que incluye también los talleres que no cumplen todas las condiciones exigidas para dicho uso:
- Ubicación en edificios exclusivos, aislados o entre medianeras.
- Nivel sonoro máximo transmitido 60 dB (A).
- Potencia máxima instalada 200 CV.
- Número máximo de trabajadores.
Categoría 2ª: Industrias grandes; se incluyen en esta categoría las industrias que reúnen las siguientes condiciones:
- Ubicadas en edificio exclusivo y aislado.
- Nivel sonoro transmitido, más de 60 dB (A).
- Potencia instalada, más de 200 CV.
- Número de trabajadores, más de 30.
Categoría 3ª: Industrias molestas y/o peligrosas; se considerarán incluidas en esta categoría aquellas industrias que, independientemente de que puedan inscribirse también en otros tipos o categorías definidas, están incluidas en el Nomenclátor de Actividades (aprobado por Decreto 54/1990, de 26 de marzo, del Consell de la Generalitat Valenciana) y presenten grados de intensidad superiores a 3 en las columnas relativas a calificación molesta y peligrosa en el anexo I del citado nomenclátor. Esta categoría 3ª de industria así definida por el presente plan, deberá ubicarse, obligatoriamente, en nave asilada o exenta y en parcela no inferior a 1.000 m².
Almacén: Actividad de guarda, conservación y distribución de productos, suministros a mayoristas, etc., en los que no se realiza la venta directa al público. Las condiciones de aplicación a los almacenes serán las mismas que para los usos de taller e industria, según sus características y por asimilación con dichos usos.
La regulación del uso de industrial se atendrá a cuanta normativa resulte preceptiva,. Así, se tendrán:
La norma NBE-CPI 96 (en materia de protección contra incendios), la Ordenanza General de Higiene y Seguridad en el Trabajo, Decreto 833/1975, de 6 de febrero, sobre Contaminación Atmosférica, ley 42/75, de 19 de noviembre, sobre Retirada y Depósito de Residuos Sólidos, etc.
Usos Compatibles
- Viviendas, según ordenanza.
- Comercio, según ordenanza.
- Oficinas, según ordenanza.
- Aparcamientos, según ordenanzas.
Certificado del Ayuntamiento de Alfarrasí de fecha 19 de abril de 2006, relativo a la aclaración del uso de vivienda como uso compatible.
Usos de vivienda: se permite el uso de vivienda con destino para el guarda, que nunca podrá arrendarse o venderse con independencia de la nave a la que sirve. En todo, la vivienda estará emplazada independientemente al edificio que alberga la industria. La superficie construida de dicha vivienda será mínimo 60 m² y máximo 120 m². En todo caso cumplida la normativa de Habitabilidad y diseño de la Comunidad Valenciana HD-91 y normativas que lo complementan o sustituyen.
Certificado del Ayuntamiento de Alfarrasí de recogida de residuos industriales del Sector 2.
De fecha 29 de marzo de 2006, informa:
1. Los residuos urbanos producidos por las empresas a instalar son recogidos por la empresa concesionaria de la recogida de residuos urbanos de Alfarrasí.
2. Existe un convenio con la empresa concesionario que se compromete a facilitar la retirada de los residuos industriales, a tenor de las tarifas establecidas por la Mancomunidad.
3. Existe un ecoparque para facilitar a aquellas empresas que no precisen del concierto por ser escaso de volumen y siempre que no dificulte un desarrollo habitual del ecoparque.
Informe favorable sobre el Estudio de Impacto Acústico ambiental relativo al polígono oeste (sector 2) de Alfarrasí, de fecha 28 de marzo de 2006.
El presente informe versa sobre el estudio de impacto acústico ambiental relativo al polígono oeste (sector 2) de Alfarrasí.
El estudio trata de diagnosticar el ambiente sonoro en el término municipal de Alfarrasí, en el sector 2 del polígono oeste debido a las diferentes fuentes de ruido existentes.
El objeto del estudio acústico es evaluar el impacto acústico del proyecto en cumplimiento del art. 25 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección Contra la Contaminación Acústica.
De acuerdo con la tabla I del Anexo de la Ley, se establece que en el ambiente exterior, será un objeto de calidad que no se superen los niveles sonoros de recepción, que en función del uso dominante de cada zona se indican a continuación:
Uso dominante Día Noche
Sanitario y docente 45 dB (A) 35 dB (A)
Residencial 55 dB (A) 45 dB (A)
Terciario 65 dB (A) 55 dB (A)
Industrial 70 dB (A) 60 dB (A)
Según las Normas Urbanísticas del PGOU de Alfarrasí, concretamente en el capítulo 4 se hace referencia a la contaminación acústica y vibratoria y se especifica que el nivel sonoro máximo de emisión al exterior se ajustará a los siguientes valores:
- En zona residencial
De 0 a 24 horas: 35 dB
- En zona industrial
De 8 a 22 horas: 50 dB
De 22 a 8 horas: 40 dB
Como se puede apreciar, los valores de niveles sonoros de las Normas Urbanísticas del PGOU de Alfarrasí son más restrictivos que los valores de la Ley 7/2002, por tanto se aplicarán aquellos.
La zona de estudio limita al norte con el cementerio municipal, al sur y al este con el resto de sectores del polígono y al oeste con suelo No Urbanizable Común. La distancia entre el suelo urbanizable reservado por el Plan General para ensanche residencial y el sector 2 es aproximadamente de 100 m.
Se han estudiado tanto los niveles sonoros en la situación actual, antes de empezar la actuación, realizándose mediciones con sonómetro, como la situación futura, para ello el estudio se realiza basándose en técnicas predictivas, concretamente, para la obtención de los niveles sonoros se utiliza el método de cálculo indicado en la ISO 9613.
Como conclusión se indica que la puesta en funcionamiento del sector 2 incrementará los niveles de emisión sonora como consecuencia de las industrias que en él se desarrollen, por lo que se han diseñado medidas correctoras para que los niveles de ruido se adapten a la legislación.
Con estas observaciones y teniendo en cuenta las medidas correctoras del punto 5, el técnico que suscribe considera aceptables dichas medidas e informa favorablemente el expediente a los solos efectos en cuanto a acústica se refiere.
Informe desfavorable sobre el Estudio de Paisaje de fecha 18 de noviembre de 2005.
Concluye que no es posible emitir informe respecto de la integración paisajística de la intervención, debiéndose requerir del interesado nuevo estudio que aborde las determinaciones establecidas en la LOTPP contempladas en el presente informe.
Afecciones legales
A continuación se comentan las diferentes afecciones legales que deberían estar incluidas en el EsIA.
1. Red Natura 2000 y Espacios Naturales Protegidos en la Comunidad Valenciana
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de Lugares de Interés Comunitario denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 ni ZEPAs designadas para formar parte de la Red Natura 2000. Tampoco aparecen Espacios Naturales Protegidos de la Generalitat Valenciana (Parque Natural, Paraje Natural, Paraje Natural Municipal, Reserva Natural, Monumento Natural, Sitio de interés y Paisaje protegido) ni Zonas Húmedas catalogadas. Tampoco Microrreservas vegetales ni Montes de Utilidad Pública.
2. Dominio Público Hidráulico
La zona objeto de estudio se localiza en la cuenca del Río Clariano-Albaida.
No existe ningún cauce ni curso de agua en el ámbito de actuación de la presente modificación nº2 del PGOU de Alfarrasí.
Al este del Polígono industrial está el río Clariano, pero no lo menciona el EIA ni ningún documento. En la visita a la zona se observa que las aguas de río están muy turbias.
3. Riesgo de inundación
Al este de la zona de estudio se encuentra el Río Clariano, que está sometido a riesgo de inundación de nivel 1.
Es riesgo no afecta al ámbito de estudio.
4. Vías Pecuarias
La zona de actuación es atravesada por la vía pecuaria denominada Cordel de Alicante.
Las vías pecuarias quedan reguladas, en todo el estado español, por la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias (BOE nº 71, 24/03/1995). Con anterioridad la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana ya protegía genéricamente todas las vías pecuarias presentes en el territorio.
Por ello, se asegurará el mantenimiento de la integridad superficial de las vías, la idoneidad de los itinerarios y de los trazados, junto con la continuidad del tránsito ganadero y el resto de usos complementarios y compatibles con éste.
A tenor de lo dispuesto en el art. 2 de la Ley 3/95, entre otros, es competencia de la Comunidad Autónoma la modificación del trazado.
El Ayuntamiento solicita la permuta del desvío del trazado del Cordel de Alicante, en fecha 5 de abril de 2004, por otros terrenos, que permitan mantener la vía pecuaria y otros usos compatibles y complementarios.
Este desvío es aceptado por la Dirección Territorial de Valencia en fecha 28 de abril de 2004. Se adjunta en la documentación tanto la solicitud de permuta como la respuesta obtenida.
La ordenación debe permitir la continuidad de la vía pecuaria. En el anexo al Estudio de Impacto Ambiental, respecto a la continuidad del Cordel de Alicante, en la ficha de planeamiento del sector industrial 3 del polígono oeste, se realizará mención expresa referente al mantenimiento de la continuidad del cordel a través de espacios públicos. Queda por tanto condicionada la ordenación del sector 3 al cumplimiento de esta exigencia.
5. Patrimonio Cultural
La conselleria de Cultura, Educación y Deportes tiene inventariados los bienes muebles e inmuebles de valor histórico, artístico, arquitectónico, arqueológico, paleontológico, etnológico, documental, bibliográfico, científico, técnico, o de cualquier otra naturaleza cultural, regulados por la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano y que tiene por objeto su protección, conservación, difusión, fomento, investigación y el acrecentamiento del patrimonio cultural valenciano.
Dentro del término municipal de Alfarrasí esta conselleria tiene inventariado 1 yacimiento arqueológico: El Bolot.
En el EIA no aparece reflejado este aspecto, sino que considera que no es necesario realizar ninguna apreciación nueva respecto a lo incluido en el estudio de impacto ambiental que acompaña al PGOU.
Aunque este bien no se vea afectado por la actuación, si debe ser reflejado en el EIA, y aportar información gráfica de la situación del mismo y del tipo de protección que requiere.
En la documentación remitida en respuesta al requerimiento, realizado en marzo de 2006, se envía:
- Autorización para realizar la prospección arqueológica en relación al proyecto Modificación nº2 del PGOU de Alfarrasí, de fecha 1 de diciembre de 2005.
- Informe preliminar de la Prospección Arqueológica.
- Resultados de la prospección Arqueológica y Etnológica de la Modificación nº2 del PGOU de Alfarrasí, de fecha 7 de febrero de 2006.
De este último informe se concluye que no se han localizado restos de cultura material alguna ni de yacimientos arqueológicos en el área de explotación. Además indica que deben enviar el EIA para emitir el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.
Se requerirá el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano, favorable de la conselleria de Cultura y será preceptivo para que se emita la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental.
6. Carreteras
También hay que destacar que el ámbito de actuación linda al este con la carretera CV-60. Por tanto la Modificación nº2 deberá tener en cuenta lo establecido en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Carreteras de la Comunitat Valenciana, en especial en lo referente a las zonas de afección de la carretera:
La Ley 14/2005, de la Generalitat, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Adminsitrativa, se modifica en los art. 84 y 85, y esta modificación afecta a los apartados 3 y 4 del artículo 33 de la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunidad Valenciana, con lo que la zona de protección de las carreteras aumenta.
La zona de protección de la CV-60, al ser una carretera de la Red Básica, se establece en 50 m.
Por tanto, y según la Ley 6/1991 de Carreteras de la Comunidad Valenciana, en la zona de dominio público no se permite la realización de otras actividades que las directamente relacionadas con la construcción, conservación o explotación de la vía.
Solo podrán realizarse obras o instalaciones en la zona de dominio público, previa autorización de la administración titular de la vía, cuando la prestación de un servicio público de interés general así lo exija.
En las zonas de protección no podrán realizarse obras ni se permiten más usos que aquellos que sean compatibles con la seguridad vial, previa autorización, en cualquier caso, de la administración titular de la vía. No se admite en esta zona la nueva construcción de edificación alguna.
7. Suelo forestal.
Según la cartografía del Inventario Forestal vigente en la Comunidad Valenciana (E 1:10.000) no existe Suelo Forestal en el ámbito de estudio.
Consideraciones ambientales
1. A continuación se citan las afecciones ambientales más importantes detectadas mediante la cartografía temática y las visitas de campo:
- Vulnerabilidad de acuíferos a la contaminación
El ámbito posee una vulnerabilidad Baja a la contaminación de acuíferos.
Cualquier actividad o uso en estas zonas debe tener resuelto el tratamiento controlado de sus residuos.
- Riesgo de Deslizamiento-Desprendimiento
El área de estudio no tiene riesgo de deslizamiento o desprendimiento.
En la visita a la zona se observa que, en el límite de la Pinada y el sector 3, existe un talud con un fuerte desnivel, sobre el que habrá que aplicar medidas correctoras para evitar el deslizamiento del talud.
- Riesgo de Erosión Actual y Potencial
En toda la superficie el riesgo de erosión actual es Muy bajo, y el riesgo de erosión potencial Bajo.
- Accesibilidad potencial a los recursos hídricos
Se caracteriza por poseer una clasificación de grado Medio.
- Capacidad agrológica del suelo.
Atendiendo a la clasificación del suelo por su aptitud para la explotación agrícola y forestal, la zona de estudio se encuentra dentro de una capacidad agronómica Moderada.
2. Se trata de una zona rural agrícola, donde su observan principalmente cultivos de vid, olivos y almendros.
No existen infraestructuras en la zona y, en lo que respecta a edificaciones, solo cabe mencionar una caseta agrícola.
Existe una masa arbolada, de suficiente densidad arbórea, en un recinto vallado al sur del sector 2. Según la ordenación propuesta, se destina este pinar a zona verde.
3. Explotación de los recursos naturales.
Abastecimiento de agua potable
En el EIA no dice nada a este respecto y tampoco prevé el incremento de la demanda de agua potable debido al desarrollo de la Modificación Nº2 del PGOU.
Se les solicita en el requerimiento de documentación, una estimación del consumo que se alcanzaría como consecuencia del desarrollo del Sector 2, y el informe del organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro, según el art. 19 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.
En la documentación remitida por el Ayuntamiento de Alfarrasí en fecha 23 de marzo de 2006, en el Anexo al Estudio de Impacto Ambiental, hacen un cálculo de la demanda de caudal, y es la siguiente:
El uso previsto de la nueva zona a reclasificar es el uso industrial, para el que la demanda de caudal supondría alrededor de:
M² edificados 11.400
1 hb equiv cada 100 m² edificados
Hab/equivalentes 114
250 l/hab-equiv/día
Total caudal 28,5 m³/día
También adjuntan un informe favorable sobre la disponibilidad de recursos hídricos emitido por la entidad gestora del recurso, Industrias Martí Tormo, de fecha 10 de octubre de 2005.
Aguas Residuales
En el EIA alude a las irrelevantes dimensiones del área reclasificada para no entrar a analizar los vertidos, residuos y emisiones.
Pero 23.619,82 m² no es una superficie irrelevante, por lo que se debe justificar la evacuación de residuos y saneamiento del ámbito de la actuación, con los correspondientes cálculos de los recursos necesarios para el desarrollo de la Modificación nº 2 del PGOU y los informes de las empresas u organismos gestores de estos servicios y recursos.
En respuesta al requerimiento de documentación de fecha 17 de marzo de 2006, el Ayuntamiento de Alfarrasí envía Informe de la EDAR de Alfarrasí, sobre la viabilidad del tratamiento de las aguas residuales generadas por el desarrollo de la Modificación nº 2 del PGOU de Alfarrasí, de fecha 10 de octubre de 2005.
Del informe se concluye, que la depuración de las aguas residuales generadas por el sector será viable, siempre y cuando se amplíen las instalaciones de la EDAR de Alfarrasí, ya que en la actualidad está trabajando por encima de su capacidad.
En concreto, está diseñada para tratar 2.695 m³/día, y actualmente trata 3.798 m³/día, que sumados a los 338,22 m³/día que generará el sector, supera claramente su capacidad de depuración.
Además en la visita a la zona, se observa que el río Clariano, que está al lado de la EDAR, está altamente contaminado, con sus aguas muy turbias
Residuos
Según el Anexo al Estudio de Impacto Ambiental presentado después del requerimiento de documentación, en fecha 23 de marzo de 2006, la gestión de residuos sólidos urbanos en el municipio de Alfarrasí, es llevada a cargo de la empresa Reciclados Integrales SA. (RECISA).
El carácter industrial de los nuevos terrenos reclasificados, obliga a que en el momento de la apertura o legalización de actividades, se presente la correspondiente licencia de apertura de actividad, en la que dependiendo de la tipología de industria a implantar, y del tipo de residuos generados por la misma, se especifique claramente tanto la tipología cantidades y tratamiento de los residuos que deriven de la actividad, así como la posibilidad o previsión de que sugestión se realice mediante la contratación de los servicios de un gestor autorizado para ello.
En cuanto a los RSU que se deriven de la nueva zona industrial será RECISA quien se encargue de su gestión. Se presenta, el certificado como Gestores de Residuos de la Vall d'Albaida, junto con las cantidades de RSU generadas por el municipio en los últimos 8 meses.
Se presenta un certificado del Ayuntamiento de Alfarrasí, de fecha 29 de marzo de 2006, en el que se compromete a la recogida de los residuos industriales del Sector 2, por medio de un convenio con la empresa concesionaria.
4. Paisaje.
La ley 4/2004, de 30 de junio de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, artículo 11, establece la obligatoriedad de presentar un Estudio de Paisaje junto a planes de ordenación del territorio, los planes generales y los instrumentos de planificación urbanística.
Se aporta Estudio de Paisaje y la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial emite un informe desfavorable sobre él, de fecha 18 de noviembre de 2005, en el que indica que no se aporta documentación suficiente, por lo que solicita un nuevo Estudio de Paisaje.
5. Medidas correctoras.
Se consideran de aplicación todas las medidas correctoras propuestas por el EIA del PGOU de Alfarrasí, a las que añaden las siguientes:
1. Respecto a la continuidad del Cordel de Alicante. En la ficha de planeamiento del sector 3 del Polígono Oeste se realizará mención expresa referente al mantenimiento de la continuidad del cordel a través de espacios públicos.
2. Respecto a los impactos visuales generados con motivo del desarrollo de zonas industriales. Se establecerá una franja de vegetación de borde, al norte del sector 2 del polígono industrial oeste.
3. Respecto a los impactos acústicos generados con motivo del desarrollo de zonas industriales. Se refrenda la necesidad de establecer una franja de vegetación de borde.
En respuesta al requerimiento de documentación, se recibe el EIA del PGOU de Alfarrasí. Todas las medidas correctoras este EIA son de aplicación, distinguiendo entre medidas de aplicación general y según los diferentes usos.
Consideraciones jurídicas
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
3. Según el artículo 5º del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
4. Según el artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:
Declaración de impacto ambiental
Primero
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Modificación Nº 2 y Plan Parcial de Alfarrasí (Valencia), cuyo promotor es el ayuntamiento de Alfarrasí, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, y con los condicionantes establecidos a continuación.
Segundo
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
1. La ordenación del sector 2 y sus colindantes, debe permitir la continuidad del Cordel de Alicante.
Se debe cumplir lo previsto en el Informe de la Dirección Territorial de Valencia (Sección Forestal -Vías Pecuarias), de fecha 28 de abril de 2004.
2. El desarrollo del sector queda condicionado a la ejecución de las actuaciones de ampliación de la EDAR de Alfarrasí necesarias con el fin de adecuarla para el tratamiento del nuevo caudal generado.
En el caso de que no se realizaran dichas obras de ampliación de la EDAR, se deberán tener previstas provisionalmente las instalaciones de depuración necesarias que garanticen el correcto tratamiento de las aguas residuales generadas, así como las autorizaciones de vertido por el órgano competente en su caso.
En cuanto a la conexión futura de las aguas residuales generadas en el sector con la EDAR municipal se atenderá a los condicionantes especificados en el informe de la Entitat de Sanejament d'Aigües de fecha 10 de octubre de 2005.
Se deberán implementar sistemas de predepuración en las actividades industriales que superen los límites aceptados por la EDAR de Alfarrasí, con tal de adecuarse a aquellos e impedir el mal funcionamiento de los sistemas municipales.
3. Las empresas a instalar en el sector 2 deben cumplir con el certificado del Ayuntamiento de Alfarrasí sobre la clasificación de empresas de fecha 29 de marzo de 2006.
4. Se debe presentar un nuevo Estudio de Paisaje, que aborde las determinaciones establecidas en la LOTPP y contempladas en el informe emitido por la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial de fecha 18 de noviembre de 2005.
Aquellas consideraciones que se desprendan del informe sobre este Estudio de Paisaje serán consideradas como propias de la presente Declaración.
5. Se debe cumplir las observaciones establecidas en el Informe sobre el Estudio Acústico realizado por la Dirección Territorial de Valencia, de fecha 28 de marzo de 2006.
6. Se deberá presentar informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.
En este sentido, se deben cumplir las cautelas expresadas en el Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de 6 de febrero de 2006.
7. Deberá preservarse e integrarse la Pinada dentro del sector.
Los terrenos destinados a ampliar el Parque de la Pinada deberán acondicionarse con las mismas especies que lo conforman en la actualidad.
8. Deberá quedar asegurada la estabilidad del talud existente en el límite entre la Pinada y el sector 3.
9. En caso de que las construcciones afecten a los servicios e infraestructuras de riego, será necesaria la reposición. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesen el sector y tengan una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.
10. El material necesario para realizar la explanada del sector deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada. Debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.
11. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.
12. Los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del cumplimiento de las ordenanzas municipales, del planeamiento propuesto, de la legislación sectorial de aplicación vigente, las medidas establecidas en este condicionado, las establecidas en el Estudio de Impacto Ambiental del PGOU de Alfarrasí, en el Estudio de Impacto Ambiental del la Modificación nº2 del PGOU y su Anexo, y en los Informes Sectoriales y las labores de vigilancia a incluir en el Programa de Vigilancia Ambiental, se incorporarán al preceptivo Proyecto de urbanización y se valorarán y proveerán presupuestariamente los gastos derivados de su cumplimiento.
Tercero
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
Cuarto
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
Valencia, 5 de mayo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.
Declaración de impacto ambiental
Expediente: 018/06-AIA
Título: Plan Parcial Modificativo Ampliación del Sector Industrial PPI-1 Industrial Nordeste
Promotor: Agrícola Alginet S. Coop. V.
Autoridad sustantiva: conselleria de Territorio y Vivienda. Comisión de Urbanismo de Valencia
Objeto: Modificación de la ordenación estructural y pormenorizada del sector de Suelo Urbanizable PPI-1 Industrial Nordeste con reclasificación de Suelo No Urbanizable Común en Urbanizable Industrial
Localización: Norte del término municipal de Alginet, entre la antigua carretera N-340, la actual y el Camino de Benifaió
Descripción del proyecto
El proyecto se localiza al norte del término municipal de Alginet, comarca de la Ribera Alta (Valencia) y afecta al Sector de Suelo Urbanizable Industrial Nordeste PPI-1. Este sector quedó delimitado y ordenado pormenorizadamente en el PGOU de Alginet, aprobado definitivamente el 26 de junio de 1997, con una superficie de 102.272 m². El PGOU fue objeto de Declaración de Impacto Ambiental con expediente 054/97-AIA en mayo de 1997.
El 31 de enero de 2002 se aprobó provisionalmente por el Ayuntamiento el Plan Parcial Modificativo Sector PPI-1, que reclasificaba 18.989 m² de Suelo No Urbanizable Común para aumentar la superficie del sector. El Plan Parcial Modificativo tiene Declaración de Impacto Ambiental de enero de 2004, dentro del expediente 212/02-AIA, pero no se aprobó definitivamente por la Comisión de Urbanismo.
Ahora se presenta este Plan Parcial Modificativo de Ampliación del Sector PPI-1 que modifica de nuevo la ordenación estructural y pormenorizada del sector y lo aumenta 33.740 m² respecto al Plan Parcial de 2002 (52.730,20 m² respecto al PGOU). El sector tendrá un total de 155.002,20 m². Los 33.740 m² nuevos son actualmente Suelo No Urbanizable Común que se reclasifica a Urbanizable Industrial. Es un espacio intersticial entre un viario de la red primaria (PCV-10) que es límite actual por el este del Suelo Urbanizable del PGOU, el Camino de Benifaió y la autovía N-340.
El sector queda delimitado de la siguiente manera:
- Por el norte, límite del término municipal, Suelo No Urbanizable y zona de dominio público de la N-340
- Por el sur, Suelo Urbano Residencial separado por el viario PCV-10
- Por el oeste, calle Valencia (antigua N-340)
- Por el este, Camino de Benifaió
Tramitación administrativa
El 19 de enero de 2006 tiene entrada en la conselleria de Territorio y Vivienda la siguiente documentación remitida por la Dirección Territorial de Valencia:
- Memoria del Plan Parcial Modificativo (1 tomo)
- Estudio de Impacto Ambiental (1 tomo) y Documento Anexo al Estudio de Impacto Ambiental (1 tomo)
- Copia del expediente administrativo municipal
Con esta documentación se abre el expediente 018/06-AIA de evaluación de impacto ambiental.
El 9 de febrero de 2006 se solicita al Ayuntamiento de Alginet, mediante escrito de esta Dirección General, certificado de exposición al público del Estudio de Impacto Ambiental y el Informe que prevé el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano, sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del Patrimonio Cultural Valenciano. El 24 de febrero el Ayuntamiento de Alginet responde al requerimiento con certificado de haber sometido el Estudio de Impacto Ambiental a información pública y copia de la solicitud de Informe de la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Valencia a la Unidad de Patrimonio.
El 7 de abril el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicita a la Sección de Planeamiento copia del Informe emitido por la Unidad de Patrimonio, Copia del Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre la disponibilidad de recursos hídricos para el sector PPI-1 e Informe del Estudio Acústico. El 4 de mayo la Dirección Territorial de Valencia remite por fax el Informe del Estudio Acústico.
El 26 de abril de 2006 el Ayuntamiento remite por fax copia del Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar de diciembre de 2005 sobre disponibilidad de recursos hídricos, Informe que vuelve a ser aportado por el promotor en escrito de 2 de mayo, junto con copia del escrito de la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Valencia firmado el 11 de abril de 2006, solicitando a la conselleria de Cultura, Educación y Deporte - Unidad de Patrimonio Informe sobre la actuación "Plan Parcial Modificativo Ampliación Sector PPI-1".
Teniendo en cuenta que la cartografía del Servidor de la conselleria de Territorio y Vivienda a Escala 1:25.000 señala un riesgo de inundación de nivel 6 en el ámbito de la actuación y que la documentación del expediente administrativo municipal se refiere a este aspecto y menciona un Estudio Hidráulico que prueba que efectivamente la zona objeto de desarrollo está fuera de riesgo, se solicita por fax el 27 de abril al Ayuntamiento que complete esta información. El 28 de abril el Ayuntamiento responde por fax con escrito del arquitecto municipal.
Información pública
La documentación ambiental de este expediente es el Estudio de Impacto Ambiental (1 tomo) y el Documento Anexo al Estudio de Impacto Ambiental (1 tomo). El primero es el que se redactó en el expediente 212/02-AIA y se completa con un Anexo que analiza y actualiza los posibles nuevos impactos derivados del nuevo incremento de superficie del sector PPI-1.
El documento que se sometió a información pública es el Estudio de Impacto Ambiental, con anuncio en el DOGV nº 4.151 de 19 de diciembre de 2001 y en el diario Levante de 15 y 19 de diciembre del mismo año. Se considera suficiente a efectos de información pública esta documentación pues básicamente contiene la información necesaria para conocer la actuación, el medio donde se va a desarrollar y los posibles impactos. El Documento Anexo que se redacta con la nueva redelimitación del sector no contempla nuevos impactos.
Según consta en el expediente 212/05-AIA, dentro del plazo de información pública no se presentaron alegaciones, aunque sí fuera de plazo, pero se desestimaron por esta causa.
La documentación técnica correspondiente a esta nueva ordenación se sometió a información pública con anuncio en el DOGV nº 4.749 de 10 de mayo de 2004 y en el diario Levante de 7 de mayo de 2004. Como resultado hubo 2 alegaciones, ninguna de ellas de carácter ambiental.
Informes sectoriales
El 7 de abril de 2006 se remite escrito a la Sección de Planeamiento solicitando el Informe del Estudio Acústico. El 4 de mayo se recibe por fax el Informe, remitido por la Dirección Territorial de Valencia. Este Informe concluye que
«[...] la puesta en funcionamiento del sector PPI-1 incrementará los niveles de ruido de su entorno de ubicación, superándose los criterios de calidad acústica en la fase de construcción y estando muy próximos al límite en la fase de uso industrial, por lo que se han diseñado medidas correctoras para que dichos niveles de ruido se adapten a la legislación.
Con estas observaciones y condicionado a las medidas correctoras del punto 6 del estudio (páginas 24 y 25), tanto para la fase de construcción como para la fase de funcionamiento, el técnico que suscribe considera aceptables dichas medidas e informa favorablemente el expediente a los solos efectos en cuanto a acústica se refiere».
Afecciones legales
Clasificación y calificación urbanística
La actuación afecta a Suelo No Urbanizable Común y Suelo Urbanizable Industrial, de acuerdo con el planeamiento vigente de Alginet.
Consideraciones ambientales
El Sector PPI-1 de 121.261 m² fue evaluado ambientalmente en el expediente 212/02-AIA, estimándose aceptable a efectos ambientales y supeditándolo al cumplimiento de ciertos condicionantes. Ahora se presenta una nueva delimitación y ordenación del sector, con 33.740 m² más.
El proyecto cuenta con Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar atendiendo a que, de acuerdo con la documentación presentada por el Ayuntamiento a esa entidad
«[...] la actuación urbanística proyectada no va a suponer un incremento del consumo de agua»
Respecto a la afección al patrimonio cultural, el promotor aporta el 2 de mayo de 2005 copia del escrito de la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Valencia firmado el 11 de abril de 2006, solicitando a la conselleria de Cultura, Educación y Deporte - Unidad de Patrimonio Informe sobre la actuación Plan Parcial Modificativo Ampliación Sector PPI-1".
La cartografía del Servidor de la conselleria de Territorio y Vivienda sobre riesgo de inundación a Escala 1:25.000 no aprobada oficialmente y por tanto no incorporada en el PATRICOVA, señala en el ámbito de la actuación un riesgo de inundación de nivel 6 (frecuencia de 500 años y calado inferior a 80 cm).
El hecho de que este riesgo no figure en el PATRICOVA significa que no es de obligado cumplimiento ni hay obligación de aplicar su normativa; es de carácter consultivo. No obstante, ante la posibilidad de que existiera un riesgo real, independientemente de su carácter legal u oficial, sí se cree conveniente confirmarlo o contrastarlo con los estudios de que dispone el término municipal, por lo que se solicita escrito aclaratorio al Ayuntamiento. Dichos estudios no forman parte de la documentación del expediente.
De esta manera, según escrito del 28 de abril de 2006 del arquitecto municipal sobre el riesgo de inundación remitido a petición del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, el municipio dispone de un estudio para determinar zonas con riesgo de inundación, redactado en junio de 2000 por encargo del Ayuntamiento, que consta de Estudio Hidrológico y Estudio Hidráulico del término municipal de Alginet. No consta que los estudios estén informados por la Confederación Hidrográfica del Júcar. El mismo escrito del arquitecto municipal dice que
« [...] de acuerdo con dichos estudios, la zona objeto de desarrollo está fuera de la zona de riesgo de inundación para avenidas extraordinarias por efecto barrera producido por al Autovía de Levante, por lo que dicho estudio no hace ninguna mención respecto dicha zona referente a la necesidad de tomar medidas correctoras o recomendaciones para al edificación».
En cuanto al impacto acústico, se ha recabado el Informe del Estudio Acústico; la ejecución de esta actuación deberá cumplir el contenido de dicho Informe, comentado en el apartado Informes Sectoriales y que consta en el expediente.
Por otra parte, el proyecto cuenta con Informe de la Entitat de Sanejament d'Aigües EPSAR que señala la viabilidad del tratamiento de las aguas residuales del sector en la estación depuradora Albufera Sur, que da servicio al municipio de Alginet, con ciertos condicionantes. El desarrollo del sector estará condicionado al cumplimiento de estos condicionantes y así constará en la ficha de gestión del sector, que incluirá explícitamente como condiciones de conexión de la ordenación, los condicionantes del Informe de la EPSAR de 4 de febrero de 2005 que consta en el expediente, sobre viabilidad del tratamiento de las aguas residuales generadas en el sector.
Respecto a los residuos sólidos urbanos e inertes generados en fase de construcción y de funcionamiento, se hará recogida selectiva en origen para que cada tipo sea gestionado por empresas autorizadas conforme a su naturaleza. Previamente al desarrollo del sector se obtendrá el certificado de aceptación de los residuos para su gestión y tratamiento en empresas adecuadas.
Consideraciones jurídicas
- El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 8. g) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
- En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
- El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.
- El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
Declaración de impacto ambiental
Primero
Estimar aceptable, a los efectos ambientales, la actuación «Plan Parcial Modificativo Ampliación del Sector Industrial PPI-1 Industrial Nordeste", promovida por Agrícola Alginet S. Coop. V., siempre y cuando se ajuste a la documentación presentada, y previo cumplimiento de los condicionantes que se señalan en el punto Segundo de esta Declaración y de las medidas correctoras del Estudio de Impacto Ambiental, en tanto que no entren en contradicción con aquellos.
Segundo
Se supedita la ejecución de esta actuación al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
1. Los condicionantes del Informe emitido por la Entitat de Sanejament d'Aigües el 4 de febrero de 2005 y que consta en el expediente se incorporarán a la ficha de gestión del sector como condiciones para su ordenación, siendo requisito imprescindible su cumplimiento para desarrollar dicho sector.
2. Previamente al desarrollo del sector se obtendrá el certificado de aceptación de los residuos generados por el mismo, tanto en su construcción como en funcionamiento, para su gestión y tratamiento por empresas adecuadas autorizadas. La recogida de residuos en origen será selectiva, tanto durante la construcción de las obras de urbanización del sector como durante el funcionamiento de la actividad que se ubique en el mismo.
3. Se cumplirá el contenido del Informe del Estudio Acústico de 12 de abril de 2006 que consta en el expediente.
4. El promotor recabará el Informe preceptivo y vinculante emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, conforme al artículo 11 de la Ley 4/1998, y se cumplirán sus determinaciones.
Tercero
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
Cuarto
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo.
Valencia, 9 de mayo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.
Declaración de impacto ambiental
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental
Expediente: 101/2004-AIA
Título: Homologación y Plan Parcial Modificativo Sector I-12 Barranco de Pozalet
Promotor: Ayuntamiento de Loriguilla
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Loriguilla y CTU
Localización: al Oeste del núcleo de población de Loriguilla y de la carretera de acceso al municipio CV-374, al sur del Camino de la Masía del Conde y colindante al Norte del cauce del Barranco de Pozalet
Descripción del proyecto
1. Objeto del proyecto
El objeto del Plan Parcial es reclasificar como suelo urbanizable con ordenación pormenorizada un SNU Común en el TM de Loriguilla, para la creación de un nuevo Sector en el que se define como Uso Global el Industrial.
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
El municipio de Loriguilla cuenta con un PGOU aprobado el 20 de diciembre de 2002. Pese a ser muy reciente, parece ser que las previsiones de suelo industrial del planeamiento general se han visto superadas, siendo la demanda de este tipo de suelo abundante y creciente.
La documentación presentada consta de EsIA y documentación técnica relativa al Plan Parcial Modificativo Sector I-12. La propuesta abarca una superficie total de suelo de 548.249m², constituyendo una única zona de ordenación urbanística con Uso industrial con edificación de tipo aislada (INA), siendo la superficie de aprovechamiento con destino industrial de 328.946m².
Dentro de la ordenación pormenorizada se definen dos parcelas de suelo dotacional para infraestructuras, SID-1 con una superficie de 8298m² y SID-2 con una superficie de 5504m². La primera se sitúa colindante a la parcela PID-2 del planeamiento general vigente que alberga la EDAR municipal y se destina a la ampliación de esta depuradora que sirve a los sectores residenciales y en parte a los industriales (sectores 9 y 10). En la segunda parcela, en el extremo SE del sector, se prevé la instalación de una segunda depuradora que sirva al resto de los sectores industriales, entre ellos al I-12.
Además, junto al BIC Masía del Conde rodeándolo, se proyecta una amplia ZV con una superficie de 68.808m² que se extiende desde la CV-374 hasta el primer vial del polígono industrial. Esta ZV envuelve la Masía del Conde para protegerla visualmente y pretende, en lo posible, mantener su entorno natural histórico de campos con monocultivo de cítricos.
El Ayuntamiento de Loriguilla es el promotor de dos nuevos sectores de suelo urbanizable industrial (I-11 e I-12) y uno terciario, ubicados consecutivamente en dirección oeste-este, al norte del Barranco del Pozalet; y de un cuarto sector al sur del citado cauce junto a la CV-374. La tramitación administrativa del PP Sector I-12 persigue la aprobación definitiva del planeamiento que ordena la parcela dotacional con destino a albergar las nuevas infraestructuras de depuración municipales y sus instalaciones complementarias, necesarias para hacer viables los desarrollos urbanísticos previstos y, en especial, la efectiva reutilización de las aguas residuales depuradas que se generen en el TM, siendo la secuencia lógica de desarrollo la que supone la programación en primera fase de los Sectores I-11 e I-12.
3. Alternativas
En lo que respecta al estudio de alternativas, el EsIA afirma que la solución adoptada se encuentra determinada por la existencia en el ámbito de la propuesta de la infraestructura lineal de la CV-374, la construcción de la Masía del Conde y el Barranco del Pozalet.
Tramitación Administrativa
1. Admisión a trámite
En fecha 25 de mayo de 2004 el Ayuntamiento de Loriguilla remitió una copia de la documentación técnica, incluido el estudio de impacto ambiental, relativa al Plan Parcial Modificativo Sector I-12 Barranco de Pozalet de Loriguilla, y certificación del resultado del trámite de Información Pública al que han sido sometidos la totalidad de los documentos, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
2. Información pública
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Las Provincias de fecha 16 de octubre de 2003 y en el DOGV nº 4613, de 22 de octubre de 2003.
Durante el periodo de Información Pública se presentó una única alegación, según consta en el certificado, emitido por el Secretario-Interventor del Ayuntamiento de Loriguilla, del acuerdo de aprobación provisional por Pleno de fecha 4 de mayo de 2004.
3. Resumen de las alegaciones
La única alegación formulada ha sido presentada por parte de RENFE sin que se haya incluido una copia de la misma en la documentación remitida. La citada alegación no afecta, al parecer, al planeamiento parcial propuesto según Informe Técnico recogido en el certificado de acuerdo provisional, ni supuestamente tampoco hace referencia a las posibles afecciones ambientales del mismo. Contestada la alegación, se afirma que será objeto de informe al proceder a la resolución del expediente de programación del sector.
4. Peticiones de información o documentación complementaria
Con fecha 12 de noviembre de 2004, se efectúa consulta a la Confederación Hidrográfica del Júcar, como promotor del «Proyecto de Defensa Integral contra Avenidas en la Cuenca de la Rambla del Poyo», acerca del estado de tramitación del citado proyecto y de la viabilidad de desarrollar varios sectores de suelo urbanizable en Loriguilla y Ribarroja del Túria teniendo en cuenta los riesgos de inundación existentes aguas abajo de los mismos y cual sería su modificación.
Con fecha 17 de agosto de 2005 se reitera la consulta a la CHJ, sin que hasta la fecha se haya recibido contestación a la misma.
Con fecha 1 de marzo de 2005, se requiere al Ayuntamiento para que complete el expediente de evaluación de impacto ambiental con los informes siguientes:
- Informe regulado en el art. 11 de la Ley 1/1998 de Patrimonio Cultural Valenciano.
- Estudio Acústico regulado en el art. 36 de la Ley 7/2002 de Protección contra la Contaminación Acústica.
- Informe del Organismo de Cuenca relativo a la suficiencia de recursos hídricos.
- Certificados que justifiquen la capacidad de gestión de RSUs e Inertes.
Con fecha 27 de septiembre de 2005, se requiere al Ayuntamiento para que complete la documentación presentada según diversas consideraciones ambientales, que de forma resumida se exponen a continuación:
- Estudio hidrológico e hidráulico con el fin de comprobar que no se modifica el hidrograma del cauce del Barranco del Pozalet como consecuencia de la modificación de la escorrentía de la zona y de la generación de un caudal importante de agua residual depurada y de aguas pluviales que serán vertidas al mismo.
- Se informa al Ayuntamiento de Loriguilla de la consulta efectuada por la DGGMN a la CHJ acerca de la viabilidad de la propuesta teniendo en cuenta los riesgos de inundación existentes aguas abajo del Barranco del Pozalet, debido a que este cauce desaparece en el TM de Ribarroja del Túria. Se le informa también de la reiteración de la consulta y de que hasta la fecha no se había recibido respuesta a la misma.
- Se deberá solicitar a la CHJ autorización de vertido al Barranco del Pozalet, tanto de las aguas pluviales como, en su caso, de las aguas residuales depuradas.
- El sistema de depuración de las aguas residuales del Polígono Industrial necesariamente deberá incluir, en función de las características de los influentes industriales a tratar, un sistema que incorpore un tratamiento físico-químico definitivo. Se considera necesario realizar una estimación de tales características, según las actividades que se vayan a instalar de acuerdo a la normativa urbanística del PP. Se deberá incluir el cálculo del volumen del caudal a tratar de lo que resulte un dimensionamiento de la depuradora adecuado y de la parcela destinada al uso dotacional, especificando el sistema de tratamiento propuesto.
- Se deberá especificar la gestión prevista de la citada EDAR.
Informes Sectoriales
En el expediente incoado se incluyen diversos escritos e informes recibidos durante la tramitación del PP remitidos, con fecha 19 de octubre de 2005, desde el Ayuntamiento y acompañados de la aprobación de los mismos por Pleno municipal y que son los siguientes:
- Escrito de la Sociedad Anónima Agricultores de la Vega de Valencia como empresa concesionaria del Servicio de Recogida y Transporte de RSU del municipio de Loriguilla en el que declara que la citada empresa esta en condiciones de garantizar la recogida de los RSUs asumiendo las nuevas demandas que generen los sectores en tramitación en el municipio, entre ellos el sector I11.
- Certificado del Ayuntamiento de Loriguilla acerca de la solicitud a la DG de Patrimonio del informe que acredite que no existen bienes de carácter patrimonial afectados por las actuaciones previstas en el Sector I12, sin que hasta la fecha se haya recibido contestación.
- Certificado emitido por el representante de la Sociedad Española de Abastecimientos SA, en calidad de Delegado de la Zona Norte, acerca de la suficiencia de caudales necesarios para el suministro del Sector I-12, que comprende una superficie bruta de 548.249m².
- Informe de la EPSAR en el que se informa que no procede valorar la capacidad de la EDAR de Loriguilla a los efectos de recibir las aguas residuales procedentes del desarrollo urbanístico, ya que el Sector I-12 tiene prevista la construcción de una depuradora para tratar las aguas residuales generadas en el ámbito de la actuación.
- Informe del Área de Gestión del Dominio Público Hidráulico de la CHJ en el que se informa, entre otros, de la necesidad de tener en cuenta la existencia de espacios hídricos con interés ecológico/medioambiental, como es el caso, y el requisito previo e indispensable a la iniciación de las obras dentro de la zona de policía de un cauce, de la obtención de la autorización de la CHJ.
En contestación a la Consulta efectuada por el Servicio de EIA, se incluye lo siguiente:
- Con fecha 10 de noviembre de 2005, el Servicio de Ordenación Territorial remite informe relativo al Estudio del Efecto Hidrológico sobre el Barranco del Pozalet del desarrollo urbanístico de suelo industrial en los sectores I11, I12, T13 e I14 y que se transcribe a continuación:
- El ámbito de los sectores I11, I12, T13 e I14 de Loriguilla no se encuentra afectado por riesgo de inundación.
- De conformidad con el art. 21.3 del PATRICOVA el planeamiento en ningún caso podrá dar lugar a un incremento significativo del riesgo de inundación en su TM o en el de otros municipios potencialmente afectados.
- Dado que el vertido de aguas residuales y pluviales se realizará, como propone el redactor del proyecto, en el Barranco del Pozalet, e incluye como medida correctora del caudal pico del hidrograma, la construcción de una balsa de laminación en el Sector de San Rafael de Ribarroja del Turia, debería tenerse en cuenta para la aprobación del estudio del proyecto de urbanización, la aceptación dada por la CHJ a dicha propuesta de vertido, teniendo en cuenta que en la actualidad la CHJ esta realizando en la zona (EVC 19+) un estudio integral, consistente en el diseño de encauzamiento del Barranco del Poyo y afluentes, incluyendo los de la Saleta o Pozalet y de Gallego.
Se incluye también en el expediente los siguientes informes remitidos desde el Ayuntamiento de Loriguilla:
- Anexo Técnico al PPM Sector I-12 sobre las condiciones y características de la depuradora, elaborado por GESPASER, estimando los caudales y cargas contaminantes de las aguas residuales generadas y estableciendo una medida estándar de 10.433 habitantes-equivalentes para EDAR en la que esta prevista su tratamiento.
- Certificado de la concesionaria del ciclo integral del agua, GESPASER, sobre suficiencia de Recursos Hídricos, para el suministro de los sectores de desarrollo urbanístico en tramitación en el TM con una superficie bruta de 1.494.787,55 m².
- Informe del Arquitecto Municipal sobre ampliación y aclaración de las cuestiones requeridas, en el que significativamente informa que no esta previsto realizar vertido alguno al Barranco de Pozalet.
- Anexo Técnico comparativo del caudal requerido para riego y el obtenido por aprovechamiento del agua residual depurada y de pluviales.
- Anexo Técnico de las características de la EDAR.
- Planimetría Proyecto de Construcción de la EDAR de Loriguilla. Casco Urbano y Sectores 1, 2, 3, 4, 9 y 10, es decir, de los sectores existentes en la actualidad en el municipio.
Afecciones legales
1. El TM de Loriguilla se encuentra incluido en la delimitación del ENP de La Albufera, por lo que este territorio se encuentra afectado por el PORN de La Albufera, debiéndose actuar preventivamente para evitar la contaminación de las aguas superficiales y subterráneas, que podrían afectar a este espacio natural, así como el aporte de sedimentos a la Laguna de la Albufera.
2. Tras la consulta de las cartografías oficiales y las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la CTH, y en particular del PATRICOVA, no se detecta riesgo de inundación en el sector propuesto. Sin embargo, toda la Cuenca del Barranco del Poyo se encuentra afectada por riesgos derivados de las avenidas, localizándose las zonas de inundabilidad en varias áreas concretas.
3. La red hidrográfica en la mitad estudiada del TM de Loriguilla esta formada por un único curso, el Barranco de Pozalet, aunque este cauce desaparece a la altura del by-pass de la autopista A-7. La parcela de la propuesta se sitúa colindante a la zona de servidumbre de paso de 5m, es decir, del DPH del citado cauce, y se encuentra afectada por su zona de policía. Por otro lado, dentro del sector propuesto existen acequias y canales de riego necesarios para el cultivo intensivo.
4. No se detectan en la zona de estudio puntos de interés arqueológico o etnológico además de la ya citada Masía del Conde y su entorno rural. Consultada la información disponible publicada por el Área de Patrimonio Cultural Valenciano, no aparece ningún elemento catalogado en las parcelas de la propuesta.
No consta en el expediente de Evaluación de Impacto Ambiental el informe favorable a los efectos patrimoniales del planeamiento propuesto, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/98 de Patrimonio Cultural Valenciano.
Consideraciones ambientales
El TM actual de Loriguilla se creó en 1975 por sendas segregaciones territoriales a partir de los municipios de Ribarroja del Túria y Cheste, motivado por la desaparición del antiguo núcleo de población bajo las aguas del Pantano de Loriguilla. La propuesta y el núcleo actual de población se sitúan en la mitad segregada de Ribarroja, junto a la N-III y a la línea de RENFE Madrid-Valencia.
La zona de estudio se sitúa al Oeste de la carretera CV-374, de acceso a Loriguilla desde la NIII, limitando al Sur con el Barranco de Pozalet; al Norte, el Camino de la Masía del Conde y Sector I-11; y al Este, con el SNU Común y el límite administrativo con Ribarroja, correspondiéndose toda la superficie a un relieve mayoritariamente plano dedicado a terrenos de cultivo de cítricos. Desde un punto de vista edafológico, se trata fundamentalmente de suelos coluviales con una alta permeabilidad, por lo que uno de los riesgos asociados a este tipo de suelo es el de la utilización y/o vertido incontrolado de sustancias contaminantes que podría comprometer la calidad de las aguas del acuífero.
El Plan Parcial preveía inicialmente el vertido directo de las aguas tanto pluviales como residuales tratadas al Barranco del Pozalet, tributario de la cuenca de la Rambla del Poyo, afectada por riesgo de inundación en varios puntos. El desbordamiento de la cuenca en esta zona afecta a importantes infraestructuras viarias (N-III y FFCC Valencia-Madrid), poblaciones (Alaquàs y Aldaia, con más de 40.000 habitantes) y una fuerte implantación de pequeña y mediana industria. El cauce del Barranco del Pozalet se pierde entre una zona de cultivos de cítricos, desapareciendo en el TM de Ribarroja, aproximadamente a partir del puente del by-pass de la autopista A-7.
En el EsIA presentado no se identifica el impacto territorial que supone el vertido de los caudales de aguas tanto pluviales como residuales depuradas al Barranco del Pozalet, ni consta informe favorable de la CHJ o autorización para el vertido. Tampoco se identifica el posible incremento del riesgo de inundación aguas abajo, ni el impacto debido al vertido a una zona sensible y/o a la alteración del régimen hidrogeológico en una cuenca tributaria a La Albufera.
En este sentido, las posibles actuaciones previstas en el territorio de estudio a fin de corregir el riesgo de inundación existente aguas abajo del Pozalet (EVC 19+), se encuentran pendientes de ciertas modificaciones algunas de carácter ambiental, suspendidas o en fase de estudio y examen de alternativas, a fin de incorporar las medidas protectoras y correctoras que garanticen la no afección de los encauzamientos sobre espacios naturales de valor medioambiental, el Lago y PORN de la Albufera globalmente considerado.
La problemática ambiental de los encauzamientos mediante obras duras radica en el impacto crítico que se podría producir sobre el PORN de La Albufera por la modificación en la deposición de materiales y el aumento de aportes que supondría, especialmente en régimen de avenidas cuando se arrastran importantes cargas de sedimentos, contribuyendo al paulatino aterramiento de la laguna, por lo que las posibles soluciones pasan por consideraciones globales e integrales y por la ejecución de actuaciones blandas.
Es por ello que, finalmente, se produce una modificación considerada sustancial, desde el punto de vista ambiental, de la propuesta de vertido por parte del Ayuntamiento de Loriguilla, en el sentido siguiente:
- No se produce ningún vertido de aguas residuales depuradas al Barranco de Pozalet, proponiéndose su completa reutilización para riego.
- En cuanto a las aguas pluviales, se propone como medida correctora la ejecución de una o varias balsas de laminación a ejecutar en el sector San Rafael del vecino TM de Ribarroja del Túria, con la finalidad reducir el caudal pico en caso de lluvias torrenciales, siendo el caudal circulante el mismo que en la actualidad. Cabe señalar que el «Estudio del Efecto Hidrológico sobre el Barranco del Pozalet del desarrollo urbanístico de suelo industrial en los sectores I11, I12, T13 e I14» presentado por el Ayuntamiento de Loriguilla, pretende predecir si existe incremento de caudal en el barranco por efecto de la impermeabilización por urbanización y modificación de la escorrentía actual de estos sectores. El estudio concluye que el cauce es perfectamente capaz de asumir la modificación de las escorrentías que introduce la urbanización, es decir el comportamiento de las aguas pluviales, que se inicia mucho antes debido a la impermeabilización del suelo.
El agua procedente de lluvia será, por tanto, reutilizada para riego previa acumulación en las balsas de laminación previstas, siendo también posible su vertido directo al Barranco de Pozalet previa autorización de la CHJ. En la última documentación aportada, el arquitecto municipal de Loriguilla informa que no se va a solicitar autorización de vertido directo al barranco, optándose por su reutilización para riego.
Respecto a la depuración de las aguas residuales, La Ficha de Gestión del Sector I-12 incluye entre sus Condiciones de Integración y Gestión que la programación de este sector requiere la ejecución de una EDAR y redes de conexión. La nueva depuradora deberá necesariamente incorporar un sistema de tratamiento físico-químico definitivo e incluir un tratamiento terciario. Del cálculo de volumen del caudal a tratar resulta un dimensionamiento de la depuradora estimado para más de 10.000 habitantes equivalentes, por lo que el proyecto de EDAR esta sometido al procedimiento de EIA.
En la documentación presentada se ha aportado certificado expedido por la entidad colaboradora con competencias en la materia de distribución de recursos hídricos informando la suficiencia de caudales para el suministro del Sector I-12 de acuerdo a su superficie, sin que en este informe se hayan aportado valores cuantitativos acerca del recurso disponible y necesario para satisfacer las nuevas demandas hídricas. En el EsIA se ha estimado un caudal punta necesario para el dimensionamiento de la red de abastecimiento de agua potable de algo más de 80l/seg, previa consulta de conexión con la compañía Aguas de Valencia como concesionaria del suministro. Por otro lado, en las previsiones de GESPASER respecto a la producción de aguas residuales se apunta un consumo de 40m³/d por hectárea de superficie edificable, de lo que resulta un consumo global para el sector I-12 de más de 1250m³/dia. Aunque en otro apartado GESPASER reduce su estimación al considerar que el polígono industrial está orientado a ser de tipo logístico, es decir, al almacenamiento estratégico y distribución de materias, éste último aspecto no aparece regulado en la Normativa Urbanística del Sector.
Se incluye una amplia propuesta de medidas correctoras, tanto en fase de construcción como de funcionamiento, a fin de minimizar los impactos identificados, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas, que no entren en contradicción con la DIA.
En EsIA identifica y valora el impacto ambiental de la propuesta, y lo considera aminorado una vez aplicadas las medidas correctoras propuestas. Tal vez resulta algo insuficiente la valoración del impacto derivado del consumo de recursos y el impacto sobre el paisaje cultural de la zona de estudio, especialmente, teniendo en cuenta el entorno y conjunto catalogado de la Masía del Conde, así como los impactos territoriales e indirectos. No obstante lo anterior, el alcance de la identificación y la valoración de los impactos resulta adecuado únicamente bajo la premisa de vertido cero de las aguas residuales que se generen en el sector, que se incluye en la propuesta definitiva.
Consideraciones jurídicas
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
Declaración de impacto ambiental
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, proyecto de Homologación y Plan Parcial Industrial Sector I-12 Barranco de Pozalet de Loriguilla, promovido por el propio Ayuntamiento de Loriguilla, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
2. Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
2.1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, deberá obtenerse informe favorable de la DG de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la DIA.
2.2. El consumo medio diario de agua del sector se ha estimado en unos 40m³ por hectárea, es decir, en mas de 1250m³/dia. Se deberá acreditar ante la CTU por parte del Organismo de Cuenca competente la existencia de recursos hídricos en calidad y cantidad suficiente según la estimación efectuada, y su procedencia. Todo ello según las previsiones del planeamiento vigente y/o en tramitación en el TM y de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.
2.3. Se deberá obtener la autorización de la CHJ previa al inicio de las obras dentro de la zona de policía del Barranco del Pozalet.
2.4. Respecto al sistema de tratamiento de las aguas residuales:
- No se considera ambientalmente aceptable el vertido directo de las aguas residuales depuradas al Barranco de Pozalet, debido a los impactos ambientales y territoriales expuestos, y al riesgo de inundación existente aguas abajo. Es por ello, que la documentación definitiva evaluada propone la completa reutilización de las aguas depuradas para riego. En el supuesto de que la premisa de vertido cero y tratamiento fiable para la reutilización no se lograra, deberá entenderse como desfavorable el sentido de la presente DIA.
- Por tanto, la infraestructura de tratamiento y depuración de las aguas residuales (EDAR) prevista junto al Barranco del Pozalet, deberá incluir necesariamente en su diseño uno o varios depósitos de acumulación para varios días, con capacidad suficiente para almacenar el agua depurada que se genere, quedando su conexión física con el citado cauce reducida a un aliviadero o canal de desagüe en caso excepcional de excedentes en los depósitos. Estos depósitos actuarán como reguladores de los caudales de agua regenerada, a fin de adecuar la producción a la demanda de uso, asegurando así una cierta reserva de agua regenerada
- Teniendo en cuenta que cualquier tipo de vertido accidental que se realice en el ámbito territorial de la propuesta será tributario de una zona sensible (Laguna de La Albufera), y siendo obligada la completa reutilización de las aguas depuradas para riego, la citada infraestructura de depuración incluirá necesariamente un tratamiento terciario, que constituye propiamente la fase de regeneración del agua.
- Se incluirá en la normativa urbanística la necesidad de comprobar, con carácter previo a la licencia de actividad, la compatibilidad de las aguas residuales de carácter industrial que se generen con la EDAR prevista y que se ejecute en el municipio, especialmente en cuanto a la ausencia de contaminantes que puedan hipotecar o impedir la reutilización del agua regenerada. En caso de no resultar compatibles, las industrias deberán contar con un sistema previo de tratamiento de aguas residuales individual apropiado.
- Se deberá comprobar la previsión y/o la existencia de arquetas de registro de libre acceso desde el exterior para la toma de muestras y control de los parámetros de vertido de todas las industrias que se instalen en el sector.
2.5. Todos los proyectos de nuevas infraestructuras de tratamiento de las aguas residuales (EDAR), a desarrollar en el Sector I-12, así como sus instalaciones complementarias para la regeneración y reutilización del agua depurada para riego, serán sometidos a Evaluación de Impacto Ambiental, incluyendo un Estudio de Impacto Ambiental específico y concreto del mismo. Este procedimiento tendrá un carácter previo a la programación del sector.
2.6. El Ayuntamiento comprobará, antes de la recepción de la urbanización del Sector I-12 que la EDAR prevista junto al Barranco de Pozalet, se encuentra totalmente ejecutada, dimensionada con capacidad suficiente para tratar la totalidad de las aguas residuales que se generen, preparada para entrar en servicio y para acumular y/o reutilizar las aguas depuradas para riego. La construcción de la citada EDAR será anterior al final de obra de la urbanización del sector I-12 y, en todo caso, previa a la concesión de licencia de actividad a cualquier industria que se quiera instalar en el sector.
2.7. La gestión de las instalaciones de depuración de aguas residuales se realizará por una entidad gestora que garantice el correcto funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones.
2.8. La reutilización de las aguas para riego deberá contar necesariamente con la previa Concesión de Reutilización de Aguas Depuradas para Riego que otorga la CHJ.
2.9. La red de riego no podrá conectar, como propone el EsIA, a la red de abastecimiento de agua potable, por lo que el PP deberá incluir la necesidad de ejecutar una red de riego independiente para las ZV. Además, será necesaria la reposición de todos los servicios e infraestructuras de riego afectados y funcionalmente necesarios por parte del Urbanizador, debiéndose garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesan el sector y tienen una funcionalidad más allá de los límites del mismo.
2.10. Los residuos que se generen de cualquier tipología deberán ser gestionados de acuerdo a su legislación sectorial y al Plan Zonal de Residuos de las Zonas VI, VII y IX del PIR, al que pertenece el TM de Loriguilla, como desarrollo de la planificación que se establece en la Ley de Residuos 10/2000 de la CV.
2.11. Por lo que respecta a los residuos sólidos asimilables a urbanos, siendo obligada la implantación de la recogida selectiva de los residuos, el planeamiento deberá prever la reserva de suelo para la ubicación de los contenedores para la recogida de al menos tres tipos de residuos, velando en Ayuntamiento por su colocación.
2.12. La Normativa Urbanística que regula los usos en suelo industrial del Sector I-12 establecerá la prohibición de aquellas industrias cuya actividad esté catalogada como "actividad potencialmente contaminante del suelo" por el Anexo I del Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados. Se excluirán también aquellas industrias generadoras de influentes que puedan comprometer, incluso accidentalmente, el funcionamiento de la EDAR y/o la regeneración del agua depurada.
2.13. Se corregirán los límites de vertido establecidos en la Normativa Urbanística de manera que se ajusten al Modelo de Ordenanzas redactado a tal efecto por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valencia de Municipios y Provincias. Se establecerán además aquellos parámetros más restrictivos que aseguren un adecuado funcionamiento de la EDAR proyectada.
2.14. Todas las medidas protectoras y correctoras comprendidas en el EsIA o en la documentación analizada ambientalmente, así como en el condicionado establecido en la DIA que supongan unidades de obra, deberán figurar en la memoria y/o anejos, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto del proyecto de urbanización del sector, y de los sucesivos proyectos de construcción de infraestructuras. También se valorarán y proveerán los gastos derivados del PVA.
2.15. Aquellas medidas que supongan una modificación del planeamiento o algún tipo de obligación o restricción durante la ejecución de las obras, pero no impliquen un gasto concreto, deberán figurar al menos en la memoria, planos y en el pliego de prescripciones técnicas.
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
Valencia, 9 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Ávarez.
Declaración de impacto ambiental
Expediente: 107/05 -AIA
Título: Ejecución de un camino de acceso y trabajos de mejora de la finca en el paraje Salado
Promotor: F. Francisco Escoda Zaragozí
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Calpe
Objeto del proyecto: Ejecución pista de acceso a finca en el paraje Salado de Calpe
Localización: Polígono 2, parcelas 4 y 21 del término municipal de Calpe (Alicante)
Descripción del Proyecto
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
La actuación sometida a Evaluación de Impacto Ambiental consiste en la apertura de un camino de 58,51 metros de longitud y un ancho de 4,00 metros, con una pendiente homogénea no superando en ningún tramo el 17% y un trazado recto con el fin de dar acceso a la finca y edificación existente en el polígono 2, parcelas 4 y 21 del Paraje Salado.
La apertura del camino tiene por objeto facilitar el acceso hasta la edificación existente en la finca por dentro de los terrenos de propiedad del promotor y realizar una serie de trabajos de mejora para acondicionar la finca. Alrededor de la edificación se instalará vallado protector de malla galvanizada y postes metálicos.
El paisaje que predomina en la zona es forestal en recuperación con predominio de rodales aislados de Pinus halepensis junto a coscojares y garriga.
Para llevar a cabo tal actuación se llevará a cabo un desbroce manual en el trazado de la pista y el desmonte de las terrazas para lo cual será necesario derruir en parte los antiguos márgenes de mampostería. La obra acabará con la nivelación, compactación y refino del firme. Con el fin de evitar la erosión se realizarán cunetas y aliviaderos cada 15 metros. A la finalización de las obras, se reconstruirán los márgenes de mampostería.
Tramitación Administrativa
1. Información pública. Remisión del Expediente
El Estudio de Impacto ambiental es remitido por el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante mediante escrito fechado el día 7 de Julio de 2005.
El trámite de información pública se realizó el 7 de abril de 2006, mediante anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
El Ayuntamiento de Calpe remitió con fecha de 1 de junio de 2006 el resultado de la información pública.
Durante el procedimiento se presentó alegación por parte del redactor del "Proyecto de Ejecución de un camino de acceso y trabajos de mejora de la finca en el Paraje Salado". La alegación se refiere a informe previo emitido por el Ayuntamiento de Calpe y reseñado en el punto 2 de la presente Declaración en el que se afirma la incompatibilidad de la rehabilitación de la edificación con la normativa vigente en el municipio y -afirma la alegación presentada- que dicha actuación es compatible con la legislación vigente ya que «el promotor no pretende hacer uso residencial de la edificación, sino que únicamente desea su conservación.»
Dicha alegación es contestada por el Arquitecto Técnico municipal del Ayuntamiento de Calpe reseñando que la edificación existente «en base a la Sección 5º, Art. 208, apartado 3 de la vigente LUV se considera que el estado es de ruina» por lo que «no existe edificación alguna a conservar». Asimismo indica que la «ruina existente no está incluida en el Catálogo de Elementos y Edificios Protegidos del municipio de Calpe, por lo que no se considera como patrimonio arquitectónico y no existe ningún interés comunitario en su rehabilitación. En base a lo indicado se estima que no procede la ejecución de obras sobre la ruina de este escrito».
Se considera que las alegaciones presentadas al proyecto exceden del ámbito de la presente Declaración de Impacto ya que en virtud del Anexo I, apartado 1i) del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento de la Ley de 3 de marzo de 1989, de Impacto Ambiental, únicamente debe someterse a impacto ambiental la «Construcción de caminos rurales de nuevo trazado, cuando hayan de discurrir por terrenos naturales, seminaturales o incultos, situados en zonas boscosas o en laderas de montes». Sin embargo, se considera que la desaparición del objeto del proyecto podría dejar carente de sentido la emisión de una Declaración de Impacto por lo que este hecho será tenido en cuenta en la presente Declaración.
2. Petición de Informes sectoriales y documentación complementaria.
Se han requerido los siguientes informes:
- El 20 de septiembre de 2005 se solicita al Ayuntamiento de Calpe información sobre la calificación urbanística de los terrenos donde se va a realizar la actuación. En ese mismo escrito se requiere al promotor de la actuación del preceptivo informe sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del Patrimonio Cultural.
- El 8 de noviembre de 2005, se recibe en la conselleria de Territorio y Vivienda informe urbanístico remitido por el Ayuntamiento de Calpe en el que se indica que la actuación propuesta se sitúa en Suelo No Urbanizable de Especial Protección. En el punto 5º del referido informe se afirma : «En la justificación del Estudio de Impacto Ambiental se manifiesta la intención de rehabilitar la edificación existente, que se encuentra totalmente abandonada y en estado ruinoso, tal como se indica en el mismo. El uso de vivienda no es compatible en ese tipo de suelo de acuerdo con la normativa vigente. Por tanto no sería legalizable la rehabilitación de la edificación existente».
- Con fecha de 25 de noviembre de 2005 se requiere al promotor, a través del Ayuntamiento, sobre su conformidad en mantener el objeto del proyecto ya que, según el informe urbanístico, no es posible rehabilitar la edificación existente en la finca. Dicha intención de apertura de camino se reitera mediante escrito del 14 de marzo de 2006 del Ayuntamiento de Calpe.
- En el expediente consta informe emitido por el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante en el que se considera aceptable el proyecto siempre que se atenga a las condiciones del Estudio de Impacto Ambiental.
Afecciones legales
De acuerdo con el planeamiento vigente del Ayuntamiento de Calpe, la ejecución del camino de acceso a la finca del paraje Salado, se realizará en Suelo no Urbanizable de Especial Protección
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Alicante ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los recursos naturales o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
Consideraciones ambientales
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad. Identificación y valoración de impactos.
En el Estudio de Impacto ambiental se relacionan los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto. Según dicho estudio la actuación se realizará sobre suelos pardo calizos con potencial erosivo moderado.
Las condiciones climáticas de la zona junto al fenómeno de los incendios ha dado lugar a un sustrato arbóreo consistente en ejemplares adultos aislados de Pinus halepensis alternando con coscojar y garriga junto con ejemplares jóvenes de pinar en regeneración.
En la zona de actuación, entre las especies que se encuentran bajo algún grado de protección aparecen : coscoja (Quercus cocifera), brezo (Erica multiflora), enebro (Juniperus oxycedrus), aladierno (Rhamnus alaternus), espino negro (Rhamnus licyoides), lentisco (Pistacea lentiscus), el madroño (Arbutus unedo), dafne (Dafne gnydium) y Teucrium spp.
En la zona no se ha encontrado ninguna especie animal catalogada en peligro de extinción o bajo alguna figura de protección.
Los impactos más importantes que causará esta actividad sobre el medio serán consecuencia de la eliminación de la cubierta vegetal y del paso de maquinaria pesada que ocasionará alteración de las propiedades físicas y químicas el suelo, aumento de la erosión, y pérdida del hábitat de la fauna además de la propia destrucción de la vegetación y alteración del paisaje.
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y Programa de Vigilancia Ambiental.
Entre las medidas correctoras que se proponen en el Estudio de Impacto Ambiental, se proponen las siguientes:
- Sobre la calidad del aire: limitación de la velocidad de los vehículos, hidratación de la zona, evitar el movimiento de volúmenes de tierra elevados
- Sobre el nivel de ruidos: evitar los trabajos en la época de cría de la fauna salvaje, limitación del horario de trabajo.
- Sobre la capacidad agrológica: extremar la precaución con los vertidos accidentales, revegetar las zonas más afectadas por el proyecto
- Sobre el paisaje: restauración paisajística, plantación de vegetación similar a la existente, eliminación de la vegetación estrictamente necesaria evitando dañar zonas que no formen parte del proyecto.
El Estudio propone un Plan de Vigilancia Ambiental durante las Fases de Ejecución y de Explotación del Proyecto basado en la supervisión de las medidas correctoras y en la investigación de la aparición de efectos no deseables y no previstos en el Estudio.
Se considera que el Programa de Vigilancia Ambiental no ha tenido en cuenta que la actuación se va a efectuar en zona forestal con matorral y restos de madera procedente de incendios pasados y que existe un riesgo no descartable de incendio forestal por lo que el Programa de Vigilancia Ambiental deberá incluir medidas en este sentido.
Consideraciones jurídicas
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1. I.
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
Por todo lo anterior formulo la siguiente:
Declaración de impacto ambiental
Considerando que entre las actuaciones enumeradas en el Estudio de Impacto Ambiental de la "Ejecución de un camino de acceso y trabajos de mejora de la finca en el paraje Salado" se encuentran la rehabilitación de construcción derruida, la apertura de camino de acceso y trabajos de mejora forestal.
Considerando que únicamente está sujeta a Evaluación de Impacto Ambiental la apertura de camino, según Anexo I del Decreto 162/1990.
Considerando que según informe emitido por el Ayuntamiento de Calpe no va a permitirse ninguna actuación referente a la construcción derruida existente en la finca, hecho que puede hacer desaparecer el objeto del proyecto.
Considerando que el camino de acceso puede utilizarse para trabajos de mejora forestal en la finca y dichas actuaciones están amparadas por el Artículo 8, punto 1, apartados a) y b) de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable.
Considerando que debe cumplirse con la legislación vigente en materia Forestal.
Por todo lo anterior, se resuelve:
Primero
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
- Antes de la realización de la actividad deberá contarse con el preceptivo informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano que deberá presentarse ante el órgano sustantivo y ante la Dirección General de Gestión del medio Natural de la conselleria de Territorio y Vivienda.
- Con el fin de minimizar las afecciones medioambientales, el camino de acceso no podrá tener una anchura mayor de 3 metros.
- No se permitirá en ningún caso la utilización del camino a la finca para fines no acordes con Los Planes vigentes de Ordenación Urbana en el Municipio de Calpe.
- Antes de la realización de los trabajos deberá contarse, en su caso, con las autorizaciones contempladas en la Orden de 20 de diciembre de 1995 de la conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas.
- En la ejecución de las obras de trazado y ejecución del camino se aplicará el Decreto 7/2004, sobre normas de prevención de incendios forestales.
- En la ejecución del vallado, en su caso, deberá respetarse el Decreto 178/2005, de 18 de noviembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se establecen las condiciones que deben cumplir los vallados en el medio natural.
- Los residuos generados durante la construcción de la obra deberán llevarse a gestor autorizado.
- Cualquier vertido originado por la maquinaria en la fase de ejecución de las obras deberá recogerse y llevarse a gestor autorizado.
- De acuerdo con las actuaciones previstas en el Estudio de Impacto Ambiental, se restaurarán los márgenes de piedra en las zonas no afectadas por el camino.
- Se extremarán las medidas correctoras para minimizar la erosión, manteniéndose el camino en las debidas condiciones y estableciéndose las medias adicionales que fueran necesarias en caso de aparición de efectos no previstos en el Estudio de Impacto.
- El resto de los trabajos se realizarán respetando los preceptos contenidos en las siguientes normas de aplicación: a) Orden de 16 de mayo de 1996, de la conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se aprueban directrices técnicas básicas para las actuaciones de forestación y reforestación. b) Ley 3/1993, Forestal de la Comunidad Valenciana y Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano por el que se aprueba el Reglamento de la Ley Forestal de la Comunidad Valenciana.
Segundo
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
Tercero
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
Valencia, 12 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.
Declaración de impacto ambiental
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental
Expediente: 132/2005-AIA
Título: Homologación y Plan Parcial Sector Mas de Porxinos
Promotor: Ayuntamiento de Ribarroja del Túria (Valencia)
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTU
Localización: Al suroeste del Término Municipal de Ribarroja del Túria, en la zona conocida como Porxinos.
Descripción del proyecto
1. Objeto de proyecto
La Homologación supone la clasificación de suelo urbanizable para el Sector que se homologa, cuya superficie total es de 1.259.573 m², siendo las clasificaciones actuales de suelo no urbanizable de protección agrícola, suelo no urbanizable de protección hidrológica y suelo no urbanizable de protección ecológico-paisajística.
La Homologación tiene por objeto crear un sector para uso residencial unifamiliar y plurifamiliar, dentro del cual se proyecta una superficie de 199.246 m² para equipamiento deportivo privado con pistas de tenis, campo de fútbol y piscina, entre otros.
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
El área objeto de planeamiento se encuentra al suroeste de Riba-roja del Túria, limita al norte con suelo urbano de la población mencionada, al este con suelo clasificado como Suelo No Urbanizable de Protección Ecológica-Paisajística, al Oeste con el Paraje Municipal de Les Rodanes, perteneciente al término municipal de Villamarxant, y al Sur con Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola.
La ordenación atiende, como afirma la documentación técnica del Plan Parcial, al mejor aprovechamiento de los condicionantes geográficos y topográficos. En este sentido destaca la existencia del barranco de Porxinos, que sirve de base para proyectar a ambos lados del barranco un eje verde, que potencia y estructura el Sector en su práctica total longitud. A partir de esta geografía que genera el barranco, se proyecta a media ladera y por ambos lados del barranco, la carretera principal o primaria para distribución del tráfico interno. De este modo las carreteras secundarias son perpendiculares a las laderas de montaña, que suben en pendiente suave unos 30m respecto del barranco, y así se consigue aterrazar las edificaciones para conseguir mejores vistas, soleamiento y vientos.
Se proyectan dos viales de conexión con el entorno, uno por el norte en la ronda a Riba-roja que construye Diputación, y otro por el sureste que conectará con una rotonda y la CV-374.
El viario principal está formado por dos bucles, uno al sur del sector que integra y da servicio a la zona residencial y otro al norte que rodea la manzana destinada al equipamiento dotacional privado. A partir de este anillo se disponen el resto viales secundarios, que son perpendiculares al barranco.
El Sector es de uso dominante residencial en viviendas unifamiliares y plurifamiliares. La edificabilidad total es de 423.951 m²t que supone 2.785 viviendas.
Al margen del Sector propuesto, el equipo redactor de la propuesta de actuación ha trabajado en un proyecto de encauzamiento para el Barranco de Porxinos.
3. Alternativas
No se presentan alternativas, ya que, según afirma el EsIA, las categorías de suelo propuestas se justifican desde el punto de vista medioambiental al haberse valorado la situación preoperacional en la que se pone de manifiesto la transformación en campos de naranjos abancalados, la invasión y antropización del cauce, viéndose de este modo alterada la topografía, el paisaje y la vegetación originaria por un continuo de bancales de naranjos.
En fecha 15 de junio, el Ayuntamiento presenta a este Servicio el Texto Refundido del Estudio de Impacto Ambiental y el Documento Síntesis, ambos de junio de 2006, en el que se incorporan las modificaciones solicitadas por los respectivos Servicios Técnicos de la conselleria de Territorio y Vivienda.
Sin embargo, en este documento no se incluyen los planos y argumentos que llevaron a desestimar otras alternativas, tal y como se establece en el documento de contestación a las alegaciones.
Tramitación administrativa
1. Admisión a trámite
En fecha 18 de julio de 2005, la Sección de Planeamiento del Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial, remitió documentación relativa a la Homologación y Plan Parcial Masía de Porxinos, compuesta por Estudio de Impacto Ambiental, Documento Síntesis, Homologación y Plan Parcial.
En fecha 12 de septiembre de 2005, la Sección de Planeamiento, del Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial, remitió copia del expediente administrativo para completar con el proyecto ya remitido, formada por 4 cuerpos de los cuales el primero, señalado con el número 1 corresponde a las documentación tramitada, y los números 2, 3 y 4 corresponden a las alegaciones presentadas durante el plazo de exposición pública.
2. Información pública
Litoral del Este, SL expuso al público el Estudio de Impacto Ambiental, junto al resto de la documentación técnica, según anuncio publicado en el DOGV nº4.979, de 6 de abril de 2005.
Durante el periodo de exposición pública se presentaron 340 alegaciones, según consta en los certificados emitidos por la Secretaria del Ayuntamiento de Ribarroja del Turia, en los cuales se incluía la aprobación provisional, el informe del trámite de información al público realizado y un resumen de alegaciones presentadas.
En fecha 23 de marzo de 2006, se recibe en este Servicio escrito del Ayuntamiento de Ribarroja del Túria adjuntando copia del informe que da contestación a las alegaciones formuladas en su día.
3. Resumen de las alegaciones
El informe de respuesta a las alegaciones, que fue realizado por los técnicos redactores del EsIA y asumido por el Ayuntamiento de Ribarroja del Turia, contesta a las alegaciones de carácter ambiental que tratan las siguientes cuestiones:
- No se recoge el examen de ninguna alternativa técnica.
Respuesta: En el apartado de alternativas se expone las conclusiones de los estudios de alternativas realizadas en la fase de elaboración. No obstante, incluiremos en el documento refundido del EsIA varios planos y los argumentos que llevaron a desestimar otras alternativas. Se estima aceptable.
- No se justifica desde el punto de vista medioambiental el paso de suelo no urbanizable protegido a suelo urbanizable residencial.
Respuesta: Las categorías han sido justificadas desde el punto de vista medioambiental al haberse valorado la situación preoperacional, en el que se considera que la acción antropizante ha alterado el paisaje, por lo que puede ser mucho más aconsejable desde un punto de vista medioambiental el cambio de uso, que valorice y ponga al servicio del ciudadano las zonas vecinas, de indudable valor ecológico, fomentando el respeto y mejora de su equilibrio. Estiman positiva parcialmente la alegación.
- No se justifica los datos de consumo de agua potable ni acredita disponibilidad de recursos hídricos suficientes para los nuevos usos previstos.
Respuesta: Todos son documentos plenamente incorporables al EIA. Se desestima la alegación.
- No se justifica la pérdida de valor ambiental del suelo de protección agrícola.
- Se disminuye la zona de protección del Barranco de Porxinos, se reduce la protección ecológica-paisajística y no se respeta la afección de 500 mts. del Paraje Natural Municipal de Les Rodanes de Villamarchante.
Respuesta: En nuestra opinión, en ningún sitio se establece que la protección natural del área del sector dada su proximidad al Paraje de Les Rodanes deba ser SNU Protegido. Se desestima.
- No recoge la existencia de suelo con protección hidrológica, ni las protecciones existentes de patrimonio arquitectónico y arqueológico recogidas en el Plan General vigente.
Respuesta: En el apartado 1 de EsIA se expone la calificación actual propuesta por el Plan General.
Con respecto a la zona de protección hidrológica, se respeta la banda de terreno que los técnicos del organismo de cuenca consideran que debe ser asignada al Dominio Público Hidráulico.
En cuanto a la protección arqueológica se cita los sitios que se han consultado.
Se solicita por tanto la desestimación.
- No se explica la presencia de un microclima en la zona.
- No se presenta censo, cuantificación ni cartografía de fauna, ni flora, ni vegetación, ni paisaje...
- No se refleja la afección a las vías pecuarias.
Respuesta: En la situación actual se entiende que no existe afección y que se ha solicitado informe al Servicio de Vías Pecuarias. Se solicita desestimación.
- No se estudia adecuadamente la cuenca de drenaje del "Barranco de Porxinos ni los caudales de crecida.
Respuesta: El equipo redactor de la propuesta ha trabajado en un proyecto de encauzamiento. En el proyecto se estudia los caudales que pasarán por el barranco y se acredita la suficiencia de la solución adoptada. Se desestima.
- No hay cuadro comparativo de superficies en el planeamiento vigente y la actuación propuesta.
- No hay un análisis de la contaminación atmosférica y acústica, sólo un volcado de datos de los dos municipios colindantes, por lo que el EsIA no lleva ninguna evaluación sobre el incremento de la contaminación atmosférica y acústica prevista y en que grado este aumento puede alterar el paraje natural de Les Rodanes.
Respuesta: Se incluyen los datos de las estaciones más cercanas los cuales no son municipios sometidos a una dinámica muy distinta por ello se consideran los datos suficientemente representativos. Se desestima.
- No existe estudio de posibles afecciones al patrimonio histórico y cultural sobre los tres inmuebles de valor cultural inventariados en el catálogo municipal como patrimonio arquitectónico y arqueológico.
Respuesta: Habiendo examinado el catálogo municipal, no se sabe a que tres bienes inmuebles se refiere, dado que sólo se ha localizado el Mas de Porxinos, analizando en el EsIA sus posibles afecciones y tratamiento. Todo ello fue remitido en su momento a la conselleria de Cultura, esperando su dictamen, el cual debe ser aceptado.
Con respecto a la ausencia del informe vinculante de la conselleria de Cultura, fue solicitado ante ese organismo el 7 de marzo de 2005. A partir de esa solicitud, se realizó una Propuesta de Intervención arqueológica con el fin de completar la formación existente. Los resultados de intervención fueron remitidos en octubre de 2005 a la conselleria de Cultura, y en estos momentos se espera el informe vinculante, con el fin de asumir sus conclusiones, integrándolo en el expediente. Se desestima la alegación.
- No se incluye en el documento del EsIA el coste del establecimiento de medidas correctoras.
4. Petición de información o documentación complementaria
En fecha 17 de octubre de 2005, este Servicio emite Requerimiento de documentación con el fin de completar el expediente para poder incoar el expediente de Evaluación de Impacto Ambiental, en el que se solicitan los siguientes informes:
- Informe regulado por el artículo 11 de la Ley 4/1998 de Patrimonio Cultural Valenciano.
- Informe del Organismo de Cuenca relativo a la suficiencia de recursos hídricos.
- Informe del Organismo de Cuenca respecto a las afecciones al Dominio Público Hidraúlico.
- Certificados que justifiquen la capacidad de gestión de RSUs e Inertes.
- Informe relativo al Estudio de Paisaje, de acuerdo a la Ley 4/2004, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.
- Informe de la Unidad de Vías Pecuarias.
- Informe sobre el estudio de inundabilidad, de conformidad con el artículo 16 del documento 4 del PATRICOVA.
Por otra parte, se requiere al Ayuntamiento para que complete la documentación presentada según diversas consideraciones ambientales, que de forma resumida se exponen a continuación:
- Examen de alternativas acordes a los valores paisajísticos y ambientales del lugar, así como la justificación de la solución adoptada desde el punto de vista ambiental.
- Cuadro comparativo de superficies y clasificación del suelo entre el planeamiento municipal vigente y el propuesto.
- El establecimiento de los caudales de agua para todos y cada uno de los usos previstos en el sector.
- El coste del establecimiento de las medidas correctoras.
- Justificación de la inclusión en el Sector de Suelo Forestal, clasificado por el PGOU vigente como suelo no urbanizable de protección paisajística-natural, así como que se compute dicha superficie en el total del Sector.
- Cumplimiento de las medidas de prevención de incendios forestales.
- Documentación más detallada sobre los viales de conexión, así como de la localización de los distintos depósitos propuestos en terreno forestal.
- La falta de documentación relativa a la existencia del Paraje Municipal Natural de Les Rodanes, así como la inexistencia de un estudio de afecciones, medidas preventivas y/o correctoras.
- Justificación de no enterrar la línea de alta tensión, 132 Kv, que cruza el sector de este a oeste.
Solicitud de informes sectoriales
En el expediente incoado se incluyen los siguientes informes recibidos durante la tramitación del PP:
1. Informe sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Camp de Túria II para admitir los caudales de Aguas Residuales generados por el desarrollo urbanístico Mas de Porxinos de Riba-roja del Túria (Valencia), 3 de marzo de 2005.
La Entidad comunica que la EDAR de Camp de Túria II está diseñada para tratar 16.296 m³/día, que actualmente trata 8.236 m³/día y que el caudal previsto, según los datos aportados por el solicitante, es de 3.372 m³/día.
Por tanto, se informa de la viabilidad del tratamiento, siempre y cuando se cumpla que el urbanizador responsable del desarrollo urbanístico realice la correspondiente solicitud de conexión y las obras necesarias para ello. Cumpliendo, siempre, con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos.
2. Informe de Aquagest Levante, respecto de la suficiencia y disponibilidad de caudales de agua potable para abastecer a 2.800 viviendas, 10 de octubre de 2005. Informando que:
- Según lecturas reales tomadas de forma diaria de los Pozos del Calvario, el volumen total de agua suministrada para el t.m. de Riba-roja en el año 2005 es de 2.849.577 m³.
- Se estima que para abastecer a 2.800 viviendas es necesario un volumen de 1.085.875 m³ anual, siendo por tanto la demanda de un total 3.935.452 m³ anuales
- La capacidad y aforo de las dos perforaciones del Pozo del Calvario es de 7.936.560 m³.
- El agua suministrada, incluyendo las 2.800 viviendas, es el 49,81% de la capacidad de los pozos Calvario.
Por lo que certifican, según los datos aportados, que existe disponibilidad de caudales para abastecer a las viviendas citadas, con la adecuación de nuevas infraestructuras para el suministro de agua.
3. Informe del Ingeniero Técnico del Ayuntamiento de Ribarroja del Túria sobre la disponibilidad del Servicio de RSU, 13 de octubre de 2005. En el que informa que cuando se desarrolle la gestión urbanística del Sector Mas de Porxinos tendrá garantizado el servicio de recogida de residuos sólidos urbanos y transporte al Centro o centros correspondientes, siendo que el Ayuntamiento tiene contratado mediante concesión administrativa la gestión de este servicio de recogida de residuos sólidos urbanos y transporte con la empresa URBASER SA.
4. Dirección General de Patrimonio Cultural, 16 de febrero de 2006, en el que se informa, entre otras cuestiones, que se ha puesto de manifiesto que se han localizado dos nuevos yacimientos arqueológicos que se han denominado Fonteta Raquea y Terrazas de Porxinos. En cuanto al primero ya se tenía constancia y la prospección ha permitido comprobar su presencia otorgándole una cronología que abarca desde el siglo III a.n.e. hasta el siglo II a.n.e. Se establece, que el segundo es asociable al Paleolítcio Medio. Asimismo, se han detectado abrigos que podrían estar asociados a la misma cronología.
En cuanto al cercano acueducto romano de Porxinos indican que no se verá afectado.
Por otra parte señalan que, se transcribe literalmente:
El yacimiento de la Fonteta Requia está directamente afectado por el proyecto al estar diseñado en su ubicación un nuevo vial. En el documento técnico aportado se plantean diversas medidas correctoras pero vista la afección directa a este yacimiento la mejor medida sería su no afección, y en consecuencia, la correspondiente modificación del proyecto al respecto, puesto que la ejecución de actuaciones con posterioridad podrían determinar, conforme a lo previsto en el artículo 62 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano, una modificación del proyecto en fase de ejecución de obras con las siguientes complicaciones que conllevaría.
Establecen una serie de medidas correctoras, que las recoge posteriormente el EsIA presentado.
En cuanto al patrimonio paleontológico, señalan que la incidencia será nula.
Desde el punto de vista etnológico, señalan además del Mas de Porxinos una serie de hornos y minas ligadas a la extracción de yeso.
Finalmente, establecen la necesidad de realizar un estudio a incluir en el EsIA, que permita la reconstrucción del paisaje original que permite entender el presente, ya que según se recoge literalmente:
A pesar de la minuciosidad y rigor de la documentación aportada hay que tener en cuenta que en ámbitos donde la transformación del territorio supone un gran cambio éste conlleva un coste social evidente para la memoria colectiva de la comunidad afectada, ya que supone una modificación irreversible de un paisaje histórico que hace necesario documentar y estudiar los espacios de vida y trabajo, los escenarios de vida cotidiana que han sido construidos por el hombre y que definimos como paisajes culturales repletos de información sobre el grupo que los ha construido a lo largo del espacio y el tiempo.
5. Servicio de Apoyo Técnico, de 23 de junio de 2006, en el que se indica que el Estudio de Paisaje, por tratarse de una actuación que se encuentra en el ámbito del Parque Metroplitano del Turia, se remite a doña Arancha Muñoz (EPYPSA), como equipo redactor del citado parque, la cual emite informe sobre la actuación integrada urbanización Mas de Porxinos.
En el informe, se explica el objetivo principal del Parque Metropolitano, que es que a través de la conservación, mejora y puesta en valor del Sistema de Espacios Abiertos se contribuya en la medida de lo posible al desarrollo sostenible de los municipios en términos económicos, sociales y culturas.
Para definir el Sistema de Espacios Abiertos han analizado el ámbito del Parque y han identificado áreas y elementos de especial interés pasisajístico. En el caso de la zona objeto de estudio, el Valle de Porxinos en Riba-roja del Turia, los espacios que tienen interés paisajístico son: por motivos medioambientales (como por ejemplo, el barranco de Porxinos y montaña Les Rodanes), culturales (Mas de Porxinos, acueductos, cultivos de regadío sobre bancales, etc.) y paisajísticos o visuales (Les Rodanes y las cresta/laderas de las montañas)
Visto dicho informe, ese Servicio, se ratifica con lo expuesto en sus conclusiones que seguidamente se transcriben:
1. Anchura de los corredores transversales de conexión entre los montes forestales y el corredor con el río Túria. La ordenación propuesta para la Urbanización Mas de Porxinos reduce la anchura de las franjas o conexiones ecológicas y funcionales entre los espacios de valor por lo que para conseguir los objetivos del Parque Metropolitano del Túria se sugiere una ampliación de dichos espacios y su tratamiento como conectores ecológicos funcionales.
2. Integración visual en el carácter del lugar. Las conexiones del punto anterior, con la anchura propuesta, además sirven para romper el continuo urbanizado. De esta forma se busca una mayor integración visual del futuro desarrollo urbanístico.
3. La edificación en los bordes que recaen en el Sistema de Espacios Abiertos, tanto en los espacios de valor, montes, bosques, barranco como en las conexiones, no deberá crear una barrera entre estos y el interior urbano. La estructura de calles y espacios públicos de la propia ordenación debe facilitar la conexión peatonal entre estas y el Sistema de Espacios Abiertos del Parque Metropolitano.
Durante la tramitación se ha solicitado informe a los siguientes organismos:
- Servicio Territorial de Medio Ambiente.
- Confederación Hidrográfica del Júcar.
- Servicio Territorial de Planificación y Ordenación del Territorio.
- Servicio de Ordenación del Territorio.
- Servicio de Conservación de la Biodiversidad.
- Servicio de Ordenación Sostenible del Medio.
De los cuales se han recibido los siguientes:
6. Servicio Territorial de Planificación y Ordenación del Territorio, de 21 de octubre de 2005, en el que se adjunta el Informe del director general de Planificación y Ordenación Territorial, del que se extrae, a continuación, los siguientes aspectos ambientales:
Convenio Administrativo: se destacan dos aspectos del Convenio firmado el 25 de abril entre el Ayuntamiento de Riba-roja del Túria y la mercantil Litoral del Este, SL, de los que se destaca el siguiente compromiso por parte de Litoral del Este, SL.:
Litoral de Este SL asume el compromiso de realizar las siguientes actuaciones de carácter medioambiental:
a. Ejecución de un corredor verde de este a oeste del sector aprovechando las manchas de suelo forestal.
b. Respeto de la zona de protección del paraje municipal de Les Rodanes de Vilamarxant.
c. Creación de una zona verde, que incluirá un itinerario peatonal y ciclista a lo largo del barranco de Porxinos y hasta el límite del Sector, con conexión directa de la población con el río y el Bosque Metropolitano. El documento de homologación deberá establecer las condiciones de conexión de dicha zona verde y los itinerarios hasta el cauce del río Turia para su ejecución futura por parte de los Sectores colindantes que puedan delimitarse.
d. Adecuación de la vía pecuaria denominada Camí de Xest (Cordel de Castilla).
e. El diseño definitivo de todas estas actuaciones quedará perfectamente integrado en cuanto a las especies vegetales a utilizar y conectado con el sistema medioambiental y paisajístico que constituirá el Bosque Metropolitano del Túria.
Informes: de entre los que se destacan:
Servicio Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente, con fecha de entrada 20 de septiembre de 2005. Se realizan una serie de consideraciones generales, indicando más concretamente lo siguiente:
a. El vial perimetral que discurre por el oeste del sector debe circunvalar totalmente las edificaciones para no dejar ninguna vivienda en el exterior de su trazado, con el fin de proporcionar mayor seguridad frente a incendios forestales.
b. Deben representarse las líneas eléctricas que unirán los centros de transformación con el fin de que el Estudio de Impacto Ambiental contemple las posibles afecciones al terreno forestal.
c. Se considera imprescindible, como eficaz medida de protección contra incendios, que se realicen los trabajos silvícolas adecuados (desbroces, clareos y podas altas) en una franja perimetral de 50-100 metros a lo largo de la línea exterior, así como de las zonas forestales que queden englobadas en el interior del sector.
d. El programa de vigilancia ambiental debe ser contratado con una empresa ajena al promotor, debiendo mantener contacto continuo con el Servicio Territorial de Medio Ambiente para asegurar el seguimiento por parte de la administración Forestal.
Sección de Vías Pecuarias del Servicio Territorial de Medio Ambiente, con fecha de entrada 20 de septiembre de 2005, indicando que las vías pecuarias existentes deben ser tratadas conforme a lo previsto en la Ley Estatal Reguladora.
El informe del Servicio Territorial de Planificación y Ordenación del Territorio concluye a la vista de todo lo anterior, no elevar el expediente a la Comisión Territorial de Urbanismo hasta que se emita la Declaración Ambiental, debiendo en todo caso corregirse una serie de cuestiones. De dichas correcciones se recogen las de carácter ambiental, que son:
- Deberá aportarse estudio acústico y estudio de necesidades de vivienda protegida.
- Se creará un viario perimetral por el lado este, con anchura mínimo de 16 m. que separe la zona habitable de la forestal, como medida de prevención contra incendios. En el mismo sentido deberá redelimitarse el vial perimetral oeste de acuerdo con el informe de la Sección Forestal.
- Se corregirá la superficie computable, excluyendo el suelo forestal, el cauce del barranco y las vías pecuarias, que mantendrán su clasificación de no urbanizable protegido. En definitiva, el sector y el suelo protegido adscrito se ajustará a lo que resulte del Plan General Forestal. En particular deberán clasificarse como suelo no urbanizable forestal la zona grafiada en el Plan General Forestal que recae en las manzanas AD-1 y AD-2.
- Se cederá directamente a la Generalitat Valenciana, o se adscribirá al sector para su cesión, una superficie de suelo forestal igual a la ordenada, en el ámbito del Bosque Metropolitano y situado en el término de Riba-roja. Preferentemente en colindancia con los ya incluidos en la ordenación propuesta.
- Todo el suelo forestal adscrito se clasificará como no urbanizable parque público natural de la red primaria, de acuerdo con el artículo 15.3 de la Ley 10/94 de la Ley de Suelo No Urbanizable.
- La conexión este deberá suprimirse por ser incompatible su trazado con el mantenimiento de la vía pecuaria Cordel de Aragón y porque una vía rápida de comunicación sería inadecuada para mantenerse la masa forestal destinada a integrarse en el proyecto de Bosque Metropolitano.
- Se grafiará la zona de servidumbre y afección del Barranco de Porxinos, conforme a la legislación de aguas, estableciendo las limitaciones legales. La zona verde longitudinal situada al oeste del barranco no cumple en la mayor parte de su trazado la anchura mínima de 25 m. Y en una buena parte ni siquiera la de 12m.
- Deberá cumplirse el informe de Vías Pecuarias, el de la Dirección General de Transportes de la conselleria de Infraestructura y el de Servicio de apoyo técnico en cuanto al estudio de paisaje.
- El corredor verde para conectar las zonas forestales al este y oeste deberá ser correctamente grafiado, desplazando en lo necesario las plazas de aparcamiento.
- La ejecución del corredor verde y de la zona verde paralela al barranco, requerirán informe favorable de la conselleria de Territorio para coordinar su diseño con el proyecto de bosque metropolitano. Constará en la ficha de gestión.
- En cuanto a la afección sobre bienes de carácter patrimonial, se deberá cumplir el informe de la conselleria de Cultura.
- De acuerdo con la información de la Confederación Hidrográfica del Júcar debe presentarse en tal organismo proyecto de encauzamiento del barranco que debe incluir como anexo estudio de hidrología para avenidas con periodo de retorno de 500 años, así como los cálculos justificativos de la capacidad de las secciones proyectadas para evacuar las citadas avenidas. Se presentará igualmente Estudio de Inundabilidad que analice el incremento de riesgo producido por las escorrentías que verterán al barranco, proponiendo en su caso medidas correctoras oportunas de conformidad con las previsiones del PATRICOVA.
- Deberá justificarse la procedencia y la suficiencia del abastecimiento del agua.
- Se justificará el cumplimiento del compromiso contraído por el Urbanizador en cuanto a la adecuación del Cordel de Aragón.
7. Confederación Hidrográfica del Júcar, de 15 de diciembre de 2005, en el cual se informa desfavorablemente la Homologación Modificativa y Plan Parcial Mas de Porxinos, t.m. de Riba-roja del Túria (Valencia), en función de los siguientes aspectos:
- No existe cartografía en la que se recoja la delimitación exacta de la zona del dominio público del Barranco de Porxinos y su zona de afección, debiendo procederse, en su caso, a tramitar el correspondiente procedimiento de deslinde, cuyos gastos de tramitación y de las operaciones sobre el terreno correrán a cargo del solicitante.
- Se considera que se ha desistido de la petición de autorización de encauzamiento al haber transcurrido el plazo de subsanación concedido sin que se haya aportado la documentación requerida.
- Con respecto a la emisión del informe respecto a la suficiencia de recursos hídricos, está pendiente de la subsanación por el Ayuntamiento de Riba-roja del defecto de documentación presentada.
- En cuanto a las afecciones principales a las que hace referencia el escrito del área de Evaluación ambiental, hay que indicar:
- Respecto al suelo no urbanizable de protección hidrológica, el artículo 16 de la Ley 10/2004, del Suelo No Urbanizable, determina que los Planes Generales y, en su caso, los planes especiales, incluirán la protección absoluta de construir en el mismo, así como las medidas a adoptar a efectos de su conservación, protección o mejora. Por tanto no cabe aprobar una actuación que prevé, como se recoge en el escrito "la eliminación de parte del suelo clasificado en PGOU como no urbanizable de protección hidrológica".
Por otra parte, hay que indicar que la modificación de la calificación urbanística no puede variar en ningún caso el carácter de la zona de afección del dominio público hidráulico.
- La construcción de edificaciones dentro de la zona de policía debe contar con el informe favorable previo de esta Confederación.
- Por lo que se refiere a las obras de encauzamiento del barranco, ya se ha indicado que carecen de la necesaria autorización.
En fecha de 21 de junio de 2006, Confederación Hidrográfica del Júcar, emite informe sobre el estado de tramitación de los expedientes abiertos en dicho organismo relativos a la Homologación Modificativa y Plan Parcial de Porxinos, en el que se comunica lo siguiente:
1. Con fecha 29 de diciembre de 2005, se remite a la Dirección General de Gestión del Medio Natural informe desfavorable respecto la disponibilidad de recursos hídricos.
2. Con fecha 5 de mayo de 2006 se informa la actuación respecto al Estudio de Inundabilidad remitido a este Organismo por el área de Planificación y Ordenación del Territorio de la conselleria.
3. Con fecha 11 de mayo de 2006 se remite al Ayuntamiento de Riba-roja informe desfavorable respecto al conjunto de actuaciones urbanísticas propuestas en el municipio (entre las que se encuentra la referida a Mas de Porxinos en cumplimiento de lo exigido por los artículos 25.4 de la Ley de Aguas y 19.2 de la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, por falta de recursos hídricos.
4. Tras recibir el 24 de mayo de 2006 nueva documentación relativa al encauzamiento propuesto del Barranco de Porxinos en la zona de actuación, con fecha 5 de junio de 2006 se remite escrito al solicitante en el que se requiere documentación complementaria.
5. El 7 de junio de 2006 se mantiene una reunión en la Comisaría de Aguas con los redactores del plan en la que se plantean determinadas propuestas para solventar los problemas detectados, tanto relativos al encauzamiento como a la disponibilidad de recursos hídricos.
6. Con objeto de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actuación propuesta, Litoral del Este SL propone, según escrito recibido en este Organismo el 9 de junio de 2006, una red doble de suministro, reservando el agua potable para los usos domésticos de consumo humano y suministrando agua no potable para los restantes usos domésticos. Asimismo, para el riego de zonas verdes se propone la utilización de aguas depuradas. Dicho sistema se considera viable, dada la reducción del consumo de agua potable que supone, sin que ello prejuzgue el sentido de la resolución de los procedimientos de autorización y concesión pertinentes.
7. Con fecha 9 de junio de 2006 se solicita en este Confederación Hidrográfica la concesión para la reutilización de aguas depuradas procedentes de la Depuradora Camp de Turia II para la red de abastecimiento no potable y para el riego de zonas verdes, que se tramitará en el correspondiente expediente de concesión.
8. En fecha 9 de junio de 2006 se solicita el cambio de uso y titularidad de la concesión 2003CP0139 que permita su uso para abastecimiento de la población, que se tramitará en el correspondiente expediente de autorización.
9. Con fecha 16 de junio de 2006 se mantiene una reunión entre los técnicos de esta Confederación y los redactores del proyecto de encauzamiento del barranco de Porxinos, al efecto de revisar las deficiencias observadas en dicho proyecto de encauzamiento, llegándose a la conclusión de que se trataba de reparos subsanables mediante la presentación de la oportuna documentación. Dicha documentación no se ha presentado a día de hoy.
Informe sobre el encauzamiento de Porxinos a su paso por el ámbito de los terrenos del PAI Mas de Porxinos, en el término municipal de Riba-roja de Turia (Valencia), de fecha 27 de junio de 2006, en el que se establece que examinada la instancia suscrita por Lorge C. David Langa eb representación de la Litoral del Este SL solicitando autorización para la ejecución de las obras de encauzamiento y de acuerdo con el informe del Área de Gestión del Domino Público, resuelven acceder a ello, con arreglo a una serie de condiciones de las que se extraen las de carácter ambiental:
Condiciones particulares
1. Se autoriza a Litoral del Este SL para la ejecución de la obra de encauzamiento del barranco de Porxinos a su paso por el ámbito de los terrenos del PAI Mas de Porxinos, de acuerdo con el proyecyo presentado, suscrito por Ingeniero de Caminos en junio 2006.
La sección del encauzamiento será trapezoidal y abierta, diferenciándose en la misma un cauce menor (diseñado para evacuar el caudal de avenida con período de retorno de 2 años) de 5,00 m. de anchura en la base y 1,50 m. de altura, un cauce medio (p.r. 25 años) de 8,00 m en la base y 1,00 m de altura, y sendos muretes laterales de hormigón, de 0,6 m de altura, separados 16,00 m. entre sí. Los cauces menor y medio serán revestidos con geoceldas.
Se ejecutará asimismo la necesaria transición entre los cauces artificial y natural.
Se autoriza al mismo tiempo la construcción de los colectores de recogida de las aguas pluviales recayentes en el ámbito de la urbanización y su vertido al barranco en el comienzo del encauzamiento
El vertido que se autoriza corresponde a aguas de origen exclusivamente pluvial, las cuales no deberán haber tenido contacto con otras utilizadas en procesos industriales o con superficies destinadas a depósitos de residuos o productos susceptibles de contaminarlas.
2. El autorizado queda obligado a construir las obras precisas para crear la velocidad con que se desagüen las avenidas si la Confederación Hidrográfica del Júcar las estimases necesarias, y también aquellas otras que dicha Confederación le ordenase para no perturbar la capacidad de desagüe de las obras que se autorizan.
3. Al amparo de la presente no podrán efectuarse la captación de aguas del cauce, ni el vertido de residuos sólidos o líquidos al mismo, sin la previa autorización administrativa.
Condiciones generales
1. Los trabajos referentes a esta autorización se efectuarán de forma ordenada, continua y progresiva sin dañar al cauce ni a los márgenes y bajo la responsabilidad directa del facultativo designado por el autorizado, en su caso.
2. El depósito de productos, que no podrá rebasar en ningún caso los límites prefijados en la presente autorización, se hará sensiblemente paralelo al curso de las aguas sin formar escalonamientos, alteraciones bruscas, salientes ni sobre elevaciones que puedan desviarlas peligrosamente, siendo responsable el autorizado de los daños y perjuicios que a causa de ello pudieran producirse y de su cuenta las modificaciones que la administración ordene llevar a cabo, en cualquier momento, para evitarlos.
3. Queda prohibido el depósito en el cauce o márgenes de materiales que, por su composición puedan transmitir propiedades nocivas a las aguas.
4. El autorizado queda obligado a cumplir, además de lo que dispone la legislación de aguas, las disposiciones de la legislación de pesca fluvial para la conservación de las especies acuícolas, y de la legislación de medio ambiente aplicable.
8. Servicio de Ordenación Territorial, de 9 de marzo de 2006, que remite informe sobre el documento relativo a la Afección de riesgo de inundación, presentado en fecha 22 de diciembre de 2005 por la entidad mercantil Litoral del Este SL, del cual se desprende que, la documentación presentada no justifica adecuadamente que el desarrollo del planeamiento no produce un incremento significativo del riesgo de inundación en los terrenos colindantes al mismo (aguas abajo del barranco al norte del Sector).
Por otro lado señala que el ámbito del sector donde se pretende desarrollar el PP está calificado como suelo no urbanizable, que según el PATRICOVA establece en el art. 22 que el suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación no podrá ser objeto de reclasificación como suelo urbano o urbanizable.
Finalmente, establece que el PP con la solución propuesta de encuazamiento del barranco de Porxinos, eje vertebrador del sector, deberá contar con el informe favorable del Organismo de Cuenca, por afectar al dominio público hidraúlico, e incorporar el Estudio de Inundabilidad con toda la documentación exigida en la normativa del PATRICOVA.
En 20 de junio de 2006, el Servicio de Ordenación Territorial, emite un nuevo informe revisada la documentación aportada por el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia, en el que se adjunta plano con una nueva propuesta de ordenación en la que se han introducido modificaciones para subsanar el informe anterior. Literalmente el informe dice:
El ámbito del sector donde se pretende desarrollar el plan parcial Mas de Porxinos que está calificado como suelo no urbanizable común, no se encuentra afectado por riesgo de inundación del PATRICOVA. Lo cual comunicamos para su conocimiento y a los efectos oportunos.
9. Servicio de Conservación de la Biodiversidad, de 8 de mayo de 2006, en el que se describen las comunidades vegetales existentes en el sector, que son:
5330 Querco coccifera-Lentiscetum
5330 Thymo piperellae-Helianthemetum marifolii
6220 Lapiedro martinezii-Stipetum tenacissimae
8230 Thymo piperellae-Hypericetum ericoidis
Se trata de matorrales termomediterráneos, pastizales mediterráneos xerofíticos anuales y vivaces y vegetación colonizadora de llambrías y lapiazes, con diferentes grados de cobertura y naturalidad.
10. Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, de 18 de abril de 2006, en el que se establece que la competencia para emitir el correspondiente informe de afección del proyecto considerado al Paraje Natural Municipal de Les Rodanes es del órgano gestor del mismo, que en este caso es el Ayuntamiento de Vilamarxant.
Afecciones legales
Respecto al Estudio de Impacto Ambiental de junio de 2006,
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, CTV, PGOF y Red Natura se han detectado, en el área de estudio, afecciones a suelo forestal. Estos suelos se localizan al norte del sector, concretamente son las parcelas SJL-1, SJL-4 y gran parte de la EQ-TD, las que se sitúan sobre suelo forestal.
Por otra parte, las zonas forestales del sector recogen algunos de los hábitats pertenecientes a la Red Natura, destacando la existencia del hábitat prioritario 6220 Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi presente en el Monte de Les Rodanes.
El área de estudio, no se encuentra afectada por ninguna de las figuras de espacio protegido existente, sin embargo, el monte de utilidad pública, que constituye el límite oeste del sector, está declarado como Paraje Natural Municipal denominado Les Rodanes.
Les Rodanes, con una superficie de 582,5 Ha, en la que se establece, además, una franja de protección de 500 m, presenta un elevado valor natural, pudiéndose ser catalogado como una singularidad litológica, incluso de la Comunidad Valenciana, por presentar litologías silíceas de areniscas del triásico de la facies del Bundsantein, conocidas como rodeno y que tan escasas son en el resto de la Comunidad Valenciana.
La presencia de estas litologías originan, junto a los distintos factores ambientales, que se desarrollen suelos característicos que sustentan un elevado número de especies vegetales, contabilizándose hasta un total de 170 taxones distribuidos entre las diferentes asociaciones vegetales presentes en Les Rodanes.
Destaca la presencia de una serie de hábitats considerados prioritarios por la Directiva Hábitas.
La fauna también se encuentra bien representada en este paraje natural municipal, destacando el grupo de las aves con cerca de 50 especies presentes y el de los mamíferos con 15.
Posee además un elevado valor de posición al constituir la masa vegetal mejor conservada en el entorno metropolitano de Valencia, razón por la cual ha sido incluida en el futuro Parque Metropolitano del Turia.
Porxinos, a pesar de no ser más que un valle transformado por la citricultura constituye un nexo de unión entre dos pequeñas cadenas montañosas de gran valor ecológico, Les Rodanes y la Muntanya del Frare, de ahí su gran valor ecológico y paisajístico y su papel especial de pasillo natural. Asi mismo, el barranco de Porxinos supone el lugar donde los animales buscan el alimento y el agua.
Asimismo, este enclave es el que mayor ambiental presenta dentro del término municipal, junto a la cuenca del río Turia, puesto que el resto del municipio está dedicado a la agricultura, o ya ha sido urbanizado.
Por tanto, el desarrollo de este sector supondrá la eliminación de dicho pasillo natural, así como la introducción de una fuerte presión humana en uno de los lugares de mayor valor ambiental del t.m. de Riba-roja del Túria y en el Paraje Natural Municipal de Les Rodanes, lo que supondrá una retirada de los animales hacía zonas más tranquilas, con la consecuente degradación y pérdida de la biodiversidad de la parte del bosque más cercano al Sector de Porxinos. Esta degradación será más conflictiva puesto que al no respetarse los 500 m. establecidos de protección, la zona que sufrirá la mayor presión es propiamente la perteneciente al Paraje Natural Municipal.
Al mismo tiempo, la eliminación de las zonas de terrenos forestal implicará la desaparición de elementos vegetales característicos del bosque mediterráneo característico de este enclave.
Por otra parte, la proximidad excesiva que se plantea de las viviendas respecto a la zona forestal, se ha dejado la distancia mínimo 25 metros cuando el informe forestal aconsejaba entre 50 y 100 metros, supondrá un riesgo en caso de incendio tanto para el propio monte como para las viviendas, así como una excesiva presión sobre la zona forestal, ya comentada anteriormente.
2. PATRICOVA. Al norte del sector existe una zona que presenta un riesgo alto de inundación, 25 años y con calado bajo. Dicho sector, finalmente, es extraído del ámbito de actuación.
El EsIA no ha valorado la posibilidad del incremento en el riesgo de inundación que esta zona puede sufrir a causa del vertido de las aguas de escorrentía de todo el sector al barranco de Porxinos.
3. Vías Pecuarias. En el sector se localizan el Cordel de Castilla, conocida como camino de Cheste, y el Camino de Porxinos o Vereda-Azagador de la Sierra.
El cordel de Castilla, coincide con el límite oriental del sector. Este cordel tiene una anchura legal de 37,61 m. El límite occidental, está definido por el Camino de Porxinos, que se encuentra sin clasificar en el término municipal de Riba-roja, aunque se encuentra en proceso. No obstante, el camino se interna en el término municipal de Villamarchante, donde sí que está clasificado como vía pecuaria, con una anchura legal de 20,89 m.
Inicialmente ambas vías eran utilizadas en parte como accesos a la nueva urbanización, por lo que se veían afectadas en su diseño. En el plano correspondiente a junio de 2006, se elimina dicha afección, puesto que no se hacen coincidir con los viales de acceso al sector.
No obstante, según indica el EsIA podrán verse afectadas por la circulación de vehículos pesados durante las obras ya que pueden ser utilizadas como acceso a la zona de obras durante la ejecución, proponiendo la reparación de los daños una vez se hayan concluido las obras, respetándose su trazado y ancho legal.
4. Ramblas y cauces. En el ámbito de actuación se localiza el barranco de Porxinos, el cual pasa a ser el eje vertebrador de todo el proyecto, y tres barrancos secundarios tributarios del de Porxinos.
El barranco de Porxinos ha sido modificado como consecuencia de la transformación agrícola realizada en el valle, por lo que presenta una cuenca abierta y libre de vegetación en la mayor parte de su recorrido. Sin embargo, en la cabecera, junto a la loma de la Fonteta Raquea, se encuentra en su estado natural. Lo que le convierte en un emplazamiento estratégico para la fauna de la zona.
El EsIA no recoge posibles afecciones al barranco de Porxinos, a pesar que el planeamiento va acompañado de un proyecto de encauzamiento del mismo, el cual dispone de la correspondiente autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar, siempre y cuando se esté a los condicionantes establecidos en el Informe emitido en fecha 27 de junio de 2006.
En la documentación técnica se observa que el trazado del barranco de Porxinos se respeta en parte, siendo eliminado en la parte alta o cabeza del barranco, al sur de la actuación y junto a la loma de la Fonteta Raquea, dando paso a una amplia parcela dotacional privada, sin justificar, ni valorar adecuadamente, desde el punto de vista ambiental.
Con respecto a los barrancos secundarios, sólo se respeta uno de los tres, el cual se integra en una de las zonas verdes del proyecto. Los otros dos que conectan con la cabecera del barranco, junto a la loma de la Fonteta Raquea son los que no se contemplan.
El proyecto de encauzamiento propone, como indica el informe de Confederación de 27 de junio de 2006, una sección trapezoidal y abierta, diferenciándose dos cauces previstos en función de los períodos de retorno previstos, para 2 y 25 años. Ambos cauces estarán revestidos con geoceldas.
5. Yacimientos arqueológicos. El PGOU de Riba-roja establece tres áreas de protección de Patromonio Arquitectónico y arqueológico en la zona de estudio, cuya protección no se recoge en el nuevo planeamiento presentado.
El EsIA incluye el Mas de Porxinos, que podría remontarse al siglo XVI, que está protegida por las Normas Urbanísticas como Conjunto Arquitectónico Singular proponiendo como único uso permitido el de su rehabilitación.
Según indica el EsIA, para el estudio detallado del Patrimonio Cultural se llevó a cabo una prospección minuciosa, de la que se obtuvieron los siguientes resultados:
- La Fonteta Raquea: Situada en la parte baja de la ladera meridional de esta pequeña elevación. En su mayoría, se han encontrado fragmentos de cerámica de adscripción ibérica y romana, fragmentos de colmena y otras recipientes que pueden ir desde los siglos IV-III BC hasta las primeras centurias de nuestra era. Estos restos pueden estar revelando la existencia de un asentamiento rural iberorromano (villa) en el sustrato.
- Terraza de Porxinos: Entre el camino meridional de acceso a la Masía de Porxinos y un barranco secundario del barranco de Porxinos se han localizado unas pocas piezas líticas de adscripción paleolítica.
- Seis Hornos mina de Perol: Mina de yeso con dos conjuntos de tres hornos y abrigo de los trabajadores, pertenecientes a una antigua explotación de yeso en explotación desde los años 30, actualmente abandonada.
La realización de las obras para la urbanización del sector afectará, como señala el EsIA, al yacimineto arqueológico de la Fonteta Raquea, afectado por el vial de acceso, y la Terraza de Porxinos por las edificaciones, si no se toman las debidas precauciones.
Por otra parte, dice el EsIA, que los movimientos de tierras pueden dejar al descubierto yacimientos u otros elementos del Patrimonio que hasta el momento no se encuentran catalogados pudiendo ocasionar daños en los mismos si no se tienen las debidas precauciones.
El EsIA carece de un plano en el que aparezcan situados y georreferenciados los distintos yacimientos encontrados, por lo que no es posible evaluar adecuadamente la afección de los mismos.
6. Puntos de interés etnológico. Se han encontrado, según señala el EsIA, restos de antiguas canteras de extracción de materiales a los que en ocasiones se asocian determinadas estructuras para su procesamiento (hornos de yeso), entre los que se encuentran dos hornos en la zona de Poteta de Bou, una caseta de piedra seca en la ladera norte de la Fonteta Raquea y un escondrijo de piedra seca.
En este caso el EsIA tampoco presenta plano en el que aparezcan situados y georreferenciados los distintos puntos de interés etnológico encontrados, por lo que no es posible evaluar adecuadamente la afección de los mismos.
El EsIA únicamente contempla una serie de medidas correctoras que se resumen en la realización de un seguimiento durante las obras.
Consideraciones ambientales
1. En el área se detecta: un sistema de relieves carbonatados moderadamente Karstificados: Areas montañosas constituidas predominantemente por rocas carbonatadas donde la morfología kásrstica, en general es poco relevante y un sistema aluvial-coluvial (zona baja, formando el valle con cultivos de naranjos); Depósitos caracterizados por la mezcla de materiales procedentes de acarreo fluvial y derrubios de ladera, como consecuencia de darse ambos procesos simultáneamente. Este tipo de sistemas están asociados a barrancos y ramblas.
Por tanto, en los dos sistemas anteriores del sector podemos encontrar cantos, gravas y limos en la zona del valle y en el lecho del barranco, hay predominio de cantos y graveras. Por otra parte, la zona montañosa está formada por dolomías.
El área del valle, consecuentemente, presenta una vulnerabilidad de acuíferos media compatibles con desarrollos urbanísticos intensivos y extensivos.
Por otra parte, las laderas de la montaña del Frare presentan un riesgo de deslizamiento bajo, que habría que tener en cuenta.
2. En la zona de estudio está caracterizada por la presencia de Cambisoles cálcicos, que en este caso son suelos profundos o con profundidad media, bien estructurados, con contenidos variables en materia orgánica, ph ligeramente alcalino, y de vocación agrícola y forestal.
El uso, en la actualidad, es agrícola intensivo, en zona llana con cultivos hortícolas y hortofrutícolas, de regadío, con fertilidad natural elevada o fácilmente mejorable. La capacidad agrícola del suelo es elevada clase B, para la zona del valle y baja clase D para las zonas montañosas.
La zona de la montaña del Frare presenta un riesgo de erosión actual alta y potencial muy alta. El EsIA no ha evaluado el posible impacto que el desarrollo del sector podría producir, ya que el desarrollo del sector supondrá un mayor número de visitantes en la zona, así como el incremento del riesgo de incendio en la zona.
3. A grandes rasgos se pueden distinguir dos tipos de vegetación predominante en el área de estudio.
- Cultivos de regadío y de secano: acompañados de la vegetación arvense y nitrófila propia de los terrenos cultivados y con elevada materia orgánica. Destacando el cultivo de olivos y el de naranjos, mucho más abundante.
- Masas forestales acompañas de matorral: restos del bosque originario caracterizado por especies de porte arbustivo y representado por matorrales heliófilos.
En el sector, el barranco y las masas forestales coinciden con la vegetación potencial de la zona, en menor o mayor medida; puesto que el resto del valle ha sufrido una transformación agrícola que lo aleja de su estado inicial. Esto se recoge claramente en el plano B-4, correspondiente al PP, en el que se recogen los usos, aprovechamientos, vegetación y edificaciones existentes.
En el catalogo de flora presentado aparecen algunas de las especies recogidas de protección en la Orden 20 de diciembre de 1985, de la conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas, como el Chamaerops Humilis, lo cual no se contempla en el EsIA.
Asimismo, el ámbito de actuación aparecen hábitats característicos del bosque mediterráneo. Es importante destacar la función que desempeña el valle como corredor natural, puesto que conecta el ecosistema fluvial del Turia con el bosque, tal y como refleja el informe presentado por la arquitecta Arancha Muñoz, responsable del proyecto del Parque Metropolitano del Turia.
En la propuesta inicial se incluían sectores de suelo forestal afectados por incendio, que en el planeamiento presentado en junio 2006 se extraen al sacar del sector las zonas catalogadas por el PGOF como suelo forestal.
4. El EsIA al inicio del capítulo dedicado a la fauna establece que el análisis realizado se refiere a un área mayor que la concreta del estudio, dada la movilidad de sus elementos. Por tanto, el catálogo presentado recoge aquellas especies que de algún modo u otro se relacionan con el área de estudio. Esta lista es una simple recopilación de nombres en la que se señala la probabilidad de su presencia en la zona o no. Por lo que resulta muy básica y da poca información sobre la fauna existente en el sector, pues no señala en que puntos se puede encontrar predominancia de cada especie ni como hacen uso del área de estudio, señalando si es el área de campeo, de nidificación o cuales son los puntos más frecuentes de paso. Por tanto, la información a este respecto resulta insuficiente, lo que lleva a una difícil valoración de la zona.
Por otra parte, en el listado se han encontrado algunas de las especies con algún tipo de protección de acuerdo al Decreto 265/1994, de 20 de diciembre, del Gobierno Valenciano, por el que se crea y regula el catálogo valenciano de especies amenazadas de fauna y se establecen categorías y normas de protección de la fauna, como son el caso del águila real, águila perdicera, el búho real, existencia de diversas especies de murciélagos... Hecho que no se contempla en el EsIA.
Posteriormente, este catálogo se amplía para el área de Les Rodanes, el cual por extensión, puesto que las especies se mueven, deberían aplicarse a la zona de estudio. En este caso, ya se refleja la existencia de hábitats prioritarios, y la de algunas especies de flora endémicas e incluso, afirman que cerca de 50 especies de aves y 15 de mamíferos, además de al menos tres invertebrados son endémicos o están protegidos.
5. El suministro de agua de consumo humano se realizará por parte de la empresa que actualmente suministra al municipio de Riba-roja (AQUAGEST). El agua se llevará desde los Pozos El Calvario hasta dos depósitos de nueva instalación dentro del ámbito de la urbanización.
Los depósitos se construirán en una zona elevada, fuera de las zonas forestales o de cualquier otra protección de las incluidas en la propuesta, como se indica en el plano 22 de EsIA.
El EsIA carece de un cuadro adecuado en el que se describa cada uso que volumen de agua necesita, ni que valores de referencia se han considerado para cada uno de los usos, a pesar de lo cual se establecen lo siguiente:
Que según informe presentado por AQUAGEST se ha estimado un consumo de agua potable diario para un total de 2.502 viviendas, la empleada para usos terciarios, la de equipamientos (dotacional privado de hotel/resindencia, piscina y gimnasios y dotacional público de centros de salud y docentes) e hidrantes, de 2.966 m³. A estos volúmenes diarios se suman los de la red separativa de riego y limpieza de viales que asciende a 1.742 m³.
Por tanto, el EsIA establece que el volumen de demanda total diaria es de 4.708 m³, lo que implica 1.718.420 m³ al año, que comparado con el informe presentado por Aquagest suponen 632.545 m³ más que lo que garantiza dicho informe, que es de 1.085.875 m³. Por lo que se detecta contradicciones entre ambos documentos.
Por tanto, la demanda de agua potable no quedaba adecuadamente garantiza por lo que se solicitó el informe a la Confederación Hidrográfica del Júcar. El informe correspondiente se emite con fecha 21 de junio y establece que para garantizar la disponibilidad de recursos hídricos se deben aplicar una serie medidas ambientales viables, tales como reservar el agua potable sólo para consumo y la no potable para el resto de usos, así como riego... Sin que ello prejuzgue el sentido de la resolución de los procedimientos de autorización y concesión pertinentes.
Asimismo, dicho informe indica que se ha solicitado a ese Organismo la concesión de para la reutilización de aguas depuradas y el cambio de uso y titularidad de la concesión 2003CP0139 que permita su uso para abastecimiento de la población.
Para la evacuación de las aguas residuales se construirá como parte de las obras un colector que conecte con el sistema de colectores generales afluentes a la depuradora del municipio (EDAR Camp de Turia II).
El volumen de aguas residuales considerado es de 3.372 m³ x día. Sin embargo, igualmente que con el agua potable no se indica que cantidad de referencia se están empleando para calcular las aguas residuales, ni que cantidad corresponde a cada uso.
El Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, emitido el 27 de junio de 2006, autoriza el vertido a cauce, siempre y cuando el origen de las aguas sea de origen exclusivamente pluvial.
La documentación no presenta un estudio adecuado sobre la posibilidad de que el vertido de las aguas de escorrentía al barranco de Porxinos pueda producir un incremento en el riesgo de inundación existentes aguas abajo, en la zona clasificada por el PATRICOVA con riesgo de inundación alto.
Se entiende que el sistema de riego se realizará a través de una red independiente, la cual será abastecida por agua no potable procedente de la reutilización de aguas depuradas provenientes de la depuradora Camp de Turia II, de acuerdo a unos de los condicionantes que establece el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de 21 de junio de 2006.
Los residuos sólidos urbanos se depositarán en contenedores y se recogerán por los servicios municipales que los trasladarán a planta de tratamiento, siendo el encargado la empresa URBASER SA., lo cual se constata mediante le informe del técnico municipal.
Sin embargo, no se presenta plano alguno en el que se recojan los puntos reservados para la disposición de dichos contenedores, ni se establece su cantidad en función de los usos y de la población.
El sector es atravesado de oeste a este por una línea de alta tensión de 132 Kv. El paso de esta línea, como afirma el EsIA, se ha integrado en la ordenación proyectando bajo la misma una zona de aparcamientos con zonas verdes, con un ancho total de 70 metros. Asimismo, indican que esta opción se justifica porque el reducido tiempo de permanencia de las personas bajo la misma no supone peligro alguno.
Este último punto entra en desacuerdo con la idea de considerar dicha franja como zona verde propuesto, que como se deja claro la estancia debajo en dicha franja será reducida, hecho que va en contra de la funcionalidad de un espacio verde urbano clasificado como jardín.
La ocupación del suelo pasa a ser de un terreno agrícola a una superficie de residencial, lo cual implica la pavimentación y asfaltado de la mayoría del suelo, lo cual supondrá una perdida de la permeabilidad del terreno y por tanto una disminución de la humedad del suelo, lo cual será perjudicial tanto para las zonas forestales que se incluyen en el sector como para las adyacentes al sector. Asimismo esto supondrá, como ya se ha dicho antes que el barranco reciba mayor agua de escorrentía en la época de lluvia, cuyo efecto ya se ha comentado en el punto anterior.
Por otra parte, este uso residencial entra en conflicto con la Protección que se le ha dado al Paraje Natural Municipal de Les Rodenes, que es un suelo no urbanizable de protección.
6. Respecto al clima de la zona el EsIA da una visión general englobando la climatología del área en cuestión dentro de los climas de los Valles del Turia y del Palancia. Para las temperaturas establecen que son moderadas, con inviernos templados y veranos cálidos. En cuanto a las precipitaciones, indican que el mes de julio es de mayor escasez pluviométrica, produciédose los máximos en septiembre y octubre.
Puesto que el valle tiene una orientación Norte-Sur, los vientos que más afectarán al sector serán son los de Migjorn (S) y Tramuntana (N), que según el EsIA son los menos frecuentes. Esto implica que en el Valle de Porxinos hay un clima bastante diferente al resto del litoral valenciano, por lo que los datos de temperatura y pluviometría no serán muy adecuados para la zona de estudio.
Esta situación, le provoca al valle que disfrute de un clima más continental con inviernos fríos y veranos calurosos, más aptos para el cultivo que para uso residencial. Asimismo, el carácter de protección que le ofrecen el monte del Frare frente a los vientos dominantes es lo que ha propiciado el desarrollo de la agricultura en el valle frente a otros usos.
Por otra parte, el EsIA presenta datos sobre la calidad del aire que para la evaluación del área no son relevantes puesto que se han tomado en puntos muy distantes al área en de estudio.
El EsIA carece de Estudio Acústico, por lo que la actuación no se puede valorar adecuadamente a este respecto, dejando la valoración más exhaustiva a técnico competente.
7. En la zona de estudio se distinguen tres unidades paisajísticas definidas principalmente por la vegetación que las integra y el relieve, la unidad 1 zona de valle, la unidad 2 Relieve montañoso y la unidad 3 Barranco.
El EsIA carece de un plano en el que se reflejen dichas unidades y la valoración que se hace de ellas se deja para el Estudio de Paisaje, por lo que en este aspecto, se estará a lo dicho en el informe sobre dicho estudio de Paisaje.
8. Riba-roja contaba en 2004 con una población de 16.262 habitantes, según datos del IVE, lo que conforma una tendencia de crecimiento al alta.
La economía de Riba-roja, como indica el EsIA, está basada en la agricultura, la cerámica y la construcción. Cuenta, a su vez, con un importante polígono industrial.
El EsIA señala que el proyecto impulsará el desarrollo del sector servicios de la zona, que la construcción del sector empleará mano de obra generando empleos, aunque implica un cambio en el uso tradicional del suelo dedicado a la agricultura, uno de los motores de la economía de Riba-roja.
9. Puesto que el sector se sitúa en un fondo de valle, el acceso natural se produce por un único punto, que en este caso es por el norte. Hecho que se constató en la visita de campo.
Durante la visita de campo, se comprobó que el sector se caracteriza por sus amplias visuales, destacando como hitos paisajísticos el Pico la Rodana, las laderas de la montaña del Frare y la Poteta de Bou, la loma de la Fonteta Raquea.
Durante la visita se pudo apreciar el buen estado de conservación de las masas forestales circundantes y existentes dentro del sector, así como el del barranco en su parte más alta, junto a la loma de la Fonteta Raquea.
Consideraciones jurídicas
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Cónsul de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Cónsul de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
Declaración de impacto ambiental
Primero
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Homologación y Plan Parcial Mas de Porxinos del municipio de Riba-roja del Turia (Valencia), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación:
1. Existiendo informe provisional favorable de fecha 23 de marzo de 2006, se deberá presentar informe definitivo emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.
En todo momento, se estará a lo que dicte la Dirección General de Patrimonio conforme avancen los trabajos de prospección arqueológica recogidos en las medidas correctoras del EsIA, prestando especial atención al yacimiento arqueológico de la Fonteta Raquea.
2. Existiendo informe provisional de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 21 de junio de 2006 sobre la viabilidad de sistemas a emplear para garantizar la disponibilidad de recursos hídricos, se deberá aportar el correspondiente informe definitivo que se presentará ante la Comisión Territorial de Urbanismo. Asimismo, se estará a lo que dicte la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre la resolución, en el sentido que resulte, de los procedimientos de autorización y concesión pertinentes.
3. Se aportará el informe de la unidad de Vías Pecuarias, respecto al tratamiento que recibirán tanto el Cordel de Castilla como la Vereda-Azagador de la Sierra.
4. Se presentará informe relativo al estudio acústico, con el fin de incluir las medidas preventivas o correctoras apropiadas destinadas a reducir el impacto acústico sobre los espacios forestales existentes tanto dentro del área como adyacentes a la misma.
5. Se realizarán las obras precisas para crear la velocidad con que se desagüen las avenidas, de conformidad con lo que la Confederación Hidrográfica dicte al respecto.
Vistos los resultados de las obras anteriores, se realizará un estudio hidrológico con el fin de determinar que el aporte del agua de escorrentía al barranco de Porxinos, no supondrá un incremento del riesgo de inundación aguas abajo.
6. El acceso sur se sustituirá por un nuevo acceso al noreste del sector, el cual aprovechará, en lo máximo posible, el trazado ya existente del Camino de Porxinos, que conectará el sector con la nueva circunvalación. Solución mucho más apropiada desde el punto de vista ambiental y desde el funcional puesto que supone un trazado de menor longitud y una conexión más directa del sector con la red primaria existente.
7. El viario perimetral se reducirá a un sólo bucle, el que discurre por la zona residencial, puesto que de este modo se libera de la carga viaria la parte sur del sector, con lo que se minimizan las posibles afecciones sobre el yacimiento de la Fonteta Raquea, de conformidad con el informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 16 de febrero de 2006.
De este modo, se garantiza el trazado del corredor verde que propone el Proyecto del Parque Metropolitano del Turia, el cual ratifica en su informe de fecha de 23 de junio de 2006, el Servicio de Apoyo Técnico.
8. Se eliminará la manzana UP-1 situada al norte del sector por encontrarse en suelo forestal, así como los sectores SJL-1 y SJL-4, pasando todos a clasificarse como suelo no urbanizable de protección forestal.
9. Con el fin de minimizar el riesgo de incendio, en atención al informe de la Sección Forestal de la Territorial de Medio Ambiente, y los impactos producidos sobre el Paraje Natural Municipal de Les Rodanes a causa de la presión urbanística, se eliminarán las manzanas TER-2 y UP-2, situadas junto a Les Rodanes, que serán sustituidas por zonas verdes, creándose una franja de 100 metros libre de edificación, entendida como área de amortiguación de impactos, de conformidad con el artículo 29 de la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
10. En el límite este del sector, habrá una franja de 50 metros anchura separando la zona edificada de la forestal, permanentemente libre de vegetación baja y arbustiva, y en su caso con el estrato arbóreo fuertemente aclarado y podado hasta 2/3 de la altura total de cada pie, así como un camino perimetral de 5 metros de anchura, de acuerdo al informe emitido por la Sección Forestal del Servicio Territorial de Valencia.
La referida franja de protección, así como el camino perimetral, que han de separar la zona edificada de la forestal se integrarán en el planeamiento urbanístico y no afectarán al suelo forestal, asimismo, la línea de afección coincidirá con la de parcela y no con la de edificación.
11. Se grafiará correctamente la zona de servidumbre y afección del Barranco de Porxinos, conforme a la legislación de aguas, estableciendo las limitaciones legales, en función de lo que dicte la Confederación Hidrográfica del Júcar.
Una vez establecida la zona de policía, se solicitará la correspondiente autorización del Organismo de cuenca correspondiente para la realización de las edificaciones recayentes en dicha zona.
12. Todo el dominio público hidráulico, que se establezca como resultado del proceso de deslinde que se clasificará como Suelo No Urbanizable de Protección Hidrológica, de acuerdo al artículo 4 de la Ley 10/2004 del Suelo No Urbanizable.
13. Respecto a las obras previstas para el cauce, que propone una sección trapezoidal y abierta, revestida con geoceldas, como se indica en el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 27 de junio de 2006, se considera adecuado el empleo de las geoceldas, siempre y cuando, se utilice como vegetación la propia de cauces de régimen torrencial, donde las avenidas suponen, en muchas ocasiones, un importante factor de estrés que impide el desarrollo de una vegetación ribereña bien estructurada y densa.
Estas medidas se aplicarán salvo en la cabeza del barranco que se mantendrá en su estado actual y carácter natural.
14. La mancha de suelo forestal asignada a la loma de la Fonteta Raquea, se redelimitará con el objeto de incluir la parte más natural del barranco de Porxinos, coincidente con su cabeza y perteneciente a dicha unidad ambiental, y el terreno en el que se localiza el yacimiento de la Fonteta Raquea, en atención al informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 16 de febrero de 2006, del que se destaca la importancia de dicho yacimiento.
15. Los corredores verdes, entendidos realmente como pasos de fauna, serán los previstos en el Proyecto del Parque Metropolitano, el longitudinal que coincide con el barranco de Porxinos y dos transversales coincidentes con los barrancos secundarios, tal y como aparece en el plano del Anexo.
Se les dará un tratamiento natural con el que se potencie los valores ambientales y paisajísticos que presentan. Asimismo, en aquellas zonas donde el paso se vea interrumpido por alguno de los viarios de la urbanización, se dispondrán pasos inferiores de fauna de la suficiente amplitud.
16. El diseño de los distintos corredores previstos en el Proyecto del Parque Metropolitano se realizará en colaboración con el equipo redactor del citado parque, así como con el Área de Urbanismo de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial.
17. Una vez se tenga el proyecto modificado, de acuerdo con el dictamen del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de fecha 18 de abril de 2006, se solicitará al Ayuntamiento de Villamarchante, como el órgano gestor del Paraje Municipal de Les Rodanes, emita el informe correspondiente de afección del Plan Parcial de Mas de Porxinos sobre dicho Paraje.
18. El Ayuntamiento exigirá a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.
19. Deberán preverse, en la urbanización, lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunidad Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al Plan Integral de Residuos.
20. Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o cualquier tipo de residuo.
21. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes, así como aquellas zonas que se han propuesto para su protección dentro del propio sector.
22. Se introducirán en el Plan de Vigilancia las medidas adecuadas con el fin de garantizar la funcionalidad e interés ecológico, del enclave natural que le rodea y del cual forma parte el proyecto evaluado.
23. Debido a la situación del sector se considera conveniente, a falta de un plan de emergencia de prevención de incendios municipal, el establecimiento de las siguientes medidas preventivas, que completen las ya existentes y sin perjuicio de lo que a su vez dispongan los técnicos competentes en esta materia:
23.1 Mantener el terreno de las parcelas no edificadas libre de vegetación arbustiva y subarbustiva.
23.2 La red viaria debe estar diseñada para asegurar tanto su utilización por vehículos de extinción de incendios forestales, como para posibles circuito de evacuación en caso de emergencia.
23.3 Estarán señalizados todos lo viales sin salida, aquellos con un ancho menor de 3 metros y de gálibo inferior a 3,5 metros.
23.4 Se deberá disponer de una red hidrantes, conectada a la red de riego, que abarquen toda la zona urbanizada con una distancia mínima de 200 metros.
Segundo
Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas así como aquellas derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística de la modificación puntual, bien aquello relativo a la modificación en sí como en lo correspondiente a las posteriores fases de ejecución y funcionamiento.
Tercero
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Cónsul de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
Valencia, 29 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML