Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9589, del 05-05-2023 (2023/4580)

RESOLUCIÓ de 24 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte planta solar fotovoltaica Frutasol, en el terme municipal de Villena. Expedient: (2833881) 166/2022/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9589

Data del DOGV
:   05-05-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/4580

CVE


Data del document
:   24-02-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 24 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte planta solar fotovoltaica Frutasol, en el terme municipal de Villena. Expedient: (2833881) 166/2022/AIA. [2023/4580]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2833881) 166/2022/AIA.  
Projecte: Planta solar fotovoltaica Frutasol.  
Promotor: Grupotec SPV 4, SL.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant.  
Ref. òrgan substantiu: ATALFE/2020/22.  
Localització: Villena.  
  
Antecedents i descripció del projecte  
L'empresa Grupotec SPV 4, SL, promou un projecte d'instal·lació solar fotovoltaica en el terme municipal de Villena (Alacant).  
L'àrea total vinculada és de 117,34 ha, que abasta la parcel·la 1 del polígon 37. L'àrea de la superfície ocupada associada al perímetre envolupant de tots els equips i infraestructures és de 71,16 ha. Els mòduls solars són de tipus silici policristal·lí i s'instal·laran en seguidors solars integrats en estructures metàl·liques la fonamentació de les quals es desenvoluparà per clavament. Els seguidors orienten els mòduls per a minimitzar l'angle d'incidència entre els raigs solars i la superfície dels mòduls durant el dia, la qual cosa augmenta el seu rendiment en comparació amb els sistemes estàtics.  
La potència instal·lada serà de 43,4 MWp i 36,7 MWn distribuïts en panells connectats en sèrie i agrupats en inversors de strings per al seu posterior augment de tensió en els centres de transformació des de 0,8 kV fins a 30 kV. Els centres de transformació es connectaran per mitjà de tres línies subterrànies de 30 kV amb la subestació col·lectora Valle 132/30 kV, prevista en la parcel·la 1 del polígon 37.  
La subestació col·lectora Valle 132/30 kV serà compartida amb altres projectes que es troben en parcel·les circumdants: PSF Villasol, PSF Atalaya Solar i PF Sax I. Per mitjà d'una línia aèria-subterrània de 132 kV i 8.650 m de longitud (LASAT d'ara en avant), es connectarà la subestació col·lectora Valle 132/20 kV amb la subestació col·lectora Sax.  
La LASAT que connecta la subestació col·lectora Valle 132/30 kV amb la subestació col·lectora Sax té quatre trams: un primer tram aeri de 2.125 m amb 14 suports; un segon tram subterrani de 1.191 m des del suport 14 fins al punt Z; un tercer tram subterrani de 2.951 m des del punt Z fins al punt DC 1 el qual compartirà rasa amb la línia d'evacuació del projecte CSF La Atalaya (de tramitació ministerial); i un últim tram aeri de 2.293 m des del suport DC1 fins al suport DC 14 els suports del qual seran compartits amb la línia d'evacuació del projecte CSF La Atalaya.  
La subestació col·lectora Sax tindrà tres nivells de connexió (30, 132 i 400 kV). Sobre aquesta evacuaran les següents plantes solars de l'àmbit geogràfic: FV Salinas, FV Villena, FV PSF Sax I, FV Villasol, FV Frutasol, FV Atalaya Solar, FV CSF La Atalaya, FV Argos i FV Fotovoltaica Prados. Des d'aquesta subestació col·lectora, partirà una línia elèctrica aèria de 400 kV i 147 metres de longitud fins a la subestació existent SE Sax 400 kV, propietat de Red Eléctrica de España, SAU. Aquesta subestació col·lectora i la línia de connexió han sigut avaluades ambientalment, en formar part del projecte FV Argos, tramitat pel ministeri competent.  
L'accés a la planta es farà per la carretera CV-813. Per a l'execució del projecte es preveu un condicionament previ del terreny necessari per al funcionament normal de la PSF. Es duran a terme moviments de terres, desmunts i terraplenaments per a mantindre un pendent del terreny per davall dels valors admissibles. S'executaran vials de grava per a l'accés de camions durant l'obra que seran aptes en dimensionament i resistència; obertures de rases per al cablejat i lloses necessàries per a albergar els edificis a una profunditat de 20 cm que es componen de formigó amb les proporcions requerides per la resistència necessària. Així mateix, s'instal·larà un clos perimetral constituït per pilars metàl·lics verticals consolidats i malla flexible metàl·lica, i un edifici destinat al monitoratge de la planta i emmagatzematge de materials de recanvi.  
Finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es procedirà al seu desmantellament i a la restauració del terreny, per evitar en la mesura que siga possible el moviment de terres, i caldrà retirar qualsevol estructura, fonamentació o un altre element permanent.  
  
Tramitació administrativa  
De conformitat amb l'annex VI (part B, epígraf n) de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el fraccionament de projectes és el mecanisme artificiós de divisió d'un projecte amb l'objectiu d'evitar l'avaluació d'impacte ambiental ordinària en el cas que les magnituds superen els llindars establits en l'annex I. Les característiques pròpies del present projecte determinen que constitueix, per si mateix, un supòsit d'avaluació ambiental ordinària, per la qual cosa no es produeix fraccionament en els termes esmentats. El Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (òrgan substantiu) ha admés a tràmit l'expedient per a la seua autorització, per la qual cosa correspon a aquest òrgan ambiental l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, de conformitat amb la legislació autonòmica i en concordança amb l'article 11 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
En data 29 de setembre de 2022, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant va donar trasllat a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte (ATALFE/2020/22). Aquesta s'acompanya de:  
. Projecte d'execució de la planta solar fotovoltaica.  
. Projecte d'execució de la subestació col·lectora Valle.  
. Projecte d'execució de la línia aèria-subterrània d'alta tensió 132 kV.  
. Projecte per a l'autorització administrativa de construcció de la subestació col·lectora Sax 400/132/30 kV.  
. Projecte per a l'autorització administrativa de construcció de la línia aèria d'alta tensió 400 kV.  
. Estudi d'impacte ambiental del projecte de planta solar fotovoltaica.  
. Estudi d'impacte ambiental de les infraestructures d'evacuació comunes nus Sax 400 kV. Inclou document de síntesi.  
. Anunci pel qual se sotmeten a informació pública les sol·licituds d'autorització d'implantació en sòl no urbanitzable, autorització administrativa prèvia, autorització administrativa de construcció, ocupació de vies pecuàries i declaració d'utilitat pública de la PSF Frutasol i la seua infraestructura d'evacuació.  
.Documentació complementària: estudi d'avifauna, estudi d'integració paisatgística, pla de desmantellament, estudi arqueològic, memòria de prevenció d'incendis i dos estudis d'inundabilitat relatius als barrancs de Boquera i Bareta.  
Consta en l'expedient informe de l'Ajuntament de Villena, de data 2 de setembre de 2020, acreditatiu de la compatibilitat urbanística del projecte amb el planejament urbanístic i amb les ordenances municipals de les parcel·les amb referència cadastral 03140A036000320000WF, 03140A037000010000WG i 03140A038000010000WU, condicionat al compliment de la legislació vigent de la Llei 5/2014, de 25 de juny, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (d'ara en avant, LOTUP), en la data d'emissió d'aquest, a l'informe favorable en matèria de paisatge i ordenació del territori, i de consideració com a interés econòmic estratègic per les conselleries competents en medi ambient, territori i economia. Així mateix, es condiciona a la reculada de vint metres a eix de camins i deu metres a bogues i a l'obtenció de l'autorització administrativa per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
a) Informació pública  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9219, amb data 19 de novembre de 2021. Durant el període d'exposició pública s'han presentat al·legacions per part de: la mercantil Premier Engineering and Procurements, SL, a data 23 de desembre de 2021 i per l'associació Salvatierra (nou al·legacions) a data 25 de desembre de 2021, i aquestes són les següents:  
. La mercantil Premier Engineering and Procurements, SL, al·lega que la línia subterrània present entre la subestació col·lectora Valle 132/30 kV i la subestació col·lectora Sax 400/132/30 kV produeix una afecció directa respecte a l'envolupant de la planta solar en tramitació denominada PF Villena, que afecta la col·locació dels mòduls.  
El promotor respon que la línia d'evacuació ha de ser subterrània a causa de la presència d'una zona d'especial de protecció d'aus i que, es compromet a reubicar el traçat de la línia d'evacuació per a fer-la coincidir amb un corredor sense instal·lacions de manera que no afecte l'operativitat de la PF Villena.  
. L'associació Salvatierra al·lega que l'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant, EsIA) menysprea els efectes sinèrgics dels projectes en tramitació que se situarien en l'àmbit geogràfic.  
El promotor respon que sí que existeix un estudi de sinergies en l'estudi d'impacte ambiental de les infraestructures d'evacuació.  
- L'EsIA no considera l'afecció a recursos paisatgístics i hàbitats protegits per la legislació europea i espanyola (ZEPA i LIC/ZEC serra de les Salines), o bé omet el seu valor patrimonial.  
El promotor respon que l'afecció a espècies de fauna de l'àrea Xarxa Natura 2000 és compatible a causa de la presència de corredors territorials i a la implantació de closos cinegètics. Així mateix, implantarà mesures preventives davant de l'afecció indirecta a l'espai Xarxa Natura 2000, incloent-hi mesures de prevenció d'incendis forestals.  
- Les conclusions de l'estudi de fauna són infundades i arbitràries, i no permeten la valoració adequada sobre els impactes sobre la fauna.  
El promotor respon que l'inventari de fauna s'ha realitzat seguint les metodologies i criteris establits pel MITERD i tenint en consideració els criteris i espècies en règim de protecció per la normativa autonòmica. Els transsectes i punts d'observació han sigut suficients i adequats per a obtindre una bona distribució espacial d'aus, mamífers, etc.  
- L'impacte sobre unes espècies faunístiques protegides concretes i el seu hàbitat no està convenientment reflectit en l'addenda a l'EsIA. Concretament, l'àguila reial (Aquila chrysaetos), l'àguila marcenca (Circaetus gallicus), l'aligot comú (Buteo buteo), falcó d'Elionor (Falco eleonorae), fauna herpetològica, ratpenat de peus grossos (Myotis capaccini) i aus estepàries de la ZEPA Moratillas-Almela.  
El promotor respon que l'estudi de fauna de cicle anual és complet, i estima una afecció compatible sobre la fauna després de l'aplicació de mesures correctores, preventives i compensatòries. De manera particular, enumera els contactes i nombre d'exemplars obtinguts de les espècies esmentades per l'al·legant, així com mesures que n'afavoriran el desenvolupament com ara el manteniment de la vegetació davall dels panells solars o la no utilització de fitosanitaris, entre altres.  
- L'eliminació de milers de peus de cultius llenyosos no té res a veure amb els objectius definits en el projecte de reducció de CO?. Consideren que l'estudi d'alternatives hauria d'incloure una millor alternativa en terrenys erms i sense capacitat de desenvolupar massa vegetal.  
El promotor respon que la implantació de plantes solars fotovoltaiques afavoreix la no-emissió d'emissions de CO- procedents d'altres fonts, i que la fixació de CO- dels cultius llenyosos presents actualment en la parcel·la són inferiors a aquest estalvi d'emissions.  
- L'estudi d'integració paisatgística no inclou el valor social assignat al projecte pautat per la normativa a través dels processos de participació pública. Així, no s'implementa el preceptiu procés de participació pública per a la valoració de les unitats de paisatge i els recursos paisatgístics. De fet, no hi ha una caracterització del valor paisatgístic en els termes de la LOTUP.  
El promotor respon que el Pla de participació pública va ser iniciat de manera simultània al període d'informació pública i que s'aportarà el resultat d'aquest una vegada finalitzat.  
- L'EsIA no fa al·lusió a l'afecció que tindrà en la zona sobre els terrenys cinegètics, concretament el vedat (espai cinegètic: A-10032).  
El promotor respon que la limitació de l'activitat cinegètica no es considera un impacte ambiental. Així mateix, la instal·lació actuarà com a refugi d'espècies cinegètiques i el vedat de caça continuarà disposant de 400 ha d'alt valor cinegètic.  
- Les mesures compensatòries proposades no semblen obeir ni en la seua naturalesa ni en la seua escala a les probables afeccions del projecte. L'al·legant proposa mesures complementàries a les existents en l'EsIA com ara la compensació de superfícies mitjançant lloguer durant la vida útil de la planta; la creació d'un pla de conservació d'amfibis; la selecció més gran d'espècies vegetals per a la creació de la pantalla vegetal; i la conservació de talussos, entre altres.  
El promotor té en consideració les mesures proposades per l'associació i s'atendrà aquella que dispose l'òrgan ambiental.  
b) Consultes a administracions i informes rebuts  
Simultàniament, es va formular consulta per part de l'òrgan substantiu a les administracions públiques afectades. S'ha rebut còpia dels informes següents:  
. Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 28 de juliol de 2021, condicionat al fet que es duguen a terme les especificacions relatives a la protecció dels llits, el manteniment dels marges que garanteixen el drenatge superficial, la disponibilitat de recursos hídrics, les qüestions plantejades quant a la inundabilitat i el relatiu amb la utilització del Domini Públic Hidràulic, segons el que es disposa en el text refós de la Llei d'aigües (Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol).  
. Informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 31 de març de 2021 als efectes patrimonials tractats en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, condicionat a la realització del seguiment dels moviments de terra i el compliment de mesures correctores.  
. Informe tècnic de l'àrea de medi ambient de l'Ajuntament de Villena de data 3 de gener de 2022, en el qual subscriuen deficiències existents en l'EsIA en relació amb les afeccions a l'espai RN2000 serra de les Salines i espècies d'avifauna protegides per la Directiva d'aus. Així mateix, planteja deficiències en l'estudi d'integració paisatgística, perquè no considera l'efecte sinèrgic del conjunt de plantes solars en tramitació, i proposa noves mesures compensatòries i correctives.  
. Informe tècnic de l'àrea de patrimoni de l'Ajuntament de Villena de data 3 de gener de 2022, en el qual remarquen la necessitat del seguiment arqueològic de les obres, i del compliment de la normativa urbanística municipal en el cas d'enderrocament de la Casa Peñas.  
. Informe favorable de Servei de Gestió Territorial, de data 8 de març de 2022, relatiu a la línia elèctrica d'evacuació, condicionat al compliment de qüestions de caràcter territorial i inundabilitat.  
. Informe favorable de la Subdirecció General de Medi natural i Avaluació Ambiental, de data 18 de maig de 2022, condicionat al compliment d'una sèrie de mesures quant a l'impacte sobre el terreny forestal, afeccions sobre espècies de flora i fauna, erosió hídrica del terreny i ocupació de les vies pecuàries Cañada Real de Almansa al Collado de Salinas i Carrerada del Camí de Sax per Carboneras.  
Així mateix, es remet informe de valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, de la Subdirecció General de Medi Natural de data 22 de març de 2022, referent al projecte FV Salinas 140 MWp (tramitació ministerial), la línia d'evacuació de la qual és coincident amb la del present projecte i travessa subterràniament la ZEPA i LIC/ZEC serra de les Salines.  
. Informe del Servei de Gestió Territorial, de data 11 de gener de 2023, favorable de caràcter concloent, dels estudis d'inundabilitat en les parcel·les objecte d'estudi i a les prescripcions de la normativa del PATRICOVA i a la resta de normativa d'ordenació del territori.  
. Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de data 4 de març de 2022 en el qual s'especifica la necessitat d'un instrument d'ordenació territorial acompanyat del corresponent instrument de paisatge, per la qual cosa es demana elaborar un estudi de paisatge. En data 8 de juliol de 2022 s'emet nou informe que reafirma l'anterior.  
L'Advocacia General de la Generalitat, consultada en relació amb aquesta mena de projectes i la seua tramitació, en data 4 i 28 de novembre de 2022 n'emet informe i aclariment. Assenyala que no cal requerir un estudi de paisatge en el tràmit d'autorització del projecte, per la qual cosa s'ha d'emetre informe en els termes de l'article 25 del DL 14/2020.  
Sobre la base d'aquest, la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat dicta instrucció de data 5 de desembre de 2022. D'acord amb la instrucció esmentada, tots aquells expedients que, a data de la instrucció, ja han sigut informats, però estan pendents d'un informe concloent, s'informaran considerant la documentació que consta en l'expedient i atesos els criteris establits en la instrucció; l'informe es pronunciarà expressament sobre les qüestions (…); aquest informe serà concloent.  
En data 19 de desembre de 2022, s'emet nou informe, sense caràcter concloent, en el qual viabilitzen el projecte a l'esmena documental de les representacions gràfiques, programa d'implementació, pla de desmantellament, alternatives del traçat aeri, així com aportació de resultats i justificació del procés de participació pública.  
El 16 de gener de 2023, l'STIEM trasllada escrit del promotor de data 11 de gener de 2023, en el qual es compromet a l'adopció de les mesures d'integració paisatgística requerides per aquest òrgan.  
. Informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de data 13 de febrer de 2023, condicionat al fet que es duguen a terme les mesures d'integració paisatgística descrites i s'aporten els resultats i justificació del procés de participació pública.  
c) Altres actuacions  
Donat l'estat de tramitació d'aquest i altres projectes anàlegs i en atenció a les fites establides en el Reial decret llei 23/2020, de 23 de juny, es formula consulta a l'advocacia en relació amb la possibilitat d'emetre declaració d'impacte ambiental amb caràcter retroactiu. S'emet informe de data 17 de gener de 2023 i aclariment en data 22 de febrer de 2023, en relació amb el que es preveu en l'article 39.3 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre.  
De conformitat amb els antecedents exposats, cal entendre que, en data 11 de gener de 2023, el promotor va completar els documents necessaris per a l'anàlisi ambiental del projecte, que es van incorporar a l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental per a remetre-ho a l'òrgan ambiental per l'òrgan substantiu en data 16 de gener de 2023.  
  
Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, perquè la seua utilització constitueix una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.  
A la Comunitat Valenciana, les dades d'emissions de GEI verificats per a 2022 mostren que el valor acumulat per a les instal·lacions de generació d'energia a partir de combustibles fòssils implantades en aquest territori s'ha incrementat de manera constant i rellevant en els últims dos anys i s'ha situat al mateix nivell que en 2019 (per damunt dels valors de 2017 i 2018).  
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, persegueix aconseguir a Espanya en 2050 la neutralitat climàtica, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.  
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat, recullen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol, plantejant com a objectiu aconseguir 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
En l'actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir aquests objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les degudes mesures de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic, per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
La planta solar fotovoltaica en qüestió se situarà íntegrament en la localitat de Villena, al nord-oest de la província d'Alacant i limitant a l'oest amb la Regió de Múrcia i Castella-la Manxa. Cal destacar que es troba en una zona agrícola extensiva al peu de mont de la serra de les Salines que pertany a la Xarxa Natura 2000 (LIC/ZEC i ZEPA) i que, de manera limítrofa es troben les següents plantes solars fotovoltaiques en tramitació administrativa: PFV Atalaya Solar i PFV Villasol (expedients ATALFE/2020/27 i ATALFE/2020/26), promoguts pel mateix promotor que el present projecte i de tramitació autonòmica; FV PSF Sax I i PFV Prados (ATALFE/2020/68 i ATALFE/2020/80), promoguts per diferents promotors i de tramitació autonòmica; i FV Villena, FV CSF La Atalaya, FV Salinas i FV Argos l'òrgan instructor de la qual és l'estatal competent i compten amb resolucions de la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental del Ministeri per a la Transició Ecològica i Repte Demogràfic, per la qual es formulen les declaracions d'impacte ambiental de les seues respectives plantes solars i infraestructures d'evacuació.  
Les parcel·les ocupades pel clos són propietat del promotor i estan classificades íntegrament com no urbanitzable comú segons la normativa urbanística de Villena, no obstant això, el primer tram d'evacuació creua en aeri dos trams qualificats de sòl no urbanitzable protegit per carreteres (CV-813) i en subterrani per un tram d'aproximadament 1.600 m que pertany a la ZEPA serra de les Salines (classificat com a sòl no urbanitzable comú). L'entorn està ocupat per finques agrícoles de vinyes, ametlers, oliveres i cultius herbacis anuals amb infraestructures agrícoles i habitatges aïllats.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'analitzen tres alternatives quant a la ubicació del projecte, incloent-hi l'alternativa zero (no execució del projecte) la qual és descartada a causa del desaprofitament de fonts d'energia renovables necessàries per a la disminució de gasos d'efecte d'hivernacle i la consecució dels objectius estatals i europeus de transició ecològica cap a energies netes. L'alternativa 1 es descarta pel fet que suposaria un moviment més gran de terres, de superfície esbrossada i afeccions puntuals a la qualitat de l'aire, i a la fauna a causa del moviment de la maquinària. Se selecciona l'alternativa 2 a causa del reduït pendent del terreny perquè, d'aquesta manera, es redueixen els moviments de terra que s'han de realitzar.  
Addicionalment, en l'estudi d'impacte ambiental de la infraestructura d'evacuació, s'analitzen tres alternatives. L'alternativa 1, que consistia a evitar creuar espais de la Xarxa Natura 2000 desplaçant la línia cap al nord i consistint en una línia de 14.258 m amb impactes ambientals significatius com la necessitat de sòl, l'impacte sobre l'avifauna i sobre el paisatge. L'alternativa 2, que consistia en una línia aèria-subterrània de 10.489 m que travessa l'espai Xarxa Natura 2000 per sota terra, i no afecta els hàbitats d'interés comunitari. I l'alternativa 3, que finalment és la seleccionada, que tracta d'una línia aèria-subterrània que minimitza la longitud fins a 8.560 metres i travessa en subterrani la zona que coincideix amb l'espai Xarxa Natura 2000.  
Segons l'EsIA, durant la fase de construcció es produirà un increment del trànsit pel pas de maquinària que pot provocar molèsties sobre les poblacions més pròximes, que és en aquest cas la població de Salinas, situada a més de 5 km. Les molèsties es derivaran d'accions com el moviment de terres, el muntatge d'infraestructures i fonamentacions, que ocasionaran alçament de pols, soroll i fum. Es consideren per part del promotor com una afecció compatible o no significativa a causa del caràcter puntual i a la distància que hi ha amb els nuclis poblacionals.  
Es proposen mesures per a la reducció de l'emissió de la pols i contaminació associada a maquinària, com ara: compactar la pols abans de carregar-la per mitjà d'aigua de reg; evitar activitats susceptibles d'emissió de pols en situacions de vent; no fer apilaments en zones protegides; minimitzar l'altura de càrrega i descàrrega de material; fer un manteniment periòdic dels vehicles; reduir la velocitat dels vehicles dins dels vials (màxim 30 km/h) i regar-los amb una freqüència mínima per a minimitzar la formació, emissió i dispersió de material pulverulent. Amb relació al soroll, s'actuarà d'acord amb el que es disposa la normativa vigent sobre emissions sonores en l'entorn a causa de l'ús de màquines a l'aire lliure. Durant la fase de funcionament no es preveu l'emissió significativa de pols i soroll que puga ocasionar molèsties a la població. Amb referència a la contaminació lumínica, s'utilitzaran lluminàries de baixa luminància en els exteriors de la instal·lació solar.  
La totalitat dels terrenys ocupats pels panells solars queda fora de l'àmbit de la ZEC serra de les Salines (ES5213039) i de l'àmbit de zonificació de la seua norma de gestió (Decret 12/2023, de 10 de febrer), així com de la ZEPA serra de les Salines (ES0000457). No obstant això, en trobar-se annexa als espais esmentats és necessari, d'acord amb l'informe emés per la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, una prospecció prèvia a l'inici de les obres per a evitar l'afecció sobre els hàbitats d'interés comunitari 5210, 9340, 6220 i 8210 inclosos en la Directiva 92/43/CEE del Consell, relativa a la conservació d'hàbitats naturals.  
Per contra, la línia d'evacuació travessarà subterràniament el ZEC/ZEPA serra de les Salines, tenint en compte que s'ha emés informe de valoració preliminar de repercussions sobre espais Xarxa Natura 2000 relatiu a la planta solar FV Salinas 140 MWp (tramitació ministerial), la infraestructura d'evacuació de la qual que travessa subterràniament l'espai Xarxa Natura 2000, coincideix amb la del present projecte, en què es conclou que el projecte analitzat no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i sobre les espècies prioritàries de la ZEPA serra de les Salines, no sotmetent-se a avaluació detallada de repercussions.  
La cara sud del clos es troba al costat de sòl forestal estratègic de conformitat amb la cartografia del PATFOR, coincident amb l'espai Xarxa Natura 2000 serra de les Salines. Addicionalment, la línia d'evacuació travessa en subterrani terreny forestal estratègic i en aeri terreny forestal ordinari, en diferents punts del seu recorregut, incloent-hi la subestació col·lectora Sax 400/132/30 kV que es troba en terreny forestal ordinari íntegrament. De conformitat amb el Banc de dades de la biodiversitat, existeix una alta varietat d'espècies arbòries i arbustives de flora en l'espai protegit ja esmentat com ara: pi blanc, pi pinyer, sabines, ginebres, argilagues, estepes, etc.  
En l'EsIA (apartat 4.7.7) es valora el potencial risc d'incendi forestal i es conclou que, a causa de l'alt risc en determinades èpoques de l'any, es prendran mesures correctores i preventives en el transcurs de les obres i disseny de la instal·lació, encaminades a la reducció de risc d'incendi. Entre les mesures preventives destaquen, entre altres: no apilar materials vegetals procedents del desbrossament susceptibles d'inflamar-se; habilitar mitjans d'extinció per a evitar la propagació de foc durant la fase d'execució com ara el camió cisterna o extintors; habilitar una faixa tallafocs de 15 metres d'amplària entre el clos perimetral i l'àrea forestal. Així mateix, s'aplicaran les prescripcions del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que cal observar en l'execució d'obres i treball que es fan en terreny forestal i en els seus voltants.  
Es procedirà al desbrossament i l'aclarida de la vegetació present durant la implantació dels seguidors solars. La vegetació present és fonamentalment de tipus agrícola i de secà (ametler, olivera i vinya), així com vegetació anual en parcel·les de cultiu herbaci o en guaret. Excepcionalment, es veuran afectats alguns peus de pi i matoll associats al barranc present que s'intentaran preservar. També es procuraran preservar certs peus d'oliveres i ametlers amb interés paisatgístic i es plantarà vegetació autòctona en les àrees que cal revegetar. En l'EsIA es proposen mesures correctores com l'abalisament de l'àrea que cal esbrossar, la reutilització del material esbrossat com a substrat per al sòl i la restauració amb espècies autòctones.  
En consideració a l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, s'assumeixen mesures correctores compensatòries, així com recomanacions com ara, entre altres: el manteniment de la cobertura vegetal davall dels panells solars fent el control de la vegetació per mitjans mecànics o pasturatge i mai per mitjans químics; el manteniment dels bancals i murs de contenció, i la plantació de barreres vegetals en els closos perimetrals amb espècies autòctones i mai amb al·lòctones i ornamentals.  
La línia d'evacuació projectada preveu l'afecció sobre l'espècie de flora prioritària denominada esteperola d'areny (Helianthemum guerrae) inclosa en el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçada (regulat pel Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell), concretament en el seu annex II (espècie no catalogada protegida). També es troben, segons dades del Banc de dades de biodiversitat, les espècies ammòcloa (Amnochloa palestina) i milfulles cotonosa (Achillea santolinoides). Per això, serà necessària, de manera prèvia a l'execució del projecte, una prospecció de camp dirigida a identificar la presència o absència d'aquestes espècies i, en tot cas, s'aplicaran els articles 13 i 21 del Decret 70/2009, de 22 de maig, relatiu a la seua protecció i a la prevenció de danys.  
Quant a l'afecció a fauna, l'EsIA té en compte l'afecció puntual que suposa l'execució de les obres, així com el funcionament mateix de la planta solar. La principal afecció, a causa de la contigüitat del projecte sobre la ja esmentada ZEPA, serà sobre espècies d'aus, raó per la qual el promotor ha desenvolupat un estudi d'avifauna en l'àrea d'estudi. En el desenvolupament d'aquest, s'han inventariat les espècies d'aus per mitjà de transsectes dels diferents hàbitats de l'entorn: cultiu de regadiu i secà; vinyes; pinedes i zones de transició i vegetació d'estepa i guaret.  
S'han detectat 26 espècies d'aus, de les quals 19 eren passeriformes i 7 no passeriformes, algunes d'elles incloses en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada (regulat pel Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat) i instruments de protecció estatals com el Catàleg espanyol d'espècies de fauna amenaçada o el Libro Rojo de las aves, com ara: àguila calçada (Hieraaetus pennatus), xoriguer petit (Falco naumanni) cotxa cua-roja (Phoenicurus phoenicurus) i estornell negre (Sturnus unicolor). Igualment, es considera important la proximitat amb la ZEPA serra de les Salines la qual es caracteritza per la presència d'aus rapaces com ara l'àguila reial (Aquila chrysaetos), falcó pelegrí (Falco peregrinus) i duc eurasiàtic (Bubo bubo), i passeriformes com la gralla de bec roig (Pyrrhocorax phyrrhocorax) o el còlbit negre (Oenanthe leucura).  
  
L'EsIA té en compte mesures de prevenció, correcció i compensació com: el trasllat de nius d'aus a zones aptes per a la seua conservació en cas que es detecte durant l'execució de l'obra; el disseny de la malla de tancament per al pas de fauna terrestre; la limitació de velocitat dels vehicles a 30 km/h i l'execució de les obres d'adequació del terreny fora del període reproductor de les espècies censades en l'àrea (maig-juliol) per a minimitzar-ne l'alteració.  
S'adopten mesures addicionals a les considerades en l'EsIA derivades dels informes emesos com, entre altres: el cens de mortalitat d'aus en l'envolupant de la instal·lació, la prospecció prèvia a l'execució de l'obra per a deduir la presència o no del torlit comú (Burhinus oedicnemus); la implantació de reposadors d'aus, abeuradors i caixes niu per a rapinyaires.  
La línia d'evacuació es troba en zona de protecció d'avifauna per línies elèctriques inclosa en la Resolució de 6 de juliol de 2021, de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'amplien les zones de protecció d'avifauna contra la col·lisió i electrocució. L'estudi d'impacte ambiental considera aquesta circumstància en proposar-se mesures de protecció contra la col·lisió i electrocució de conformitat amb els articles 6 i 7 del Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost, com la implantació de salvaocells o senyalitzadors visuals de materials opacs i disposats cada 10 metres, i mesures per a evitar l'electrocució d'aus en la línia elèctrica. Es tindrà en consideració l'exposat en el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, en el que s'ha relacionat amb la protecció d'espècies de fauna amenaçada.  
Segons la Resolució del 31 d'agost, del director general del Medi Natural i Avaluació Ambiental, Villena es troba en la llista de municipis afectats per sobrepoblació de conills, per la qual cosa no s'implantaran mesures que afavorisquen el seu desenvolupament en l'àmbit projectat.  
La zona presenta vulnerabilitat i permeabilitat mitjana d'aqüífers, i es troba en una àrea qualificada com «sense interés» a la zona sud i que s'ha de millorar a la zona nord de la planta quant a la recàrrega d'aqüífers.  
Així mateix, existeixen dos barrancs (barrancs de Bareta i de Boquera) en els marges del clos perimetral procedents de la serra de les Salines que desemboquen en una plana al·luvial sobre la qual s'implantaran panells fotovoltaics. S'ha emés informe de la CHX, de data 28 de juliol de 2021 que remarca l'ocupació de les zones de policia d'ambdós barrancs, per la qual cosa resulta preceptiu (previ a l'execució de les obres) obtindre l'autorització d'ocupació d'aquestes per part de l'organisme de conca.  
Addicionalment, remarca que la línia elèctrica d'evacuació creua llits en subterrani, per la qual cosa s'han de complir les prescripcions legals presents en el Reglament del domini públic hidràulic i del text refós de la Llei d'aigües aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2001 de 20 de juliol, i aquestes són les següents: la profunditat dels encreuaments de les línies amb els llits haurà de realitzar-se com a mínim a 1 metre; no es modificaran les servituds naturals existents garantint-se la inexistència de risc d'embassada o inundació de les zones pròximes; es garantirà la integritat dels llits així com els seus drenatges, vegetació, etc.  
L'EsIA considera mesures correctives i preventives per a evitar una afecció significativa sobre la hidromorfologia i el sòl. Entre altres, té en compte la imposició d'una zona impermeabilitzada (punt net) per al manteniment de la maquinària d'obra i l'apilament de residus susceptibles de generar infiltracions en el subsol; el compliment de la normativa vigent en residus i sòls contaminats durant el transcurs de l'obra, explotació i desmantellament; la minimització del moviment de sòl així com la seua restitució i remodelat una vegada finalitzada l'explotació, i la vigilància pel personal d'obra davant de possibles abocaments i apilaments de residus en les zones no aptes.  
A causa de la morfologia del terreny, part del projecte (inclosa la subestació elèctrica Valle 132/30) es troba afectat per perillositat geomorfològica d'inundació de conformitat amb la cartografia del PATRICOVA. Segons l'article 18.4 de la normativa del PATRICOVA, en les parcel·les de sòl no urbanitzable afectades per aquesta perillositat es podrà eximir la prohibició d'implantar centres de producció d'energia (article 18.2 d'aquesta), sempre que un estudi específic i detallat justifique l'escassa incidència que té en relació amb l'activitat que cal implantar.  
S'han elaborat dos estudis d'inundabilitat per part del promotor, en els quals es delimiten zones afectades per risc d'inundació on no es desenvoluparà la implantació de seguidors solars. El Servei de Gestió Territorial estima que, de conformitat amb l'article 13 de la normativa del PATRICOVA, els estudis d'inundabilitat hauran de ser traslladats a l'organisme de conca (CHX en aquest cas) perquè emeta informe preceptiu i vinculant, previ a la resolució de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge. Aquest organisme de conca ha estimat que els estudis d'inundabilitat reuneixen les condicions mínimes exigides per la normativa vigent. Així mateix, es proposen mesures correctores addicionals com ara: la disposició de les plaques solars acompanyant les corbes de nivell del terreny de manera que disminuïsca l'escolament i augmente la infiltració; la conservació dels estrats herbacis, arbustius i arboris que milloren les condicions d'infiltració; el conreu del sòl i el clos perimetral permeable al flux.  
Els suports de la infraestructura aèria del primer tram d'evacuació se situen en perillositat de nivell 6 i geomorfològic d'inundació, per la qual cosa s'haurà de tindre en compte que els suports (de l'1 al 5 i del 9 a l'11) no es troben dins de zones preferents d'evacuació d'aigües, preservant el drenatge natural.  
Quant a l'afecció sobre el paisatge, tant la fase de construcció de la instal·lació com d'explotació, suposaran un impacte negatiu sobre el territori, el paisatge i la infraestructura verda. El promotor ha elaborat un estudi d'integració paisatgística on valora de forma individualitzada l'afecció del projecte, proposa mesures genèriques i específiques, així com una proposta de pla de participació pública.  
Entre les mesures d'integració paisatgística es proposen: el disseny de les edificacions i el llast dels nous camins d'acord amb el contorn; l'ús de mòduls fotovoltaics amb tractament antireflector; la instal·lació d'una pantalla vegetal en el perímetre al costat de la carretera d'accés utilitzant espècies de matoll mediterrani i arbratge, així com mesures durant la fase de construcció i desmantellament relatives a la retirada del material de maquinària, rebuig i neteja, el subsolatge de totes les superfícies afectades per la compactació i el condicionament topogràfic del terreny.  
Després de l'emissió d'un informe per part del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge on es requeria esmena documental i l'adopció de mesures complementàries, el promotor va presentar un document tècnic de resposta, en el qual es compromet a l'adopció de noves mesures d'integració paisatgística requerides per aquest òrgan com, entre altres: l'execució d'una zona de transició amb arbres de secà en la zona sud que confronta amb la serra de les Salines; l'actualització de les pantalles vegetals mantenint cultius existents i implantant noves espècies de secà; l'establiment de 5 noves zones lliures de seguidors mantenint els bancals existents o la utilització de pintures sobre edificis auxiliars que minimitzen l'impacte visual.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet informe favorable condicionat a l'execució de les mesures d'integració paisatgística següents:  
. La creació d'una zona de transició en el sud de la planta d'acord amb el pla presentat, així com mantindre lliure una zona de cultius indicada.  
. La reculada del clos en la seua zona sud a l'altre costat de la zona de transició, ajustant-se als límits parcel·laris en l'est i oest de la planta.  
. La creació de zones intermèdies lliures de seguidors d'acord amb el pla aportat, mantenint el patró agrícola.  
. Mantindre els terraplens i divisòries amb mur de tipus «pedra en sec».  
. Executar els elements auxiliars i els vials interiors amb acabats de color similar a l'entorn.  
. Modificar la distribució de la SET col·lectora de manera que quede paral·lela a la carretera, i l'execució del primer tram aeri en paral·lel i el més pròxim possible a la carretera (també és admissible el seu soterrament).  
El promotor ha elaborat un estudi arqueològic el qual ha sigut valorat per la Direcció General de Cultura i Patrimoni. Després de la prospecció realitzada, s'han posat de manifest béns patrimonials les característiques i les mesures dels quals correctores es detallen en l'esmentat estudi. Destaca el bé patrimonial denominat Casa Peñas (situat de manera circumdant al clos perimetral en la seua cara oest), recollit en el Catàleg d'elements, edificis i conjunts d'interés historicoartístic del terme municipal de Villena i el nivell de protecció del qual es detalla en les normes urbanístiques de Villena, i s'indica que es permeten les actuacions de conservació, consolidació, restauració i renovació. Addicionalment, s'han trobat: restes ceràmiques en la parcel·la 31 alterats per les pràctiques agrícoles, un forn de calç i dues pedreres associades. Es planteja el seguiment arqueològic dels moviments de terra necessaris per a l'execució de les obres, així com la neteja i documentació dels elements etnològics de rellevància patrimonial. La Direcció General de Cultura i Patrimoni no ha plantejat objeccions a l'estudi arqueològic presentat sempre que es faça el seguiment dels moviments de terra en el moment de l'execució de les obres i s'apliquen les mesures correctores establides.  
Quant a l'afecció sobre vies pecuàries i sendes, de conformitat amb l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, la línia d'evacuació en el tram subterrani afecta la via pecuària Carrerada del Camí de Sax a Carboneras de 37,5 metres d'amplària legal i en el tram aeri travessa la via pecuària Cañada Real de Almansa al Collado de Salinas de 75 metres d'amplària legal, per la qual s'han de complir les prescripcions del capítol II de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, respectant la prioritat de pas de les persones i bestiar, que evita el desviament o interrupció prolongada de la marxa.  
Addicionalment, la línia aèria creua en aeri: la senda PR-CV-197 sotmesa al Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell de la Generalitat, de regulació del senderisme i esports de muntanya de manera compatible amb el medi natural, i un tram sobre la via Augusta. Les calçades romanes tenen consideració de jaciment arqueològic, per la qual cosa és aplicable l'article 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
Les aigües residuals generades durant la fase d'obra s'emmagatzemaran en un depòsit estanc i una empresa autoritzada les retirarà per evitar l'abocament directe al sòl.  
No es considera l'ús d'aigua potable durant la fase de manteniment excepte en les oficines/lavabos de l'edifici de la subestació on el proveïment serà amb marraixes a través d'empreses autoritzades. Les aigües sanitàries no potables es proveiran mitjançant un depòsit d'aigua estanc omplit de manera periòdica per empreses autoritzades. Durant l'explotació, es faran neteges periòdiques dels panells mitjançant equips semiautomàtics i l'aigua serà subministrada per una empresa autoritzada.  
El pla de vigilància ambiental proposa la implantació d'un pla de seguiment en el qual es comprove que les obres es facen d'acord amb el projecte i que s'assegure el compliment de la normativa ambiental, així com les mesures preventives, correctores i els requisits establits en la DIA. Així mateix, la informació recollida en el programa es plasmarà en informes periòdics (informes d'estat, de control de residus, afecció sobre avifauna, etc.) i extraordinaris puntuals en cas de successos excepcionals tant en la fase d'implantació com en la de funcionament.  
Després de la vida útil del projecte, es procedirà al desmantellament dels panells i cablejat elèctric, i a la restauració dels accessos i dels factors biòtics i abiòtics afectats, d'acord amb el pla de restauració aportat.  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, de conformitat amb l'annex I (epígraf 2.g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que s'hi poden aplicar.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
De conformitat amb l'article 1 de l'RDL 23/2020, de 23 de juny, pel qual s'aproven mesures en matèria d'energia i altres àmbits per a la reactivació econòmica, «Els titulars dels permisos d'accés per a instal·lacions de generació d'energia elèctrica que hagueren obtingut aquests permisos en data posterior al 27 de desembre de 2013, i abans de l'entrada en vigor d'aquest reial decret llei, hauran d'acreditar el compliment de les fites administratives següents en uns terminis no superiors als estipulats a continuació. (…) b) Si el permís d'accés es va obtindre amb posterioritat al 31 de desembre de 2017 i abans de l'entrada en vigor d'aquest reial decret llei: 2n, Obtenció de la declaració d'impacte ambiental favorable: 31 mesos (…) que serà computat des del 25 de juny de 2020».  
De conformitat amb l'article 39.3 de la Llei de procediment administratiu comú de les administracions públiques (LPACAP): «Excepcionalment, podrà atorgar-se eficàcia retroactiva als actes quan es dicten en substitució d'actes anul·lats, així com quan produïsquen efectes favorables a l'interessat, sempre que els supòsits de fet necessaris existiren ja en la data a la qual es retrotraga l'eficàcia de l'acte i aquesta no lesione drets o interessos legítims d'altres persones».  
Per tot això, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
Primer  
Formular declaració d'impacte ambiental del projecte de planta solar fotovoltaica Frutasol de 43,4 MWp, subestacions col·lectores de transformació i línia d'evacuació promoguda per Grupotec SPV 4, SL en el terme municipal de Villena (Alacant), en la qual s'estableixen les condicions ambientals, incloses les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l'avaluació ambiental practicada i s'exposen a continuació, en les quals s'ha de desenvolupar el projecte per a la protecció adequada del medi ambient i els recursos naturals, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables.  
Atesos els antecedents i fonaments de dret exposats es resolen les condicions del projecte i mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'estableixen en els termes següents:  
i) Condicions generals  
(1) El promotor haurà de complir totes les mesures preventives i correctores considerades en l'EsIA, el projecte tècnic i altra documentació que consta en l'expedient i les acceptades després de la informació pública, o contingudes en la informació complementària, en tant que no contradiguen el que s'estableix en la present resolució.  
(2) Es recorda el compliment de tota la legislació rellevant que li siga aplicable, i que afecte els elements del medi recollits en la present resolució.  
(3) En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
(4) S'hauran d'implementar les mesures d'integració proposades en l'estudi d'integració paisatgística aportat i completar-les amb les mesures d'integració paisatgístiques (MIP) establides en l'informe favorable emés pel SIVP, així com les mesures que resulten adequades en relació amb els paràmetres de disseny tècnic de les centrals fotovoltaiques (orientació, connexió elèctrica i mecànica de l'eix dels seguidors, entre altres). Aquestes mesures s'hauran d'incorporar al projecte d'execució en la memòria, plans i pressupost, per a la seua execució real i efectiva i verificades en fases posteriors de la tramitació per l'òrgan substantiu, previ a l'autorització de l'explotació.  
(5) Es respectarà la zona de flux preferent dels barrancs presents al voltant de l'àmbit d'aplicació i, si escau, s'obtindrà abans de l'execució de l'obra, la preceptiva autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per l'ocupació de les seues zones de policia, de conformitat amb l'article 9 del Reglament del domini públic hidràulic. Així mateix, es compliran les mesures reflectides en l'informe de l'esmentat organisme de conca, relatiu a l'afecció de la integritat dels llits, abocaments, etc.  
(6) S'utilitzarà la mínima superfície de sòl possible. Només es retirarà o remourà el sòl en els casos imprescindibles i justificats, i serà mantingut en aquests casos de manera adequada per a la seua posterior restauració. Es mantindrà una coberta vegetal sota els panells i es realitzarà el control de la vegetació per mitjans mecànics o pasturatge.  
(7) Donada la proximitat amb la ZEPA serra de les Salines, se seguiran les indicacions especificades en els informes emesos per la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental. Abans del començament de les obres, es comprovarà la inexistència de nius o ventrades d'espècies protegides. En cas que n'hi haja, s'informaran els agents mediambientals perquè disposen les actuacions necessàries per a conservar-los de la millor manera possible.  
(8) Si durant l'execució de les obres aparegueren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptarà les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació de conformitat amb el previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
(9) Es desenvoluparan les mesures correctores relacionades amb la disminució de l'escolament de les aigües superficials i el manteniment de la capacitat d'infiltració del sòl tractades en la documentació presentada pel promotor i en els informes del Servei de Gestió Territorial, tant en la línia d'evacuació com en l'envolupant perimetral.  
(10) Es disposarà de zones impermeabilitzades i d'un sistema de recollida de possibles fuites d'olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i, per mitjà d'un gestor autoritzat, s'establiran les zones de recollida de residus, i al ZEC/ZEPA «serra de les Salines» no es formaran zones amb pendents elevats o de perillositat d'inundació.  
(11) Quant a l'afecció sobre la flora i fauna, s'implementaran les mesures de protecció proposades en l'estudi d'impacte ambiental i estudi d'avifauna, així com les indicades en l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental. Es donarà compliment de l'article 9 del Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat relatiu a la protecció d'espècies silvestres catalogades, dels articles 13 i 21 del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, relatius a la protecció de tàxons silvestres i prevenció de danys.  
(12) Relatiu a l'afecció de vies pecuàries ocasionada per la línia d'evacuació, s'obtindran les pertinents autoritzacions d'ocupacions temporals i concessions demanials per a l'ocupació de subsol, de conformitat amb el Capítol II (Títol II) de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat.  
(13) Donada la presència de sòl forestal ordinari en l'àmbit d'actuació, durant les obres i l'explotació, se seguiran les prescripcions del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana, sobre mesures de seguretat i prevenció en incendis forestals.  
(14) El clos cinegètic haurà de ser permeable de manera que no interrompa el règim fluvial del llit circumdant i que permeta el pas de fauna a través. Es deixarà créixer vegetació davall dels mòduls solars i no ‘utilitzarà en cap cas herbicides per al seu control.  
(15) L'ús d'aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament per una empresa autoritzada o per concessió de l'organisme de conca.  
(16) L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà al promotor al desmantellament d'aquesta en els termes definits en el pla aportat.  
iii) Condicions al pla de vigilància ambiental  
(17) Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures'preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.-La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
(18) Es durà a terme un pla de seguiment de les poblacions d'aus presents en la zona durant la fase d'explotació, i s'avaluarà l'efectivitat de les mesures correctores previstes per a evitar la pèrdua d'hàbitat d'alimentació de les espècies de fauna i flora presents en la zona. Es faran els seguiments durant la vida útil del projecte, es posarà l'accent en les espècies catalogades per instruments de protecció i es remetran els resultats del seguiment amb la periodicitat que s'acorde amb l'òrgan competent en matèria de biodiversitat.  
  
Segon  
Atés que en l'expedient consta, des de la seua remissió per al tràmit d'avaluació ambiental, l'estudi d'integració paisatgística elaborat pel promotor, atesa la falta d'emissió d'informe concloent en matèria de paisatge, tot i que s'han dictat les instruccions específiques per a fer-ho, atesa l'acceptació expressa pel promotor de les condicions indicades en el tercer informe emés en matèria de paisatge i que tot això ha resultat ser suficient per a l'obtenció d'un informe de caràcter favorable en aquesta matèria, i com que la fita administrativa marcada en l'RDL 23/2020, de 23 de juny, constitueix una circumstància singular, es pot atorgar, excepcionalment, eficàcia retroactiva en data 16 de gener de 2023 a la present declaració d'impacte ambiental, excepte millor fonament en dret i sense perjudici del que així determine l'òrgan substantiu, ja que s'estima que no es lesionen drets o interessos legítims d'altres persones.  
  
Tercer  
D'acord amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Ordenar la publicació de la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
Quart  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 24 de febrer de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9589, del 05-05-2023 (2023/4580)

RESOLUCIÓN de 24 de febrero de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto planta solar fotovoltaica Frutasol, en el término municipal de Villena. Expediente: (2833881) 166/2022/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9589

Fecha DOGV
:   05-05-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/4580

CVE


Fecha del documento
:   24-02-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Corrección de errores

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 24 de febrero de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto planta solar fotovoltaica Frutasol, en el término municipal de Villena. Expediente: (2833881) 166/2022/AIA. [2023/4580]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (2833881) 166/2022/AIA.  
Proyecto: Planta solar fotovoltaica Frutasol.  
Promotor: Grupotec SPV 4, SL.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante.  
Ref. órgano sustantivo: ATALFE/2020/22.  
Localización: Villena.  
  
Antecedentes y descripción del proyecto  
La empresa Grupotec SPV 4, SL, promueve un proyecto de instalación solar fotovoltaica en el término municipal de Villena (Alicante).  
El área total vinculada es de 117,34 ha, abarcando la parcela 1 del polígono 37. El área de la superficie ocupada asociada al perímetro envolvente de todos los equipos e infraestructuras es de 71,16 ha. Los módulos solares son de tipo silicio policristalino y se instalarán en seguidores solares integrados en estructuras metálicas cuya cimentación se desarrollará por hincado. Los seguidores orientan los módulos para minimizar el ángulo de incidencia entre los rayos solares y la superficie de los módulos durante el día, aumentando así su rendimiento en comparación con sistemas estáticos.  
La potencia instalada será de 43,4 MWp y 36,7 MWn distribuidos en paneles conectados en serie y agrupados en inversores de strings para su posterior aumento de tensión en los centros de transformación desde 0,8 kV hasta 30 kV. Los centros de transformación se conectarán mediante tres líneas subterráneas de 30 kV con la subestación colectora Valle 132/30 kV, prevista en la parcela 1 del polígono 37.  
La subestación colectora Valle 132/30 kV será compartida con otros proyectos que se encuentran en parcelas circundantes: PSF Villasol, PSF Atalaya Solar y PF Sax I. Mediante una línea aéreo-subterránea de 132 kV y 8.650 m de longitud (LASAT en adelante), se conectará la subestación colectora Valle 132/20 kV con la subestación colectora Sax.  
La LASAT que conecta la subestación colectora Valle 132/30 kV con la subestación colectora Sax posee cuatro tramos: un primer tramo aéreo de 2.125 m con 14 apoyos; un segundo tramo subterráneo de 1.191 m desde el apoyo 14 hasta el punto Z; un tercer tramo subterráneo de 2.951 m desde el punto Z hasta el punto DC 1 el cual compartirá zanja con la línea de evacuación del proyecto CSF La Atalaya (de tramitación ministerial); y un último tramo aéreo de 2.293 m desde el apoyo DC1 hasta el apoyo DC 14 cuyos apoyos serán compartidos con la línea de evacuación del proyecto CSF La Atalaya.  
La subestación colectora Sax tendrá tres niveles de conexión (30, 132 y 400 kV). Sobre ella evacuarán las siguientes plantas solares del ámbito geográfico: FV Salinas, FV Villena, FV PSF Sax I, FV Villasol, FV Frutasol, FV Atalaya Solar, FV CSF La Atalaya, FV Argos y FV Fotovoltaica Prados. Desde dicha subestación colectora partirá una línea eléctrica aérea de 400 kV y 147 metros de longitud hasta la subestación existente SE Sax 400 kV propiedad de Red Eléctrica de España, SAU. Esta subestación colectora y línea de conexión han sido evaluadas ambientalmente, al formar parte del proyecto FV Argos, tramitado por el ministerio competente.  
El acceso a la planta se realizará por la carretera CV-813. Para la ejecución del proyecto se prevé un acondicionamiento previo del terreno necesario para el normal funcionamiento de la PSF. Se realizarán movimientos de tierras, desmontes y terraplenados para mantener una pendiente del terreno por debajo de los valores admisibles. Se ejecutarán viales de grava para el acceso de camiones durante la obra que serán aptos en dimensionamiento y resistencia; aperturas de zanjas para el cableado y losas necesarias para albergar los edificios a una profundidad de 20 cm componiéndose de hormigón con las proporciones requeridas por la resistencia necesaria. Asimismo, se instalará un vallado perimetral constituido por pilares metálicos verticales cimentados y malla flexible metálica, y un edificio destinado a la monitorización de la planta y almacenamiento de materiales de repuesto.  
Finalizada la vida útil de la planta fotovoltaica, se procederá a su desmantelamiento y restauración del terreno, evitando en lo posible el movimiento de tierras y retirando cualquier estructura, cimentación u otro elemento permanente.  
  
Tramitación administrativa  
De conformidad con el anexo VI (parte B, epígrafe n) de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el fraccionamiento de proyectos es el mecanismo artificioso de división de un proyecto con el objetivo de evitar la evaluación de impacto ambiental ordinaria en el caso de que las magnitudes supere los umbrales establecidos en el anexo I. Las características propias del presente proyecto determinan que constituye, por sí mismo, un supuesto de evaluación ambiental ordinaria, por lo que no se produce fraccionamiento en los citados términos. El Servicio, Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante (órgano sustantivo) ha admitido a trámite el expediente para su autorización, por lo que corresponde a este órgano ambiental la evaluación de impacto ambiental del proyecto, de conformidad con la legislación autonómica y en concordancia con el artículo 11 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
En fecha 29 de septiembre de 2022, el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto (ATALFE/2020/22). La misma se acompaña de:  
. Proyecto de ejecución de la planta solar fotovoltaica.  
. Proyecto de ejecución de la subestación colectora Valle.  
. Proyecto de ejecución de la línea aérea-subterránea de alta tensión 132 kV.  
. Proyecto para la autorización administrativa de construcción de la subestación colectora Sax 400/132/30 kV.  
. Proyecto para la autorización administrativa de construcción de la línea aérea de alta tensión 400 kV.  
. Estudio de impacto ambiental del proyecto de planta solar fotovoltaica.  
. Estudio de impacto ambiental de las infraestructuras de evacuación comunes nudo Sax 400 kV. Incluye documento de síntesis.  
. Anuncio por el que se someten a información pública las solicitudes de autorización de implantación en suelo no urbanizable, autorización administrativa previa, autorización administrativa de construcción, ocupación de vías pecuarias y declaración de utilidad pública de la PSF Frutasol y su infraestructura de evacuación.  
. Documentación complementaria: estudio de avifauna, estudio de integración paisajística, plan de desmantelamiento, estudio arqueológico, memoria de prevención de incendios y dos estudios de inundabilidad relativos a los barrancos de Boquera y Bareta.  
Consta en el expediente informe del ayuntamiento de Villena, de fecha 2 de septiembre de 2020, acreditativo de la compatibilidad urbanística del proyecto con el planeamiento urbanístico y con las ordenanzas municipales de las parcelas con referencia catastral 03140A036000320000WF, 03140A037000010000WG y 03140A038000010000WU, condicionado al cumplimiento de la legislación vigente de la Ley 5/2014, de 25 de junio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, de la Comunitat Valenciana (en adelante LOTUP), en la fecha de emisión del mismo, al informe favorable en materia de paisaje y ordenación del territorio, y de consideración como interés económico estratégico por las consellerias competentes en medio ambiente, territorio y economía. Asimismo, se condiciona al retranqueo de veinte metros a eje de caminos y diez metros a lindes y a la obtención de la autorización administrativa por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
a) Información pública  
De acuerdo con el certificado remitido, el órgano sustantivo realizó la información pública del expediente mediante anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9219 con fecha 19 de noviembre de 2021. Durante el periodo de exposición pública se han presentado alegaciones por parte de: la mercantil Premier Engineering and Procurements, SL, a fecha 23 de diciembre de 2021 y por la asociación Salvatierra (nueve alegaciones) a fecha 25 de diciembre de 2021, siendo estas las siguientes:  
. La mercantil Premier Engineering and Procurements, SL, alega que la línea subterránea presente entre la subestación colectora Valle 132/30 kV y la subestación colectora Sax 400/132/30 kV produce una afección directa con respecto a la envolvente de la planta solar en tramitación denominada PF Villena, afectando a la colocación de los módulos.  
El promotor responde que la línea de evacuación debe ser subterránea debido a la presencia de una zona de especial protección de aves y que, se compromete a reubicar el trazado de la línea de evacuación para hacerla coincidir con un pasillo sin instalaciones de manera que no afecte a la operatividad de la PF Villena.  
. La asociación Salvatierra alega que el estudio de impacto ambiental (en adelante EsIA) desprecia los efectos sinérgicos de los proyectos en tramitación que se ubicarían en el ámbito geográfico.  
El promotor responde que si existe un estudio de sinergias en el estudio de impacto ambiental de las infraestructuras de evacuación.  
- El EsIA no considera la afección a recursos paisajísticos y hábitats protegidos por la legislación europea y española (ZEPA y LIC/ZEC Sierra de Salinas), o bien omite su valor patrimonial.  
El promotor responde que la afección a especies de fauna del área Red Natura 2000 es compatible debido a la presencia de corredores territoriales y a la implantación de vallado cinegético. Asimismo, implantará medidas preventivas ante la afección indirecta al espacio Red Natura 2000, incluyendo medidas de prevención de incendios forestales.  
- Las conclusiones del estudio de fauna son infundadas y arbitrarias, y no permiten la valoración adecuada sobre los impactos sobre la fauna.  
El promotor responde que el inventario de fauna se ha realizado siguiendo las metodologías y criterios establecidos por el MITERD y teniendo en consideración los criterios y especies en régimen de protección por la normativa autonómica. Los transectos y puntos de observación han sido suficientes y adecuados para obtener una buena distribución espacial de aves, mamíferos, etc.  
- El impacto sobre ciertas especies faunísticas protegidas y su hábitat no está convenientemente reflejado en la adenda al EsIA. Concretamente el águila real (Aquila chrysaetos), culebrera europea (CIrcaetus gallicus), busardo ratonero (Buteo buteo), halcón de Eleonora (Falco eleonorae), fauna herpetológica, ratonero patudo (Myotis capaccini) y aves esteparias de la ZEPA Moratillas-Almela.  
El promotor responde que el estudio de fauna de ciclo anual es completo, estimando una afección compatible sobre la fauna tras la aplicación de medidas correctoras, preventivas y compensatorias. De forma particular enumera los contactos y número de ejemplares obtenidos de las especies mencionadas por el alegante, así como medidas que favorecerán su desarrollo como el mantenimiento de la vegetación debajo de los paneles solares o la no utilización de fitosanitarios, entre otras.  
- La eliminación de miles de pies de cultivos leñosos nada tiene que ver con los objetivos definidos en el proyecto de reducción de CO2. Consideran que el estudio de alternativas debería incluir una mejor alternativa en terrenos yermos y sin capacidad de desarrollar masa vegetal.  
El promotor responde que la implantación de plantas solares fotovoltaicas favorece la no emisión de emisiones de CO2 procedentes de otras fuentes, y que la fijación de CO2 de los cultivos leñosos presentes actualmente en la parcela son inferiores a dicho ahorro de emisiones.  
- El estudio de integración paisajística no incluye el valor social asignado al proyecto pautado por la normativa a través de los procesos de participación pública. Así, no se implementa el preceptivo proceso de participación pública para la valoración de las unidades de paisaje y los recursos paisajísticos. De hecho, no hay una caracterización del valor paisajístico en los términos de la LOTUP.  
El promotor responde que el Plan de participación pública fue iniciado de forma simultánea al periodo de información pública y que se aportará el resultado del mismo una vez finalizado.  
- El EsIA no hace alusión a la afección que tendrá en la zona sobre los terrenos cinegéticos, concretamente el coto (espacio cinegético: A-10032).  
El promotor responde que la limitación de la actividad cinegética no se considera un impacto ambiental. Asimismo, la instalación actuará como refugio de especies cinegéticas y el coto de caza seguirá disponiendo de 400 ha de alto valor cinegético.  
- Las medidas compensatorias propuestas no parecen obedecer ni en su naturaleza ni en su escala a las probables afecciones del proyecto. El alegante propone medidas complementarias a las existentes en el EsIA tales como: la compensación de superficies mediante o alquiler durante la vida útil de la planta; la creación de un plan de conservación de anfibios; la mayor selección de especies vegetales para la creación de la pantalla vegetal; la conservación de taludes, entre otras.  
El promotor tiene en consideración las medidas propuestas por la asociación y se atenderá a la dispuesto por el órgano ambiental.  
b) Consultas a administraciones e informes recibidos  
Simultáneamente, se formuló consulta por parte del órgano sustantivo a las Administraciones Públicas afectadas. Se ha recibido copia de los siguientes informes:  
. Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 28 de julio de 2021, condicionado a que se lleven a cabo las especificaciones relativas a la protección de los cauces, el mantenimiento de los márgenes garantizando el drenaje superficial, la disponibilidad de recursos hídricos, las cuestiones planteadas en cuanto a la inundabilidad y lo relativo con la utilización del Dominio Público Hidráulico, según lo dispuesto en el texto refundido de la Ley de aguas (Real decreto legislativo 1/2001, de 20 de julio).  
. Informe favorable de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, de fecha 31 de marzo de 2021 a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, condicionado a la realización del seguimiento de los movimientos de tierra y cumplimiento de medidas correctoras.  
. Informe técnico del área de medio ambiente del Ayuntamiento de Villena de fecha 3 de enero de 2022, en el cual suscriben deficiencias existentes en el EsIA en relación con las afecciones al espacio RN2000 Sierra de Salinas y especies de avifauna protegidas por la Directiva aves. Asimismo, plantea deficiencias en el estudio de integración paisajística al no considerar el efecto sinérgico del conjunto de plantas solares en tramitación, y propone nuevas medidas compensatorias y correctivas.  
. Informe técnico del área de patrimonio del Ayuntamiento de Villena de fecha 3 de enero de 2022, en el cual remarcan la necesidad del seguimiento arqueológico de las obras, y del cumplimiento de la normativa urbanística municipal en el caso de derribo de la Casa Peñas.  
. Informe favorable de Servicio de Gestión Territorial, de fecha 8 de marzo de 2022, relativo a la línea eléctrica de evacuación, condicionado al cumplimiento de cuestiones de carácter territorial e inundabilidad.  
. Informe favorable de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, de fecha 18 de mayo de 2022, condicionado al cumplimiento de una serie de medidas en cuanto al impacto sobre el terreno forestal, afecciones sobre especies de flora y fauna, erosión hídrica del terreno y ocupación de las vías pecuarias cañada real de Almansa al Collado Salinas y Cordel del camino de Sax por Carboneras.  
Asimismo, se remite informe de valoración preliminar de repercusiones sobre la Red Natura 2000, de la Subdirección General de Medio Natural de fecha 22 de marzo de 2022, referente al proyecto FV Salinas 140 MWp (tramitación ministerial), cuya línea de evacuación es coincidente con la del presente proyecto y atraviesa en subterráneo la ZEPA y LIC/ZEC Sierra de Salinas.  
. Informe del Servicio de Gestión Territorial, de fecha 11 de enero de 2023, favorable de carácter concluyente, de los estudios de inundabilidad en las parcelas objeto de estudio y a las prescripciones de la normativa del PATRICOVA y al resto de normativa de ordenación del territorio.  
. Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de fecha 4 de marzo de 2022 en el cual se especifica, la necesidad de un instrumento de ordenación territorial acompañado del correspondiente instrumento de paisaje, por lo que se pide elaborar un estudio de paisaje. En fecha 8 de julio de 2022 se emite nuevo informe reafirmando el anterior.  
La Abogacía General de la Generalitat, consultada en relación a este tipo de proyectos y su tramitación, en fecha 4 y 28 de noviembre de 2022 emite informe y aclaración al mismo. Señala que no cabe requerir un estudio de paisaje en el trámite de autorización del proyecto, debiéndose emitir informe en los términos del artículo 25 del DL 14/2020.  
En base al mismo, la consellera de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad dicta Instrucción de fecha 5 de diciembre de 2022. De acuerdo con la citada instrucción, todos aquellos expedientes que, a fecha de la instrucción ya han sido informados, pero están pendientes de un informe concluyente, se informarán considerando la documentación obrante en el expediente y atendiendo a los criterios establecidos en la instrucción; el informe se pronunciará expresamente sobre las cuestiones (…); este informe será concluyente.  
En fecha 19 de diciembre de 2022 se emite nuevo informe, sin carácter concluyente, en el cual viabilizan el proyecto a la subsanación documental de las representaciones gráficas, programa de implementación, plan de desmantelamiento, alternativas del trazado aéreo, así como aportación de resultados y justificación del proceso de participación pública.  
El 16 de enero de 2023, el STIEM traslada escrito del promotor de fecha 11 de enero de 2023, en el cual se compromete a la adopción de las medidas de integración paisajística requeridas por dicho órgano.  
. Informe favorable del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, de fecha 13 de febrero de 2023, condicionado a que se lleven a cabo las medidas de integración paisajística descritas y se aporten los resultados y justificación del proceso de participación pública.  
c) Otras actuaciones  
Dado el estado de tramitación de este y otros proyectos análogos y en atención a los hitos establecidos en el Real Decreto ley 23/2020, de 23 de junio, se formula consulta a la abogacía en relación con la posibilidad de emitir declaración de impacto ambiental con carácter retroactivo. Se emite informe de fecha 17 de enero de 2023 y aclaración en fecha 22 de febrero de 2023, en relación con lo previsto en el artículo 39.3 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre.  
De conformidad con los antecedentes expuestos, cabe entender que en fecha 11 de enero de 2023 el promotor completó los documentos necesarios para el análisis ambiental del proyecto, incorporándose estos al expediente de evaluación de impacto ambiental por su remisión al órgano ambiental por el órgano sustantivo en fecha 16 de enero de 2023.  
  
Consideraciones ambientales  
La promoción de las energías renovables es uno de los objetivos de la política energética de la Unión Europea, ya que su utilización constituye una parte importante del paquete de medidas necesarias para reducir las emisiones de gases de efecto invernadero y para cumplir el Acuerdo de París y el marco de la Unión en materia de clima y energía para 2030.  
En la Comunitat Valenciana, los datos de emisiones de GEI verificados para 2022 muestran que el valor acumulado para las instalaciones de generación de energía a partir de combustibles fósiles implantadas en este territorio se ha incrementado de forma constante y relevante en los últimos dos años situándose al mismo nivel que en 2019 (por encima de los valores de 2017 y 2018).  
El Plan nacional integrado de energía y clima (PNIEC) 2021-2030, en coherencia con las estrategias de la Ley 7/2021, de 20 de mayo, de cambio climático y transición energética, persigue alcanzar en España en 2050 la neutralidad climática, en coherencia con los objetivos de la Unión Europea, y la transición hacia un sistema eléctrico descarbonizado, lo cual implica una incorporación importante y sostenida de fuentes renovables.  
El Plan de energía sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 y la estrategia valenciana de cambio climático y energía 2030 de la Generalitat, recogen los objetivos y estrategias de la Unión Europea y del Estado español, planteando como objetivo el alcanzar 2.500 MW de potencia instalada en centrales fotovoltaicas en el año 2030.  
En la actualidad, la potencia instalada en la Comunitat Valenciana está lejos de cumplir estos objetivos (se sitúa por debajo de los 500 MW), por lo que la implantación de plantas solares, con las debidas medidas de mitigación de la afección ambiental que puedan conllevar, es una prioridad en el contexto energético, para el cumplimiento de los objetivos de descarbonización, reducción de emisiones de gases de efecto invernadero y mitigación del cambio climático, diversificación de las fuentes de suministro, fomento de la seguridad del abastecimiento energético y disminución de la dependencia energética de otros territorios.  
La planta solar fotovoltaica en cuestión se situará íntegramente en la localidad de Villena, al noroeste de la provincia de Alicante y limitando al oeste con la región de Murcia y Castilla-La Mancha. Destacar que, se encuentra en una zona agrícola extensiva al piedemonte de la sierra de Salinas perteneciente a la Red Natura 2000 (LIC/ZEC y ZEPA) y que, de forma colindante se encuentran las siguientes plantas solares fotovoltaicas en tramitación administrativa: PFV Atalaya Solar y PFV Villasol (expedientes ATALFE/2020/27 y ATALFE/2020/26), promovidos por el mismo promotor que el presente proyecto y de tramitación autonómica; FV PSF Sax I y PFV Prados (ATALFE/2020/68 y ATALFE/2020/80), promovidos por diferentes promotores y de tramitación autonómica; y FV Villena, FV CSF La Atalaya, FV Salinas y FV Argos cuyo órgano instructor es el estatal competente y cuentan con resoluciones de la Dirección General de Calidad y Evaluación Ambiental del Ministerio para la Transición Ecológica y Reto Demográfico, por la que se formulan la declaraciones de impacto ambiental de sus respectivas plantas solares e infraestructuras de evacuación.  
Las parcelas ocupadas por el vallado son propiedad del promotor y están clasificadas íntegramente como no urbanizable común según la normativa urbanística de Villena, no obstante, el primer tramo de evacuación cruza en aéreo dos tramos calificados como suelo no urbanizable protegido por carreteras (CV-813) y en subterráneo por un tramo de aproximadamente 1.600 m perteneciente a la ZEPA Sierra de Salinas (clasificado como suelo no urbanizable común). El entorno está ocupado por fincas agrícolas de viñedos, almendros, olivos y cultivos herbáceos anuales con infraestructuras agrícolas y viviendas aisladas  
En el estudio de impacto ambiental se analizan tres alternativas en cuanto a la ubicación del proyecto, incluyendo la alternativa cero (no ejecución del proyecto) la cual es descartada debido al no aprovechamiento de fuentes de energía renovables necesarias para la disminución de gases de efecto invernadero y la consecución de los objetivos estatales y europeos de transición ecológica hacia energías limpias. La alternativa 1 se descarta debido a que supondría un mayor movimiento de tierras, de superficie desbrozada y afecciones puntuales a la calidad del aire, y fauna debido al movimiento de la maquinaria. Se selecciona la alternativa 2 debido a la reducida pendiente del terreno reduciéndose así los movimientos de tierra a realizar.  
Adicionalmente, en el estudio de impacto ambiental de la infraestructura de evacuación, se analizan tres alternativas. La alternativa 1, que consistía en evitar cruzar espacios de la Red Natura 2000 desplazando la línea hacia el norte y consistiendo en una línea de 14.258 m con impactos ambientales significativos como la necesidad de suelo, el impacto sobre la avifauna y sobre el paisaje. La alternativa 2, que consistía en una línea aéreo-subterránea de 10.489 m que atraviesan el espacio Red Natura 2000 de forma soterrada, no afectando a Hábitats de Interés Comunitario. Y la alternativa 3, que finalmente es la seleccionada, que trata de una línea aéreo-subterránea que minimiza la longitud hasta 8.560 metros y atraviesa en subterráneo la zona coincidente con el espacio Red Natura 2000.  
Según el EsIA durante la fase de construcción se producirá un incremento del tráfico debido al tránsito de maquinaria que pueden provocar molestias sobre las poblaciones más cercanas siendo en este caso la población de Salinas situada a más de 5 km. Las molestias se derivarán de acciones como el movimiento de tierras, el montaje de infraestructuras y cimentaciones, que ocasionarán levantamiento de polvo, ruidos y humos. Se consideran por el promotor como una afección compatible o no significativa debido al carácter puntual y a la distancia con los núcleos poblacionales.  
Se proponen medidas para la reducción de la emisión del polvo y contaminación asociada a maquinaria tales como: compactar el polvo antes de cargarlo mediante agua de riego; evitar actividades susceptibles de emisión de polvo en situaciones de viento; no hacer acopios en zonas protegidas; minimizar la altura de carga y descarga de material; realizar un mantenimiento periódico de los vehículos; reducir la velocidad de los vehículos dentro de los viales (máximo 30 km/h) y regarlos con una frecuencia mínima para minimizar la formación, emisión y dispersión de material pulverulento. En relación con el ruido, se estará a lo dispuesto por la normativa vigente sobre emisiones sonoras en el entorno debido al uso de máquinas al aire libre. Durante la fase de funcionamiento no se prevé la emisión significativa de polvo y ruido que pueda ocasionar molestias a la población. En relación con la contaminación lumínica, se utilizarán luminarias de baja luminancia en los exteriores de la instalación solar.  
La totalidad de los terrenos ocupados por los paneles solares queda fuera del ámbito de la ZEC Sierra de Salinas (ES5213039) y del ámbito de zonificación de su norma de gestión (Decreto 12/2023, de 10 de febrero), así como de la ZEPA Sierra de Salinas (ES0000457). No obstante, al encontrarse anexa a los citados espacios es necesario, conforme el informe emitido por la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, una prospección previa al inicio de las obras para evitar la afección sobre los hábitats de interés comunitario 5210, 9340, 6220 y 8210 incluidos en la Directiva 92/43/CEE del Consejo, relativa a la conservación de hábitats naturales.  
Por el contrario, la línea de evacuación atravesará en subterráneo el ZEC/ZEPA Sierra de Salinas, habiéndose emitido un informe de valoración preliminar de repercusiones sobre espacios Red Natura 2000 relativo a la planta solar FV Salinas 140 MWp (tramitación ministerial), cuya infraestructura de evacuación que atraviesa subterráneamente el espacio Red Natura 2000, es coincidente con la del presente proyecto, y donde se concluye que el proyecto analizado no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000 y sobre las especies prioritarias de la ZEPA Sierra de Salinas, no sometiéndose a evaluación detallada de repercusiones.  
El vallado, en su cara sur, se encuentra junto a suelo forestal estratégico de conformidad con la cartografía del PATFOR, coincidente con el espacio Red Natura 2000 Sierra de Salinas. Adicionalmente, la línea de evacuación atraviesa en subterráneo terreno forestal estratégico y en aéreo terreno forestal ordinario, en diferentes puntos de su recorrido, incluyendo la subestación colectora Sax 400/132/30 kV que se encuentra en terreno forestal ordinario íntegramente. De conformidad con el Banco de datos de la biodiversidad, existe una alta variedad de especies arbóreas y arbustivas de flora en el espacio protegido ya mencionado tales como: pino carrasco, pino piñonero, sabinas, enebros, aliagas, jaras, etc.  
En el EsIA (apartado 4.7.7) se valora el potencial riesgo de incendio forestal concluyendo que, debido al alto riesgo en determinadas épocas del año, se tomarán medidas correctoras y preventivas en el transcurso de las obras y diseño de la instalación, encaminadas a la reducción de riesgo de incendio. Entre las medidas preventivas destacan, entre otras: no acopiar materiales vegetales procedentes del desbroce susceptibles de inflamarse; habilitar medios de extinción para evitar la propagación de fuego durante la fase de ejecución como camión cisterna o extintores; habilitar una faja cortafuegos de 15 metros de anchura entre el vallado perimetral y el área forestal. Asimismo, se aplicarán las prescripciones del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajo que se realicen en terreno forestal y en sus inmediaciones.  
Se procederá al desbroce y despeje de la vegetación presente durante la implantación de los seguidores solares. La vegetación presente es fundamentalmente de tipo agrícola y de secano (almendro, olivo y vid) así como vegetación anual en parcelas de cultivo herbáceo o en barbecho. Excepcionalmente se verán afectados algunos pies de pino y matorral asociados al barranco presente que se intentarán preservar. También se procurarán preservar ciertos pies de olivos y almendros con interés paisajístico y se plantará vegetación autóctona en las áreas a revegetar. Se proponen en el EsIA medidas correctoras como el balizamiento del área a desbrozar, la reutilización del material desbrozado como sustrato para el suelo y la restauración con especies autóctonas.  
En consideración al informe de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, se asumen medidas correctoras compensatorias, así como recomendaciones tales como, entre otras: el mantenimiento de la cobertura vegetal debajo de los paneles solares realizándose el control de la vegetación por medios mecánicos o pastoreo y nunca por medios químicos; el mantenimiento de los bancales y muros de contención, y la plantación de barreras vegetales en el vallado perimetrales con especies autóctonas y nunca con alóctonas y ornamentales.  
La línea de evacuación proyectada prevé la afección sobre la especie de flora prioritarias denominada Jarilla de arenal (Helianthemum guerrae) incluida en el Catálogo valenciano de especies de flora amenazada (regulado por el Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell), concretamente en su anexo II (especie no catalogada protegida). También se encuentran, según datos del Banco de datos de biodiversidad las especies Amnocloa (Amnochloa palestina) y Aquilea oriolana (Achillea santolinoides). Por ello, será necesaria de forma previa a la ejecución del proyecto, una prospección de campo dirigida a identificar la presencia o ausencia de dichas especies y, en todo caso, se aplicará los artículos 13 y 21 del Decreto 70/2009, de 22 de mayo, relativo a su protección y a la prevención de daños.  
En cuanto a la afección a fauna, el EsIA contempla la afección puntual que supone la ejecución de las obras, así como el propio funcionamiento de la planta solar. La principal afección, debido a la colindancia del proyecto sobre la ya mencionada ZEPA, será sobre especies de aves, razón por la cual el promotor ha desarrollado un estudio de avifauna en el área de estudio. En el desarrollo del mismo, se ha inventariado las especies de aves mediante transectos de los diferentes hábitats del entorno: cultivo de regadío y secano; viñedos; pinares y zonas de transición y vegetación de estepa y barbecho.  
Se han detectado 26 especies de aves, de las cuales 19 eran paseriformes y 7 no paseriformes, algunas de ellas incluidas en el Catálogo valenciano de especies de fauna amenazada (regulado por el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat) e instrumentos de protección estatales como el Catálogo español de especies de fauna amenazada o el libro rojo de aves como: Águila calzada (Hieraaetus pennatus), cernícalo primilla (Falco naumanni) colirrojo real (Phoenicurus phoenicurus) y el estornino negro (Sturnus unicolor). Igualmente, se considera importante la proximidad con la ZEPA Sierra de Salinas la cual se caracteriza por la presencia de aves rapaces como el águila real (Aquila chrysaetos), halcón peregrino (Falco peregrinus) y búho real (Bubo bubo), y paseriformes como la chova piquirroja (Pyrrhocorax phyrrhocorax) o collalba negra (Oenanthe leucura).  
El EsIA contempla medidas de prevención, corrección y compensación como: el traslado de nidos de aves a zonas aptas para su conservación en caso de su detección durante la ejecución de la obra; el diseño de la malla de cerramiento para el paso de fauna terrestre; la limitación de velocidad de los vehículos a 30 km/h y la ejecución de las obras de adecuación del terreno fuera del periodo reproductor de las especies censadas en el área (mayo-julio) para minimizar la alteración de las mismas.  
Se adoptan medidas adicionales a las contempladas en el EsIA derivadas de los informes emitidos como, entre otras: el censo de mortalidad de aves en la envolvente de la instalación, la prospección previa a la ejecución de la obra para deducir la presencia o no de alcaraván común (Burhinus oedicnemus); la implantación de reposaderos de aves, abrevaderos y cajas nidos para rapaces.  
La línea de evacuación se encuentra en zona de protección de avifauna por líneas eléctricas incluida en la Resolución de 6 de julio de 2021, de la consellera de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, por la que se amplían las zonas de protección de avifauna contra la colisión y electrocución. El estudio de impacto ambiental contempla dicha circunstancia al proponerse medidas de protección contra la colisión y electrocución de conformidad con los artículos 6 y 7 del Real decreto 1432/2008, de 29 de agosto, como la implantación de salvapájaros o señalizadores visuales de materiales opacos y dispuestos cada 10 metros, y medidas para evitar la electrocución de aves en el tendido eléctrico. Se tendrá en consideración lo expuesto en el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, en lo relacionado con la protección de especies de fauna amenazada.  
Según la Resolución del 31 de agosto, del director general del Medio Natural y Evaluación ambiental, Villena se encuentra en la lista de municipios afectados por sobrepoblación de conejos, por lo que no se implantarán medidas que favorezcan su desarrollo en el ámbito proyectado.  
La zona presenta vulnerabilidad y permeabilidad media de acuíferos, encontrándose en un área calificada como sin interés en la zona sur y a mejorar en la zona norte de la planta en cuanto a la recarga de acuíferos.  
Asimismo, existen dos barrancos (barranco de Bareta y de Boquera) en los márgenes del vallado perimetral procedentes de la Sierra de Salinas que desembocan en una llanura aluvial sobre la cual se implantarán paneles fotovoltaicos. Se ha emitido informe de la CHJ, de fecha 28 de julio de 2021 que remarca la ocupación de las zonas de policía de ambos barrancos, por lo que resulta preceptivo (previo a la ejecución de las obras) obtener la autorización de ocupación de las mismas por parte del organismo de cuenca.  
Adicionalmente, remarca que la línea eléctrica de evacuación cruza cauces en subterráneo, debiéndose cumplir las prescripciones legales presentes en el Reglamento del dominio público hidráulico y del texto refundido de la Ley de aguas aprobado por el Real decreto legislativo 1/2001 de 20 de julio, siendo estas: la profundidad de los cruces de las líneas con los cauces deberá realizarse como mínimo a 1 metro; no se modificarán las servidumbres naturales existentes garantizándose la inexistencia de riesgo de encharcamiento o inundación de las zonas próximas; se garantizará la integridad de los cauces así como sus drenajes, vegetación, etc.  
El EsIA contempla medidas correctivas y preventivas para evitar una afección significativa sobre la hidromorfología y el suelo. Entre otras, contempla la imposición de una zona impermeabilizada (punto limpio) para el mantenimiento de la maquinaria de obra y el acopio de residuos susceptibles de generar infiltraciones en el subsuelo; el cumplimiento de la normativa vigente en residuos y suelos contaminados durante el transcurso de la obra, explotación y desmantelamiento; la minimización del movimiento de suelo así como su restitución y remodelado una vez finalizada la explotación, y la vigilancia por el personal de obra ante posibles vertidos y acopios de residuos en las zonas no aptas.  
Debido a la morfología del terreno, parte del proyecto (incluida la subestación eléctrica Valle 132/30) se encuentra afectado por peligrosidad geomorfológica de inundación de conformidad con la cartografía del PATRICOVA. Según el artículo 18.4 de la normativa del PATRICOVA, en las parcelas de suelo no urbanizable afectadas por dicha peligrosidad se podrá eximir la prohibición de implantar centros de producción de energía (art. 18.2 de la misma), siempre y cuando un estudio específico y detallado justifique su escasa incidencia en relación con la actividad a implantar.  
Se han elaborado dos estudios de inundabilidad por el promotor, en los cuales se delimitan zonas afectadas por riesgo de inundación donde no se desarrollará la implantación de seguidores solares. El Servicio de Gestión Territorial estima que, de conformidad con el artículo 13 de la normativa del PATRICOVA, los estudios de inundabilidad deberán ser trasladado al organismo de cuenca (CHJ en este caso) para que emita informe preceptivo y vinculante, previa a la resolución de la Dirección General de Política Territorial y Paisaje. Dicho organismo de cuenca ha estimado que los estudios de inundabilidad reúnen las condiciones mínimas exigidas por la normativa vigente. Asimismo, se proponen medidas correctoras adicionales como: la disposición de las placas solares acompañando las curvas de nivel del terreno de forma que disminuya la escorrentía y aumente la infiltración; la conservación de los estratos herbáceos, arbustivos y arbóreos que mejoren las condiciones de infiltración; el laboreo del suelo y el cerramiento perimetral permeable al flujo.  
Los apoyos de la infraestructura aérea del primer tramo de evacuación se sitúan en peligrosidad de nivel 6 y geomorfológico de inundación, debiéndose tener en cuenta que los apoyos (del 1 al 5 y del 9 al 11), no se encuentren dentro de zonas preferentes de evacuación de aguas, preservando el drenaje natural.  
En cuanto a la afección sobre el paisaje, tanto la fase de construcción de la instalación como de explotación, supondrán un impacto negativo sobre el territorio, el paisaje y la infraestructura verde. El promotor ha elaborado un estudio de integración paisajística donde valora de forma individualizada la afección del proyecto, propone medidas genéricas y específicas, así como una propuesta de plan de participación pública.  
Entre las medidas de integración paisajística se proponen: el diseño de las edificaciones y la zahorra de los nuevos caminos acorde con el contorno; el uso de módulos fotovoltaicos con tratamiento anti-reflectante; la instalación de una pantalla vegetal en el perímetro junto a la carretera de acceso empleando especies de matorral mediterráneo y arbolado, así como medidas durante la fase de construcción y desmantelamiento relativas a la retirada del material de maquinaria, despeje y limpieza, el subsolado de todas las superficies afectadas por la compactación y el acondicionamiento topográfico del terreno.  
Tras la emisión de un informe por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje donde se requería subsanación documental y la adopción de medidas complementarias, el promotor presentó un documento técnico de respuesta, en el cual se compromete a la adopción de nuevas medidas de integración paisajística requeridas por dicho órgano como, entre otras: la ejecución de una zona de transición con árboles de secano en la zona sur colindante con la Sierra de Salinas; la actualización de las pantallas vegetales manteniendo cultivos existentes e implantando nuevas especies de secano; el establecimiento de 5 nuevas zonas libres de seguidores manteniendo los bancales existentes o la utilización de pinturas sobre edificios auxiliares que minimicen el impacto visual.  
El Servicio de Infraestructura verde y Paisaje emite informe favorable condicionado a la ejecución de las siguientes medidas de integración paisajística:  
. La creación de una zona de transición en el sur de la planta conforme el plano presentado, así como mantener libre una zona de cultivos indicada.  
. El retranqueo del vallado en su zona sur al otro lado de la zona de transición, ajustándose a los límites parcelarios en el este y oeste de la planta.  
. La creación de zonas intermedias libres de seguidores conforme el plano aportado, manteniendo el patrón agrícola.  
. Mantener los terraplenes y divisorias con muro de tipo «piedra en seco».  
. Ejecutar los elementos auxiliares y los viales interiores con acabados de color similar al entorno.  
. Modificar la distribución de la SET colectora de forma que quede paralela a la carretera, y la ejecución del primer tramo aéreo en paralelo y lo más cercano posible a la carretera (siendo admisible también su soterramiento).  
Se ha elaborado por el promotor un estudio arqueológico el cual ha sido valorado por la Dirección General de Cultura y Patrimonio. Tras la prospección realizada, se han puesto de manifiesto bienes patrimoniales cuyas características y medidas correctoras se detallan en el mencionado estudio. Destaca el bien patrimonial denominado Casa Peñas (situado circundante al vallado perimetral en su cara oeste), recogido en el Catálogo de elementos, edificios y conjuntos de interés histórico-artístico del término municipal de Villena y cuyo nivel de protección se detalla en las normas urbanísticas de Villena indicándose que se permiten las actuaciones de conservación, consolidación, restauración y renovación. Adicionalmente, se han encontrado: restos cerámicos en la parcela 31 alterados por las prácticas agrícolas, un horno de cal y dos canteras asociadas. Se plantea el seguimiento arqueológico de los movimientos de tierra necesarios para la ejecución de las obras, así como la limpieza y documentación de los elementos etnológicos de relevancia patrimonial. La Dirección General de Cultura y Patrimonio, no ha planteado objeciones al estudio arqueológico presentado siempre y cuando se realice el seguimiento de los movimientos de tierra en el momento de la ejecución de las obras y se apliquen las medidas correctoras establecidas.  
En cuanto a la afección sobre vías pecuarias y senderos, de conformidad con el informe de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, la línea de evacuación en el tramo subterráneo afecta a la vía pecuaria Cordel del Camino de Sax a Carboneras de 37,5 metros de anchura legal y en el tramo aéreo cruza la vía pecuaria cañada real de Almansa al Collado de Salinas de 75 metros de anchura legal, debiéndose cumplir las prescripciones del capítulo II de la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana, respetando la prioridad de paso de las personas y ganado, evitando el desviamiento o interrupción prolongada de la marcha.  
Adicionalmente la línea aérea cruza en aéreo: el sendero PR-CV-197 sometido al Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell de la Generalitat, de regulación del senderismo y deportes de montaña de forma compatible con el medio natural, y un tramo sobre la vía Augusta. Las calzadas romanas tienen consideración de yacimento arqueológico, siendo de aplicación el artículo 62 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano.  
Las aguas residuales generadas durante la fase de obra se almacenarán en un depósito estanco y se retirarán por una empresa autorizada evitándose vertido directo al suelo.  
No se contempla el uso de agua potable durante la fase de mantenimiento excepto en las oficinas/aseos del edificio de la subestación donde el abastecimiento será por garrafas a través de empresas autorizadas. Las aguas sanitarias no potables se abastecerán mediante un depósito de agua estanco rellenado de forma periódica por empresas autorizadas. Durante la explotación, se realizarán limpiezas periódicas de los paneles mediante equipos semi-automáticos siendo el agua suministrada por una empresa autorizada.  
El plan de vigilancia ambiental propone la implantación de un plan de seguimiento en el cual, se compruebe que las obras se realizan de acuerdo con el proyecto y que se asegure el cumplimiento de la normativa ambiental, así como las medidas preventivas, correctoras y los requisitos establecidos en la DIA. Adicionalmente, la información recogida en el programa se plasmará en informes periódicos (informes de estado, de control de residuos, afección sobre avifauna, etc) y extraordinarios puntuales en caso de sucesos excepcionales tanto en la fase de implantación como la de funcionamiento.  
Tras la vida útil del proyecto, se procederá al desmantelamiento de los paneles y cableado eléctrico, y a la restauración de los accesos y de los factores bióticos y abióticos afectados, de acuerdo con el plan de restauración aportado.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria, de conformidad con el anexo I (epígrafe 2.g) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, en concordancia con el artículo 7 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
De conformidad con el artículo 1 del RDL 23/2020, de 23 de junio, por el que se aprueban medidas en materia de energía y otros ámbitos para la reactivación económica, «Los titulares de los permisos de acceso para instalaciones de generación de energía eléctrica que hubieran obtenido dichos permisos en fecha posterior al 27 de diciembre de 2013, y antes de la entrada en vigor de este real decreto-ley, deberán acreditar el cumplimiento de los siguientes hitos administrativos en unos plazos no superiores a los estipulados a continuación. (…) b) Si el permiso de acceso se obtuvo con posterioridad al 31 de diciembre de 2017 y antes de la entrada en vigor de este real decreto-ley: 2.º Obtención de la declaración de impacto ambiental favorable: 31 meses (…) que será computado desde el 25 de junio de 2020».  
De conformidad con el artículo 39.3 de la Ley de procedimiento administrativo común de las Administraciones Públicas (LPACAP): «Excepcionalmente, podrá otorgarse eficacia retroactiva a los actos cuando se dicten en sustitución de actos anulados, así como cuando produzcan efectos favorables al interesado, siempre que los supuestos de hecho necesarios existieran ya en la fecha a que se retrotraiga la eficacia del acto y esta no lesione derechos o intereses legítimos de otras personas».  
  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Calidad y Educación Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo:  
  
Primero  
Formular declaración de impacto ambiental del proyecto de planta solar fotovoltaica Frutasol de 43,4 MWp, subestaciones colectoras de transformación y línea de evacuación promovido por Grupotec SPV 4, SL en el término municipal de Villena (Alicante), en la que se establecen las condiciones ambientales, incluidas las medidas preventivas, correctoras y compensatorias, que resultan de la evaluación ambiental practicada y se exponen a continuación, en las que se debe desarrollar el proyecto para la adecuada protección del medio ambiente y los recursos naturales, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.  
Atendiendo a los antecedentes y fundamentos de derecho expuestos se resuelve las condiciones del proyecto y medidas preventivas, correctoras y compensatorias de los efectos adversos sobre el medio ambiente, que se establecen en los siguientes términos:  
i) Condiciones generales  
(1) El promotor deberá cumplir todas las medidas preventivas y correctoras contempladas en el EsIA, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y las aceptadas tras la información pública, o contenidas en la información complementaria, en tanto no contradigan lo establecido en la presente resolución.  
(2) Se recuerda el cumplimiento de toda la legislación relevante que le sea de aplicación, y que afecte a los elementos del medio recogidos en la presente resolución  
(3) En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
ii) Condiciones relativas a medidas preventivas, correctoras y compensatorias para los impactos más significativos.  
(4) Se deberán implementar las medidas de integración propuestas en el estudio de integración paisajística aportado y completarlas con las medidas de integración paisajísticas (MIP) establecidas en el informe favorable emitido por el SIVP, así como las medidas que resulten adecuadas en relación con los parámetros de diseño técnico de las centrales fotovoltaicas (orientación, conexión eléctrica y mecánica del eje de los seguidores, entre otros). Estas medidas se deberán incorporar al proyecto de ejecución en la memoria, planos y presupuesto, para su ejecución real y efectiva y verificadas en fases posteriores de la tramitación por el órgano sustantivo, previo a la autorización de la explotación  
(5) Se respetará la zona de flujo preferente de los barrancos presentes alrededor del ámbito de aplicación y, en su caso, se obtendrá antes de la ejecución de la obra, la preceptiva autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar por la ocupación de sus zonas de policía, de conformidad con el artículo 9.d el Reglamento del dominio público hidráulico. Asimismo, se dará cumplimiento de las medidas reflejadas en el informe del mencionado organismo de cuenca, relativo a la afección de la integridad de los cauces, vertidos, etc.  
(6) Se utilizará la mínima superficie de suelo posible. Sólo se retirará o removerá el suelo en los casos imprescindibles y justificados, siendo mantenido en estos casos de manera adecuada para su posterior restauración. Se mantendrá una cubierta vegetal bajo los paneles realizándose el control de la vegetación por medios mecánicos o pastoreo.  
(7) Dada la proximidad con la ZEPA Sierra de Salinas, se seguirán las indicaciones especificadas en los informes emitidos por la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental. Previo comienzo de las obras, se comprobará la inexistencia de nidos o camadas de especies protegidas. En caso de su existencia, se informará a los agentes medioambientales para que dispongan las actuaciones necesarias para su mejor conservación.  
(8) Si durante la ejecución de las obras apareciesen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación de conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
(9) Se desarrollarán las medidas correctoras relacionadas con la disminución de la escorrentía de las aguas superficiales y el mantenimiento de la capacidad de infiltración del suelo contempladas en la documentación presentada por el promotor y en los informes del Servicio de Gestión Territorial, tanto en la línea de evacuación como en la envolvente perimetral.  
(10) Se dispondrá de zonas impermeabilizadas y de un sistema de recogida de posibles fugas de aceites y combustibles, procedentes de la maquinaria y de las estructuras que se generen durante la ejecución de la obra. Los residuos generados se gestionarán según la normativa vigente y mediante un gestor autorizado, estableciéndose las zonas de recogida de residuos, y no haciéndose acopio en el ZEC/ZEPA Sierra de Salinas zonas con pendientes elevadas o de peligrosidad de inundación  
(11) En cuanto a la afección sobre la flora y fauna, se implementarán las medidas de protección propuestas en el estudio de impacto ambiental y estudio de avifauna, así como las indicadas en el informe de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental. Se dará cumplimiento del artículo 9 del Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat relativo a la protección de especies silvestres catalogadas, de los artículos 13 y 21 del Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, relativos a la protección de taxones silvestres y prevención de daños.  
(12) Relativo a la afección de vías pecuarias ocasionada por la línea de evacuación, se obtendrán las pertinentes autorizaciones de ocupaciones temporales y concesiones demaniales para la ocupación de subsuelo, de conformidad con el Capítulo II (Título II) de la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat.  
(13) Dada la presencia de suelo forestal ordinario en el ámbito de actuación, durante las obras y la explotación, se seguirán las prescripciones del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat Valenciana, sobre medidas de seguridad y prevención en incendios forestales.  
(14) El vallado cinegético deberá ser permeable de forma que no interrumpa el régimen fluvial del cauce circundante y que permita el paso de fauna a través. Se dejará crecer vegetación debajo de los módulos solares no empleando en ningún caso herbicidas para su control.  
(15) El uso de agua en la planta quedará condicionado a que se disponga de suministro por una empresa autorizada o concesión del organismo de cuenca.  
(16) La emisión de la autorización administrativa de cierre definitivo de la central obligará al promotor al desmantelamiento de la misma en los términos definidos en el plan aportado.  
iii) Condiciones al plan de vigilancia ambiental  
(17) Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas?preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.?La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
(18) Se llevará a cabo un plan de seguimiento de las poblaciones de aves presentes en la zona durante la fase de explotación, evaluándose la efectividad de las medidas correctoras previstas para evitar la pérdida de hábitat de alimentación de las especies de fauna y flora presentes en la zona. Se realizarán los seguimientos durante la vida útil del proyecto, haciendo hincapié en las especies catalogadas por instrumentos de protección y remitiendo los resultados del seguimiento con la periodicidad que se acuerde con el órgano competente en materia de biodiversidad.  
  
Segundo  
Atendiendo a que en el expediente consta, desde su remisión para el trámite de evaluación ambiental, el estudio de integración paisajística elaborado por el promotor, atendiendo a la falta de emisión de informe concluyente en materia de paisaje aún dictadas instrucciones específicas para ello, atendiendo a la aceptación expresa por el promotor de las condiciones indicadas en el tercer informe emitido en materia de paisaje y que todo ello ha resultado ser suficiente para la obtención de un informe de carácter favorable en dicha materia, y siendo que el hito administrativo marcado en el RDL 23/2020, de 23 de junio, constituye una circunstancia singular, se puede otorgar excepcionalmente, eficacia retroactiva a fecha 16 de enero de 2023 a la presente declaración de impacto ambiental, salvo mejor fundamento en derecho y sin perjuicio de lo que así determine el órgano sustantivo, al estimar que no se lesionan derechos o intereses legítimos de otras personas.  
  
Tercero  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Ordenar la publicación de la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
Cuarto  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 24 de febrero de 2023.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML