Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8701, del 19-12-2019 (2019/11783)

RESOLUCIÓ de 21 de novembre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 24/19-EAE Alaquàs, 33/19-EAE Tibi i 45/19-EAE Rafelbunyol.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8701

Data del DOGV
:   19-12-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/11783

CVE


Data del document
:   21-11-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Rafelbunyol](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 21 de novembre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 24/19-EAE Alaquàs, 33/19-EAE Tibi i 45/19-EAE Rafelbunyol. [2019/11783]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'Informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 24/19-EAE Alaquàs, 33/19-EAE Tibi i 45/19-EAE Rafelbunyol.  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Avaluació ambiental del Pla de mobilitat urbana sostenible  
  
Promotor: Ajuntament  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Localització: Alaquàs (València)  
Expedient: 24/2019-EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 26 de setembre de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'Informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) d'Alaquàs, en els termes següents:  
A) Documentació aportada  
En data 1 de febrer de 2019, va tindre entrada, en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud de l'Ajuntament d'Alaquàs per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) d'Alaquàs, acompanyada del seu corresponent document inicial estratègic (DIE).  
La documentació aportada és conforme al que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
B) Planejament vigent  
El planejament vigent en el municipi és un pla general aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme l'1 d'abril de 2015.  
  
El Pla general d'Alaquàs va ser sotmés a avaluació ambiental i es va emetre en data 11 de gener de 2012 la Memòria ambiental amb condicionants. El 21 de juliol de 2014 es va emetre una memòria ambiental complementària.  
C) Pla de mobilitat urbana sostenible: objecte i justificació  
Es troba dins de l'àrea afectada pel Pla de mobilitat metropolitana (PMoMe) de València (en fase de tramitació), que planteja diversos objectius amb els quals l'Ajuntament d'Alaquàs s'alinea, i s'ha marcat com a prioritat, mentrestant o després de, la millora de la mobilitat per als vianants i l'increment del transport públic. És necessari destacar que les condicions del municipi afavoreixen aquest plantejament, ja que es tracta d'un nucli urbà amb dimensions reduïdes i amb orografia totalment plana, on el desplaçament a peu o amb bici és de curta distància, i fàcilment pot implantar-se una estratègia de proximitat en els serveis a tota la població.  
Queda justificat l'objecte del PMUS per a fer front a la problemàtica associada als sistemes del transport, com són:  
 Problemes econòmics: despesa energètica i despesa excessiva del vehicle privat, que comporta un excés d'ocupació de la via pública i requereix una important inversió en conservació d'infraestructures.  
 Problemes socials: inferior qualitat de vida dels ciutadans per problemes derivats del trànsit i la falta de transport públic, les barreres arquitectòniques que dificulten l'accés de la població a la mobilitat universal, la baixa permeabilitat dels desplaçaments i la possibilitat de millora en la participació de la ciutadania en la presa de decisions del seu municipi.  
 Ambientals: contaminació acústica i ambiental (emissions gasos contaminants) provocada pels vehicles motoritzats, i agreujament dels efectes del canvi climàtic i la conscienciació dels habitants d'Alaquàs.  
  
En particular, en l'àmbit del municipi d'Alaquàs, els objectius concrets del PMUS es resumeixen en els següents:  
 La regulació i el control d'accés i de l'estacionament de vehicles.  
  
 El desenvolupament i la millora de l'oferta de les diferents formes de transport públic.  
 L'ordenació i explotació de la xarxa principal del viari.  
 El foment de la mobilitat a peu i amb bicicleta.  
 La regulació de la càrrega, la descàrrega i el repartiment de mercaderies a la ciutat.  
 La implantació de rutes segures entre equipaments docents.  
 La inclusió de la infraestructura verda en les polítiques de mobilitat sostenible.  
 La integració en la trama urbana dels serveis i equipaments generadors de desplaçaments per al foment dels desplaçaments de mobilitat.  
  
D) Característiques del pla de mobilitat urbana sostenible  
D.1. Àmbit de la proposta  
Les actuacions proposades pel PMUS d'Alaquàs se circumscriuen al terme municipal amb el seu nucli urbà i barris perifèrics, si bé, atesa la ubicació a l'Horta Sud, enclavada en l'àrea metropolitana de València, té en compte les característiques pròpies de mobilitat inherents al seu emplaçament.  
D.2. Estudi d'alternatives.  
El DIE presenta dues alternatives:  
 Alternativa 0: Situació actual. Absència de planificació de mobilitat sostenible, amb la qual cosa els documents de planificació urbana mancarien d'un pla director.  
 Alternativa realització del PMUS.  
Després d'estudiar i analitzar la situació en la qual es troba la mobilitat urbana d'Alaquàs, es defineix un pla de propostes d'actuació del PMUS segons horitzons temporals diferents (curt, mitjà i llarg termini) atenent fonamentalment la dificultat tècnica, econòmica i de gestió.   
  
Es plantegen tres escenaris temporals:  
- Mesures a curt termini: fins a 2 anys.  
- Mesures a mitjà termini: de 2 a 4 anys.  
- Mesures a llarg termini: de 4 a 10 anys.  
D.3. Característiques de la proposta.  
El PMUS es desenvoluparà en dues fases, una primera de diagnòstic de la situació actual (visites in situ, enquestes, entrevistes, implicats?) i una segona amb els programes d'actuació.  
Els plans d'actuació previstos són un total de 6, amb 21 programes concrets de diferents horitzons temporals:  
1. Pla d'itineraris per als vianants  
1.1. Creació d'una xarxa d'itineraris per als vianants prioritaris  
1.2. Senyalització d'itineraris per als vianants i àrees d'estada  
1.3. Ampliació i millora de zones de prioritat per als vianants  
1.4. Foment de la mobilitat a peu en els col·legis  
2. Pla de pedalabilitat urbana  
2.1. Proposta d'ampliació i connexió de les vies ciclistes  
2.2. Xarxa d'aparcabicis municipal  
2.3. Conservació i manteniment periòdic de l'estat de les vies ciclistes  
2.4. Foment i seguiment de la mobilitat ciclista  
2.5. Gestió i regulació per als vehicles de mobilitat personal  
3. Pla de circulació i xarxa viària  
3.1. Jerarquització del viari  
3.2. Implantació de mesures per a calmar el trànsit  
3.3. Adequació de l'oferta de zones de càrrega i descàrrega a la demanda  
4. Pla de foment del transport públic i repartiment intermodal  
4.1. Millora d'accessibilitat i de la informació a l'usuari de les parades  
4.2. Implementació de polítiques tarifàries  
5. Gestió de mobilitat  
5.1. Organització de les competències en matèria de mobilitat  
5.2. Actualització i implementació del PMUS  
5.3. Definició de criteris d'intervenció urbanística per a minimitzar l'estacionament il·legal  
5.4. Definició d'un marc estratègic de foment de vehicles menys contaminants  
5.5. Introducció de criteris mediambientals en la política de compra municipal de vehicles de transport  
6. Pla d'estacionament  
6.1. Estudi d'implantació de la zona d'estacionament regulat gratuït  
  
6.2. Foment d'aparcaments públics i reducció de l'estacionament il·legal.  
D.4. Efectes previsibles del PMUS en el medi ambient.  
En l'apartat 5 del Document inicial estratègic es realitza, en l'àmbit de terme municipal, el diagnòstic mediambiental, territorial i de la mobilitat abans de l'aplicació del PMUS d'Alaquàs.  
En l'apartat 6 del DIE, s'analitzen els efectes previsibles sobre el medi ambient. L'impacte ambiental derivat de l'aplicació del PMUS serà, per pròpia vocació, positiu i pot preveure els següents efectes sobre aquest:  
- Pacificació i millora de l'eficiència del trànsit rodat.  
- Suposarà la connectivitat i la revaloració de les infraestructures existents i de nova creació per mitjans no motoritzats.  
- Suposarà la dotació d'una jerarquia viària adequada al nucli urbà.  
  
Tot això implicarà com a conseqüència directa una reducció de la demanda energètica del sistema de transport en l'entorn urbà acompanyada de les corresponents reduccions de les emissions atmosfèriques i sonores.  
En l'apartat 7, es descriuen els efectes previsibles sobre els plans sectorials i territorials concurrents, en el qual cal destacar:  
 La coincidència d'objectius entre el PMUS d'Alaquàs i el Pla de mobilitat metropolitana de València (PMoMe, en fase de tramitació) en el sentit de recuperar espai de la via pública per a les formes no mecanitzades de transport (vianants i ciclistes), millorar la qualitat de l'entorn urbà, millorar la seguretat dels desplaçaments, reduir l'accidentalitat i suprimir barreres en els desplaçaments de les persones amb mobilitat reduïda.   
 La coincidència d'objectius entre el PMUS d'Alaquàs i el Pla d'acció territorial metropolità de València (PATEVAL) en el sentit de millorar els temps d'accés en transport públic, així com la seua regularitat i confort, millorar les condicions per a la mobilitat per als vianants i ciclista.  
 El PMUS seguirà les directrius del PAT de l'Horta de València.  
E) Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les següents administracions públiques afectades.  
  
Administració pública consultada Consulta Informe  
Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat:  
Servei de Mobilitat. 14/02/19 23/09/19  
Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat:  
Servei de Planificació. 14/02/19 12/04/19  
D. General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental:  
Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera 14/02/19 01/03/19  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge 17/06/19  
Servei Territorial d'Urbanisme 14/02/19 20/06/19  
  
  
Els informes rebuts es publicaran en la web www.agroambient.gva.es/eae juntament amb l'Informe ambiental i territorial estratègic.  
F) Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
Segons el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en compte els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certitud en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb la prèvia consulta a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, serveis i llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme actuant, fonamentalment, sobre dos àmbits:   
- Un nou equilibri de les formes de transport que aposta, fonamentalment, per aquelles amb més eficàcia ambiental i social: transport públic davant del privat i formes de transport no motoritzat. Aconseguir aquest objectiu requereix tant mesures d'estímul cap a les noves formes de transport com mesures dissuasives. Per a això, s'ha d'actuar sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) com de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards d'aparcaments per a diferents formes de transport).  
  
- La planificació urbana i el model de ciutat, amb la disminució de la necessitat de mobilitat urbana tant en necessitat com en longitud de desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, al canvi modal prioritzant les formes més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) que contribuïsca, al seu torn, a la disminució de les emissions originades pel sector transport com són les que es refereixen a emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.   
En aquest sentit, s'expressa l'art. 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que ?2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'acompanyarà dels indicadors que s'estimen pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, particularitzant les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva d'acord amb els ritmes i límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals?.  
Atesos els criteris anteriors, es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS d'Alaquàs en funció de les propostes realitzades, partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que totes les propostes es plantegen en sòl urbà del municipi (sense afecció al sòl no urbanitzable), i sense perjudici de la ulterior incardinació del PMUS d'Alaquàs amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal com puga ser el Pla de mobilitat metropolità de València, les previsions i les actuacions del qual no són objecte d'aquesta avaluació.  
  
El PMUS d'Alaquàs atén el que, quant a competències administratives, estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica del PMUS d'Alaquàs es durà a terme sobre les propostes que siguen de competència municipal.  
1. Pla d'itineraris per als vianants  
Són mesures tendents a donar continuïtat als vials per als vianants existents generant una xarxa mallada pel sòl urbà residencial. A més, se'n millorarà l'accessibilitat i senyalització. La xarxa connectarà amb les àrees d'estada (places, jardins), amb els equipaments (col·legis, esportius, religiosos?) i les àrees comercials.  
S'hi identifiquen carrers susceptibles d'implantar la plataforma única, que requeriran campanyes de conscienciació per a donar prioritat al vianant.  
Es crearan camins escolars segurs que fomenten l'accés a peu als centres educatius i, indirectament, el retorn de la població infantil als carrers. Es realitzaran campanyes de publicitat per a promoure el compromís dels joves per l'espai públic i els estils de vida saludables.  
  
Les actuacions que es proposen contribuiran a diversos dels objectius ambientals: calmar el trànsit, disminuir l'emissió de gasos i de la contaminació acústica, disminuir zones d'aparcament amb la conseqüència de la disminució del trànsit d'agitació.  
2. Pla de pedalabilitat urbana  
Mesures per a promoure l'ús de la bicicleta que, a més, fomenten hàbits saludables que tendisquen a produir un canvi en els hàbits de desplaçament perquè la bici passe a integrar les opcions quotidianes de mobilitat.  
Es dissenyarà una xarxa amb connexió a centres d'atracció de la ciutat, es definiran els estàndards tècnics de qualitat de les vies, s'instal·laran aparcaments segurs i es realitzarà el manteniment periòdic de la xarxa.  
Així mateix, s'establiran les normes per a la circulació dels vehicles de mobilitat personal (VMP), la competència de la qual recau en els ajuntaments segons la Llei de trànsit.  
Amb aquesta proposta, es propicia l'accés dels ciutadans a una forma de transport més saludable i sostenible, que s'ha de coordinar amb les mesures de reurbanització per als vianants.  
3. Pla de circulació i xarxa viària  
En primer lloc, es procedirà a jerarquitzar el viari. La jerarquització de la xarxa permet assignar diferents funcions a cada tipologia de via diferenciant dues funcions bàsiques. D'una banda, es troben les vies que funcionen com a canal de transport (públic i privat), incloent el trànsit no motoritzat, i, d'altra banda, les que serveixen com a suport d'activitats facilitant l'accés als edificis i les instal·lacions, així com l'estacionament.  
En segon lloc, s'introduiran mesures de calma de trànsit amb l'objectiu de reduir el trànsit i la velocitat dels vehicles de motor a fi de millorar la seguretat viària de ciclistes i vianants. S'hi han previst 6 àrees pròximes als centres educatius.  
En tercer lloc, s'establiran zones de càrrega/descàrrega de mercaderies en zones pròximes a les zones d'entrega. Es millora el flux del trànsit al carrer on s'instal·la, ja que evita que els transportistes hagen d'estacionar en doble fila per a carregar i descarregar la mercaderia.  
4. Pla de foment del transport col·lectiu  
Els desplaçaments en transport públic són molt baixos en el municipi pel fet que no es disposa de metro. Principalment, es disposa de 3 línies d'autobús metropolità i, en segon lloc, d'un servei ferroviari de rodalia però en el qual cal desplaçar-se fins a l'estació d'Aldaia.  
  
Es proposa millorar el mobiliari urbà de les parades i la informació que s'hi subministra. Igualment, es pretén arribar a acords amb l'empresa de transport sobre les tarifes, mitjançant subvencions de part del bitllet per a potenciar-ne l'ús.  
Qualsevol mesura que s'adopte que siga efectiva i promoga l'ús del transport públic en detriment del privat suposarà un benefici ambiental per la reducció de contaminants.  
5. Gestió de la mobilitat  
Es pretén organitzar les competències en matèria de mobilitat en una regidoria específica que s'encarregaria de la implementació del PMUS. Es proposa elaborar un pla d'accessibilitat per a adequar l'entorn (rebaix de voreres, ampliació de voreres?) i crear itineraris. Igualment, es vol evitar l'estacionament en doble fila, per a la qual cosa es reduiran els amples de circulació o s'hi disposaran obstacles. Es bonificarà l'impost de circulació als vehicles eficients per a fomentar la seua adquisició i el parc mòbil municipal es renovarà amb aquest tipus de vehicles.  
  
Amb aquestes mesures, augmentaran els vehicles eficients, la qual cosa disminuirà l'emissió de gasos i sorolls, que és més beneficiós.  
6. Pla d'estacionament   
Es proposa implantar zones d'aparcament regulat en les zones més conflictives (al voltant del mercat i del centre de salut), subvencionar els aparcaments públics durant el període nocturn i intensificar el control de la indisciplina. Es pretén disminuir l'aparcament il·legal.  
Informes sectorials rebuts  
- L'informe del Servei de Mobilitat indica que les propostes no entren en contradicció amb el Pla bàsic de mobilitat de l'àrea metropolitana de València ni amb l'esborrany del Pla de mobilitat de l'àrea metropolitana de València (PMoMe) que es troba en fase d'elaboració. No obstant això, assenyala una sèrie d'aspectes que han de ser introduïts en el PMUS amb la finalitat de completar-lo, pla que s'ha de remetre a aquest servei, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació del pla per l'Ajuntament d'Alaquàs.  
- En data 12 d'abril de 2019, s'emet un informe del Servei de Planificació en el qual assenyala que s'han identificat els estudis necessaris per a considerar-los en l'elaboració d'aquest, que el PMUS és compatible amb la legislació en matèria de carreteres i que és compatible amb la xarxa viària de competència autonòmica. No obstant això, també s'assenyala que les actuacions previstes en la Xarxa d'Itineraris No Motoritzats de la CV (XINM) s'han d'incloure en el PMUS i que s'ha d'estudiar la compatibilitat entre els itineraris per als vianants i la consideració d'alguns vials com a xarxa viària estructural.  
- El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera de la Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental remet l'informe d'1 de març de 2019, en què s'indica:  
- El PMUS d'Alaquàs ha de ser coherent amb l'Estratègia valenciana davant del canvi climàtic 2013-2020, aprovada pel Consell de la Generalitat el 22 de febrer de 2013, i la revisió d'aquesta (pendent d'aprovació).   
- Els municipis de més de 20.000 habitants (com és el cas d'Alaquàs) tenen l'obligació de realitzar un pla acústic municipal.   
- El municipi d'Alaquàs queda inclòs en el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona d'aglomeració ES1016, aprovat l'any 2013. S'informa que, en relació amb els registres dels paràmetres de qualitat de l'aire, durant el 2017 s'han superat els valors normatius de l'ozó a l'estació de Vilamarxant.  
Atenent el que s'indica en l'esmentat informe del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, en relació amb les propostes realitzades pel PMUS d'Alaquàs, cal deduir que hi ha coherència amb els objectius de l'Estratègia valenciana davant del canvi climàtic 2013-2020 i amb el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona d'aglomeració ES1016.  
- El Servei Territorial d'Urbanisme de València ressalta tres qüestions:  
- Que, com a part de l'anàlisi informativa, es tinga en compte l'Estudi de trànsit tramitat amb el Pla general.  
- Que es proposen actuacions de millora de la comunicació amb l'estació de ferrocarril situada a Aldaia (dins del seu propi terme municipal).  
- Se suggereix que es tinga en compte l'annex XII LOTUP relatiu a la perspectiva de gènere.  
- El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge assenyala que, en intervindre sobre la xarxa de comunicacions, s'incidirà sobre la infraestructura verda i, per això, s'ha de tindre en compte en l'elaboració del pla. S'indiquen els continguts que hauria de tindre aquest capítol dins del PMUS.  
Valoració  
Tenint en compte l'anterior i analitzades les propostes del PMUS d'Alaquàs, s'entén que, en conjunt, aquestes mesures:  
1. Col·laboren a un millor ús racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap a les formes de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la consegüent reducció de consum energètic.  
3. Desincentiva l'ús del vehicle privat en favor del públic.  
4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats a les formes motoritzades: emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
A cada programa d'actuació s'han associat indicadors de seguiment amb la finalitat d'avaluar i quantificar el compliment dels objectius del PMUS, si bé es realitzen les consideracions següents:  
 S'ha de concretar el valor inicial dels indicadors i quantificar l'objectiu que es vol aconseguir.  
 S'hi troben a faltar indicadors de caràcter més ambiental, entre els quals caldria incloure:  
- Els que permeteren calcular l'empremta de carboni de la mobilitat en el municipi d'Alaquàs (sobre la base de les emissions CO2), aspecte que requeriria l'adopció d'una determinada metodologia de càlcul de l'empremta de carboni en la mobilitat urbana d'Alaquàs, i la periodicitat amb la qual calcular els indicadors.  
- Nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diferents localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat.   
G) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic, mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'aquests, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental. En concordança, l'article 46 de la LOTUP especifica els plans i programes que seran objecte de l'avaluació ambiental i territorial estratègica. En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.   
H) Proposta d'acord  
Analitzada la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alaquàs, cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del planejament.  
Per això, segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i amb la consideració, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alaquàs no té incidència significativa negativa en el model territorial del municipi d'Alaquàs, afecta sòl urbà, no afecta espais protegits ni forestals, i, una vegada s'han tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alaquàs no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre l'Informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alaquàs, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, perquè no té efectes significatius negatius sobre el medi ambient, de manera que correspon continuar la tramitació del programa conforme a la normativa sectorial, amb el compliment de les determinacions següents:  
1. La redacció definitiva del PMUS d'Alaquàs ha de concretar els aspectes següents:  
1. Incorporar metodologia i càlcul de l'empremta de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que s'estimen adequats, en concret, les emissions CO2 equivalent.  
2. Incorporar el procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
3. Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius que cal aconseguir.  
2. El PMUS ha de completar les determinacions que indica l'Informe del Servei de Mobilitat de 23 de setembre de 2019 i se sol·licitarà a aquest servei un informe prèviament a l'aprovació definitiva municipal, incorporant, si escau, les determinacions que s'hi indiquen.  
  
3. Tal com s'indica en l'informe del Servei de Planificació, s'han de tindre en compte les actuacions previstes en la Xarxa d'Itineraris No Motoritzats de la Comunitat Valenciana (XINM) elaborats per la Generalitat.  
4. El PMUS ha de contindre un capítol relatiu a la infraestructura verda amb els continguts assenyalats en l'informe emés pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. En el cas que s'afecte l'àmbit del PAT de l'Horta, serà necessari l'informe d'aquest servei.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència que té i cessarà la producció dels efectes que són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alaquàs en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En tal cas, el promotor ha d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat anteriorment, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre l'Informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alaquàs, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que, contra la present resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que notifique perquè se'n tinga coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 7 d'octubre de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas»  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Avaluació ambiental del Pla parcial sector 4 finca Terol  
Promotor: Ajuntament de Tibi  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
  
Localització: Terme municipal de Tibi (Alacant)  
Expedient: 33-19-EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 26 de setembre de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del pla parcial sector 4 Finca Terol de Tibi, en els termes següents:  
En data 26 de febrer de 2019, ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla parcial del sector 4 Finca Terol del municipi de Tibi (Alacant).  
1. Documentació aportada. El Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant, el 26 de febrer de 2019, remet al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la documentació relativa al Pla parcial, únicament en format digital, que consisteix en:  
- Expedient administratiu municipal.  
- Pla parcial modificatiu del sector 4 de Finca Terol de Tibi - Document refós segons l'Acord del Ple de l'Ajuntament de Tibi de 01.10.2013.  
Complementant aquesta documentació, el 2 d'abril de 2019, el Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant trasllada una còpia dels informes sectorials emesos durant la tramitació urbanística del pla.  
2. Model territorial vigent  
2.1. Informació territorial. El municipi de Tibi, de 70,4 km² d'extensió, es localitza a l'extrem sud de la comarca de l'Alcoià, subcomarca geogràfica de la Foia de Castalla, a la província d'Alacant. Dista de la capital provincial 29 km; la seua població, segons l'INE, a 01.01.2018 era de 1.564 habitants. Tibi limita amb els municipis de Xixona al nord-est, Castalla al nord-oest i amb Sant Vicent del Raspeig, Alacant i Agost al sud.  
El nucli urbà de Tibi s'assenta sobre un pujol situat entre dues importants elevacions: el Maigmó i la Serra de la Penya Roja. Segons la cartografia temàtica de la Generalitat Valenciana, existeixen, a més del nucli urbà, quatre nuclis disseminats d'edificació residencial de baixa densitat: al nord, sobre el límit amb el municipi de Castalla, el sòl urbanitzable de l'àmbit Finca Terol; i al sud l'àmbit del Pla parcial Pinares del Meclí, parcialment consolidats, les urbanitzacions Cruz del Maigmó, Bonaire, Maigmó i, sense desenvolupar, la zona Algibe.  
  
Constitueix l'àmbit de la present avaluació ambiental el del sector 4 del Pla parcial de la Finca Terol.  
2.2. Planejament vigent. El municipi de Tibi disposa de normes subsidiàries (NS) aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme (CTU) el 22 de novembre de 1982, i del document refós d'aquestes aprovat pel mateix òrgan el 20 de juliol de 1991 i publicat en el BOP núm. 253, de 5 de novembre de 1991, aquest instrument no va ser avaluat ambientalment.  
El Pla parcial Finca Terol es va aprovar definitivament en 1976. Les NS vigents van incloure l'esmentat pla parcial en la classe de sòl apte per a urbanitzar, dins de la categoria de ?sòl amb pla parcial aprovat però no suficientment executat- que ?conserven la normativa dels seus respectius plans parcials?.  
El 6 de maig de 2002, per resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, s'aprova la modificació i homologació a la Llei 6/1994, reguladora de l'activitat urbanística (LRAU), de les NS en l'àmbit del Pla parcial Finca Terol.  
Durant la tramitació de l'expedient de modificació i homologació a l'LRAU, es va sol·licitar un informe a la Conselleria de Medi Ambient i, amb data de 15 de febrer de 2011, la directora general de Planificació i Gestió del Medi va informar amb la indicació de la no necessitat de la declaració d'impacte ambiental i l'adequació de les determinacions a la legislació vigent en aquell moment (expedient 39-2011-CON).  
3. Descripció de l'actual proposta   
3.1. Antecedents. El Pla parcial original Finca Terol de 1976 (PP-76) s'estenia pels termes de Tibi i Castalla, amb una extensió total de 228,50 ha (2.285.000 m²), un potencial de població de 10.800 habitants i una densitat de 47 hab/ha. Posteriorment, el municipi de Castalla va desclassificar part del sòl urbanitzable inclòs en el pla parcial i el va classificar, d'acord amb les seues NS, com a sòl no urbanitzable, de manera que l'àmbit del pla, en el terme municipal de Tibi, queda amb una extensió de 215,6 ha (2.155.985 m², -5,65 %).   
L'alteració de l'àmbit original del PP-76 i els canvis legislatius motiven la redacció de la modificació i homologació a l'LRAU de les NS en l'àmbit del Pla parcial Finca Terol, aprovada en 2002.  
  
Amb la modificació i homologació a l'LRAU de 2002, s'aborden els problemes existents en l'àmbit de la Finca Terol, i es creen les condicions que garantisquen la urbanització de l'àrea amb el nivell adequat d'infraestructures i serveis, que permeten la possibilitat de legalització de tots els habitatges existents, i es proposa:  
1. Corregir els errors i les contradiccions del planejament vigent.  
2. Adaptar la classificació i la qualificació del sòl a la realitat i aptitud d'aquest i les edificacions. Es desclassifica sòl apte per a urbanitzar passant-lo a no urbanitzable; així l'àmbit es redueix a 1.971.212 m² (-8,57 %).  
3. Adequar traçats viaris a la realitat existent de les edificacions.  
  
4. Executar la urbanització de l'àmbit mitjançant actuacions integrades.  
5. Redefinir de normes aplicables. Es fixa una densitat màxima de 12 hab/ha.  
6. Derogar l'ordenació detallada.   
7. Homologar el PP-76 a l'LRAU. Es defineix una única zona d'ordenació urbanística amb ús característic residencial, es proposa la divisió de la zona en 4 sectors, que s'ordenaran detalladament mitjançant la redacció del corresponent pla parcial, i es proposa una fitxa de planejament i gestió per a cada sector:  
Total sòl urbanitzable 1.971.212 m²  
Sectors Superfície bruta del sector Superfície xarxa estructural exclosa  
Sector 1 305.540 66.352  
Sector 2 50.288   
Sector 3 152.770   
Sector 4 1.396.262   
  
  
Segons s'informa en la memòria del pla parcial ara presentat ?durant el curs de tramitació de l'homologació, per via d'al·legació, es va introduir l'ordenació detallada dels tres sectors vacants: l'1, el 2 i el 3, i queda curiosament el 4, el consolidat, sense cap ordenació detallada: ni la de l'antic Pla parcial especial Finca Terol de 1976, ja que l'homologació el derogava, ni cap altra.-  
  
El Ple de l'Ajuntament de Tibi, l'11 de febrer de 2011, acorda l'exposició pública de l'alternativa tècnica d'ordenació detallada del sector 4 Finca Terol del sòl apte per a urbanitzar homologat de les normes subsidiàries del planejament municipal de Tibi i de programació, gestió i execució de la unitat d'execució única del referit sector 4, per gestió municipal directa.  
Durant el tràmit d'exposició pública, el 2 de març de 2011, l'ajuntament sol·licita un informe de l'alternativa tècnica a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, i amb data de 17 de maig de 2011 s'informa textualment (expedient 39-2011-CON) que:  
?[?] una vegada remés a l'òrgan substantiu d'aquesta Conselleria per a l'aprovació definitiva, haurà de recaptar-se l'informe de l'òrgan ambiental amb competència territorial a la Comunitat Valenciana, únicament en el supòsit que el planejament de desenvolupament del sector 4 reclassificara sòl no urbanitzable, a fi de la seua avaluació ambiental.  
  
En tot cas, haurà de recaptar-se l'informe del servei competent sobre espais de la Xarxa Natura 2000, conforme al que es preveu en l'article 3 apartat 2.b del Reial decret legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'avaluació d'impacte ambiental.-  
El 26 de febrer de 2019, el Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant (STUA) remet un ofici al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, en el qual assenyala que la proposta presentada per a l'aprovació definitiva no reclassifica sòl no urbanitzable, i que el 2 de març de 2016, el Servei de Vida Silvestre va emetre un informe favorable en què indicava que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000. No obstant això, a la vista de les modificacions legislatives produïdes després de l'emissió de l'Informe de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, de data 17.05.2011, l'STUA remet documentació a fi que l'òrgan ambiental procedisca al pronunciament corresponent; la documentació s'acompanya dels informes sectorials emesos en la tramitació de l'expedient urbanístic perquè conté el pronunciament definitiu de les diferents administracions sectorials consultades.  
  
3.2. Objecte, àmbit i problemàtica que s'ha de resoldre. Segons s'indica en la documentació presentada el 26.02.2019, el pla parcial té per objecte ?completar i modificar les determinacions establides en el document de modificació i homologació de les NS del planejament municipal en l'àmbit del Pla parcial Finca Terol (HMFTerol) del municipi de Tibi (Alacant), determinacions aprovades per la Resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, de 6 de maig de 2002; es preveu el desenvolupament del pla parcial mitjançant la gestió directa de l'ajuntament.  
  
L'àmbit del pla parcial se circumscriu al del sector 4:  
  
  
Informa la memòria del pla parcial que ?la configuració actual del sector es troba determinada per la seua vocació urbana, que, al seu torn, s'assenta en els diferents actes de promoció urbanística de l'anomenada Finca Terol, que expliquen l'actual situació de semiconsolidació, l'absència de gestió urbanística, infradotació i infraurbanització que presenta el sector, i que és determinant de l'ordenació que aquest pla parcial estableix.-  
3.3. Descripció d'alternatives. Vista la problemàtica que cal resoldre, no es plantegen alternatives de les previstes en la legislació d'avaluació ambiental, si es justifica l'ordenació triada considerant aspectes com:  
- La connexió viària.  
- El traçat d'alineacions de serveis viaris secundaris.  
- La dotació d'infraestructures: ferms i paviments, xarxa de subministrament d'aigua potable, xarxa de sanejament, línies de mitjana i baixa tensió, centres de transformació, enllumenat públic i telecomunicacions.  
3.4. Descripció de la proposta. En la memòria justificativa, apartat 3.1, s'exposa: Justificació detallada de la modificació de l'ordenació estructural pretesa, que es resumeix en els aspectes següents:  
S'elimina la connexió amb el sector 3 plantejada en l'homologació.  
  
1. No es planteja l'execució, en aquest moment, dels ponts d'accés als futurs sectors 1 i 2.  
2. Es modifica la ubicació de la reserva prevista en l'homologació per a la instal·lació de l'estació depuradora de servei dels sectors 1, 2 i 4 (xarxa primària d'infraestructura de serveis urbans) per quedar inclosa la delimitada en l'homologació en la zona inundable.  
3. Es modifica l'aprofitament tipus i la superfície computable del sector per la remissió al règim d'actuacions aïllades de les zones de parcel·les considerades vinculades a les edificacions declarades consolidades en el Decret de l'Alcaldia núm. 10/2010, de 14 de gener.  
4. Se substitueix la fitxa de planejament i la gestió establida en l'homologació per al sector 4, es recullen en la nova fitxa les modificacions indicades en el punt 4 anterior.  
5. En cap cas es planteja la modificació de la classificació del sòl respecte a la vigent establida en l'homologació.  
6. S'adequa l'ordenació detallada del Pla parcial a l'ordenació estructural modificada.  
3.5. Efectes previsibles sobre el medi ambient. En la memòria informativa del pla parcial, s'aporta l'anàlisi de riscos ambientals en l'àmbit: risc d'inundació i avingudes, identificació de zones vulnerables a la contaminació d'aigües subterrànies, risc d'erosió, subsidència, col·lapse i lliscament, risc sísmic i risc d'incendis.  
  
4. Consultes realitzades   
En la tramitació urbanística del pla parcial, l'Ajuntament de Tibi, com a òrgan promotor, ha consultat les administracions públiques afectades i ha esmenat les indicacions realitzades des dels informes sectorials emesos, amb la qual cosa s'ha obtingut el pronunciament definitiu d'aquestes administracions, tal com recullen els informes remesos el 02.04.2019 per l'STU d'Alacant:  
  
Administració consultada per l'òrgan promotor Data de l'informe  
Direcció General d'Obres Públiques - Divisió de Carreteres 27.04.2011  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer 04.11.2016  
Direcció General de Comerç i Consum 01.03.2011  
Diputació d'Alacant - Departament d'Obres Públiques 09.05.2011  
Conselleria d'Educació - Direcció General de Règim Econòmic 31.05.2011  
Subdirecció General del Medi Natural - Secció Forestal 12.04.2016  
Servei d'Ordenació del Territori - PATRICOVA 27.11.2018  
Subdirecció General del Medi Natural - Servei de Vida Silvestre 02.03.2016  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge 26.03.2018  
Conselleria de Cultura i Esport 21.06.2011  
  
  
Per part d'aquesta Direcció General, com a òrgan ambiental, i conforme al que es disposa en l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació presentada ha de sotmetre's a consulta a les administracions sectorials perquè, si ho estimen oportú, hi formulen suggeriments.  
No obstant això, vist que la documentació remesa per l'STU d'Alacant en data 26.02.2019 per a avaluació ambiental: ?Pla parcial modificatiu del sector 4 de Finca Terol de Tibi. Document refós segons l'acord de Ple de l'Ajuntament de Tibi de 01.10.2013- és el document esmenat per l'òrgan promotor d'acord amb els informes emesos, vistes les administracions consultades per aquest i el contingut dels informes emesos; l'òrgan ambiental els considera suficients per a realitzar l'avaluació ambiental del pla proposat, i per això no es procedeix a sol·licitar de nou els informes.  
5. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
Segons el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en compte els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certitud de la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb la prèvia consulta a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
5.1. Paisatge. El 26 de març de 2018, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet un informe favorable al Pla parcial modificatiu, en els termes en els quals s'ha presentat. En aquest informe, s'indiquen els acords adoptats per l'Ajuntament en resposta a l'informe previ desfavorable en matèria de paisatge de 06.09.2016:  
a) Respecte al desenvolupament dels sectors 1 i 2, que no han iniciat la seua urbanització, l'ajuntament ha acordat assumir el compromís municipal de conducta, en la revisió del pla general, actualment en redacció, a la seua desclassificació, i ha cursat a l'equip redactor del pla general les instruccions corresponents amb la finalitat de classificar els terrenys com a sòl no urbanitzable amb la categoria que corresponga en atenció als seus valors específics, i, en funció d'aquests, valorar la seua possible incorporació a la infraestructura verda.  
b) Respecte a la generació d'un nucli de característiques totalment urbanes entorn de CV-805, i especialment la localització d'un sòl terciari en un dels seus marges, s'ha incorporat documentació gràfica justificativa en l'estudi d'integració paisatgística refós.  
c) Respecte a la localització de les zones verdes, es justifica la inviabilitat administrativa de reubicar més superfície d'aquestes en les illes centrals. Les normes urbanístiques del pla parcial preveuen mesures compensatòries basades en l'arbratge de les parcel·les edificables, i en la desclassificació dels sectors 1 i 2, que es mantindran en el seu estat natural.  
d) S'incorporen al pla parcial, com a normes urbanístiques, les normes d'integració paisatgística de l'estudi d'integració paisatgística.  
  
e) Respecte al sistema d'espais oberts i l'adequació de l'estudi d'integració paisatgística als criteris de paisatge establits en el capítol V del títol III de la Directriu 38 de l'ETCV, aquests es resolen adequadament en el document refós.  
5.2. Biodiversitat. El 2 de març de 2016 el Servei de Vida Silvestre informa que ?consultat el Banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana, quant a espècies prioritàries que puguen veure's afectades per la modificació d'aquest pla parcial, l'única espècie present és Mauremys leprosa, que es localitza a la proximitat de la conca del riu Verd, en una àrea que no serà afectada per la modificació?.  
  
Que, quant a hàbitats d'interés comunitari fora de la Xarxa Natura 2000, no s'han cartografiat en l'àrea d'aquest pla parcial cap dels hàbitats protegits per l'art. 19 del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació.  
  
I, finalment, el sector 4 d'aquest pla parcial no es troba dins de cap espai de la Xarxa Natura 2000, ni tampoc té un efecte negatiu sobre les seues àrees de connexió.  
Per això, el Servei de Vida Silvestre considera que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000.  
5.3. Sòl forestal i vies pecuàries. El 12 d'abril de 2016, la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant informa que ?en referència als terrenys forestals, no existeix afecció a aquests, ja que es tracta de sòls urbanitzables?.  
En referència a les vies pecuàries i atés el projecte de classificació d'aquestes en el terme de Tibi, el pla parcial únicament afectaria un camí ramader de l'Assagador de Casa Seca, amb una amplària de 10 metres.  
Indica l'informe que ?vista la planimetria, concretament el Pla de qualificació i assignació d'usos i altres on es troba representat gràficament aquest camí ramader, així com la memòria del pla parcial refosa de desembre de 2013, s'observa que el camí ramader es queda fora dels límits del pla parcial; per tant, no suposa afeccions al terreny de domini públic pecuari.-.  
5.4. Risc d'inundació. PATRICOVA. El 27 de novembre de 2018, el Servei d'Ordenació del Territori emet la Resolució de la directora general d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, per la qual s'aprova l'estudi d'inundabilitat corresponent al Pla parcial modificatiu sector 4 Finca Terol (de data de redacció de gener de 2018), per considerar-se complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
5.5. Recursos hídrics. El 4 de novembre de 2016, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, després de l'emissió prèvia d'informes desfavorables, el 08.04.2011 i 24.05.2016, ?informa favorablement el Pla parcial modificatiu del sector 4 Finca Terol, al terme municipal de Tibi (Alacant), sense perjudici de les determinacions que, com a conseqüència d'estudis més detallats o nova documentació, es puguen establir en les autoritzacions que preceptivament, si escau, s'han d'obtindre d'aquest organisme.-  
El consum d'aigua en el municipi és, a data de l'informe, de 269.356 m³/any (inclou el consum de l'àmbit consolidat del sector 4 Finca Terol: 77.316 m³/any); i la demanda total futura, incloent la demanda dels sectors Finca Terol i Pinares de Meclí, arriba als 423.352 m³/any. Sobre la concessió d'aigües de titularitat municipal, l'ajuntament ha sol·licitat una ampliació de volum (expedient 2016RP0049), que disposa d'informe de compatibilitat hidrològica per a un volum de 423.352 m³/any.  
  
5.6. Infraestructures viàries. El 9 de maig de 2011, l'Àrea d'Infraestructures, Energia i Medi Ambient - Departament d'Obres Públiques de la Diputació Provincial d'Alacant informa que el pla parcial no afecta cap carretera de titularitat provincial.  
El 27 d'abril de 2011, la Direcció General d'Obres Públiques - Divisió de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures i Transport informa favorablement el pla parcial i indica que per a l'autorització dels accessos (2 rotondes sobre la carretera CV-805) es tramitarà, abans de la construcció d'aquests, l'oportú permís al Servei Territorial de Carreteres d'Alacant. Aquestes rotondes són a càrrec del sector.  
5.7. Educació. El 31 de maig de 2011, el Servei de Projectes i Construccions Educatives informa favorablement el pla parcial. ?Les condicions d'edificabilitat en les parcel·les d'ús escolar, establides en les normes urbanístiques, compleixen els mínims establits per aquesta Conselleria per a construir el tipus de centres educatius que són habituals per a aquesta administració.-  
En l'informe s'indica que ?atesa la distància al nucli urbà de Tibi, es considera el Pla parcial sector 4 autònom quant a les necessitats escolars en el tram educatiu d'Infantil i Primària. [?] Els alumnes de Secundària sobrevinguts pel desenvolupament del sector 4 es poden escolaritzar a Ibi.- ?En el sector 4, es reserva una parcel·la de superfície de 6.502,15 m² grafiada en plànols com S. ED 1, que seria suficient per a acollir un centre de perfil 3I+6P.-  
Es comprova que la reserva de parcel·la amb destinació equipament ús educatiu S. ED 1 de superfície 6.502,15 m² es manté en la versió del Pla parcial modificatiu del sector 4 de Finca Terol de Tibi. Document refós segons l'Acord de Ple de l'Ajuntament de 01/10/2013.  
  
5.8. Patrimoni. El 21 de juny de 2011, la Direcció General de Patrimoni Cultural emet l'informe favorable ?als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià?, sempre que es complisquen les mesures correctores d'índole etnològica indicades en l'informe: ?s'hauran de documentar en extensió els elements etnològics impactats i executar la posada en valor dels elements etnològics conservats.-  
5.9. Activitats terciàries. L'1 de març de 2011, la Direcció General de Comerç i Consum informa que, com que l'alternativa tècnica proposa una edificabilitat terciària d'11.556 m² i la possibilitat d'instal·lar grans establiments de projecció supramunicipal, es recomana que aquestes determinacions queden avalades per un estudi específic de trànsit, així com determinar la capacitat d'estacionament necessària, estimar l'impacte ambiental d'aquestes activitats i establir condicionants vinculats a la seua integració paisatgística. La implantació d'aquests establiments comercials, es recorda, quedarà obligada a obtindre, amb caràcter previ a l'atorgament de llicències municipals d'obra i activitat, l'autorització d'aquesta Conselleria prevista en la corresponent legislació sectorial.  
  
6. Anàlisi i valoració. Es proposa un pla parcial que completa i modifica les determinacions de la modificació i homologació de les NS del planejament municipal en l'àmbit del Pla parcial ?Finca Terol- (HMFTerol) del municipi de Tibi (Alacant), aprovades per la Resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, de 6 de maig de 2002. Es modifiquen aspectes de l'ordenació estructural del sector 4 (197 ha), i en concordança amb aquests, s'estableix l'ordenació detallada, atenent l'estat previ de semiconsolidació urbanística que presenta.  
  
Diagnòstic de la situació actual. El sector 4 es destina íntegrament a l'ús residencial de baixa densitat, d'edificació, principalment, de tipologia unifamiliar aïllada. El complex es distribueix en parcel·les d'una grandària mitjana (800-1.000 m², aproximadament) i edificació de PB+I. S'informa que pràcticament la totalitat de les parcel·les es troben tancades, mitjançant mur o malla, i que en un gran nombre d'aquestes s'ha conservat part de l'arbratge natural.  
Les parcel·les es troben en 3 situacions diferents: urbanitzades i edificades, sense urbanitzar i edificades, i sense urbanització ni edificació. Hi ha una zona ocupada per una pineda amb estrat arbustiu pobre i zones de bosc baix entre parcel·les ja edificades. També es localitzen, en l'extrem sud-occidental del sector, zones de cultiu abandonades. En l'àmbit del pla parcial, no es localitzen aprofitaments ramaders, cinegètics, miners ni forestals.  
Descripció de l'alternativa plantejada en el Pla parcial. Aquest informe ambiental i territorial estratègic (IATE) es realitza sobre la base de la informació del document presentat, redactat el desembre de 2013, i del contingut dels informes sectorials emesos. Vist l'abast i l'objecte de la proposta, no es plantegen alternatives, únicament es presenten les determinacions proposades per al sector 4 del Pla parcial Finca Terol.  
  
L'àmbit de la Finca Terol inicia la seua transformació urbanística amb l'aprovació de Pla parcial en 1976 (PP-76); l'àmbit s'incorpora a les NS aprovades en 1982 com a sòl apte per a urbanitzar i es regula per la normativa del PP-76. L'instrument d'ordenació es modifica en 2002 per a adaptar-se als canvis legislatius precedents; no obstant això, amb aquesta actuació es deroga la regulació detallada d'aquest, vigent fins a aquell moment. La modificació que ara s'avalua estableix l'ordenació detallada del sector, a fi de regular les obres d'urbanització i edificació que resten per a la total consolidació d'aquest.  
  
Descripció de l'única alternativa presentada. Aquesta alternativa proposa establir l'ordenació detallada del sector 4.  
- No es modifica la classificació del sòl establida en la modificació i homologació de 2002.  
- L'ordenació detallada està determinada per l'alt grau de consolidació existent i pel traçat viari obert a l'ús públic conforme a l'ordenació del pla parcial de 1976.  
- Es manté majoritàriament la distribució parcel·lària existent i la tipologia actual, i es crea en la zona pròxima a l'accés un nucli amb caràcter més dens on es concentren els principals equipaments públics, les zones d'edificació terciària i la zona d'ordenança d'edificació oberta.  
  
- Es manté lliure d'edificació el límit oest al costat del barranc de la Font i es destina a zones verdes computables i no computables.  
  
- El marge esquerre de la CV-805 es destina a zones verdes i edificació terciària.  
- S'actualitzen les fitxes de planejament i gestió.  
- Es conserva la bassa de carreus situada sobre el Molí de Baix i es destina el sòl a zona verda. La resta de zones verdes se situen a l'interior del sector buscant àrees vacants d'edificació residencial i distribuïdes homogèniament per a prestar el millor servei als residents.  
  
- La resta d'elements de valor etnogràfic alt, segons la prospecció arqueològica-etnogràfica: Molí de Terol de baix i caseriu de Terol queden preservats del desenvolupament urbà i s'exclouen d'aquest pel tractament d'edificació consolidada i perquè queden envoltats d'espais públics (zones verdes i viaris).  
Valoració. Ens trobem davant d'un sector classificat com a sòl urbanitzable des de 1976, que ha adaptat la seua regulació urbanística als canvis legislatius produïts en els últims 40 anys, i que actualment presenta un elevat nivell de consolidació per edificació residencial unifamiliar, que són l'ús i la tipologia principals.  
La modificació ara proposada no suposa la reclassificació de nou sòl no urbanitzable, respecte al que ja s'ha aprovat, i es mantenen els límits del sector definits per la modificació i homologació de 2002.  
  
En la tramitació urbanística de la present modificació, s'ha realitzat consulta a les administracions amb interessos sectorials afectats, i s'han incorporat al pla parcial les determinacions indicades en els respectius informes, de manera que s'ha obtingut un pronunciament definitiu favorable a la proposta.  
Valoració de la proposta. Analitzada la proposta atenent la documentació presentada i els informes sectorials emesos, s'observa que la modificació del pla parcial es realitza sobre terrenys classificats des de 1976 com a sòl urbanitzable amb qualificació residencial, sense que en aquest àmbit, tal com es dedueix dels informes emesos, es produïsquen incidències sobre el model territorial establit en la planificació urbanística municipal, ni sobre elements del patrimoni natural i cultural; en la proposta d'urbanització s'adopten mesures correctores per a minimitzar el risc d'inundació que afecta un dels límits del sector, i s'incorporen en les normes urbanístiques mesures específiques per a garantir la integració paisatgística de l'actuació; per això, aquesta alternativa es considera compatible a efectes ambientals en els termes proposats i d'acord amb les consideracions finals d'aquest acord.  
  
7. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic, mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
8. Proposta d'acord  
Conforme al que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat.  
Segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, el Pla parcial del sector 4 Finca Terol de Tibi no afecta el model territorial ja implantat i vigent al municipi, no afecta elements del patrimoni natural; incideix únicament sobre un àmbit de sòl urbanitzable parcialment consolidat pels usos residencials. Respecte al patrimoni cultural, s'atendran les determinacions indicades per l'administració competent en la matèria.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre l'Informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla parcial del sector 4 Finca Terol de Tibi (Alacant) d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per considerar que la nova ordenació detallada proposada no tindrà efectes significatius negatius sobre el medi ambient, de manera que correspon continuar la tramitació d'aquesta conforme a la seua normativa sectorial, sempre que es complisquen les determinacions següents:  
Abans de l'aprovació definitiva, d'acord amb l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, s'han de complir les mesures correctores d'índole etnològica assenyalades en aquest i sol·licitar un informe respecte a aquestes.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació del Pla parcial del sector 4 Finca Terol de Tibi (Alacant) en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica d'aquesta.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre l'Informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla parcial del sector 4 Finca Terol de Tibi perquè considera que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que, contra la present resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
La qual cosa notifique perquè se'n tinga coneixement i als efectes oportuns.  
Fet que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, tal com ho autoritza l'article 18.2 de Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.   
  
València, 7 d'octubre de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Avaluació ambiental del Pla de mobilitat urbana sostenible  
  
Promotor: Ajuntament  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Localització: Rafelbunyol (València)  
Expedient: 45/2019-EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 26 de setembre de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'Informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Rafelbunyol, en els termes següents:  
A) Documentació aportada   
En data 15 de febrer de 2019, va tindre entrada, en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud de l'Ajuntament de Rafelbunyol per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Rafelbunyol, acompanyada del document inicial estratègic (DIE) i de l'esborrany del PMUS.  
Amb l'observació que la documentació aportada no és adequada per a iniciar el procediment d'avaluació, es requereix l'Ajuntament perquè en remeta la documentació completa.  
En data 20 de maig de 2019, remet la documentació completa del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Rafelbunyol, la qual és conforme al que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), per la qual cosa s'inicia el procediment d'avaluació ambiental estratègica.  
La documentació queda constituïda pels documents següents:  
1. Document inicial estratègic (DIE)  
2. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible  
B) Planejament vigent  
El planejament vigent en el municipi el constitueixen les normes subsidiàries aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València el 7 de novembre de 1995 (BOP núm. 306, de 26/12/1995).  
Les normes subsidiàries de Rafelbunyol van ser sotmeses a avaluació ambiental (exp.: 178/95-AIA) i, en data 11 d'agost de 1995, s'emet la Resolució de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Declaració d'impacte ambiental favorable amb condicionants.  
Posteriorment, la Comissió Territorial d'Urbanisme de València aprova definitivament l'homologació de les normes subsidiàries en data 21 de desembre de 1999 (BOP núm. 37, de 14/02/2000). El projecte d'homologació de les normes subsidiàries va ser sotmés a avaluació ambiental i es va emetre en data 16 de novembre de 1999 la Resolució de la Direcció General de Qualitat Ambiental de Declaració d'impacte ambiental favorable amb condicionants.   
C) Pla de mobilitat urbana sostenible: objecte i justificació  
Tal com recull la documentació aportada, el repte principal de la mobilitat és aconseguir que els desplaçaments es facen de la manera més sostenible possible, amb un repartiment modal preferent cap a formes sostenibles: a peu, en bicicleta, en transport públic i, finalment, en vehicle privat.  
L'anàlisi de la situació actual del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Rafelbunyol conclou que la principal problemàtica de la mobilitat en la població és:  
 Quant a accessibilitat externa, els accessos mitjançant transport privat, quan plou, es queden tallats, de manera que deixen el municipi aïllat.   
 No existeix un sistema de transport públic d'autobusos, ni local ni de comunicació amb altres poblacions.  
 Hi ha una parada de metro que és final de línia i que comunica amb la capital i amb altres poblacions, però amb una freqüència de pas molt baixa.  
 La via del tren suposa una barrera per al trànsit tant motoritzat com alternatiu perquè limita els punts d'encreuament sota aquesta a dos en tota la població.  
 Quant a l'accessibilitat per als vianants, les infraestructures existents per a trànsit per als vianants són, en alguns casos, insuficients, en altres, deficients, i en algun cas no existeixen. En el nucli antic de la població, els carrers són estrets i les voreres tenen dimensions molt reduïdes, per la qual cosa no permeten la circulació segura als vianants. A més, no són accessibles per a persones de mobilitat reduïda (PMR).  
 Quant a l'accessibilitat ciclista, no existeixen quasi infraestructures i no hi ha carrers de trànsit compartit.  
 Quant al transport privat en vehicles motoritzats, no existeix un itinerari amb continuïtat a l'interior de la població.  
 La connexió entre el nucli de la població i el polígon industrial es realitza mitjançant dos passos inferiors que queden tallats en cas de pluja i en un punt a nivell en el qual formen intersecció cinc carrers en una rotonda de dimensions molt reduïdes.  
 Quant a les places d'aparcament, no es troben senyalitzades ni horitzontalment ni verticalment en la majoria dels casos.  
Per a la resolució d'aquesta problemàtica, es plantegen els següents objectius i mobilitat:  
 Recuperar espai de la via pública per a les formes no mecanitzades de transport: vianants i ciclistes, amb la qual cosa es millora la qualitat de l'entorn urbà per a retornar als carrers i les places el seu protagonisme com a espais de convivència.  
 Suprimir barreres als desplaçaments per a persones amb mobilitat reduïda: accessibilitat universal.  
 Crear itineraris d'accés per a ciclistes i vianants als principals centres atractors: CEIP, institut ESO, centre de salut, ajuntament, zones esportives.  
 Millora de la seguretat dels desplaçaments, reduir l'accidentalitat mitjançant el control de la velocitat en el nucli urbà. Implantació de zones 30 i de carrers de convivència amb trànsit no motoritzat per a aconseguir una reducció efectiva de la velocitat de circulació en el nucli urbà de la població.  
 Creació d'aparcaments dissuasius perifèrics que faciliten l'aproximació al nucli urbà i permeten el desplaçament a peu dins del nucli urbà.  
 Reduir emissions de contaminants i soroll. Apostar per la descarbonització del sistema de transport i potenciar les formes no motoritzades. Impulsar el consum de combustibles alternatius en vehicles públics.  
  
 Potenciació del transport públic. Ampliar la freqüència de pas dels trens.  
 Introduir progressivament noves tecnologies aplicades a la mobilitat, per a facilitar la informació en temps real i fer accessible tota la informació sobre la mobilitat en el nucli urbà.  
 Informar i reeducar la població, especialment els més joves, en els avantatges de desenvolupar hàbits de mobilitat més sostenibles. Sensibilitzar i conscienciar sobre la problemàtica de la mobilitat actual i la necessitat d'orientar-la a criteris d'eficiència energètica i ambiental. Fomentar la participació ciutadana en l'impuls de la mobilitat sostenible.  
D) Característiques del pla de mobilitat urbana sostenible  
D.1. Àmbit de la proposta  
L'àmbit d'actuació del PMUS és el terme municipal de Rafelbunyol. Tal com s'indica en el DIE, en el pla només es preveuen actuacions en sòl urbà i/o urbanitzable.  
D.2. Estudi d'alternatives  
El DIE presenta dues alternatives:  
 Alternativa 0: situació actual. Absència de planificació.  
Es correspon amb el manteniment de les circumstàncies i tendències urbanístiques actuals. En aquesta alternativa, no es realitza cap actuació encaminada a optimitzar els desplaçaments. Aquesta situació suposaria l'increment progressiu d'emissions a l'atmosfera i continuarien sense existir itineraris ciclistes i recorreguts adaptats per a persones amb mobilitat reduïda (PMR).  
 Alternativa 1: desenvolupament del PMUS.   
Suposa l'aplicació de millores als carrers del nucli urbà actuant per fases, de manera que aquestes s'inicien en el nucli antic de la població i s'hi apliquen posteriorment millores radials en els eixos que condueixen als principals centres atractors de viatges.  
Aquesta alternativa promourà l'ús de vehicles no motoritzats amb la millora de l'accessibilitat per als vianants i ciclistes, així com l'accessibilitat de PMR al nucli antic de la població. Es millorarà la comunicació d'aquest nucli antic amb els principals centres atractors de viatges. A més, permetrà la definició de zones 30 de calma de trànsit a l'interior de la població, de manera que es reduïsquen les emissions.  
D.3. Característiques de la proposta  
Després d'estudiar i analitzar la situació en la qual es troba la mobilitat de Rafelbunyol, es defineix un programa d'actuació del PMUS estructurat en sis línies estratègiques:  
1. Mobilitat per als vianants:  
1. Creació i potenciació d'itineraris per als vianants  
2. Assegurar la permeabilitat a PMR  
3. Permeabilització per als vianants  
2. Mobilitat ciclista:  
1. Creació d'infraestructura ciclista adequada  
2. Permeabilització ciclista  
3. Transport públic:  
1. Adaptació de l'oferta de transport públic a la demanda  
2. Potenciació de la intermodalitat  
4. Transport en vehicle privat:  
1. Jerarquització i reordenació de la xarxa viària urbana  
2. Millora de la seguretat viària  
3. Potenciació de la descarbonització del transport  
5. Gestió d'aparcaments:  
1. Regularització de places d'aparcament  
2. Introducció de noves tecnologies  
6. Informació i participació ciutadana  
1. Comunicació i promoció   
2. Participació ciutadana  
En l'anàlisi de les propostes, s'han definit tres escenaris:   
- A curt termini: inclou propostes i actuacions que es corresponen amb mesures de ràpida implantació el desenvolupament de les quals no supose un cost econòmic elevat ni requerisca la realització de complexos treballs i estudis preliminars de disseny. Es considerarà curt termini el període des del moment de l'aprovació del PMUS durant dos anys.  
- A mitjà termini: es corresponen amb mesures i propostes que d'alguna manera complementen altres actuacions que ja s'han dut a terme a curt termini. Es considerarà mitjà termini entre dos i cinc anys des de l'aprovació del PMUS.  
- A llarg termini: es considerarà llarg termini entre cinc i 10 anys des de l'aprovació del PMUS.  
Per a cada proposta d'actuació, s'elabora una fitxa resum en la qual s'inclou la informació següent:  
1. Número i denominació de la mesura que cal adoptar.  
2. Línies estratègiques en les quals s'emmarca la proposta.  
3. Horitzó temporal d'aplicació.  
4. Prioritat.  
5. Descripció general de l'actuació.  
6. Descripció gràfica de l'actuació.  
7. Estimació econòmica de la proposta.  
S'indiquen, a continuació, les línies i propostes d'actuació del PMUS.  
1. Jerarquització i reordenació de la xarxa viària urbana  
2. Conversió en zona de vianants del nucli antic  
3. Creació d'itineraris per a ciclistes i vianants preferents  
4. Millora general de l'accessibilitat en el municipi  
5. Permeabilització de la Séquia de Moncada  
6. Permeabilització de la via del tren (FGV)  
7. Creació de bosses aparcabicis a l'interior de la població  
8. Execució d'un carril bici segregat que circumval·le la població  
9. Increment de la freqüència de pas dels trens  
10. Millora de les condicions de senyalització en diversos encreuaments  
11. Millora de les comunicacions entre el nucli urbà i el polígon industrial  
12. Millora de les condicions d'encreuament a la plaça de la Puríssima  
13. Millora general de la senyalització horitzontal i vertical  
14. Execució d'una ronda perimetral  
15. Instal·lació de zones de recàrrega de vehicles elèctrics  
16. Creació d'aparcaments per als diferents col·lectius  
17. Creació de bosses d'estacionament dissuasiu a la perifèria del nucli urbà  
18. Desenvolupament d'una aplicació mòbil per a informació de places lliures  
19. Realització de campanyes d'informació i promoció de la mobilitat sostenible  
20. Desenvolupament d'una aplicació mòbil informativa  
21. Realització d'enquestes d'opinió  
D.4. Efectes previsibles del PMUS en el medi ambient  
En l'apartat 5 del document inicial estratègic, en relació amb els efectes previsibles sobre el medi ambient i sobre els elements estratègics del territori derivats de l'aplicació del PMUS, s'indica que, atenent la naturalesa del mateix pla i la formulació dels objectius d'aquest, l'impacte ambiental que se'n derive de l'aplicació serà positiu.  
El DIE indica que els impactes del PMUS provindran de la reducció de l'ús del vehicle privat. Entre els principals efectes ambientals, de caràcter positiu, cal indicar:  
- Reducció de la contaminació atmosfèrica i acústica.  
- Estalvi en el consum de combustibles fòssils i la substitució d'aquests per altres modalitats de transport (a peu, bicicleta, etc.) que permetran reduir l'impacte negatiu que suposa l'ús d'aquest recurs no renovable.  
- Foment d'hàbits saludables entre la població, la qual cosa suposa una millora del seu benestar i de la salut de les persones.  
- Recuperació de l'espai urbà per al vianant, la qual cosa comporta una millora en les relacions entre la població.  
E) Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les següents administracions públiques afectades.  
  
Administració pública consultada Consulta Informe  
C. HABITATGE - SDG MOBILITAT - Servei de Mobilitat Urbana 23/05/2019 8/07/2019  
C. HABITATGE - SDG MOBILITAT - Servei de Planificació 23/05/2019 20/06/19  
C. AGRICULTURA, MA, CC i DR - SDG CANVI CLIMÀTIC I QUALITAT AMBIENTAL - Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera 23/05/2019 26/06/2019  
SERVEI TERRITORIAL URBANISME - VALÈNCIA 23/05/2019 23/09/19  
C. HABITATGE - SDG ORDENACIÓ DEL TERRITORI I PAISATGE - Servei Ordenació del Territori - PATRICOVA 23/05/2019 15/10/2019  
C. HABITATGE - SDG ORDENACIÓ DEL TERRITORI I PAISATGE - Servei Infraestructura Verda i Paisatge 26/09/2019  
FERROCARRILS DE LA GENERALITAT VALENCIANA - FGV 23/05/2019   
  
  
Els informes rebuts es publiquen en la web www.agroambient.gva.es/eae, juntament amb l'Informe ambiental i territorial estratègic.  
F) Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
Segons el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en compte els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certitud en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb la prèvia consulta a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'àmbit urbà, i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, serveis i llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme actuant, fonamentalment, sobre dos àmbits:   
- Un nou equilibri de les formes de transport que aposta, fonamentalment, per aquelles amb més eficàcia ambiental i social: transport públic davant del privat i formes de transport no motoritzat. Aconseguir aquest objectiu requereix tant mesures d'estímul cap a les noves formes de transport com mesures dissuasives. Per a això, s'ha d'actuar sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) com de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards d'aparcaments per a diferents formes de transport).  
  
- La planificació urbana i el model de ciutat, amb la disminució de la necessitat de mobilitat urbana tant en necessitat com en longitud de desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, al canvi modal prioritzant les formes més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) que contribuïsca, al mateix temps, a la disminució de les emissions originades pel sector transport, com són les fan referència a emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida de la ciutadania (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
En aquest sentit, s'expressa l'art. 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que ?2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'acompanyarà dels indicadors que s'estimen pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, particularitzant les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva d'acord amb els ritmes i límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals?.  
Atesos els anteriors criteris, es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Rafelbunyol en funció de les propostes realitzades i partint de la consideració que, a la vista de la descripció i el contingut de les que es recullen en l'esborrany del PMUS, totes les propostes es plantegen en sòl urbà i/o urbanitzable del municipi (sense afecció al sòl no urbanitzable).  
El PMUS de Rafelbunyol atén el que, quant a competències administratives, estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Rafelbunyol es durà a terme sobre les propostes que siguen de competència municipal.  
Analitzem, a continuació, les línies estratègiques que es proposen en el PMUS de Rafelbunyol:  
1. Mobilitat per als vianants i ciclistes  
Es proposa la conversió en zona de vianants del nucli antic, la creació d'itineraris per a ciclistes i vianants preferents, la millora de l'accessibilitat, la permeabilització de la Séquia de Moncada i la permeabilització de la via d'FGV, la creació d'infraestructura ciclista adequada i de bosses aparcabicis a l'interior de la població.  
Entre les propostes, destaca la permeabilització de la via d'FGV que actualment divideix la població en dues meitats, que proposa el desplaçament de l'estació d'FGV al límit sud de la població i la substitució de la via per una plataforma tramviària que millore la permeabilitat per als vianants i ciclistes en el nucli de població.  
Són mesures tendents a reorganitzar l'espai públic del viari en sòl urbà de Rafelbunyol a fi de recuperar espai per al vianant i per al ciclista en condicions de seguretat i comoditat, la qual cosa comporta actuacions de reurbanització, en fases programades, de les vies públiques afectades per la proposta de jerarquització de vials: creació de zones 30, carrers per als vianants, itineraris segurs, la creació d'aparcabicis en centres atractors, la generació de nous carrils bicis estructurants, etc. Es proposen actuacions per a millorar la mobilitat, l'accessibilitat i la seguretat en el desplaçament de vianants i ciclistes.  
  
Aquesta mesura, juntament amb l'impuls de la interconnexió dels eixos per als vianants i ciclistes existents, permetrà vertebrar el municipi i fomentarà els viatges en formes no motoritzades.  
La reurbanització gradual dels vials que es proposa contribuirà efectivament a diversos dels objectius ambientals: calma del trànsit i inferior emissió de gasos i reducció de la contaminació acústica, disminució de zones d'aparcament amb la conseqüència de la disminució del trànsit d'agitació.  
2. Transport públic  
Les propostes van encaminades a potenciar la intermodalitat entre el mode ciclista i el transport per ferrocarril (FGV línia 3 del metro), així com a potenciar un increment de freqüències en el servei d'FGV.  
Les propostes realitzades en el PMUS contribueixen a l'augment d'oferta del transport públic amb tren (FGV) i la intermodalitat; per tant, propostes que promouen l'ús del transport públic, en detriment del privat, amb els consegüents beneficis ambientals per la reducció de contaminants i la millora de la qualitat dels ciutadans.  
3. Transport en vehicle privat  
Les mesures proposades, vinculades amb les corresponents a les de les estratègies de mobilitat per als vianants i ciclistes, sorgeixen de la jerarquització viària que es proposa, a fi de recuperar espai per a les formes no motoritzades i desincentivar l'ús del vehicle privat. A més, es potencien actuacions per a la millora de la seguretat viària a través d'una adequada senyalització i mesures de calma del trànsit; i actuacions per a fomentar la descarbonització en el sistema de transport mitjançant la instal·lació de punts de recàrrega elèctrica.  
En global, aquestes actuacions contribueixen a un ús més racional del vehicle privat amb la consegüent contribució ambiental: reducció de vehicles, reducció d'emissions contaminants a l'atmosfera i reducció de contaminació acústica.  
4. Gestió d'aparcaments  
La jerarquització viària comporta la necessitat d'analitzar l'estacionament requerit per a persones de mobilitat reduïda, l'estacionament en zones industrials del municipi i l'estacionament per a residents. Això es complementa amb l'estudi d'àmbits per a la ubicació d'aparcaments dissuasius en la perifèria del nucli urbà i/o urbanitzable, i la proposta d'una aplicació mòbil per a obtindre informació de places d'estacionament lliures.  
Les mesures previstes contribueixen a la millora en la gestió de l'estacionament en el viari públic, de manera que desincentiven l'entrada de trànsit d'agitació al nucli de població amb un resultat beneficiós per a la qualitat de vida dels residents.  
5. Informació i participació ciutadana  
El pla proposa la realització de campanyes d'informació i promoció de la mobilitat sostenible en el municipi a través de la pàgina web i les xarxes socials, així com la realització d'enquestes d'opinió. Per això, les propostes tendents a sensibilitzar, augmentar el coneixement de la mobilitat sostenible i el foment d'hàbits saludables en el desplaçament contribuiran positivament a la consecució dels objectius generals i específics del PMUS.  
Vegem, a continuació, altres consideracions que contenen les consultes realitzades:  
El Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat remet l'informe, rebut en data 8 de juliol de 2019, en el qual, entre altres aspectes, s'indica:  
 L'àmbit i el contingut del PMUS s'estimen adequats en relació amb les determinacions de la Llei 6/2011, de mobilitat, de la Comunitat Valenciana.   
 Les propostes, a excepció de la núm. 6. Permeabilització de la via del tren (FGV) del PMUS, no entren en contradicció amb les del Pla bàsic de mobilitat de l'àrea metropolitana de València, aprovat per resolució del 29 de novembre de 2018 (DOGV de 13-12-2018), ni amb les del Pla de mobilitat de l'àrea metropolitana de València (PMoMe), en elaboració, bàsicament pel seu caràcter local.  
No obstant això, el document s'ha de completar o corregir en relació amb les consideracions següents:  
1. El PMUS ha de contindre un pla viari on es propose una jerarquització de la xarxa viària i s'indiquen amb claredat els carrers del nucli urbà que formen part de la xarxa principal de mobilitat, així com els seus sentits de trànsit.  
2. S'ha d'analitzar en la part informativa la seguretat dels passos per als vianants i s'ha de proposar un disseny geomètric i de senyalització per a implantar amb caràcter general als carrers secundaris. Es proposaran, així mateix, els criteris de senyalització dels passos per als vianants als carrers de la xarxa principal.  
3. En relació amb la mesura núm. 8, Execució d'un carril bici segregat circumval·lant la població, el tram que engloba el c/ Maestro Rodrigo i el polígon 7 està previst en el Pla bàsic com a tram ciclista que s'ha de desenvolupar ja projectat (en aquest cas, per la Diputació de València en el projecte ?Per l'Horta Nord amb bici?). Aquesta proposta es troba vinculada amb la mesura núm. 14, Execució d'una ronda perimetral.  
  
4. Ha de suprimir-se en la mesura núm. 6, Permeabilització de la via del tren, el desplaçament de l'estació actual i la proposta de conversió tramviària. Les actuacions en la línia 3 s'aborden en el Pla de mobilitat metropolitana i, per tant, el Pla de mobilitat no pot proposar actuacions sobre aquest tema. No obstant això, en la part informativa, es pot analitzar la problemàtica de la plataforma del metro en relació amb la mobilitat general de Rafelbunyol.  
5. S'ha d'abordar el càlcul de les emissions de contaminants a l'atmosfera relacionades amb el transport en el municipi de Rafelbunyol, per a la qual cosa cal caracteritzar la situació de partida, els valors de la qual es veuran atenuats després de la implementació de les propostes definides en el PMUS.  
Així també, el Pla de mobilitat completat amb el que s'ha indicat en aquest informe s'ha de remetre al Servei de Mobilitat de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació del pla per l'Ajuntament de Rafelbunyol, segons el que preveu l'article 10 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana.  
L'informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat, rebut en data 20 de juny de 2019, indica, entre altres, les consideracions següents:  
 La documentació aportada en el PMUS és compatible amb la legislació sectorial de carreteres vigent.  
 Respecte al servei de transport interurbà, serà el Pla de mobilitat metropolitana de València (PMoMe) el que determine les actuacions necessàries en matèria de transport i mobilitat interurbà. En aquest sentit, s'indica que:  
- S'han d'eliminar del PMUS les actuacions següents de la mesura núm. 6, Permeabilització de la via del tren:  
- Desplaçament de l'estació actual cap al límit sud de la població i desmuntatge de la via  
- Execució de plataforma de tramvia en el tram final de la línia  
- Existeixen dues línies de transport interurbà de passatgers amb autobús, el projecte de servei públic de les quals (CV'102) ha sigut aprovat recentment, que tenen parada a Rafelbunyol: L-5Na Puçol-Rafelbunyol i L-5Nb València-Rafelbunyol. En cas que els canvis de sentit dels carrers proposat en el PMUS afectara el recorregut de l'autobús previst en el projecte de servei públic aprovat, s'haurà de comunicar al Servei de Gestió de Transport de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat, per a procedir a la reubicació de les parades o el canvi en els recorreguts, si fora necessari. Qualsevol proposta de canvi que afecta la freqüència de pas aprovada en el projecte ha de ser informada pel servei esmentat.  
 Respecte als aparcaments dissuasius:  
- Les zones proposades en el PMUS per a la ubicació d'aparcaments dissuasius faciliten l'eliminació d'aparcament en el centre urbà de manera adequada.  
- D'altra banda, i atés que aquestes propostes es troben allunyades de les parades de metro i autobús interurbà, i a fi de facilitar la intermodalitat i l'ús del transport públic, s'haurà de proposar la millora de la zona d'aparcament existent a l'av. Sant Pere, al costat de l'estació de metro, amb la inclusió d'una zona segura d'aparcabicis o proposar una altra ubicació pròxima que servisca per a aquest objectiu.  
Conclou el Servei de Planificació, en relació amb el PMUS de Rafelbunyol, que s'han identificat els estudis necessaris, en el que correspon a les competències d'aquest servei (afecció a infraestructures de titularitat autonòmica i xarxa estructural viària) per a considerar-les en la redacció d'aquest.  
L'informe, de data 15 d'octubre de 2019, del Servei d'Ordenació del Territori, en matèria de risc d'inundació (PATRICOVA), posa de manifest que, segons la cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI), gran part de l'àmbit objecte del Pla de mobilitat es troba afectat per diferents períodes de retorn com són 10, 50, 100 i 500 anys. El Pla de mobilitat no fa cap referència a l'afecció de la cartografia de l'SNCZI que s'hauria de tindre en compte en les diferents actuacions que es pretenen desenvolupar, en particular, en les que tenen per objecte modificar la morfologia urbana.  
Des del punt de vista de la vulnerabilitat, les actuacions previstes en el Pla de mobilitat que puguen veure's afectades per la inundabilitat seran les que suposen la construcció de vies ciclistes i per als vianants, nous traçats de vies ciclistes, la millora del disseny urbà mitjançant la seua reordenació o els projectes de conversió de zones preferents per als vianants. Aquest tipus d'actuacions seran infraestructures a les quals serà aplicable l'article 21 de la normativa del PATRICOVA, que estableix que qualsevol element superficial que se situe en una zona inundable a una cota superior a 30 cm no ha de provocar un increment del risc d'inundació en els usos urbans actuals o planificats. En aquest sentit, les actuacions que suposen una modificació de la rasant actual del viari superior a 30 cm requeriran l'avaluació dels projectes i plans que les desenvolupen amb motiu de l'aprovació del Pla de mobilitat. Aquests projectes i plans seran objecte d'informe pel departament autonòmic competent en matèria d'inundabilitat prèviament a l'aprovació definitiva.  
L'informe del Servei d'Ordenació del Territori recull, entre altres, les consideracions següents:   
 El Pla de mobilitat urbana sostenible de Rafelbunyol està afectat per perillositat d'inundació; no obstant això, s'han de concretar, en els projectes que aquell desenvolupe, les actuacions que comporten l'alteració de la rasant i les seues afeccions, així com, en el cas que siga procedent, les mesures que es prevegen per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el PMUS serà compatible amb la normativa del PATRICOVA, sempre que incorpore en les actuacions que es projecten les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21.  
 Les actuacions previstes en el PMUS, si s'executen de manera que siguen compatibles amb la infraestructura verda i de reduït impacte, no es preveu que generen un increment significatiu del risc d'inundació.  
  
Conclou l'informe del Servei d'Ordenació del Territori que el PMUS de Rafelbunyol es troba afectat per perillositat d'inundació i és compatible, tenint en compte les consideracions exposades en el seu informe, amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundabilitat a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, de la Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, remet l'informe, rebut en data 25 de juny de 2019, en què s'indica:  
  
- El PMUS de Rafelbunyol ha de ser coherent amb l'Estratègia valenciana davant del canvi climàtic 2013-2020, aprovada pel Consell de la Generalitat el 22 de febrer de 2013, i la seua revisió (pendent d'aprovació).  
- Els municipis de menys de 20.000 habitants (com és el cas de Rafelbunyol, amb 6.796 habitants censats en 2017) no tenen l'obligació de realitzar un pla acústic municipal, però sí que han de realitzar estudis acústics associats als instruments de planejament.   
- El municipi de Rafelbunyol queda inclòs en el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona ES1007 Túria (àrea costanera). S'informa que, en relació amb els registres dels paràmetres de qualitat de l'aire en els últims anys, s'han registrat superacions dels valors normatius establits en el Reial decret 102/2001 per a l'ozó en el període 2013-2017. La disminució del trànsit rodat en la zona contribuirà a la disminució d'aquest contaminant atmosfèric.  
Segons el que s'ha indicat en l'esmentat informe del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, en relació amb les propostes realitzades pel PMUS de Rafelbunyol, cal deduir que hi ha coherència amb els objectius de l'Estratègia valenciana davant del canvi climàtic 2013-2020 i amb el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona ES1007.  
El Servei Territorial d'Urbanisme de València remet un informe, de data 23/09/19, en el qual es valora positivament la implantació d'un nou model urbà que afavorisca el transport públic, els recorreguts per als vianants, els ciclistes i les persones amb mobilitat reduïda, si bé realitza diverses consideracions per a millorar i completar les propostes d'actuació del PMUS en l'àmbit de sòl urbà i urbanitzable, encara que les relacionades amb la mesura núm. 6, ?Permeabilització de la via del tren?, s'han d'obviar atenent el que ha informat el Servei de Mobilitat Urbana i el Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat.   
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge remet un informe rebut en data 26 de setembre de 2019, en el qual se sol·licita la incorporació al PMUS d'un capítol dedicat a la infraestructura amb el contingut que en aquest informe s'especifica.  
Valoració  
Tenint en compte l'anterior i analitzades les propostes del PMUS de Rafelbunyol, s'entén que, en el seu conjunt, aquestes mesures:  
  
1. Col·laboren a un millor ús racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap a les formes de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la consegüent reducció de consum energètic.  
3. Desincentiva l'ús del vehicle privat en favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats a les formes motoritzades: emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
5. Promou la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
  
Les actuacions proposades pel PMUS de Rafelbunyol se circumscriuen al sòl urbà i/o urbanitzable, amb la qual cosa l'afecció ambiental es limita a aquest àmbit i es considera que tindrà efectes positius sobre la qualitat de vida dels ciutadans i que es reduiran els efectes negatius que el sistema de transport produeix sobre el medi ambient. No obstant això, atenent les consideracions realitzades pel Servei d'Ordenació del Territori, els projectes que desenvolupen les actuacions del PMUS i que estiguen situats en àmbits afectats pel risc d'inundabilitat, que puguen suposar una alteració morfològica de la rasant en més de 30 centímetres, requeriran un informe del Servei d'Ordenació del Territori competent en matèria d'inundabilitat.  
  
Les propostes del PMUS que queden relacionades amb infraestructures i sistemes de transport de caràcter supramunicipal s'han d'abordar des de solucions consensuades i autoritzades amb les administracions competents, de manera que es propicie la coordinació d'actuacions i l'adequada connexió de les infraestructures de mobilitat sostenible afectades.  
En relació amb les consideracions i propostes realitzades pel Servei Territorial d'Urbanisme de València, en l'informe de data 23/09/19, a excepció de les realitzades a la mesura núm. 6, ?Permeabilització de la via del tren?, poden ser analitzades i estudiades per l'Ajuntament de Rafelbunyol i, si escau, incorporades a la proposta definitiva del PMUS, i s'estimaran les que, per desenvolupar-se en sòl urbà o urbanitzable, no tenen incidència ambiental negativa i, per contra, puguen contribuir a l'objectiu general d'una mobilitat sostenible per al municipi.  
  
L'esborrany del PMUS proposa, per al seguiment del pla, tres tipus d'indicadors: els indicadors socioeconòmics, els indicadors modals i els indicadors ambientals.  
Pel que fa als indicadors ambientals i sense perjudici d'altres consideracions sectorials, se'n poden, no obstant això, realitzar les següents:  
1. S'ha de concretar el valor inicial dels indicadors i quantificar l'objectiu que es vol aconseguir.   
2. Es troben a faltar indicadors de caràcter més ambiental, entre els quals caldria incloure:  
 Els que permeten calcular l'empremta de carboni de la mobilitat al municipi de Rafelbunyol (sobre la base de les emissions CO2), aspecte que requeriria l'adopció d'una determinada metodologia de càlcul de l'empremta de carboni en la mobilitat urbana del nucli de població i la periodicitat en la qual calcular els indicadors.  
 Indicadors de seguiment de l'evolució d'emissions de contaminants atmosfèrics (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM).  
 Nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diferents localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat.   
 L'eficiència energètica en el model de mobilitat per a la qual es fa ús d'indicadors que permeten conéixer el consum energètic total derivat de la mobilitat motoritzada i la distinció entre consum d'energia per vehicle privat o per transport públic.  
3. Especificar les metodologies de càlcul proposades per a l'avaluació dels indicadors ambientals.  
G) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'aquests, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental. En concordança, l'article 46 de la LOTUP especifica els plans i programes que seran objecte de l'avaluació ambiental i territorial estratègica. En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
H) Proposta d'acord  
Analitzada la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Rafelbunyol, cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del planejament.  
Per això, segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i considerant, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Rafelbunyol no té incidència significativa negativa en el model territorial del municipi de Rafelbunyol, no afecta espais protegits ni forestals, les seues propostes se circumscriuen al sòl urbà i urbanitzable i, com que ha tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de Rafelbunyol no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre l'Informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Rafelbunyol, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius negatius sobre el medi ambient, de manera que correspon continuar la tramitació del programa conforme a la seua normativa sectorial, amb el compliment de les determinacions següents:  
1. El PMUS suprimirà en la mesura núm. 6, Permeabilització de la via del tren (FGV), les actuacions de desplaçament de l'estació actual i la proposta de conversió tramviària, tal com es requereix en l'informe del Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat, rebut en data 8/07/2019, es completarà amb la documentació requerida i es remetrà a aquest servei de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat, per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació definitiva per l'ajuntament, per a la qual cosa s'incorporaran, si escau, les determinacions que s'hi indiquen.  
2. El PMUS ha d'atendre les consideracions realitzades per l'Informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat rebut en data 20/07/2019.   
3. Els projectes que desenvolupen les actuacions del PMUS i que estiguen situats en àmbits afectats pel risc d'inundabilitat, que puguen suposar una alteració morfològica de la rasant en més de 30 centímetres, requeriran un informe del Servei d'Ordenació del Territori competent en matèria d'inundabilitat.   
4. El PMUS atendrà els requeriments recollits en l'Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, rebut en data 26 de setembre de 2019, per a la qual cosa incorporarà un capítol dedicat a la infraestructura verda amb el contingut que s'indica en aquest informe  
5. La redacció definitiva del PMUS de Rafelbunyol concretarà i aplicarà els següents aspectes en el pla de seguiment del PMUS:  
1. Incorporar la metodologia i el càlcul de l'empremta de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que s'estimen adequats, en concret, emissions CO2 equivalent, emissions contaminants i consum d'energia (Tep).  
2. Incorporar el procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
3. Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius que es volen aconseguir i la font d'informació.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible de Rafelbunyol en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.   
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre l'Informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Rafelbunyol, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que, contra la present resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que notifique perquè se'n tinga coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 16 d'octubre de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 21 de novembre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8701, del 19-12-2019 (2019/11783)

RESOLUCIÓN de 21 de noviembre de 2019 de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 24/19-EAE Alaquàs, 33/19-EAE Tibi y 45/19-EAE Rafelbunyol.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8701

Fecha DOGV
:   19-12-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/11783

CVE


Fecha del documento
:   21-11-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Rafelbunyol](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 21 de noviembre de 2019 de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 24/19-EAE Alaquàs, 33/19-EAE Tibi y 45/19-EAE Rafelbunyol. [2019/11783]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 24/19-EAE Alaquàs, 33/19-EAE Tibi y 45/19-EAE Rafelbunyol.  
  
«Informe Ambiental y Territorial Estratégico  
Trámite: Evaluación Ambiental del Plan de Movilidad Urbana Sostenible  
Promotor: Ayuntamiento  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento  
Localización: Alaquàs (València)  
Expediente: 24/2019-EAE  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 26 de septiembre de 2019, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de Informe Ambiental y Territorial Estratégico del Plan de Movilidad Urbana Sostenible (PMUS) de Alaquàs, en los siguientes términos:  
A) Documentación aportada  
En fecha 1 de febrero de 2019 tuvo entrada, en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de la Subdirección General de Evaluación Ambiental, la solicitud del ayuntamiento de Alaquàs para iniciar el proceso de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de Movilidad Urbana Sostenible (PMUS) de Alaquàs, acompañada de su correspondiente Documento Inicial Estratégico (DIE).  
La documentación aportada, es conforme a lo establecido en el artículo 50 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, de la Comunidad Valenciana (LOTUP).  
B) Planeamiento vigente  
El planeamiento vigente en el municipio es un Plan General aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo el 1 de abril de 2015.  
El Plan General de Alaquàs fue sometido a evaluación ambiental, emitiéndose en fecha 11 de enero de 2012 la Memoria Ambiental con condicionantes. El 21 de julio de 2014 se emitió una Memoria Ambiental complementaria.  
C) Plan de movilidad urbana sostenible: objeto y justificación  
Se encuentra dentro del área afectada por el Plan de Movilidad Metropolitana (PMoMe) de Valencia (en fase de tramitación), que plantea diversos objetivos con los que el Ayuntamiento de Alaquàs se alinea, y se ha marcado como prioridad, entre otras, la mejora de la movilidad peatonal y el incremento del transporte público. Es necesario destacar que las condiciones del municipio favorecen este planteamiento, al tratarse de un casco urbano reducido en tamaño y con orografía totalmente plana, donde el desplazamiento a pie o en bici es de corta distancia, y fácilmente puede implantarse una estrategia de proximidad en los servicios a toda la población.  
Queda justificado el objeto del PMUS para hacer frente a la problemática asociada a los sistemas del transporte, como son:  
 Problemas económicos: gasto energético y gasto excesivo del vehículo privado; que conlleva un exceso de ocupación de la vía pública y requiere una importante inversión en conservación de infraestructuras.  
 Problemas Sociales: menor calidad de vida de los ciudadanos por problemas derivados del tráfico y la falta de transporte público, las barreras arquitectónicas que dificultan el acceso de la población a la movilidad universal, la baja permeabilidad de los desplazamientos y la posibilidad de mejora en la participación de la ciudadanía en la toma de decisiones de su municipio.  
 Ambientales: contaminación acústica y ambiental (emisiones gases contaminantes) provocada por los vehículos motorizados, y agravante sobre los efectos del cambio climático y la concienciación de los habitantes de Alaquás.  
En particular, a nivel del municipio de Alaquás, los objetivos concretos del PMUS se resumen en los siguientes:  
 La regulación y control de acceso y del estacionamiento de vehículos.  
 El desarrollo y mejora de la oferta de los diferentes modos de transporte público.  
 Ordenación y explotación de la red principal del viario.  
 El fomento de la movilidad a pie y en bicicleta.  
 La regulación de la carga, descarga y reparto de mercancías en la ciudad.  
 Implantación de rutas seguras entre equipamientos docentes.  
 Inclusión de la infraestructura verde en las políticas de movilidad sostenible.  
 Integración en la trama urbana de los servicios y equipamientos generadores de desplazamientos para el fomento de los desplazamientos de movilidad.  
D) Características del plan de movilidad urbana sostenible  
D.1. Ámbito de la propuesta  
Las actuaciones propuestas por el PMUS de Alaquás se circunscribe al término municipal con su casco urbano y barrios periféricos, si bien dada su ubicación en L'Horta Sud, enclavada en el área metropolitana de Valencia, tiene en cuenta las características propias de movilidad inherentes a su emplazamiento.  
D.2. Estudio de alternativas.  
El DIE presenta dos alternativas:  
 Alternativa 0: Situación actual. Ausencia de planificación de movilidad sostenible, con lo que los documentos de planificación urbana carecerían de un plan director.  
 Alternativa Realización del PMUS.  
Tras estudiar y analizar la situación en la que se encuentra la movilidad urbana de Alaquás, se define un plan de propuestas de actuación del PMUS según horizontes temporales diferentes (corto, medio y largo plazo) atendiendo fundamentalmente a la dificultad técnica, económica y de gestión.   
Se plantean tres escenarios temporales:  
- Medidas a corto plazo: hasta 2 años.  
- Medidas a medio plazo: de 2 a 4 años.  
- Medidas a largo plazo: de 4 a 10 años.  
D.3. Características de la propuesta.  
El PMUS se desarrollará en dos fases, una primera de diagnóstico de la situación actual (visitas in situ, encuestas, entrevistas implicados?) y una segunda con los programas de actuación.  
Los planes de actuación previstos son un total de 6, con 21 programas concretos de diferentes horizontes temporales:  
1. Plan de itinerarios peatonales  
1.1. Creación de una red de itinerarios peatonales prioritarios  
1.2. Señalización de itinerarios peatonales y áreas estanciales  
1.3. Ampliación y mejora de zonas de prioridad peatonal  
1.4. Fomento de la movilidad a pie en los colegios.  
2. Plan de ciclabilidad urbana  
2.1. Propuesta de ampliación y conexión de las vías ciclistas.  
2.2. Red de aparcabicis municipal.  
2.3. Conservación y mantenimiento periódico del estado de las vías ciclistas  
2.4. Fomento y seguimiento de la movilidad ciclista.  
2.5. Gestión y regulación para los vehículos de movilidad personal.  
3. Plan de circulación y red viaria  
3.1. Jerarquización del viario  
3.2. Implantación de medidas de calmado de tráfico  
3.3. Adecuación de la oferta de zonas de carga y descarga a la demanda.  
4. Plan de fomento del transporte público y reparto intermodal  
4.1. Mejora de accesibilidad y de la información al usuario de las paradas  
4.2. Implementación de políticas tarifarias  
5. Gestión de Movilidad  
5.1. Organización de las competencias en materia de movilidad  
5.2. Actualización e implementación del PMUS  
5.3. Definición de criterios de intervención urbanística para minimizar el estacionamiento ilegal  
5.4. Definición de un marco estratégico de fomento de vehículos menos contaminantes.  
5.5. Introducción de criterios medioambientales en la política de compra municipal de vehículos de transporte.  
6. Plan de Estacionamiento  
6.1. Estudio de implantación de la zona de estacionamiento regulado gratuito  
6.2. Fomento de aparcamientos públicos y reducción del estacionamiento ilegal.  
D.4. Efectos previsibles del PMUS en el medio ambiente.  
En el apartado 5 del Documento Inicial Estratégico se realiza, a nivel de término municipal, el diagnóstico medioambiental, territorial y de la moviblidad antes de la aplicación del PMUS de Alaquás.  
En el apartado 6 del DIE se analizan los efectos previsibles sobre el medio ambiente. El impacto ambiental derivado de la aplicación del PMUS va a ser, por propia vocación, positivo, pudiendo prever los siguientes efectos sobre el mismo:  
- Pacificación y mejora de la eficiencia del tráfico rodado.  
- Supondrá la conectividad y la revalorización de la infraestructuras existentes y de nueva creación por medios no motorizados.  
- Supondrá la dotación de una jerarquía viaria adecuada al núcleo urbano.  
Todo ello acarreará como consecuencia directa una reducción de la demanda energética del sistema de transporte en el entorno urbano acompañada de las correspondientes reducciones de las emisiones atmosféricas y sonoras.  
En el apartado 7 se describen los efectos previsibles sobre los planes sectoriales y territoriales concurrentes, en el que cabe destacar:  
 La coincidencia de objetivos entre el PMUS de Alaquás y el Plan de Movilidad Metropolitana de València (PMoMe, en fase de tramitación) en el sentido de recuperar espacio de la vía pública para los modos no mecanizados de transporte (peatones y ciclistas), mejorar la calidad del entorno urbano, mejorar la seguridad de los desplazamientos, reducir la accidentalidad y suprimir barreras en los desplazamientos de las personas con movilidad reducida.   
 La coincidencia de objetivos entre el PMUS de Alaquás y el Plan de Acción Territorial Metropolitano de València (PATEVAL) en el sentido de mejorar los tiempos de acceso en transporte público, así como su regularidad y confort, mejorar las condiciones para la movilidad peatonal y ciclista.  
 El PMUS seguirá las directrices del PAT de la Huerta de València.  
E) Consultas  
Por parte de la Subdirección General de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, de acuerdo con el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación aportada se ha sometido a consulta a las siguientes administraciones públicas afectadas.  
  
Administración pública consultada Consulta Informe  
Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad:  
Servicio de Movilidad. 14/02/19 23/09/19  
Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad:  
Servicio de Planificación. 14/02/19 12/04/19  
D. General del Cambio Climático y Calidad Ambiental:  
Serv. de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera 14/02/19 01/03/19  
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje 17/06/19  
Servicio Territorial de Urbanismo 14/02/19 20/06/19  
  
  
Los informes recibidos se publicarán en la web www.agroambient.gva.es/eae junto con el Informe Ambiental y Territorial Estratégico.  
F) Identificación y valoración de posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la certidumbre en la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d) y 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualmente los Planes de Movilidad Urbana Sostenible constituyen el instrumento adecuado para conseguir dar respuesta a las necesidades de movilidad de personas y mercancías en el ámbito urbano y reducir las repercusiones negativas del sistema de transporte sobre la economía, la sociedad y el medio ambiente. Esta movilidad sostenible ha de perseguir, igualmente, la accesibilidad universal, es decir, facilitar el acceso de la población a los bienes, servicios y puestos de trabajo.  
La consecución de estos objetivos generales se lleva a cabo actuando, fundamentalmente, sobre dos ámbitos:   
- Un nuevo equilibrio de los modos de transporte, apostando, fundamentalmente, por aquellos de mayor eficacia ambiental y social: transporte público frente al privado y modos de transporte no motorizado. Alcanzar este objetivo requiere tanto de medidas de estímulo hacia los nuevos modos de transporte como medidas disuasorias. Para ello deberá actuarse sobre aspectos estructurales (infraestructuras necesarias) como de regulación urbanística (tipología edificatoria, relación espacios públicos/privados, estándares de aparcamientos para distintos modos de transporte).  
- La planificación urbana y modelo de ciudad, disminuyendo la necesidad de movilidad urbana tanto en necesidad como en longitud de desplazamientos.  
Desde el punto de vista ambiental, los PMUS han de contribuir a un uso racional del suelo para atender las demandas de movilidad, al cambio modal priorizando los modos más sostenibles, la reducción de la necesidad de desplazamientos tanto en número como en distancia que propicie la adquisición de hábitos salubles (caminar y desplazarse en bicicleta) que contribuya, a su vez, a la disminución de las emisiones originadas por el sector transporte como son las referidas a emisiones de gases de efecto invernadero (CO2), las emisiones de contaminantes que perjudican la calidad de vida de los ciudadanos (entre otras dióxido de nitrógeno NO2, compuestos orgánicos volátiles COV, monóxido de carbono CO, dióxido de azufre SO2, material particulado PM) y las emisiones acústicas originadas por el tráfico.  
En ese sentido se expresa el art. 10.2 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de Movilidad de la Comunitat Valenciana,cuando indica que ?2. La definición de parámetros y objetivos señalados en el punto anterior se acompañará de los indicadores que se estimen pertinentes en relación con el volumen total de desplazamientos y su reparto modal, y los niveles asociados de consumos energéticos, ocupación del espacio público, ruido y emisiones atmosféricas, particularizando las de efecto invernadero. La evolución de estos últimos parámetros tenderá a su reducción progresiva de acuerdo con los ritmos y límites que reglamentariamente se establezcan en relación con el desarrollo de las políticas energéticas y ambientales?.  
Atendiendo a los anteriores criterios se realiza la evaluación ambiental estratégica del PMUS de Alaquás en función de las propuestas realizadas, partiendo de la consideración, tal como recoge la documentación aportada, de que todas las propuestas se plantean en suelo urbano del municipio (sin afección al suelo no urbanizable), y sin perjuicio de la ulterior incardinación del PMUS Alaquás con otros instrumentos de movilidad de carácter supramunicipal como pueda ser el Plan de Movilidad Metropolitano de València, cuyas previsiones y actuaciones, no son objeto de la presente evaluación.  
El PMUS de Alaquás atiende a lo que al respecto de competencias administrativas establece el artículo 3.2 de la Ley 6/2011 de Movilidad de la Comunitat Valenciana, por lo que la evaluación ambiental estratégica del PMUS de Alaquás se llevará a cabo sobre aquellas propuestas que sean de competencia municipal.  
1. Plan de Itinerarios peatonales  
Son medidas tendentes a dar continuidad a los viales peatonales existentes generando una red mallada por el suelo urbano residencial. Además se mejorará su accesibilidad y señalización. La red conectará con las áreas estanciales (plazas, jardines), con los equipamientos (colegios, deportivo, religiosos?) y las áreas comerciales.  
Se identifican calles susceptibles de implantar la plataforma única, que requerirán campañas de concienciación para dar prioridad al peatón.  
  
Se crearán caminos escolares seguros, fomentando el acceso a pie a los centros educativos e indirectamente el retorno de la población infantil a las calles. Se realizarán campañas de publicidad, promoviendo el compromiso de los jóvenes por el espacio público y estilos de vida saludables.  
Las actuaciones que se proponen contribuirán a varios de los objetivos ambientales: calmado de tráfico y menor emisión de gases y reducción de la contaminación acústica, disminución de zonas de aparcamiento con la consecuencia disminución del tráfico de agitación.  
2. Plan de ciclabilidad urbana  
Medidas para promover el uso de la bicicleta, además de fomentar hábitos saludables, deberán tender a producir un cambio en los hábitos de desplazamiento, para que la bici pase a integrar las opciones cotidianas de movilidad.  
Se diseñará una red con conexión a centros de atracción de la ciudad, se definirán los estándares técnicos de calidad de las vías, se instalarán aparcamientos seguros y se realizará el mantenimiento periódico de la red.  
Así mismo se establecerán las normas para la circulación de los Vehículos de Movilidad personal (VMP) cuya competencia recae en los Ayuntamientos según la Ley de Tráfico.  
Con esta propuesta se propicia el acceso de los ciudadanos a un modo de transporte más saludable y sostenible, que ha de coordinarse con las medidas de reurbanización peatonal.  
3. Plan de circulación y red viaria  
En primer lugar se procederá a jerarquizar el viario. La jerarquización de la red permite asignar distintas funciones a cada tipología de vía, diferenciando dos funciones básicas. Por un lado, se encuentran aquellas vías que funcionan como canal de transporte (público y privado), incluyendo el tráfico no motorizado, y, por otro lado, las que sirven como soporte de actividades, facilitando el acceso a los edificios e instalaciones, así como el estacionamiento.  
En segundo lugar se introducirán medidas de calmado de tráfico con el objetivo de reducir el tránsito y velocidad de los vehículos a motor a fin de mejorar la seguridad vial de ciclistas y peatones. Se han previsto 6 áreas próximas a los centros educativos.  
En tercer lugar se establecerán zonas de carga/descarga de mercancías en zonas próximas a las zonas de entrega. Se mejora el flujo del tráfico en la calle donde se instala ya que evita que los transportistas tengan que estacionar en doble fila para cargar y descargar la mercancía.  
4. Plan de Fomento del Transporte colectivo  
Los desplazamientos en transporte público son muy bajos en el municipio debido a que no se dispone de metro. Principalmente se dispone de 3 líneas de autobús metropolitano y en segundo lugar un servicio ferroviario de cercanías pero en el que hay que desplazarse hasta la estación de Aldaia.  
Se propone mejorar el mobiliario urbano de las paradas y la información que se suministra en las mismas. Igualmente se pretende llegar a acuerdos con la empresa de transporte sobre las tarifas, mediante subvenciones de parte del billete, para potenciar su uso.  
Cualquier medida que se adopte que sea efectiva y promueva el uso del transporte público en detrimento del privado, supondrá un beneficio ambiental por la reducción de contaminantes.  
5. Gestión de la movilidad  
Se pretende organizar las competencias en materia de movilidad en una concejalía específica que se encargaría de la implementación del PMUS. Se propone elaborar un Plan de Accesibilidad para adecuar el entorno (rebajes aceras, anchura aceras?) creando itinerarios. Igualmente se quiere evitar el estacionamiento en doble fila para lo que se reducirán los anchos de circulación o dispondrán obstáculos. Se bonificará el impuesto de circulación a los vehículos eficientes para fomentar su adquisición y el parque móvil municipal se renovará con este tipo de vehículos.  
Con estas medidas aumentarán los vehículos eficientes con lo que disminuirá la emisión de gases y ruidos siendo más beneficioso.  
6. Plan de Estacionamiento   
Se propone implantar zonas de aparcamiento regulado en las zonas más conflictivas (entorno al mercado y el centro de salud), subvencionar los aparcamientos públicos durante el periodo nocturno e intensificar el control de la indisciplina. Se pretende disminuir el aparcamiento ilegal.  
Informes sectoriales recibidos  
- El informe del Servicio de Movilidad indica que las propuestas no entran en contradicción con el Plan Básico de Movilidad del Área Metropolitana de Valencia ni con el borrador del Plan de Movilidad del Área Metropolitana de Valencia (PMoMe) que se encuentra en fase de elaboración. No obstante señala una serie de aspectos que deben ser introducidos en el PMUS con el fin de completarlo, debiendo ser remitido a dicho Servicio, como órgano competente en materia de movilidad de la Generalitat, para la emisión del informe previo a la aprobación del Plan por el Ayuntamiento de Alaquás.  
- En fecha 12 de abril de 2019 se emite informe del Servicio de Planificación en el que señala que se han identificado los estudios necesarios para su consideración en la elaboración del mismo, que el PMUS es compatible con la legislación en materia de carreteras y que es compatible con la red viaria de competencia autonómica. No obstante también señalan que las actuaciones contempladas en la Red de Itinerarios no Motorizados de la CV (XINM) deben incluirse en el PMUS y que debe estudiarse la compatibilidad entre los itinerarios peatonales y la consideración de algunos viales como red viaria estructural.  
- El Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera, de la Dirección General de Cambio Climático y Calidad Ambiental, remite informe de 1 de marzo de 2019, indicándose:  
- El PMUS de Alaquás ha de ser coherente con la Estrategia Valenciana frente al Cambio Climático 2013-2020, aprobada por el Consell de la Generalitat el 22 de febrero de 2013, y su revisión (pendiente de aprobación).   
- Los municipios de más de 20.000 habitantes (como es el caso de Alaquás) tienen la obligación de realizar un Plan Acústico Municipal,   
- El municipio de Alaquás queda incluido en el Plan de Mejora de la Calidad del aire de la zona Aglomeración ES1016, aprobado en el año 2013. Se informa que, en relación a los registros de los parámetros de calidad del aire, durante el 2017 se han superado los valores normativos del ozono en la estación de Vilamarxant.  
Por lo indicado en el mencionado informe del Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera, en relación con las propuestas realizadas por el PMUS de Alaquás, cabe deducir que existe coherencia con los objetivos de la Estrategia Valenciana frente al Cambio Climático 2013-2020 y con el Plan de Mejora de la Calidad del aire de la zona Aglomeración ES1016.  
- El Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia resalta tres cuestiones:  
- Que como parte del análisis informativo se tenga en cuenta el Estudio de tráfico tramitado con el Plan General.  
- Que se propongan actuaciones de mejora de la comunicación con la estación de ferrocarril situada en Aldaia (dentro de su propio término municipal).  
- Se sugiere se tenga en cuenta el anexo XII LOTUP relativo a la perspectiva de género.  
- El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje señala que al intervenir sobre la red de comunicaciones se incidirá sobre la infraestructura verde y por ello debe ser tenida en cuenta en la elaboración del Plan. Se indican los contenidos que debería tener dicho capítulo dentro del PMUS.  
Valoración  
Teniendo en cuenta lo anterior y analizadas las propuestas del PMUS de Alaquás, se entienden que, en su conjunto, dichas medidas:  
1. Colaboran a una mejor uso racional del espacio público y de las necesidades sociales y económicas del municipio.  
2. Propician el cambio modal hacia los modos de transporte más sostenible: el desplazamiento a pie y en bicicleta, con la consiguiente reducción de consumo energético.  
3. Desincentiva el uso del vehículo privado en favor del público.  
4. Favorece, a largo plazo, la reducción de los impactos asociados a los modos motorizados: emisiones contaminantes, gases de efecto invernadero y emisiones acústicas.  
A cada programa de actuación se han asociado indicadores de seguimiento con el fin de evaluar y cuantificar el cumplimiento de los objetivos del PMUS, si bien se realizan las siguientes consideraciones:  
 Se debe concretar el valor inicial de los indicadores y cuantificar el objetivo a alcanzar.  
 Se echa en falta indicadores de carácter más ambiental, entre los que cabría incluir  
- Aquellos que permitieran calcular la huella de carbono de la movilidad en el municipio de Alaquás (en base a las emisiones CO2), aspecto éste que requeriría la adopción de una determinada metodología de cálculo de la huella de carbono en la movilidad urbana de Alaquás, y periodicidad en la que calcular los indicadores.  
- Nivel sonoro de recepción externo (dB) producido por el tráfico en diferentes localizaciones municipales que sean representativas del modelo de movilidad propuesto.   
G) Consideraciones jurídicas  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, establece en el artículo 6 qué planes y programas, así como sus modificaciones, están sometidos a evaluación ambiental estratégica de conformidad con los procedimientos establecidos en la legislación de evaluación ambiental. En concordancia, el artículo 46 de la LOTUP especifica los planes y programas que serán objeto de la evaluación ambiental y territorial estratégica. En este contexto, la evaluación ambiental estratégica es de aplicación a los planes de movilidad.  
H) Propuesta de acuerdo  
Analizada la propuesta del ?Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Alaquàs?, cabe considerar que dicha actuación quedaría enmarcada en el artículo 46.3 de la LOTUP por considerar que se trata de una modificación menor del planeamiento.  
Por ello, según establece el artículo 51.2.b) de la LOTUP, y considerar, de acuerdo con los criterios del Anexo VIII de dicha ley, que la propuesta del ?Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Alaquás- no tiene incidencia significativa negativa en el modelo territorial del municipio de Alaquás, afecta a suelo urbano, no afecta a espacios protegidos ni forestales, y habiendo tenido en cuenta las consultas realizadas, se puede concluir que el procedimiento de evaluación ambiental simplificada es suficiente para determinar que la propuesta del ?Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Alaquás- no presentará efectos significativos negativos sobre el medio ambiente.  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve:  
Emitir Informe Ambiental y Territorial Estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del ?Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Alaquás?, de acuerdo con los criterios del Anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos negativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación del programa conforme a su normativa sectorial, con el cumplimiento de las siguientes determinaciones:  
1. La redacción definitiva del PMUS de Alaquás concretará los siguientes aspectos:  
1. Incorporar metodología y cálculo de la huella de carbono derivada del modelo de movilidad propuesto y los indicadores de seguimiento de carácter medioambiental que se estimen adecuados, en concreto, emisiones CO2 equivalente.  
2. Incorporar procedimiento para el seguimiento de la contaminación acústica derivada del modelo de movilidad propuesto y el indicador correspondiente del nivel sonoro externo.  
3. Completar la propuesta de indicadores de seguimiento con los valores iniciales y los valores objetivos a alcanzar.  
2. El PMUS deberá ser completado con las determinaciones que indica el informe del Servicio de Movilidad de 23 de septiembre de 2019 y se solicitará a dicho Servicio informe previamente a la aprobación definitiva municipal, incorporando, en su caso, las determinaciones que el mismo se indiquen.  
3. Tal como se indica en el informe del servicio de Planificación, se deberá tener en cuenta las actuaciones previstas en la Red de Itinerarios no Motorizados de la Comunitat Valenciana (XINM) elaborados por la Generalitat.  
4. El PMUS deberá contener un capítulo relativo a la Infraestructura Verde con los contenidos señalados en el informe emitido por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje. En el caso de que se afecte al ámbito del PAT de la Huerta será necesario el informe de dicho Servicio.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el Informe Ambiental y Territorial Estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación de la ?Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Alaquàs- en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la propuesta.  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir Informe Ambiental y Territorial Estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del ?Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Alaquás?, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de Régimen Jurídico del Sector Público.  
  
Valencia, 7 de octubre de 2019.- El secretario de La Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe Ambiental y Territorial Estratégico  
Trámite: Evaluación Ambiental del Plan Parcial Sector 4 Finca Terol  
Promotor: Ayuntamiento de Tibi  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante  
Localización: Término Municipal de Tibi (Alicante)  
Expediente: 33-19-EAE  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 26 de septiembre de 2019, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de Informe Ambiental y Territorial Estratégico del Plan Parcial Sector 4 Finca Terol de Tibi, en los siguientes términos:  
En fecha 26 de febrero de 2019 ha tenido entrada en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de la Subdirección General de Evaluación Ambiental, solicitud de inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan Parcial del Sector 4 Finca Terol del municipio de Tibi (Alicante).  
1. Documentación aportada. El Servicio Territorial de Urbanismo de Alicante, el 26 de febrero de 2019, remite al Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica la documentación relativa al Plan Parcial, únicamente en formato digital, consistente en:  
- Expediente Administrativo Municipal.  
- Plan Parcial Modificativo del Sector 4 de Finca Terol de Tibi - Documento refundido según acuerdo del Pleno del Ayuntamiento de Tibi de 01.10.2013.  
Complementando esta documentación, el 2 de abril de 2019 el Servicio Territorial de Urbanismo de Alicante, traslada copia de los informes sectoriales emitidos durante la tramitación urbanística del plan.  
2. Modelo territorial vigente.  
2.1. Información territorial. El municipio de Tibi, de 70,4 Km² de extensión, se localiza en el extremo sur de la comarca de L'Alcoià, subcomarca geográfica de la Hoya de Castalla, en la provincia de Alicante. Dista de la capital provincial 29 km; su población según el INE a 01.01.2018 era de 1.564 habitantes. Tibi limita con los municipios de Xixona al noreste, Castalla al noroeste y con San Vicent del Raspeig, Alacant y Agost al sur.  
El núcleo urbano de Tibi se asienta sobre una colina ubicada entre dos importantes elevaciones: el Maigmó y la Sierra de la Penya Roja. Según la Cartografía Temática de la Generalitat Valenciana, existen, además del núcleo urbano, cuatro núcleos diseminados de edificación residencial de baja densidad: al norte, sobre el límite con el municipio de Castalla, el suelo urbanizable del ámbito Finca Terol; y al sur el ámbito del Plan Parcial Pinares del Meclí, parcialmente consolidados, las urbanizaciones Cruz del Maigmó, Bonaire, Maigmó y sin desarrollar la zona Algibe.  
Constituye el ámbito de la presente evaluación ambiental el del sector 4 del Plan Parcial de la Finca Terol.  
2.2. Planeamiento vigente. El municipio de Tibi cuenta con Normas Subsidiarias (NNSS) aprobadas por la Comisión Territorial de Urbanismo (CTU) el 22 de noviembre de 1982, y documento refundido de las mismas aprobado por el mismo órgano el 20 de julio de 1991 y publicado en el BOP nº253 de 5 de noviembre de 1991, dicho instrumento no fue evaluado ambientalmente.  
El Plan Parcial Finca Terol se aprobó definitivamente en 1976. Las NNSS vigentes incluyeron el citado plan parcial en la clase de suelo apto para urbanizar, dentro de la categoría de ?suelo con plan parcial aprobado pero no suficientemente ejecutado- que ?conservan la normativa de sus respectivos Planes Parciales?.  
El 6 de mayo de 2002 por Resolución del Conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Trasportes se aprueba la Modificación y Homologación a la Ley 6/1994 Reguladora de la Actividad Urbanística (LRAU) de las NNSS en el ámbito del Plan Parcial ?Finca Terol?.  
Durante la tramitación del expediente de modificación y homologación a la LRAU, se solicitó informe a la Conselleria de Medio Ambiente, y con fecha de 15 de febrero de 2011 la Directora General de Planificación y Gestión del Medio, informó indicando la innecesariedad de la Declaración de Impacto Ambiental y la adecuación de las determinaciones a la legislación vigente en ese momento (expediente 39-2011-CON).  
3. Descripción de la actual propuesta   
3.1. Antecedentes. El Plan Parcial original ?Finca Terol- de 1976 (PP-76) se extendía por los términos de Tibi y Castalla, con una extensión total de 228,50 ha (2.285.000 m²), un potencial de población de 10.800 habitantes y una densidad de 47 hab/ha. Posteriormente, el municipio de Castalla desclasificó parte del suelo urbanizable incluido en el plan parcial y lo clasificó, de acuerdo con sus NNSS, como suelo no urbanizable, quedando el ámbito del plan, en el término municipal de Tibi con una extensión de 215,6 ha (2.155.985 m², -5,65%).  
La alteración del ámbito original del PP-76 y los cambios legislativos motivan la redacción de la Modificación y Homologación a la LRAU de las NNSS en el ámbito del Plan Parcial ?Finca Terol?, aprobada en 2002.  
Con la modificación y homologación a la LRAU de 2002 se abordan los problemas existentes en el ámbito de la Finca Terol, creando las condiciones que garanticen la urbanización del área con el nivel adecuado de infraestructuras y servicios, y que permitan la posibilidad de legalización de todas las viviendas existentes, proponiéndose:  
1. Corregir los errores y contradicciones del planeamiento vigente.  
2. Adaptar la clasificación y la calificación del suelo a la realidad y aptitud del mismo y las edificaciones. Se desclasifica suelo apto para urbanizar pasándolo a no urbanizable; así el ámbito se reduce a 1.971.212 m² (-8,57%).  
3. Adecuar trazados viarios a la realidad existente de las edificaciones.  
4. Ejecutar la urbanización del ámbito mediante actuaciones integradas.  
5. Redefinir de normas aplicables. Se fija una densidad máxima de 12 viv/ha.  
6. Derogar la ordenación pormenorizada.   
7. Homologar el PP-76 a la LRAU. Se define una única zona de ordenación urbanística con uso característico residencial; y se propone la división de la zona en 4 sectores, a ordenar pormenorizadamente mediante la redacción del correspondiente plan parcial, y se propone ficha de planeamiento y gestión para cada sector:  
Total suelo urbanizable 1.971.212 m²  
Sectores Superficie bruta del sector Superficie Red estructural excluida  
Sector 1 305.540 66.352  
Sector 2 50.288   
Sector 3 152.770   
Sector 4 1.396.262   
  
  
Según se informa en la memoria del plan parcial ahora presentado ?durante el curso de tramitación de la Homologación, por vía de alegación se introdujo la ordenación pormenorizada de los tres sectores vacantes: el 1, el 2 y el 3, quedando curiosamente el 4, el consolidado, sin ordenación pormenorizada alguna: ni la del antiguo Plan Parcial especial Finca Terol de 1976, puesto que la homologación lo derogaba, ni ninguna otra.-  
El Pleno del Ayuntamiento de Tibi, el 11 de febrero de 2011, acuerda la exposición pública de la alternativa técnica de ordenación pormenorizada del Sector 4 ?Finca Terol- del suelo apto para urbanizar homologado de las normas subsidiarias del planeamiento municipal de Tibi y de programación, gestión y ejecución de la unidad de ejecución única del referido Sector 4, por gestión municipal directa.  
Durante el tramite de exposición pública, el 2 de marzo de 2011, el Ayuntamiento solicita informe de la alternativa técnica a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, y con fecha de 17 de mayo de 2011 se informa textualmente (expediente 39-2011-CON) que:  
?[?] una vez remitido al órgano sustantivo de esta Consellería para su aprobación definitiva, deberá recabarse informe del órgano ambiental con competencia territorial en la Comunitat Valenciana, únicamente en el supuesto que el planeamiento de desarrollo del Sector 4 reclasificara suelo no urbanizable, al objeto de su evaluación ambiental.  
En todo caso, deberá recabarse informe del Servicio competente sobre espacios de la Red Natura 2000, conforme lo previsto en el artículo 3 apartado 2 b) del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental.-  
El 26 de febrero de 2019 el Servicio Territorial de Urbanismo de Alicante (STUA) remite oficio al Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica, en el que señala que la propuesta presentada para aprobación definitiva no reclasifica suelo no urbanizable, y que el 2 de marzo de 2016, el Servicio de Vida Silvestre emitió informe favorable indicando que el proyecto no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000. Sin embargo, a la vista de las modificaciones legislativas producidas tras la emisión del informe de la Dirección General de Gestión del Medio Natural, de fecha 17.05.2011, el STUA remite documentación a fin de que por parte del órgano ambiental se proceda al pronunciamiento corrrespondiente; la documentación se acompaña de los informes sectoriales emitidos en la trámitación del expediente urbanístico, por contener pronunciamiento definitivo de las distintas administraciones sectoriales consultadas.  
3.2. Objeto, ámbito y problemática a resolver. Según se indica en la documentación presentada el 26.02.2019, el plan parcial tiene por objeto ?completar y modificar las determinaciones establecidas en el documento de Modificación y Homologación de las NNSS del planeamiento municipal en el ámbito del Plan Parcial ?Finca Terol- (HMFTerol) del municipio de Tibi (Alicante), determinaciones aprobadas por Resolución del Conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, de 6 de mayo de 2002?; se preve el desarrollo del plan parcial mediante gestión directa del Ayuntamiento.  
  
El ámbito del plan parcial se circunscribe al del Sector 4:  
  
  
Informa la memoria del plan parcial que ?la configuración actual del sector se encuentra determinada por su vocación urbana, que a su vez se asienta en los distintos actos de promoción urbanística de la llamada Finca Terol, que explican la actual situación de semiconsolidación, la ausencia de gestión urbanística, infradotación e infraurbanización que presenta el Sector, y que es determinante de la ordenación que este plan parcial establece.-  
3.3. Descripción de Alternativas. Vista la problemática a resolver, no se plantean alternativas de las previstas en la legislación de evaluación ambiental; si se justifica la ordenación escogida considerando aspectos como:  
- La conexión viaria.  
- El trazado de alineaciones de vialidad secundaria.  
- La dotación de infraestructuras: firmes y pavimentos, red se suministro de agua potable, red de saneamiento, lineas de media y baja tensión, centros de transformación, alumbrado público y telecomunicaciones.  
3.4. Descripción de la propuesta. En la Memoria Justificativa apartado 3.1 se expone Justificación detallada de la modificación de la ordenación estructural pretendida, que se resume en los siguientes aspectos:  
Se elimina la conexión con el sector 3 planteada en la Homologación.  
1. No se plantea la ejecución, en este momento, de los puentes de acceso a los futuros sectores 1 y 2.  
2. Se modifica la ubicación de la reserva prevista en la Homologación para la instalación de la estación depuradora de servicio de los sectores 1, 2 y 4 (red primaria de infraestructura de servicios urbanos) por quedar incluida la delimitada en la Homologación en la zona inundable.  
3. Se modifica el aprovechamiento tipo y la superficie computable del sector por la remisión al régimen de actuaciones aisladas de las zonas de parcelas consideradas vinculadas a las edificaciones declaradas consolidadas en el decreto de la alcaldía n.º 10/2010 de 14 de enero.  
4. Se sustituye la ficha de planeamiento y gestión establecida en la homologación para el Sector 4, se recogen en la nueva ficha las modificaciones indicadas en el punto 4 anterior.  
5. En ningún caso se plantea la modificación de la clasificación del suelo respecto a la vigente establecida en la Homologación.  
6. Se adecua la ordenación pormenorizada del Plan Parcial a la ordenación estructural modificada.  
3.5. Efectos previsibles sobre el medio ambiente. En la memoria informativa del plan parcial se aporta análisis de riesgos ambientales en el ámbito: riesgo de inundación y avenidas, identificación de zonas vulnerables a la contaminación de aguas subterráneas, riesgo de erosión, subsidencia, colapso y deslizamiento, riesgo sísmico y riesgo de incendios.  
4. Consultas Realizadas   
En la tramitación urbanística del plan parcial, el Ayuntamiento de Tibi, como órgano promotor, ha ido realizando consulta a las administraciones públicas afectadas, y subsanando las indicaciones realizadas desde los informes sectoriales emitidos, obteniéndose pronunciamiento definitivo de dichas administraciones, tal como recogen los informes remitidos el 02.04.2019 por el STU de Alicante:  
  
Administración consultada por órgano promotor Fecha del informe  
Dirección General de Obras Públicas - División de Carreteras 27.04.2011  
Confederación Hidrográfica del Júcar 04.11.2016  
Dirección General de Comercio y Consumo 01.03.2011  
Diputación de Alicante - Departamento de Obras Públicas 09.05.2011  
Consellería de Educación - Dirección General de Régimen Económico 31.05.2011  
Subdirección General del Medio Natural - Sección Forestal 12.04.2016  
Servicio de Ordenación del Territorio - PATRICOVA 27.11.2018  
Subdirección General del Medio Natural - Servicio de Vida Silvestre 02.03.2016  
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje 26.03.2018  
Conselleria de Cultura y Deporte 21.06.2011  
  
  
Por parte de esta Dirección General, como órgano ambiental, y conforme a lo dispuesto en el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación presentada debe someterse a consulta a las administraciones sectoriales para que, si lo estiman oportuno, formulen sugerencias al mismo.  
No obstante, visto que la documentación remitida por el STU de Alicante en fecha 26.02.2019 para evaluación ambiental: ?Plan Parcial Modificativo del Sector 4 de Finca Terol de Tibi. Documento refundido según acuerdo de pleno del Ayuntamiento de Tibi de 01.10.2013- es el documento subsanado por el órgano promotor de acuerdo con los informes emitidos, vistas las administraciones consultadas por el mismo, y el contenido de los informes emitidos; el órgano ambiental los considera suficientes para realizar la evaluación ambiental del plan propuesto, y por ello no se prodece a solicitar de nuevo los informes.  
5. Identificación y valoración de posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la certidumbre de la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d) y 51.1 de la LOTUP.  
5.1 Paisaje. El 26 de marzo de 2018 el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje emite informe favorable al Plan Parcial Modificativo, en los términos en los que ha sido presentado. En dicho informe se indican los acuerdos adoptados por el Ayuntamiento en respuesta al informe previo desfavorable en materia de paisaje de 06.09.2016:  
a) Respecto al desarrollo de los sectores 1 y 2, que no han iniciado su urbanización, el Ayuntamiento ha acordado asumir el compromiso municipal de proceder, en la revisión del Plan General, actualmente en redacción, a su desclasificación, cursando al equipo redactor del Plan General las instrucciones correspondientes con el fin de clasificar los terrenos como suelo no urbanizable con la categoría que corresponda en atención a sus valores específicos, y en función de los mismos valorar su posible incorporación a la infraestructura verde.  
b) Respecto a la generación de un núcleo de características totalmente urbanas entorno CV-805, y especialmente la localización de un suelo terciario en uno de sus márgenes, se ha incorporado documentación gráfica justificativa en el estudio de integración paisajística refundido.  
c) Respecto a la localización de las zonas verdes, se justifica la inviabilidad administrativa de reubicar una mayor superficie de las mismas en las manzanas centrales. Las Normas Urbanísticas del Plan Parcial contemplan medidas compensatorias basadas en el arbolado de las parcelas edificables, y en la desclasificación de los sectores 1 y 2 que se mantendrán en su estado natural.  
d) Se incorporan al Plan Parcial, como Normas Urbanísticas, las Normas de Integración Paisajística del estudio de integración paisajística.  
e) Respecto al Sistema de Espacios Abiertos y la adecuación del estudio de integración paisajística a los criterios de paisaje establecidos en el capítulo V del Título III Directriz 38 de la ETCV, estos se resuelven adecuadamente en el documento refundido.  
5.2 Biodiversidad. El 2 de marzo de 2016 el Servicio de Vida Silvestre informa que ?consultado el Banco de Datos de Biodiversidad de la Comunitat Valenciana, en cuanto a especies prioritarias que puedan verse afectadas por la modificación de este plan parcial, la única especie presente es Mauremys leprosa, que se localiza en la proximidad de la cuenca del riu Verd, en un área que no será afectada por la modificación.-  
Que en cuanto a hábitats de interés comunitario fuera de la red Natura 2000, no se han cartografiado en el área de este Plan Parcial ninguno de los hábitats protegidos por el art.19 del Decreto 70/2009 de 22 de mayo, del Consell, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Flora Amenazadas y se regulan medidas adicioneales de conservación.  
Y, por último, el Sector 4 de este plan parcial no se encuentra dentro de ningún espacio de la red Natura 2000, ni tampoco tiene un efecto negativo sobre sus áreas de conexión.  
Por ello, el Servicio de Vida Silvestre considera que el proyecto no tendrá efectos apreciables sobre la red Natura 2000.  
5.3 Suelo forestal y vías pecuarias. El 12 de abril de 2016 la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante informa que, ?en referencia a los terrenos forestales, no existe afección a los mismos, puesto que se trata de suelos urbanizables.-  
En referencia a las vías pecuarias y atendiendo al proyecto de clasificación de las mismas en el término de Tibi, el plan parcial únicamente afectaría a una vía pecuaria Colada de Casa Seca, con una anchura de 10 metros.  
Indica el informe que ?vista la planimetría, concretamente el Plano de Calificación y asignación de usos y otros donde se encuentra grafiada dicha vía pecuaria, así como la memoria del plan parcial refundida de diciembre de 2013, se observa que la vía pecuaria se queda fuera de los límites del plan parcial, por lo tanto no supone afecciones al terreno de dominio público pecuario.-  
5.4 Riesgo de inundación. PATRICOVA. El 27 de noviembre de 2018 el Servicio de Ordenación del Territorio emite Resolución de la Directora General de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje por la que se aprueba el Estudio de Inundabilidad correspondiente al Plan Parcial Modificativo del Sector 4 Finca Terol (de fecha de redacción enero de 2018), por considerarse cumplidas las previsiones contenidas en el Plan de Acción Territorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
5.5 Recursos hídricos. El 4 de noviembre de 2016 la Confederación Hidrográfica del Júcar, tras la emisión previa de informes desfavorables el 08.04.2011 y 24.05.2016, ?informa favorablemente el Plan Parcial Modificativo del Sector 4 Finca Terol, en el término municipal de Tibi (Alicante) sin perjuicio de las determinaciones que, como consecuencia de estudios más detallados o nueva documentación, se puedan establecer en las autorizaciones que preceptivamente, en su caso, se deben obtener de este Organismo.-  
El consumo de agua en el municipio, es a fecha del informe, de 269.356 m³/año (que incluye el consumo del ámbito consolidado del Sector 4 Finca Terol: 77.316 m³/año); y la demanda total futura, incluyendo la demanda de los sectores Finca Terol y Pinares de Meclí, alcanza los 423.352 m³/año. Sobre la concesión de aguas de titularidad municipal, el Ayuntamiento ha solicitado una ampliación de volumen (expediente 2016RP0049) que dispone de informe de compatibilidad hidrológica para un volumen de 423.352 m³/año.  
5.6 Infraestructuras viarias. El 9 de mayo de 2011, el Área de Infrestructuras, Energía y Medio Ambiente - Departamento de Obras Públicas de la Diputación Provincial de Alicante informa que el plan parcial no afecta a ninguna carretera de titularidad provincial.  
El 27 de abril de 2011 la Dirección General de Obras Públicas - División de Carreteras de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte informa favorablemente el plan parcial, indicando que para la autorización de los accesos (2 rotondas sobre la carretra CV-805) se tramitará antes de su construcción el oportuno permiso al Servicio Territorial de Carreteras de Alicante. Dichas rotondas son a cargo del Sector.  
5.7 Educación. El 31 de mayo de 2011 el Servicio de Proyectos y Construcciones Educativas informa favorablemente el plan parcial. ?Las condiciones de edificabilidad en las parcelas de uso escolar, establecidas en las Normas Urbanísticas cumplen los mínimos establecidos por esta Conselleria para construir el tipo de centros educativos que vienen siendo habituales para esta administración.-  
En el informe se indica que ?dada la distancia al casco urbano de Tibi, se considera el Plan Parcial Sector 4 autónomo en cuanto a las necesidades escolares en el tramo educativo de infantil y primaria. [?] Los alumnos de secundaria sobrevenidos por el desarrollo del Sector 4 se pueden escolarizar en Ibi.- ?En el Sector 4 se reserva una parcela de superficie 6.502,15 m² y grafíada en planos como S.ED 1, que sería suficiente para acoger un centro de perfil 3I+6P.-  
Se comprueba que la reserva de parcela con destino Equipamiento uso Educativo S. ED 1 de superficie 6.502,15 m² se mantiene en la versión del Plan Parcial Modificativo del Sector 4 de Finca Terol de Tibi. Documento refundido según acuerdo de Pleno del Ayuntamiento de 01/10/2013.  
5.8 Patrimonio. El 21 de junio de 2011 la Dirección General de Patrimonio Cultural emite informe favorable ?a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano?, siempre que se cumplan las medidas correctoras de índole etnológica indicadas en el informe: ?se deberán documentar en extensión los elementos etnológicos impactados y ejecutar la puesta en valor de los elementos etnológicos conservados.-  
5.9 Actividades terciarias. El 1 de marzo de 2011 la Dirección General de Comercio y Consumo informa que visto que la alternativa técnica propone una edificabilidad terciaria de 11.556 m² y la posibilidad de instalar grandes establecimientos de proyección supramunicipal, se recomienda que dichas determinaciones queden avaladas por estudio específico de tráfico, así como determinar la capacidad de estacionamiento necesaria, estimar el impacto ambiental de dichas actividades y establecer condicionantes vinculados a su integración paisajística. La implantación de dichos establecimientos comerciales, se recuerda, quedará obligada a obtener con carácter previo al otorgamiento de licencias municipales de obra y actividad, la autorización de dicha Conselleria prevista en la correspondiente legislación sectorial.  
6. Análisis y valoración. Se propone plan parcial que completa y modifica las determinaciones de la Modificación y Homologación de las NNSS del planeamiento municipal en el ámbito del Plan Parcial ?Finca Terol- (HMFTerol) del municipio de Tibi (Alicante), aprobadas por Resolución del Conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, de 6 de mayo de 2002. Se modifican aspectos de la ordenación estructural del Sector 4 (197 ha), y en concordancia con los mismos, se establece la ordenación pormenorizada, atendiendo al estado previo de semiconsolidación urbanística que presenta.  
Diagnóstico de la situación actual. El Sector 4 se destina en su totalidad al uso residencial de baja densidad, de edificación principalmente, de tipología unifamiliar aislada. El complejo se distribuye en parcelas de un tamaño medio (800-1.000 m² aproximadamente) y edificación de PB+I. Se informa que prácticamente la totalidad de las parcelas se encuentran valladas, mediante muro o malla, y que en un gran número de las mismas se ha conservado parte del arbolado natural.  
Las parcelas se encuentra en 3 situaciones distintas: urbanizadas y edificadas, sin urbanizar y edificadas y sin urbanización ni edificación. Existe una zona ocupada por un pinar con estrato arbustivo pobre y zonas de monte bajo entre parcelas ya edificadas. También se localizan, en el extremo suroccidental del sector, zonas de cultivo abandonadas. En el ámbito del plan parcial no se localizan aprovechamientos ganaderos, cinegéticos, mineros o forestales.  
Descripción de la alternativa planteada en el Plan Parcial. El presente informe ambiental y territorial estratégico (IATE) se realiza en base a la información del documento presentado, redactado en diciembre de 2013, y al contenido de los informes sectoriales emitidos. Visto el alcance y objeto de la propuesta no se plantean alternativas, únicamente se presentan las determinaciones propuestas para el Sector 4 del Plan Parcial Finca Terol.  
El ámbito de la Finca Terol inicia su transformación urbanística con la aprobación de plan parcial en 1976 (PP-76); el ámbito se incorpora a las NNSS aprobadas en 1982 como suelo apto para urbanizar, regulándose por la normativa del PP-76. El instrumento de ordenación se modifica en 2002 para adaptarse a los cambios legislativos precedentes, sin embargo, con esta actuación se deroga la regulación pormenorizada del mismo, vigente hasta ese momento. La modificación que ahora se evalúa establece la ordenación pormenorizada del sector, a fin de regular las obras de urbanización y edificación que restan para la total consolidación del mismo.  
Descripción de la única alternativa presentada. Esta alternativa propone establecer la ordenación pormenorizada del Sector 4.  
- No se modifica la clasificación del suelo establecida en la modificación y homologación de 2002.  
- La ordenación pormenorizada viene determinada por el alto grado de consolidación existente y por el trazado viario abierto al uso público conforme a la ordenación del plan parcial de 1976.  
- Se mantiene mayoritariamente la distribución parcelaria existente manteniendo la tipología actual y creando en la zona cercana al acceso un núcleo con carácter más denso donde se concentran los principales equipamientos públicos, las zonas de edificación terciaria y la zona de ordenanza de edificación abierta.  
- Se mantiene libre de edificación el límite oeste junto al barranco de la Fuente, destinándose a zonas verdes computables y no computables.  
- La margen izquierda de la CV-805 se destina a zonas verdes y edificación terciaria.  
- Se actualizan las fichas de planeamiento y gestión.  
- Se conserva la balsa de sillería situada sobre el Molí de Baix destinando el suelo a zona verde. El resto de zonas verdes se sitúan en el interior del sector buscando áreas vacantes de edificación residencial y distribuidas homegéneamente para prestar el mejor servicio a los residentes.  
- Los demás elementos de valor etnográfico alto, según la prospección arqueológica-etnográfica: Molino de Terol de Abajo y Caserío de Terol, quedan preservados del desarrollo urbano excluyéndolos del mismo por el tratamiento de edificación consolidada y al quedar rodeados de espacios públicos (zonas verdes y viarios).  
Valoración. Nos encontramos ante un sector clasificado como suelo urbanizable desde 1976, que ha ido adaptando su regulación urbanística a los cambios legislativos producidos en los últimos 40 años, y que actualmente presenta un elevado nivel de consolidación por edificación residencial unifamiliar, que son el uso y la tipología principales.  
La modificación ahora propuesta no supone la reclasificación de nuevo suelo no urbanizable, respecto al ya aprobado, manteniendose los límites del sector definidos por la modificación y homologación de 2002.  
En la tramitación urbanística de la presente modificación, se ha realizado consulta a las administraciones con intereses sectoriales afectados, y se han incorporado al plan parcial las determinaciones indicadas en los repectivos informes, de tal manera que se ha obtenido pronunciamiento definitivo favorable a la propuesta.  
Valoración de la propuesta. Analizada la propuesta atendiendo a la documentación presentada y a los informes sectoriales emitidos, se observa que la modificación del plan parcial se realiza sobre terrenos clasificados desde 1976 como suelo urbanizable con calificación residencial, sin que en dicho ámbito, tal y como se deduce de los informes emitidos, se produzcan incidencias sobre el modelo territorial establecido en la planificación urbanística municipal, ni sobre elementos del patrimonio natural y cultural; en la propuesta de urbanización se adoptan medidas correctoras para minimizar el riesgo de inundación que afecta a uno de los límites del sector, y se incorporan en las normas urbanísticas medidas específicas para garantizar la integración paisajística de la actuación; por ello esta alternativa se considera compatible a efectos ambientales en los términos propuestos, y de acuerdo con las consideraciones finales del presente acuerdo.  
7. Consideraciones Jurídicas  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real Decreto Legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Suelo y Rehabilitación Urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
8. Propuesta de Acuerdo  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado.  
Según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, de acuerdo con los criterios del Anexo VIII de esta ley, el Plan Parcial del Sector 4 Finca Terol de Tibi, no afecta modelo territorial ya implantado y vigente en el municipio, no afecta a elementos del patrimonio natural; incide únicamente sobre un ámbito de suelo urbanizable parcialmente consolidado por los usos residenciales. Respecto al patrimonio cultural, se atenderá a las determinaciones indicadas por la Administración competente en la materia.  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve:  
Emitir Informe Ambiental y Territorial Estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan Parcial del Sector 4 Finca Terol de Tibi (Alicante) de acuerdo con los criterios del Anexo VIII de la LOTUP, por considerar que la nueva ordenación pormenorizada propuesta no tendrá efectos significativos negativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la misma conforme a su normativa sectorial, siempre y cuando se cumplan las siguientes determinaciones:  
Previa a su aprobación definitiva, de acuerdo con el informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, deberán cumplirse las medidas correctoras de índole etnológica señaladas en el mismo, solicitando informe respecto a las mismas.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el Informe Ambiental y Territorial Estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del Plan Parcial del Sector 4 Finca Terol de Tibi (Alicante) en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica de la misma.  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).   
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: Emitir Informe Ambiental y Territorial Estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan Parcial del Sector 4 Finca Terol de Tibi, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de Régimen Jurídico del Sector Público.  
  
Valencia, 7 de octubre de 2019.- El secretario de La Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
«Informe Ambiental y Territorial Estratégico  
Trámite: Evaluación Ambiental del Plan de Movilidad Urbana Sostenible  
Promotor: Ayuntamiento  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento  
Localización: Rafelbunyol (València)  
Expediente: 45/2019-EAE  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 26 de septiembre de 2019, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de Informe Ambiental y Territorial Estratégico del Plan de Movilidad Urbana Sostenible (PMUS) de Rafelbunyol, en los siguientes términos:  
A) Documentación aportada  
En fecha 15 de febrero de 2019 tuvo entrada, en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de la Subdirección General de Evaluación Ambiental, la solicitud del ayuntamiento de Rafelbunyol para iniciar el proceso de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de Movilidad Urbana Sostenible (PMUS) de Rafelbunyol, acompañada del Documento Inicial Estratégico (DIE) y del borrador del PMUS.  
Observándose que la documentación aportada no es adecuada para iniciar el procedimiento de evaluación, se requiere al Ayuntamiento para que remita la documentación completa.  
En fecha 20 de mayo de 2019 remite la documentación completa del Plan de Movilidad Urbana Sostenible (PMUS) de Rafelbunyol, la cual es conforme a lo establecido en el artículo 50 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, de la Comunidad Valenciana (LOTUP), por lo que se inicia el procedimiento de evaluación ambiental estratégica.  
La documentación queda constituida por los siguientes documentos:  
1. Documento Inicial Estratégico (DIE)  
2. Borrador del Plan de Movilidad Urbana Sostenible  
B) Planeamiento vigente  
El planeamiento vigente en el municipio lo constituyen las Normas Subsidiarias aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de València el 7 de noviembre de 1995 (BOP núm. 306 de 26/12/1995).  
Las Normas Subsidiarias de Rafelbunyol fueron sometidas a evaluación ambiental (Exp: 178/95-AIA), emitiEndo en fecha 11 de agosto de 1995 Resolución de la Dirección General de Calidad Ambiental de Declaración de Impacto Ambiental favorable con condicionantes.  
Posteriormente, la Comisión Territorial de Urbanismo de València aprueba definitivamente la Homologación de las Normas Subsidiarias en fecha 21 de diciembre de 1999 (BOP núm. 37 de 14/02/2000). El proyecto de Homologación de las Normas Subsidiarias fue sometido a evaluación ambiental emitiéndose en fecha 16 de noviembre de 1999 Resolución de la Dirección General de Calidad Ambiental de Declaración de Impacto Ambiental favorable con condicionantes.  
C) Plan de movilidad urbana sostenible: objeto y justificación  
Tal como se recoge en la documentación aportada, el reto principal de la movilidad es conseguir que los desplazamientos se hagan del modo más sostenible posible, con un reparto modal preferente hacia modos sostenibles: a pie, en bicicleta, en transporte público y por último en vehículo privado.  
El análisis de la situación actual del Plan de Movilidad Urbana Sostenible (PMUS) de Rafelbunyol concluye que la principal problemática de la movilidad en la población es:  
 En cuanto a accesibilidad externa, los accesos mediante transporte privado se quedan, en ocasiones de lluvia, cortados, dejando aislado el municipio.   
 No existe un sistema de transporte público de autobuses, ni local ni de comunicación con otras poblaciones.  
 Existe una parada de metro que es final de línea que comunica con la capital y con otras poblaciones pero con una frecuencia de paso muy baja.  
 La vía del tren supone una barrera para el tráfico tanto motorizado como alternativo, limitándo los puntos de cruce bajo la misma a dos en toda la población.  
 En cuanto a la accesibilidad peatonal, las infraestructuras existentes para tráfico peatonal son en unos casos insuficientes, en otros deficientes y en algún caso no existen. En el núcleo antiguo de la población las calles son estrechas y las aceras de muy reducidas dimensiones, no permitiendo la circulación segura a los peatones. Además, no son accesibles para personas de movilidad reducida (PMR).  
 En cuanto a la accesibilidad ciclista no existen apenas infraestructuras y no hay calles de tráfico compartido.  
 En cuanto al transporte privado en vehículos motorizados, no existe un itinerario con continuidad en el interior de la población.  
 La conexión entre el núcleo de la población y el polígono industrial se realiza mediante dos pasos inferiores que quedan cortados en caso de lluvia y en un punto a nivel en el que intersectan cinco calles en una rotonda de tamaño muy reducido.  
 En cuanto a las plazas de aparcamiento no se encuentran señalizadas ni horizontal ni verticalmente en la mayor parte de los casos.  
Para la resolución de esta problemática se plantean los siguientes objetivos de movilidad:  
 Recuperar espacio de la vía pública para los modos no mecanizados de transporte: peatones y ciclistas, mejorando la calidad del entorno urbano para devolver a las calles y plazas su protagonismo como espacios de convivencia.  
 Suprimir barreras a los desplazamientos para personas con movilidad reducida: accesibilidad universal.  
 Crear itinerarios de acceso ciclo-peatonal a los principales centros atractores: CEIP, instituto ESO, centro de salud, Ayuntamiento, zonas deportivas.  
 Mejora de la seguridad de los desplazamientos, reducir la accidentalidad mediante el control de la velocidad en el núcleo urbano. Implantación de zonas 30 y de calles de convivencia con tráfico no motorizado para conseguir una reducción efectiva de la velocidad de circulación en el núcleo urbano de la población.  
 Creación de aparcamientos disuasorios periféricos que faciliten la aproximación al núcleo urbano y permitan el desplazamiento a pie dentro del núcleo urbano.  
 Reducir emisiones contaminantes y ruido. Apostar por la descarbonización del sistema de transporte y potenciar los modos no motorizados. Impulsar el consumo de combustibles alternativos en vehículos públicos.  
 Potenciación del transporte público. Ampliar la frecuencia de paso de los trenes.  
 Introducir progresivamente nuevas tecnologías aplicadas a la movilidad, para facilitar la información en tiempo real, haciendo accesible toda la información acerca de la movilidad en el núcleo urbano.  
 Informar y reeducar a la población, especialmente a los más jóvenes, en las ventajas de desarrollar hábitos de movilidad más sostenibles. Sensibilizar y concienciar sobre la problemática de la movilidad actual y la necesidad de orientarla a criterios de eficiencia energética y ambiental. Fomentar la participación ciudadana en el impulso de la movilidad sostenible.  
D) Características del plan de movilidad urbana sostenible  
D.1. Ámbito de la propuesta  
El ámbito de actuación del PMUS es el término municipal de Rafelbunyol. Tal como se indica en el DIE, en el Plan solamente se prevén actuaciones en suelo urbano y/o urbanizable.  
D.2. Estudio de alternativas.  
El DIE presenta dos alternativas:  
 Alternativa 0: Situación actual. Ausencia de planificación.  
Corresponde con el mantenimiento de las circunstancias y tendencias urbanísticas actuales. En esta alternativa no se realiza ninguna actuación encaminada a optimizar los desplazamientos. Esta situación supondría el incremento progresivo de emisiones a la atmósfera y seguirían sin existir itinerarios ciclistas y recorridos adaptados para personas de movilidad reducida (PMR's).  
 Alternativa 1. Desarrollo del PMUS.   
Supone la aplicación de mejoras en las calles del núcleo urbano actuando por fases, de tal modo que éstas se inicien en el núcleo antiguo de la población aplicando posteriormente mejoras radiales en los ejes que conducen a los principales centros atractores de viajes.  
Esta alternativa promoverá el uso de vehículos no motorizados mejorando la accesibilidad peatonal y ciclista, así como la accesibilidad a PMR's al núcleo antiguo de la población. Se mejorará la comunicación de este núcleo antiguo con los principales centros atractores de viajes. Además, permitirá la definición de zonas 30 de calmado de tráfico en el interior de la población, reduciendo así las emisiones.  
D.3. Características de la propuesta.  
Tras estudiar y analizar la situación en la que se encuentra la movilidad de Rafelbunyol, se define un programa de actuación del PMUS estructurado en seis líneas estratégicas:  
1. Movilidad peatonal:  
1. Creación y potenciación de itinerarios peatonales  
2. Asegurar la permeabilidad a PMR's  
3. Permeabilización peatonal  
2. Movilidad ciclista:  
1. Creación de infraestructura ciclista adecuada  
2. Permeabilización ciclista  
3. Transporte público:  
1. Adaptación de la oferta de transporte público a la demanda  
2. Potenciación de la intermodalidad  
4. Transporte en vehículo privado:  
1. Jerarquización y reordenación de la red viaria urbana  
2. Mejora de la seguridad vial  
3. Potenciación de la descarbonización del transporte  
5. Gestión de aparcamientos:  
1. Regularización de plazas de aparcamiento  
2. Introducción de nueva tecnologías  
6. Información y participación ciudadana  
1. Comunicación y promoción   
2. Participación ciudadana  
En el análisis de las propuestas se han definido tres escenarios:   
- A corto plazo: incluye propuestas y actuaciones que se corresponden con medidas de rápida implantación cuyo desarrollo no suponga un coste económico elevado ni requiera la realización de complejos trabajos y estudios preliminares de diseño. Se considerará corto plazo el periodo desde el momento de la aprobación el PMUS durante dos años.  
- A medio plazo: se corresponden con medidas y propuestas que de algún modo complementan a otras actuaciones ya llevadas a cabo a corto plazo. Se considerará medio plazo entre dos y cinco años desde la aprobación del PMUS.  
- A largo plazo: se considerará largo plazo entre cinco y 10 años desde la aprobación del PMUS.  
Para cada propuesta de actuación, se elabora una ficha resumen en el que se incluye la siguiente información:  
1. Número y denominación de la medida a adoptar.  
2. Líneas estratégicas en las que se enmarca la propuesta.  
3. Horizonte temporal de aplicación.  
4. Prioridad.  
5. Descripción general de la actuación.  
6. Descripción gráfica de la actuación.  
7. Estimación económica de la propuesta.  
Se relacionan, a continuación, las línea y propuestas de actuación del PMUS.  
1. Jerarquización y reordenación de la red viaria urbana  
2. Peatonalización del núcleo antiguo  
3. Creación de itinerarios ciclo-peatonales preferentes  
4. Mejora general de la accesibilidad en el municipio  
5. Permeabilización de la Acequia de Moncada  
6. Permeabilización de la vía del tren (FGV)  
7. Creación de bolsas aparcabicis en el interior de la población  
8. Ejecución de un carril bici segregado circunvalando la población  
9. Incremento de la frecuencia de paso de los trenes  
10. Mejora de las condiciones de señalización en varios cruces  
  
11. Mejora de las comunicaciones entre el núcleo urbano y el polígono industrial  
12. Mejora de las condiciones de cruce en la plaza de la Purísima  
  
13. Mejora general de la señalización horizontal y vertical  
14. Ejecución de un ronda perimetral  
15. Instalación de zonas de recarga de vehículos eléctricos  
16. Creación de aparcamientos para los distintos colectivos  
17. Creación de bolsas de estacionamiento disuasorio en la periferia del núcleo urbano  
18. Desarrollo de una aplicación móvil para información de plazas libres  
19. Realización de campañas de información y promoción de la movilidad sostenible  
20. Desarrollo de una aplicación móvil informativa  
21. Realización de encuestas de opinión  
D.4. Efectos previsibles del PMUS en el medio ambiente.  
En el apartado 5 del Documento Inicial Estratégico en relación con los efectos previsibles sobre el medio ambiente y sobre los elementos estratégicos del territorio derivados de la aplicación del PMUS se indica que, dada la naturaleza del propio plan y la formulación de sus objetivos, el impacto ambiental derivado de su aplicación va a ser positivo.  
El DIE indica que los impactos del PMUS van a provenir de la reducción del uso del vehículo privado. Entre los principales efectos ambientales, de carácter positivo, caben indicar:  
- Reducción de la contaminación atmosférica y acústica.  
- Ahorro en el consumo de combustibles fósiles y su sustitución por otras modalidades de transporte (a pie, bicicleta, etc) que permitirán reducir el impacto negativo que supone el uso de este recurso no renovable.  
- Fomento de hábitos saludables entre la población, lo que supone una mejora de su bienestar y de la salud de las personas.  
- Recuperación del espacio urbano para el peatón lo que supone una mejora en las relaciones entre la población.  
E) Consultas  
Por parte de la Subdirección General de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, de acuerdo con el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación aportada se ha sometido a consulta a las siguientes administraciones públicas afectadas.  
  
Administración pública consultada Consulta Informe  
C. VIVIENDA - SDG MOVILIDAD - Serv. De Movilidad Urbana 23/05/2019 8/07/2019  
C. VIVIENDA - SDG MOVILIDAD - Serv. De Planificación 23/05/2019 20/06/2019  
C. AGRICULTURA, MA, CC y DR - SDG CAMBIO CLIMÁTICO Y CALIDAD AMBIENTAL - Serv. De Lucha contra el cambio Climático y Protección de la Atmósfera 23/05/2019 26/06/2019  
SERV. TERRITORIAL URBANISMO - VALÈNCIA 23/05/2019 23/09/2019  
C. VIVIENDA - SDG ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y PAISAJE - Serv. Ordenación del Territorio - PATRICOVA 23/05/2019 15/10/2019  
C. VIVIENDA - SDG ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y PAISAJE - Serv. Infraestructura Verde y Paisaje 26/09/2019  
FERROCARRILS DE LA GENERALITAT VALENCIANA - FGV 23/05/2019   
  
  
Los informes recibidos se publican en la web www.agroambient.gva.es/eae junto con el Informe Ambiental y Territorial Estratégico.  
F) Identificación y valoración de posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la certidumbre en la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d) y 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualmente los Planes de Movilidad Urbana Sostenible constituyen el instrumento adecuado para conseguir dar respuesta a las necesidades de movilidad de personas y mercancías en el ámbito urbano y reducir las repercusiones negativas del sistema de transporte sobre la economía, la sociedad y el medio ambiente. Esta movilidad sostenible ha de perseguir, igualmente, la accesibilidad universal, es decir, facilitar el acceso de la población a los bienes, servicios y puestos de trabajo.  
La consecución de estos objetivos generales se lleva a cabo actuando, fundamentalmente, sobre dos ámbitos:   
- Un nuevo equilibrio de los modos de transporte, apostando, fundamentalmente, por aquellos de mayor eficacia ambiental y social: transporte público frente al privado y modos de transporte no motorizado. Alcanzar este objetivo requiere tanto de medidas de estímulo hacia los nuevos modos de transporte como medidas disuasorias. Para ello deberá actuarse sobre aspectos estructurales (infraestructuras necesarias) como de regulación urbanística (tipología edificatoria, relación espacios públicos/privados, estándares de aparcamientos para distintos modos de transporte).  
- La planificación urbana y modelo de ciudad, disminuyendo la necesidad de movilidad urbana tanto en necesidad como en longitud de desplazamientos.  
Desde el punto de vista ambiental, los PMUS han de contribuir a un uso racional del suelo para atender las demandas de movilidad, al cambio modal priorizando los modos más sostenibles, la reducción de la necesidad de desplazamientos tanto en número como en distancia que propicie la adquisición de hábitos saludables (caminar y desplazarse en bicicleta) que contribuya, a su vez, a la disminución de las emisiones originadas por el sector transporte como son las referidas a emisiones de gases de efecto invernadero (CO2), las emisiones de contaminantes que perjudican la calidad de vida de los ciudadanos (entre otras dióxido de nitrógeno NO2, compuestos orgánicos volátiles COV, monóxido de carbono CO, dióxido de azufre SO2, material particulado PM) y las emisiones acústicas originadas por el tráfico.  
En ese sentido se expresa el art. 10.2 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de Movilidad de la Comunitat Valenciana,cuando indica que ?2. La definición de parámetros y objetivos señalados en el punto anterior se acompañará de los indicadores que se estimen pertinentes en relación con el volumen total de desplazamientos y su reparto modal, y los niveles asociados de consumos energéticos, ocupación del espacio público, ruido y emisiones atmosféricas, particularizando las de efecto invernadero. La evolución de estos últimos parámetros tenderá a su reducción progresiva de acuerdo con los ritmos y límites que reglamentariamente se establezcan en relación con el desarrollo de las políticas energéticas y ambientales?.  
Atendiendo a los anteriores criterios se realiza la evaluación ambiental estratégica del PMUS de Rafelbunyol en función de las propuestas realizadas, partiendo de la consideración de que, a la vista de la descripción y contenido de aquéllas que se recogen en el borrador del PMUS, todas las propuestas se plantean en suelo urbano y/o urbanizable del municipio (sin afección al suelo no urbanizable).  
El PMUS de Rafelbunyol atiende a lo que al respecto de competencias administrativas establece el artículo 3.2 de la Ley 6/2011 de Movilidad de la Comunitat Valenciana, por lo que la evaluación ambiental estratégica del PMUS de Rafelbunyol se llevará a cabo sobre aquellas propuestas que sean de competencia municipal.  
Analizamos, a continuación, las líneas estratégicas que se proponen en el PMUS de Rafelbunyol:  
1. Movilidad peatonal y ciclista  
Se propone la peatonalización del núcleo antiguo, la creación de itinerarios ciclopeatonales preferentes, la mejorar de la accesibilidad, la permeabilización de la Acequia de Moncada y la permeabilización de la vía de FGV, la creación de infraestructura ciclista adecuada y de bolsas aparcabicis en el interior de la población.  
Entre las propuestas destaca la permeabilización de la vía de FGV que actualmente divide la población en dos mitades, proponiéndose el desplazamiento de la estación de FGV al límite sur de la población y la sustitución de la vía por una plataforma tranviaria que mejore la permeabilidad peatonal y ciclista en el núcleo de población.  
Son medidas tendentes a reorganizar el espacio público del viario en suelo urbano de Rafelbunyol al objeto de recuperar espacio para el peatón y para el ciclista en condiciones de seguridad y comodidad, lo que conlleva actuaciones de reurbanización, en fases programadas, de las vías públicas afectadas por la propuesta de jerarquización de viales: creación de zonas 30, calles peatonales, itinerarios seguros, la creación de aparcabicis en centros atractores, la generación de nuevos carriles bicis estructurantes, etc. Se proponen actuaciones para mejorar la movilidad, la accesibilidad y la seguridad en el desplazamiento peatones y ciclistas.  
Esta medida junto al impulso de la interconexión de los ejes peatonales y ciclistas existentes permitirá vertebrar el municipio y fomentará los viajes en modos no motorizados.  
La reurbanización paulatina de los viales que se propone contribuirá efectivamente a varios de los objetivos ambientales: calmado de tráfico y menor emisión de gases y reducción de la contaminación acústica, disminución de zonas de aparcamiento con la consecuencia disminución del tráfico de agitación.  
2. Transporte público  
Las propuestas van encaminadas a potenciar la intermodalidad entre el modo ciclista y el transporte por ferrocarril (FGV Línea 3 del metro).así como a potenciar un incremento de frecuencias en el servicio de FGV.  
Las propuestas realizadas en el PMUS contribuyen al aumento de oferta del transporte público en tren (FGV) y la intermodalidad, por tanto, propuestas que promueven el uso del transporte público, en detrimento del privado, con los consiguientes beneficios ambientales por la reducción de contaminantes, y la mejora de la calidad de los ciudadanos.  
3. Transporte en vehículo privado  
Las medidas propuestas, vinculadas con las correspondientes a las de las estrategias de movilidad peatonal y ciclista, surgen de la jerarquización viaria que se propone, con el objeto de recuperar espacio para los modos no motorizados y desincentivar el uso del vehículo privado. Además, se potencian actuaciones para la mejora de la seguridad vial a través de una adecuada señalización y medidas de calmado de tráfico; y actuaciones para fomentar la descarbonización en el sistema de transporte mediante la instalación de puntos de recarga eléctrica.  
En global, estas actuaciones contribuyen a un uso más racional del vehículo privado con la consiguiente contribución ambiental: reducción de vehículos, reducción emisiones contaminantes a la atmósfera y reducción de contaminación acústica.  
4. Gestión de aparcamientos  
La jerarquización viaria conlleva la necesidad de analizar el estacionamiento requerido para personas de movilidad reducida, el estacionamiento en zonas industriales del municipio y el estacionamiento para residentes. Ello se complementa con el estudio de ámbitos para la ubicación de aparcamientos disuasorios en la periferia del núcleo urbano y/o urbanizable y la propuesta de una aplicación móvil para información de plazas de estacionamiento libres.  
Las medidas contempladas contribuyen a la mejora en la gestión del estacionamiento en el viario público, desincentivando la entrada de tráfico de agitación en el núcleo de población con resultado beneficioso para la calidad de vida de los residentes.  
5. Información y participación ciudadana  
El Plan propone la realización de campañas de información y promoción de la movilidad sostenible en el municipio a través de la página web y redes sociales así como la realización de encuestas de opinión. Por ello, las propuesta tendentes a sensibilizar, aumentar el conocimiento de la movilidad sostenible y el fomento de hábitos saludables en el desplazamiento contribuirán positivamente a la consecución de los objetivos generales y específicos del PMUS.  
Veamos, a continuación, otras consideraciones contenidas en las consultas realizadas:  
Por el Servicio de Movilidad Urbana de la Subdirección General de Movilidad remite informe, recibido en fecha 8 de julio de 2019, en el que, entre otros aspectos, se indica:  
 El ámbito y contenido del PMUS se estiman adecuados en relación con las determinaciones de la Ley 6/2011, de Movilidad de la Comunitat Valenciana.   
 Las propuestas, a excepción de la n.º 6. Permeabilización de la vía del tren (FGV) del PMUS, no entran en contradicción con las del Plan Básico de Movilidad del Área Metropolitana de València, aprobado por resolución del 29 de noviembre de 2018 (DOGV de 13-12-2018), ni con las del Plan de Movilidad del Área Metropolitana de València (PMoMe), en elaboración, básicamente por su carácter local.  
No obstante, el documento debe de ser completado o corregido en relación con las siguientes consideraciones:  
1. El PMUS debe contener Plano Viario donde se proponga una jerarquización de la red viaria indicando con claridad las calles del núcleo urbano que formen parte de la red principal de movilidad así como sus sentidos de tráfico..  
2. Se deberá analizar en la parte informativa la seguridad de los pasos peatonales y se deberá proponer un diseño geométrico y de señalización a implantar con carácter general en las calles secundarias. Se propondrán, asimismo, los criterios de señalización de los pasos peatonales en las calles de la Red Principal  
3. En relación con la medida nº8 ?Ejecución de un carril bici segregado circunvalando la población?, el tramo que engloba la C/ Maestro Rodrigo y el Polígono 7, está contemplado en el Plan Básico como tramo ciclista a desarrollar ya proyectado (en este caso por la Diputación de València en el proyecto ?Por L'Horta Nord en bici?). Esta propuesta se encuentra vinculada con la medida nº14 €Ejecución de una ronda perimetral?.  
4. Debe suprimirse en la medida nº6 ?Permeabilización de la vía del tren- el desplazamiento de la estación actual y la propuesta de conversión tranviaria. Las actuaciones en la línea 3 se abordan en el Plan de Movilidad Metropolitana y por lo tanto el Plan de Movilidad no puede proponer actuaciones al respecto. No obstante en la parte informativa se puede analizar la problemática de la plataforma del metro en relación con la movilidad general de Rafelbunyol.  
5. Debe abordarse el cálculo de las emisiones de contaminantes a la atmósfera relacionadas con el transporte en el municipio de Rafelbunyol, caracterizando la situación de partida, y cuyos valores se verán atenuados tras la implementación de las propuestas definidas en el PMUS.  
  
Así también, el Plan de Movilidad completado con lo indicado en dicho informe deberá ser remitido al Servicio de Movilidad de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio, como órgano competente en materia de movilidad de la Generalitat para la emisión del informe previo a la aprobación del Plan por el Ayuntamiento de Rafelbunyol, según lo contemplado en el artículo 10 de la Ley 6/2011 de Movilidad de la Comunitat Valenciana.  
El informe del Servicio de Planificación de la Subdirección General de Movilidad, recibido en fecha 20 de junio de 2019, indica, entre otras, las siguientes consideraciones:  
 La documentación aportada en el PMUS es compatible con la legislación sectorial de carreteras vigente.  
 Respecto al servicio de transporte interurbano será el Plan de Movilidad Metropolitana de València (PMoMe) el que determine las actuaciones necesarias en materia de transporte y movilidad interurbano. En ese sentido, se indica que:  
- Deben eliminarse del PMUS las actuaciones siguientes de la medida n.º 6 ?Permeabilización de la vía del tren?:  
- Desplazamiento de la estación actual hacia el límite sur de la población y desmontaje de la vía  
- Ejecución de plataforma de tranvía en el tramo final de la línea  
- Existen dos líneas de transporte interurbano de pasajeros en autobús, cuyo proyecto de servicio público (CV'102) ha sido aprobado recientemente, que tienen parada en Rafelbunyol: L-5Na Puçol-Raflebunyol y L-5Nb València-Rafelbunyol. En caso de que los cambios de sentido de las calles propuesto en el PMUS afectase al recorrido del autobús previsto en el proyecto de servicio público aprobado se deberá comunicar al Servicio de Gestión de Transporte de la Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad, para proceder a la reubicación de las paradas o cambio en los recorridos, si fuera necesario. Cualquier propuesta de cambio que afecta a la frecuencia de paso aprobada en el proyecto, necesitará ser informado por el mencionado Servicio.  
 Respecto a los aparcamientos disuasorios:  
- Las zonas propuestas en el PMUS para la ubicación de aparcamientos disuasorios facilitan la eliminación de aparcamiento en el centro urbano de forma adecuada.  
- Por otra parte, y dado que estas propuestas se encuentran alejadas de las paradas de metro y autobús interurbano, y con el objeto de facilitar la intermodalidad y el uso del transporte público, se deberá proponer la mejora de la zona de aparcamiento existente en la Av. Sant Pere, junto a la estación de metro, con la inclusión de zona segura de aparcabicis o proponer otra ubicación próxima que sirva para este objetivo.  
Concluye el Servicio de Planificación, en relación con el PMUS de Rafelbunyol, que se han identificado los estudios necesarios, en lo correspondiente a las competencias de dicho Servicio (afección a infraestructuras de titularidad autonómica y red estructural viaria) para su consideración en la redacción del mismo.  
El informe, de fecha 15 de octubre de 2019, del Servicio de Ordenación del Territorio, en materia de riesgo de inundación (PATRICOVA), pone de manifiesto que, según la cartografía del Sistema Nacional de Cartografía de Zonas Inundables (SNCZI), gran parte del ámbito objeto del Plan de Movilidad se encuentra afectado por diferentes periodos de retorno como son 10, 50, 100 y 500 años. El Plan de Movilidad no hace referencia alguna a la afección de la cartografía del SNCZI que debería ser tenida en cuenta en las diferentes actuaciones que se pretenden desarrollar, en particular, en aquellas que tienen por objeto modificar la morfología urbana.  
Desde el punto de vista de la vulnerabilidad, las actuaciones previstas en el Plan de movilidad que puedan verse afectadas por la inundabilidad serán aquellas que supongan la construcción de vías ciclistas y peatonales, nuevos trazados de vías ciclistas, la mejora del diseño urbano mediante su reordenación o los proyectos de conversión de zonas preferentes para los peatones. Este tipo de actuaciones serán infraestructuras a las que les será de aplicación el artículo 21 de la Normativa del PATRICOVA, que establece que cualquier elemento superficial que se sitúe en una zona inundable a una cota superior a 30 cm no ha de provocar un incremento del riesgo de inundación en los usos urbanos actuales o planificados. En ese sentido, las actuaciones que supongan una modificación de la rasante actual del viario superior a 30 cm requerirán la evaluación de los proyectos y planes que las desarrollen con motivo de la aprobación del Plan de Movilidad. Estos proyectos y planes serán objeto de informe por el departamento autonómico competente en materia de inundabilidad previamente a la aprobación definitiva de aquéllos.  
El informe del Servicio de Ordenación del Territorio recoge, entre otras, las siguientes consideraciones:  
 El Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Rafelbunyol está afectado por peligrosidad de inundación, no obstante, habrán de ser concretadas, en los proyectos que aquél desarrolle, las actuaciones que comporten la alteración de la rasante y sus afecciones, así como, en el caso que proceda, las medidas que se prevean para reducir los efectos de la inundabilidad. Se considera que el PMUS será compatible con la Normativa del PATRICOVA, siempre que incorpore en las actuaciones que se proyecten las condiciones de adecuación de las infraestructuras previstas en el artículo 21.  
 Las actuaciones previstas en el PMUS, si se ejecutan de manera que sean compatibles con la Infraestructura Verde y de reducido impacto, no se prevé que generen un incremento significativo del riesgo de inundación.  
Concluye el informe del Servicio de Ordenación del Territorio que el PMUS de Rafelbunyol se encuentra afectado por peligrosidad de inundación y es compatible, teniendo en cuenta las consideraciones expuestas en su informe, con las determinaciones normativas del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundabilidad en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
El Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera, de la Dirección General de Cambio Climático y Calidad Ambiental, remite informe, recibido en fecha 25 de junio de 2019, indicándose:  
- El PMUS de Rafelbunyol ha de ser coherente con la Estrategia Valenciana frente al Cambio Climático 2013-2020, aprobada por el Consell de la Generalitat el 22 de febrero de 2013, y su revisión (pendiente de aprobación);   
- Los municipios de menos de 20.000 habitantes (como es el caso de Rafelbunyol, con 6.796 habitantes censados en 2017), no tienen la obligación de realizar un Plan Acústico Municipal, pero sí han de realizar estudios acústicos asociados a los instrumentos de planeamiento.   
- El municipio de Rafelbunyol queda incluido en el Plan de Mejora de la Calidad del aire de la zona ES1007 Túria (área costera). Se informa que, en relación a los registros de los parámetros de calidad del aire en los últimos años se han registrado superaciones de los valores normativos establecidos en el Real Decreto 102/2001 para el ozono en el periodo 2013-2017. La disminución del tráfico rodado en la zona contribuirá a la disminución de este contaminante atmosférico.  
Por lo indicado en el mencionado informe del Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera, en relación con las propuestas realizadas por el PMUS de Rafelbunyol, cabe deducir que existe coherencia con los objetivos de la Estrategia Valenciana frente al Cambio Climático 2013-2020 y con el Plan de Mejora de la Calidad del aire de la zona ES1007.  
El Servicio Territorial de Urbanismo de València remite informe, de fecha 23/09/19, en el que se valora positivamente la implantación de un nuevo modelo urbano que favorezca el transporte público, los recorridos peatonales, ciclistas y de personas de movilidad reducida, si bien realiza diversas consideraciones para mejorar y completar las propuestas de actuación del PMUS en el ámbito de suelo urbano y urbanizable, aunque las relacionadas con la medida nº6 ?Permeabilización de la vía del tren- deben obviarse atendiendo a lo informado por el Servicio de Movilidad Urbana y por el Servicio de Planificación de la Subdirección General de Movilidad.  
El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, remite informe recibido en fecha 26 de septiembre de 2019, en el que se solicita la incorporación al PMUS de un capítulo dedicado a la infraestructura con el contenido que en dicho informe se especifica.  
Valoración  
Teniendo en cuenta lo anterior y analizadas las propuestas del PMUS de Rafelbunyol, se entienden que, en su conjunto, dichas medidas:  
1. Colaboran a un mejor uso racional del espacio público y de las necesidades sociales y económicas del municipio.  
2. Propician el cambio modal hacia los modos de transporte más sostenible: el desplazamiento a pie y en bicicleta, con la consiguiente reducción de consumo energético.  
3. Desincentiva el uso del vehículo privado en favor del público y/o colectivo.  
4. Favorece, a largo plazo, la reducción de los impactos asociados a los modos motorizados: emisiones contaminantes, gases de efecto invernadero y emisiones acústicas.  
5. Promueve la descarbonización del sistema de transporte del municipio.  
Las actuaciones propuestas por el PMUS de Rafelbunyol se circunscriben al suelo urbano y/o urbanizable con lo que la afección ambiental se limita a dicho ámbito, considerando que tendrá efectos positivos sobre la calidad de vida de los ciudadanos y que se reducirán los efectos negativos que el sistema de transporte produce sobre el medio ambiente. No obstante, atendiendo a las consideraciones realizadas por el Servicio de Ordenación del Territorio, los proyectos que desarrollen las actuaciones del PMUS, y que estén situados en ámbitos afectados por el riesgo de inundabilidad, que puedan suponer un alteración morfológica de la rasante en más de 30 centímetros, deberá requerir de informe del Servicio de Ordenación del Territorio competente en materia de inundabilidad.  
Aquellas propuestas del PMUS que queden relacionadas con infraestructuras y sistemas de transporte de carácter supramunicipal deberán abordarse desde soluciones consensuadas y autorizadas con las administraciones competentes, de tal modo que se propicie la coordinación de actuaciones y la adecuada conexión de las infraestructuras de movilidad sostenible afectadas.  
En relación con las consideraciones y propuestas realizadas por el Servicio Territorial de Urbanismo de València, en su informe de fecha 23/09/19, a excepción de las realizadas a la medida nº6 ?Permeabilización de la vía del tren- pueden ser analizadas y estudiadas por el Ayuntamiento de Rafelbunyol y, en su caso, incorporadas a la propuesta definitiva del PMUS, estimándose que aquellas, por desarrollarse en suelo urbano o urbanizable, no tienen incidencia ambiental negativa y, por el contrario, puedan contribuir al objetivo general de una movilidad sostenible para el municipio.  
El borrador del PMUS propone, para el seguimiento del Plan tres tipos de indicadores: los indicadores de sociales y económicos, los indicadores modales y los indicadores ambientales.  
Al respecto de los indicadores ambientales y, sin perjuicio, de otras consideraciones sectoriales, cabe, no obstante, realizar las siguientes:  
1. Se debe concretar el valor inicial de los indicadores y cuantificar el objetivo a alcanzar.  
2. Se echa en falta indicadores de carácter más ambiental, entre los que cabría incluir  
 Aquellos que permitieran calcular la huella de carbono de la movilidad en el municipio de Rafelbunyol (en base a las emisiones CO2), aspecto éste que requeriría la adopción de una determinada metodología de cálculo de la huella de carbono en la movilidad urbana del núcleo de población y periodicidad en la que calcular los indicadores.  
 Indicadores de seguimiento de la evolución de emisiones de contaminantes atmosféricos (entre otros dióxido de nitrógeno NO2, compuestos orgánicos volátiles COV, monóxido de carbono CO, dióxido de azufre SO2, material particulado PM).  
 Nivel sonoro de recepción externo (dB) producido por el tráfico en diferentes localizaciones municipales que sean representativas del modelo de movilidad propuesto.   
 La eficiencia energética en el modelo de movilidad, haciendo uso de indicadores que permitan conocer el consumo energético total derivado de la movilidad motorizada y distinguiendo entre consumo de energía por vehículo privado o por transporte público.  
3. Especificar las metodologías de cálculo propuestas para la evaluación de los indicadores ambientales.  
G) Consideraciones jurídicas  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, establece en el artículo 6 qué planes y programas, así como sus modificaciones, están sometidos a evaluación ambiental estratégica de conformidad con los procedimientos establecidos en la legislación de evaluación ambiental. En concordancia, el artículo 46 de la LOTUP especifica los planes y programas que serán objeto de la evaluación ambiental y territorial estratégica. En este contexto, la evaluación ambiental estratégica es de aplicación a los planes de movilidad.  
H) Propuesta de acuerdo  
Analizada la propuesta del ?Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Rafelbunyol?, cabe considerar que dicha actuación quedaría enmarcada en el artículo 46.3 de la LOTUP por considerar que se trata de una modificación menor del planeamiento.  
Por ello, según establece el artículo 51.2.b) de la LOTUP, y considerar, de acuerdo con los criterios del Anexo VIII de dicha ley, que la propuesta del ?Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Rafelbunyol- no tiene incidencia significativa negativa en el modelo territorial del municipio de Rafelbunyol, no afecta a espacios protegidos ni forestales, sus propuestas se circunscriben al suelo urbano y urbanizable y, habiendo tenido en cuenta las consultas realizadas, se puede concluir que el procedimiento de evaluación ambiental simplificada es suficiente para determinar que la propuesta del ?Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Rafelbunyol- no presentará efectos significativos negativos sobre el medio ambiente.  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve:  
Emitir Informe Ambiental y Territorial Estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del ?Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Rafelbunyol?, de acuerdo con los criterios del Anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos negativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación del programa conforme a su normativa sectorial, con el cumplimiento de las siguientes determinaciones:  
1. El PMUS suprimirá en la medida n.º 6 ?Permeabilización de la vía del tren (FGV)- las actuaciones de desplazamiento de la estación actual y la propuesta de conversión tranviaria, tal como se requiere en el informe del Servicio de Movilidad Urbana de la Subdirección General de Movilidad, recibido en fecha 8/07/2019, se completará con la documentación requerida y se remitirá a dicho Servicio de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, como órgano competente en materia de movilidad de la Generalitat, para la emisión del informe previo a la aprobación definitiva por el Ayuntamiento, incorporando, en su caso, las determinaciones que en el mismo se indiquen.  
2. El PMUS deberá atender las consideraciones realizadas por el informe del Servicio de Planificación de la Subdirección General de Movilidad recibido en fecha 20/07/2019.   
3. Los proyectos que desarrollen las actuaciones del PMUS, y que estén situados en ámbitos afectados por el riesgo de inundabilidad, que puedan suponer un alteración morfológica de la rasante en más de 30 centímetros, deberá requerir de informe del Servicio de Ordenación del Territorio competente en materia de inundabilidad.   
4. El PMUS atenderá los requerimientos recogidos en el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, recibido en fecha 26 de septiembre de 2019, incorporando un capítulo dedicado a la Infraestructura Verde con el contenido que se indica en dicho informe  
5. La redacción definitiva del PMUS de Rafelbunyol concretará y aplicará los siguientes aspectos en el plan de seguimiento del PMUS:  
1. Incorporar metodología y cálculo de la huella de carbono derivada del modelo de movilidad propuesto y los indicadores de seguimiento de carácter medioambiental que se estimen adecuados, en concreto, emisiones CO2 equivalente, emisiones contaminantes y consumo de energía (Tep).  
2. Incorporar procedimiento para el seguimiento de la contaminación acústica derivada del modelo de movilidad propuesto y el indicador correspondiente del nivel sonoro externo.  
3. Completar la propuesta de indicadores de seguimiento con los valores iniciales y los valores objetivos a alcanzar y fuente de información.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el Informe Ambiental y Territorial Estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación de la ?Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Rafelbunyol- en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la propuesta.  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: Emitir Informe Ambiental y Territorial Estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de Movilidad Urbana Sostenible (PMUS) de Rafelbunyol, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de Régimen Jurídico del Sector Público.  
  
Valencia, 16 de octubre de 2019.- El secretario de La Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
Valencia, 21 de noviembre de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML