Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6801, del 21-06-2012 (2012/6000)

RESOLUCIÓ de 7 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals Soneja, Sant Jordi, San Rafael del Río, Paterna i Almoradí. Expedient número 15/06 AIA i altres.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6801

Data del DOGV
:   21-06-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6000

CVE


Data del document
:   07-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [San Rafael del Río](javascript:void(0))
    * [Paterna](javascript:void(0))
    * [Soneja](javascript:void(0))
    * [Sant Jordi](javascript:void(0))
    * [Almoradí](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 7 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals Soneja, Sant Jordi, San Rafael del Río, Paterna i Almoradí. Expedient número 15/06 AIA i altres. [2012/6000]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 15/06 AIA Soneja; 190/07 AIA Sant Jordi; 307/07 AIA San Rafael del Río; 161/2008 AIA Paterna; 4/08 AIA Almoradí.  
  
València, 7 de maig de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica:  
Expedient: 15/06-AIA.  
Títol: Pla Parcial del Polígon Industrial Modificatiu del Palància.  
  
Promotor: Ajuntament de Soneja (Castelló).   
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte. L'objecte del projecte és la creació d'un polígon industrial a Soneja, de 435.103 m², sobre sòl no urbanitzable comú en el vigent PGOU de Soneja, pel fet que els sòls urbans i urbanitzables industrials situats en l'entrada del poble per l'antiga N-234, han sigut desenrotllats i esgotats.  
  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
Soneja està situada en la comarca castellonenca de l'Alt Palància, a 263 m sobre el nivell del mar, amb una superfície de 29,10 km².  
El sector es troba sobre la CV-230, creuat el riu Palància, en direcció a Azuébar. Té una superfície de 435.103 m².  
- Delimitació del sector  
El sector té forma triangular, limita pel nord-est i sud-oest amb sòl forestal, i pel sud amb la carretera CV-230 de la Vall d'Uixó a Soneja.  
  
- Zonificació del sector i usos  
El sector s'estructura adossat a la carretera CV-230, dos connexions d'este se situen amb la CV-230, per mitjà de rotondes, i per a realitzar el creuament del barranc Fondo es faran tres rotondes interiors i dos estructures.   
En l'interior de la zona d'actuació es realitzaran vials de 15 m d'amplària, un vial paral·lel a la CV-230 en direcció a Soneja que creua el barranc per dos llocs que connecten a una altra rotonda i a un altre tram de vial paral·lel a la CV-230 i un altre vial que circumval·la completament el sector. El vial estructurant s'adossa per trams a la CV-230 i se separa d'esta un mínim de 25 metres. D'este vial partixen els vials interiors que estructuren les distintes illes.   
Es respecten en la seua totalitat les servituds següents:  
1. Barranc Fondo, amb la protecció del mateix llit i una zona de protecció del domini públic hidràulic a un costat i a l'altre d'este de 6 m d'amplària.  
2. Assagador de Castellnovo, via pecuària, per a la qual es recupera la seua amplària mínima necessària de 15 m que garantix la seua continuïtat en l'àmbit d'actuació, i se cedix la resta de superfície a la Generalitat fins a completar la seua amplària legal de 37,61 metres en zones limítrofes a esta i amb la categoria de xarxa primària.  
3. CV-230 carretera de la xarxa secundària de la Generalitat Valenciana, amb 25 m d'espai lliure de reserva viària de carreteres.  
Les superfícies queden de la manera següent:  
Superfície m²  
Vials: 75.393.  
Zones verdes computables: 102.079.  
Zones verdes no computables: 53.496.  
Indústries: 204.135.  
Total: 435.103. L'ús dominant és l'industrial. Es prohibixen els usos següents:  
1. Residencial, excepte vivendes amb destinació al personal encarregat de la vigilància i conservació, amb un màxim d'una vivenda per indústria, que en tot cas no podrà superar un 10% de l'edificabilitat de la parcel·la.  
2. Terciaris en edificacions construïdes la superfície de les quals en cada illa supere el 10% de l'edificabilitat màxima atribuïda a cada parcel·la.  
3. Industrial en el procés productiu del qual s'incloga l'atomització d'argiles i la producció d'esmalts o frites.  
Es permeten qualsevol altres usos no inclosos en l'apartat 2 anterior, llevat que de manera manifesta siguen incompatibles amb l'ús dominant industrial assignat a esta zona.   
- Planejament vigent i proposat  
El PGOU es va aprovar al novembre de 1999, per tant està adaptat a la LRAU.  
Alternatives.  
No realitza un estudi de possibles alternatives de localització del sector, que seria ambientalment adequat, de manera que es busque una altra ubicació que no s'afecte al barranc ni al lloc d'interés comunitari (LIC) Curs Mitjà del Riu Palància.  
En compte d'això fan una descripció de les exigències previsibles en el temps, en relació amb l'ús del sòl, analitzant en cada alternativa una situació distinta.   
Tramitació administrativa  
En data 26 de gener de 2006, el ple de l'Ajuntament de Soneja acorda aprovar provisionalment el Pla Parcial Modificatiu Industrial del Palància.  
En data 29 de març de 2006, es rep en la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge la documentació remesa per l'Ajuntament de Soneja com a complement a la documentació enviada en data 17 de març i 16 de gener de 2006, en què sol·licita que s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa s'incoa l'expedient corresponent.   
En data 30 de gener de 2007 el Ple de l'Ajuntament acorda aprovar el compliment dels requeriments efectuats pels distints organismes implicats i remetre la documentació tècnica modificada en què s'arreplega la no alteració del traçat actual del barranc Fondo, la proposta de tractament de la via pecuària, i la resta de consideracions plantejades.  
  
Informació pública  
El Ple de l'Ajuntament de Soneja, en sessió extraordinària realitzada el dia 20 de desembre de 2005, adopta, entre altres, l'acord per a sotmetre al Pla Parcial Modificatiu Industrial del Palància, l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi d'ordenació i protecció del paisatge a exposició pública.  
La documentació es va exposar al públic en el DOGV núm. 5162, de 26 de desembre de 2005 i per mitjà d'anunci publicat en el periòdic Mediterráneo de Castelló, de data 24 i 25 de desembre de 2005.  
Durant el període d'exposició al públic es presenten 16 al·legacions, totes de caràcter urbanístic.  
La Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient, va entrar en vigor el 30 d'abril de 2006. Als efectes del compliment d'esta llei, es considera que:  
1. El planejament presentat afecta enclavaments continguts en la Xarxa Natura 2000.   
2. El primer acte preparatori formal és posterior a la data 21 de juliol de 2004, i no ha sigut aprovat després del 21 de juliol de 2006, data d'entrada en vigor de la Llei 9/2006.   
Per tant, a fi de garantir el compliment d'esta llei, de conformitat amb l'article 7.2 de la llei, s'establix que:  
1. Se sotmetrà a consulta del públic per 45 dies, als efectes exclusivament ambientals, els documents assimilables a l'informe de sostenibilitat (estudi d'impacte ambiental) conforme al procediment supletori del títol III de la LEAE, fins que es dispose d'una normativa específica.   
  
2. Es conservarà el contingut documental que siga assimilable al nou règim jurídic, i s'hi incorporaran aquells altres documents que així es requerisquen d'acord amb la LEAE.  
Consultes  
Es realitza consulta al Servici d'Ordenació Sostenible del Medi respecte a l'afecció al LIC Curs Alt del Riu Millars, en data 12 de maig de 2006.  
Es realitza consulta al Servici de Conservació de la Biodiversitat en data 5 de setembre de 2006.  
Sol·licitud de documentació  
En data d'eixida 11 de setembre de 2006, se sol·licita la documentació següent:  
1. Justificació de l'esgotament total de l'actual sòl urbanitzable industrial abans de considerar l'opció de reclassificació del sòl no urbanitzable.  
2. S'ha de modificar el projecte proposat, i no es podrà realitzar cap obra que supose alteració del traçat actual del barranc Fondo, ja que els treballs proposats de canalització i desviació estan expressament prohibits, llevat que les obres estiguen degudament autoritzades i justificades pel seu interés públic.  
3. En la nova redacció del projecte del pla parcial, s'hauran de tindre en compte totes aquelles consideracions que a este efecte imposa el Pla d'Ordenació de Recursos Naturals vigent del Parc Natural de la Serra d'Espadà.  
4. Els terrenys del sector inclosos en el LIC Curs Mitjà del Riu Palància, hauran de qualificar-se com a sòl no urbanitzable protegit, segons establix la Llei 10/2004, del Sòl no Urbanitzable.  
5. Al barranc del Fondo li és d'aplicació el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües.  
S'haurà de mantindre lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 m a cada costat del llit del barranc afectat.  
  
Així mateix, s'haurà de disposar d'autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el projecte en la zona de policia de llits del barranc afectat, com establix el Reglament del Domini Públic Hidràulic.  
6. Informe favorable relatiu al tractament de la via pecuària que discorre pel sector, assagador de Castellnovo, del Servici Territorial de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
7. S'han d'aplicar mesures de protecció del sòl forestal adjacent al sector.  
En les zones edificades, així com en els establiments industrials, limítrofs o interiors a àrees forestals, hauran de complir-se les condicions del SPIF.  
8. Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
9. La xarxa de sanejament serà separativa de la xarxa de pluvials, completament estanca, i connectada a la corresponent estació depuradora.  
Per a l'abocament de les aigües pluvials arreplegades en el sector a llit públic, s'haurà d'obtindre l'autorització corresponent de l'organisme de conca. Abans del punt d'abocament de les aigües pluvials, s'haurà de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja.  
  
10. Informe actualitzat de l'EDAR de Soneja que assumisca el tractament de les aigües residuals generades pel sector industrial.  
11. Certificat de suficiència de recursos hídrics emés per l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, per a poder satisfer les necessitats d'aigua potable del sector.  
12. Previsió de producció de residus, tipus de tractament i gestió a què seran sotmesos, i presentar certificat en què l'entitat gestora assumisca la gestió dels dits residus.  
13. Estudi acústic segons l'article 25 de la Llei 7/2002, de Protecció contra la Contaminació Acústica, de 3 de desembre de 2002, o informe sobre este realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental d'esta conselleria.  
14. S'ha de presentar informe favorable sobre l'estudi de paisatge emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
15. Zonificació numèrica del polígon industrial, als efectes de compatibilitzar i harmonitzar les activitats esmentades amb el planejament urbanístic i d'acord amb les categories i/o els graus d'intensitat relacionats en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses.  
16. S'ha d'ampliar a 25 m la zona de protecció de la CV-230 de la Vall d'Uixó a Soneja.  
17. S'han d'aportar mesures correctores per a protegir el LIC Curs Mitjà del Riu Millars, la forest d'utilitat pública Riberes del Riu Palància, i el sòl forestal.  
Basant-se en la documentació presentada es realitza un nou requeriment de documentació en data 29 de maig de 2007:  
1. Els terrenys del sector inclosos en el LIC Curs Mitjà del Riu Palància, hauran de qualificar-se com sòl no urbanitzable protegit, segons establix la Llei 10/2004, del Sòl No Urbanitzable.  
2. Al barranc del Fondo li és aplicable el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües.  
S'haurà de mantindre lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 m a cada costat del llit del barranc afectat.  
  
Així mateix, s'haurà de disposar d'autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el projecte en la zona de policia de llits del barranc afectat, com establix el Reglament del Domini Públic Hidràulic.  
3. S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de Protecció del Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la llei 4/1998.  
4. S'ha de presentar informe favorable a la Modificació Parcial de Traçat de l'Assagador de Castellnovo al seu pas pel sector industrial del Palància, dels Servicis Territorials de Medi Ambient.  
5. La xarxa de sanejament serà separativa de la xarxa de pluvials, completament estanca, i connectada a la corresponent estació depuradora.  
6. Per a l'abocament de les aigües pluvials arreplegades en el sector a llit públic, s'haurà d'obtindre l'autorització corresponent de l'organisme de conca. Abans del punt d'abocament de les aigües pluvials, s'haurà de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja.  
  
7. S'ha de presentar un informe actualitzat de l'EDAR de Soneja que assumisca el tractament de les aigües residuals generades pel sector industrial.  
8. S'ha d'aportar certificat de suficiència de recursos hídrics emés per l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, per a poder satisfer les necessitats d'aigua potable del sector.  
9. S'haurà de presentar previsió de producció de residus, tipus de tractament i gestió a què seran sotmesos.  
10. S'ha de presentar estudi acústic segons l'article 25 de la Llei 7/2002, de Protecció contra la Contaminació Acústica, de 3 de desembre de 2002, o informe sobre este realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental d'esta conselleria.  
11. S'ha de presentar la zonificació numèrica del polígon industrial, als efectes de compatibilitzar i harmonitzar les esmentades activitats amb el planejament urbanístic i d'acord amb les categories i/o els graus d'intensitat relacionats en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses.  
12. S'han d'aportar mesures correctores per a protegir el LIC Curs Mitjà del Riu Millars, la forest d'utilitat pública Riberes del Riu Palancia, i el sòl forestal.  
Basant-se en la documentació presentada al gener i abril de 2008, es realitza un nou requeriment en data 30 de juny de 2008:  
1. S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de Protecció del Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
2. En haver-se presentat la sol·licitud a l'organisme de conca, falta per justificar la disponibilitat de recursos hídrics, en qualitat i quantitat suficients, i bastarà que es justifique esta qüestió de la manera següent:  
  
Presentació d'informe de l'empresa que gestiona el servici de subministrament d'aigua potable en la població amb un contingut que té caràcter de mínim i, que és el següent:  
a) Estudi de la població prevista per l'actuació, i el càlcul de necessitats hídriques per a abastiment i reg.  
b) Origen de l'aigua, identificació dels pous, titularitat.  
c) Disponibilitat present i futura dels recursos.  
d) Aforament, per a saber la quantitat d'aigua i la previsió de l'article 52.2 del TR de la Llei d'Aigües i article 84 del seu Reglament, segons se sobrepassen o no els 7.000 m³ de volum anual.  
e) Qualitat de les aigües, tenint en compte si són per al consum humà.  
f) Necessitat o no de tractament.  
g) Necessitat o no de fer infraestructures.  
h) A l'informe s'adjuntaran, com annexos, tots aquells certificats o documents justificatius que resulten d'interés.  
Documentació aportada  
En data d'entrada 6 de novembre de 2006, es rep la documentació següent:  
- Justificació de l'esgotament del sòl urbanitzable industrial.  
- Còpia compulsada escrit de 23 de maig de 2006 que sol·licita la modificació del traçat del barranc Fondo.  
- Còpia de l'escrit per a emissió d'informe de tractament de la via pecuària assagador de Castellnovo, que discorre pel sector.  
- Sol·licitud a la Conselleria de Cultura de l'informe de conformitat amb l'article11 de la Llei 4/1998.  
- Sol·licitud de l'informe previst en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny.  
En data d'entrada 9 de febrer de 2007 es rep:  
- Pla parcial.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Estudi d'ordenació i protecció del paisatge.  
- Síntesi de l'estudi d'impacte ambiental.  
- Proposta de modificació del traçat de l'Assagador Castellnovo.  
- Certificat de l'acord plenari de data 30 de gener de 2007.  
En data d'entrada 19 de febrer de 2007 es rep:  
- Còpia de l'ofici de remissió de la documentació davant del Servici Territorial de Medi Ambient de Castelló.  
- Còpia de la sol·licitud d'expedició de certificat de l'òrgan gestor de residus sòlids urbans.  
En data d'entrada 28 de febrer de 2007 es rep documentació complementària segons requeriment formulat pel Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
En data 2 de març de 2007 es rep la documentació següent:  
  
- Plans núm. 1 i 1.2 del pla parcial.  
- Acord plenari de data 27 de febrer de 2007.  
- Informe favorable del Servici Territorial de Medi Ambient en relació amb la via pecuària.  
- Certificat emés per l'empresa adjudicatària de la gestió de residus sòlids urbans municipals.  
En data 29 de març de 2007 es rep la còpia compulsada de les notificacions de l'acord plenari de data 26/01/2007 de resolució d'al·legacions i aprovació provisional del pla parcial i documentació adjunta, enviada als interessats.  
En data 4 de gener de 2008 es rep l'estudi acústic.  
Es rep documentació en data 30 de gener de 2008:   
- Informe EDAR.   
- Informe RSU.  
- Vies pecuàries: condicionat.  
- Prospecció arqueològica.  
- Sol·licituds a la CHX.  
Es rep documentació en data 25 d'abril de 2008: certificat de l'Ajuntament en relació amb la zonificació del polígon industrial.  
En data 28 de maig de 2008 es rep resolució favorable de la inclusió en el Catàleg d'Aigües Privades l'aprofitament ubicat en la partida Monte Hoyo del terme municipal de Soneja, per un volum màxim anual de 564.925/m³ any, dels quals part es destinaran al futur polígon industrial, per mitjà de concessió independent.  
Sol·licitud d'informes  
Se sol·licita informe al Servici d'Ordenació Sostenible del Medi en data 5 de juny de 2006, i al Servici de Conservació de la Biodiversitat i a l'Àrea d'Urbanisme en data 6 de setembre de 2006.  
Se sol·licita un segon informe en data 28 de maig de 2007, sobre el projecte, que ha sigut modificat pel promotor com a conseqüència de l'informe sobre la primera versió del projecte emés pel Servici d'Ordenació Sostenible del Medi el 30 de juny de 2006.  
Se sol·licita informe sobre l'estudi acústic en data 9 de gener de 2008.  
Informes sectorials  
Resolució favorable de la inclusió en el Catàleg d'Aigües Privades de l'aprofitament ubicat en la partida «Monte Hoyo» del terme municipal de Soneja  
«....En conseqüència, el volum màxim anual al·legat de 564.925 m³/any, s'estima compatible amb el consum màxim anual total resultant d'aplicar la dotació establida del Pla Hidrològic de Conca aprovat per RD 1664/1998, de 24 de juliol (BOE 11 d'agost de 1998), en la zona objecte d'aprofitament.  
Quant al volum màxim anual necessari per a les necessitats del futur polígon industrial, estes no són determinants en el volum màxim anual a atorgar de 564.925 m³/any, ja que l'aprofitament declarat en este expedient ho és per a la seua inclusió en el Catàleg d'Aigües Privades d'acord amb les característiques que, reconegudes, persistixen en l'actualitat respecte de les declarades al seu dia per a reg, i ha de ser l'ús industrial objecte de concessió independent de la present inscripció.  
  
Resolució  
En conseqüència, en haver-se observat tots els requisits legals, i d'acord amb el que s'ha exposat anteriorment, esta presidència, d'acord amb la proposta formulada per la Secretaria General ha resolt:  
Estimar parcialment el recurs interposat, i procedir en conseqüència a:  
Anul·lar de la resolució concorreguda, en virtut de l'article 105.2 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, els punts relatius al mètode de reg, el volum màxim anual i extensió de la superfície regable, ja que es tracta d'un error de fet susceptible de causar efectes desfavorables per a l'interessat.  
Incorporar com situació jurídica individualitzada de l'interessat el dret que conste en la inscripció practicada en el tom 33, foli 33, del Catàleg d'Aigües Privades la modificació dels punts següents:  
  
Sistema de reg: manta.  
Superfície de reg: 92,44 hectàrees.  
Volum màxim anual: 564.925/m³ any.  
Contra la present resolució, que esgota la via administrativa, podrà interposar-se recurs contenciós administratiu...»   
Informe favorable sobre vies pecuàries emés per la Secció Forestal del Servici Territorial  
S'emet un informe favorable tant del pla parcial com de l'EIA, sense perjuí que en cas d'aprovar-se l'actuació urbanística, i abans de la seua execució, el conseller de Territori i Habitatge, de conformitat amb el que establix la Llei 3/95 de Vies Pecuàries, resolga favorablement l'expedient núm. STMA/SF/VP/MT/005/2007 de Modificació Parcial de Traçat de l'Assagador de Castellnovo al seu pas pel sector industrial del Palància.  
Certificat de Reciclados Palancia Belcaire  
En data 12 de febrer de 2007, com a adjudicatària de la gestió dels residus sòlids urbans municipals del Pla Zonal III i VIII, Àrea de Gestió 2, certifica:  
- Que el municipi de Soneja forma part del Pla Zonal III i VIII, Àrea de Gestió 2.  
- Que els residus urbans generats en el municipi de Soneja, a través del projecte de gestió, reben un correcte tractament per part de l'empresa Reciclados Palancia Belcaire, així com que les instal·lacions plantejades podran tractar els residus sòlids urbans procedents del municipi esmentat, tant actuals com els de les ampliacions que pogueren executar-se en la planificació urbanística del municipi de Soneja, d'acord el que especifica el Pla Parcial Modificatiu Industrial del Palància, junt amb l'estudi d'impacte ambiental i el d'ordenació i protecció del paisatge.  
  
- Que en l'actualitat, els residus d'este municipi, fins que entren en funcionament les noves instal·lacions adjudicades, es transferixen des de la planta de transferència de Segorbe a l'abocador controlat de Tales, ambdós instal·lacions propietat de l'Excma. Diputació de Castelló.  
  
Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Soneja per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenrotllament urbanístic del Pla Parcial Modificatiu del Sector Industrial El Palància de Soneja (Castelló)  
De data 21 de novembre de 2007, esta entitat comunica:  
  
1. «... L'EDAR de Soneja dóna servici al dit municipi i està dissenyada per a tractar 749 m³/dia. Actualment tracta un cabal influent de 385 m³/dia.  
2. En el II Pla director de sanejament i depuració de la Comunitat Valenciana no es preveuen actuacions que impliquen l'ampliació de la capacitat de la planta.  
3. Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 1.529 m³/dia.  
4. D'acord amb el que disposa la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat Valenciana, Urbanística Valenciana, en l'article 124.1.d, en cas de no resoldre pel seu compte les necessitats de sanejament i depuració que generen els programes urbanístics i vagen a sol·licitar la connexió a sistemes públics de sanejament i depuració, hauran de cobrir l'objectiu imprescindible de suplementar les infraestructures públiques en el que siga necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servici existents. Així mateix, l'article 349.1 del Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el ROGTU, establix l'obligació de l'agent urbanitzador d'incloure en el projecte d'urbanització del programa d'actuació integrada corresponent, entre altres, les obres de la xarxa de clavegueram per a aigües residuals, i les del sistema de depuració.  
5. El cost estimat del suplement d'infraestructures mencionat és de 169,9 - per habitant equivalent, sent un habitant equivalent aquell que ocasiona un abocament de 60 gr. de DBO5 per dia, o bé, genera un volum d'aigua residual de 200 litres per dia. Traduït al cas que ens ocupa i de les dades aportades, per a un cabal mitjà estimat de 1.529 m³/dia, suposant que l'abocament és assimilable a aigües residuals domèstiques, aspecte que s'haurà de verificar en el moment de la connexió, suposarà una quantitat a pagar d'1.298.885,50 € corresponents a 7.645 habitants equivalents.  
Conclusió  
Pel que s'ha assenyalat abans, i per al cas en què l'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic decidisca no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals generades per les seues actuacions per mitjà de la construcció d'una EDAR pròpia i sol·licite en un futur la connexió a un sistema públic de sanejament i depuració, esta Entitat de Sanejament d'Aigües informa sobre la viabilitat del tractament de l'EDAR de Soneja de les aigües residuals generades pel desenrotllament urbanístic del Pla Parcial Modificatiu del Sector Industrial El Palància de Soneja (Castelló) sempre que es complisquen els condicionants següents:  
1. En la tramitació de l'instrument d'ordenació corresponent ha de sol·licitar-se dictamen o informe favorable de la Comissió Territorial d'Activitats Qualificades, o òrgan que la substituïsca, referit al compliment per l'instrument de planejament corresponent de la distància establida en la normativa sectorial aplicable (Decret 2414/1961, de 30 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses (RAMINP) respecte a la infraestructura de sanejament i depuració existent.   
2. Este nou sector, que es desenrotllarà per mitjà de l'instrument d'ordenació corresponent, s'ajustarà al que disposen les directrius referides als sistemes de tractament, apartat 6.3.2 del vigent Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 197/2003, de 3 d'octubre, del Consell de la Generalitat.  
  
3. Al seu dia, l'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic haurà de realitzar la sol·licitud corresponent de connexió al sistema públic de sanejament i depuració. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
4. En tot cas, l'abocament generat pels desenrotllaments urbanístics a què done lloc el PGOU de referència haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'Ordenança Municipal d'Abocaments o, si no n'hi ha, en el Model d'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A estos efectes, l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, han de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el Model d'Ordenança d'Abocaments a la Xarxa Municipal de Clavegueram editat per esta Entitat de Sanejament d'Aigües, dotada a més de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, haurà de preveure la construcció sobre la dita arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesurament en continu, tancat amb clau.  
5. Perquè puga realitzar la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, s'hauran d'executar les actuacions d'ampliació de la planta necessàries a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.   
6. Abans d'executar la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament d'Aigües la quantitat resultant d'1.298.885,50?. Este import haurà de fer-se efectiu quan es requerisca expressament per a això, en l'expedient que si és el cas es tramita per a l'autorització de la connexió.  
  
- Memòria de l'alcalde de Soneja de data 31 d'octubre de 2006  
El sòl urbà d'ús industrial disponible a Soneja, se circumscriu a dos àrees diferenciades: polígon industrial Monte Hoyo i Unitat d'Execució UE-1.  
La primera zona va ser objecte de promoció pública i actualment es troben venudes totes les parcel·les a empreses que ja estan instal·lades o pendents d'executar les obres de construcció de les seues naus industrials.  
En la segona zona es pot observar que s'hi estan instal·lant noves empreses, segons documentació adjunta.  
El motiu de la creació del nou polígon industrial del Palància és degut a la creixent demanda d'algunes empreses de parcel·les d'ús industrial de major extensió a les actuals, que limiten la seua ubicació en esta població.  
Per això urgix, tan prompte com siga possible, la creació d'una nova zona industrial.»  
- Informe del Servici de Conservació de la Biodiversitat  
De data 26 d'octubre de 2006, comunica que:  
No hi ha cartografiats hàbitats d'interés comunitari en la zona, si bé apareixen, amb menor naturalitat que en el llit del riu Palància, comunitats de galeries i matolls riberencs termomediterranis, que cal avaluar en funció de la seua situació dins del LIC Curs Mitjà del Riu Palància.   
  
Quant a espècies no veiem afeccions rellevants en esta zona.  
- Segon informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals  
  
De data 1 de juny de 2007, informa que:  
El projecte afecta territorialment el vigent PORN de la Serra d'Espadà, així com la totalitat del terme municipal de Soneja, en la seua Zona d'Amortiment d'Impactes (ZAI), subzona Àrea d'Influència Antròpica (AIA)  
Així mateix, una part del dit àmbit (un tram del llit del barranc Fondo) afecta territorialment el LIC Curs Mitjà del Riu Palància.  
  
Respecte a la ubicació del pla parcial, la normativa del PORN (article 43.1) permet en principi la implantació d'activitats industrials en els sòls urbanitzables, com és el cas dels terrenys del terme municipal de Soneja afectats.  
El Servici d'Ordenació va emetre un primer informe sobre el dit projecte, de data 30 de juny de 2006, remés a l'Àrea d'Avaluació Ambiental (a sol·licitud d'esta) el 5 de juliol de 2007. Este informe va ser favorable condicionat al compliment dels requisits següents:  
1. Modificació del projecte per a evitar que es realitze cap obra que supose alteració del traçat actual del barranc Fondo, ja que els treballs proposats de canalització i desviació del barranc estan expressament prohibits (pel PORN de la Serra Espadà, en relació amb el LIC afectat), llevat que les obres estiguen degudament autoritzades i justificades pel seu interés públic.  
2. Que es tinguen en compte totes les consideracions del PORN aplicables al projecte.  
Examinat el projecte modificat presentat per l'Ajuntament de Soneja, es constata que este complix les condicions indicades en l'esmentat informe de 30 de juny de 2006, i s'aprecia el compliment de les determinacions del PORN. En particular no es produïx afecció al llit i marges del barranc Fondo, els quals queden englobats en les zones verdes del pla parcial, i no es preveuen intervencions sobre els dits àmbits que puguen desvirtuar el seu caràcter de llit natural.  
En conseqüència s'emet un informe favorable sobre el projecte de referència, amb les excepcions següents:  
1. Es reitera l'esmentat informe d'este Servici de 30 de juny de 2006, amb tot allò aplicable al projecte en la seua segona versió.  
2. L'execució de les obres relacionades amb el projecte haurà d'ajustar-se a les següents determinacions de la normativa del vigent PORN de la Serra d'Espadà, sense perjuí de les normatives sectorials també aplicables en matèria d'urbanisme, indústria i protecció del medi ambient:  
a) Durant l'execució de les obres i posteriorment, en forma continuada durant tota la fase de funcionament del polígon industrial, ha de quedar garantit el manteniment del caràcter natural del barranc del Fondo i els seus marges, dins de la zona del pla parcial, d'acord amb els articles següents de la normativa del PORN:  
«Article 8. Llits de riu, riberes i marges dels cursos d'aigua.  
1. Es mantindran les condicions naturals dels llits, i no podrà realitzar-se, en cap cas, la seua canalització o dragatge, a excepció dels trams urbans o aquelles obres degudament autoritzades i justificades pel seu interés públic.  
(...)  
3. En les zones de domini públic hidràulic, així com en els marges inclosos en les zones de servitud i de policia definides en la Llei d'Aigües, es conservarà la vegetació de ribera, i no es permetrà la transformació a cultiu dels terrenys actualment erms o destinats a usos forestals. Es permetran les labors de neteja i desbrossament selectius quan hi haja risc per a la seguretat de les persones o dels béns en cas d'avinguda.  
  
4. Es prohibix l'ocupació del domini públic hidràulic i de la zona de servitud per instal·lacions o construccions de qualsevol tipus, permanents o temporals, excepte els degudament autoritzats o justificats pel seu interés públic; així com l'extracció d'àrids, excepte en aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja de llits.  
  
b) També durant les fases de construcció i de funcionament, s'haurà d'assegurar el compliment de les determinacions del projecte sobre sanejament i depuració d'aigües residuals, i no seran admissibles en cap cas els abocaments líquids sense depurar, d'acord amb els articles 11 i 55 de la normativa del PORN en relació amb la legislació en matèria d'aigües.»  
- Informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi sobre el Pla Parcial Modificatiu Industrial del Palància a Soneja  
De data 30 de juny de 2006, l'informe es referix exclusivament a la possible afecció del projecte a:  
Espais de la CV proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000 com a llocs d'interés comunitari (LIC), inclosos en la llista aprovada per Acord del Govern Valencià de data 10 de juliol de 2001, en virtut de la Directiva 92/43/CEE, del Consell de 21 de maig, relativa a la Conservació d'Hàbitats Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres  
Espais de la Comunitat Valenciana inclosos en la Xarxa Natura 2000 com a zones d'especial protecció d'aus (ZEPA), designades segons la Directiva 79/409/CEE, del Consell, de 2 d'abril, relativa a la Conservació de les Aus Silvestres  
Espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana i instruments d'ordenació de recursos naturals, previstos en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, i Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres.  
Consultada la documentació del projecte que consta en l'expedient corresponent, i a la vista de la cartografia i documentació elaborada en relació amb este s'ha d'indicar:  
1. Que el projecte esmentat preveu el desenrotllament d'una àrea industrial en el terme de Soneja (Castelló), promoguda per l'Ajuntament de la dita localitat.  
2. Que d'acord amb al projecte presentat, es proposa la construcció d'una plataforma contínua per al condicionament de l'àrea, que suposarà la desviació i canalització del barranc Fondo al seu pas per la zona d'actuació.  
3. Que no resulta afectat cap dels espais proposats per a la seua inclusió en la Xarxa Natura 2000 com zones d'especial protecció d'aus (ZEPAS).  
4. Que a la vista de la cartografia presentada, resulta afectat el LIC Curs Mitjà del Riu Palància, inclòs en el llistat aprovat per Acord del Govern Valencià de data de 10 de juliol de 2001, i proposat per a formar part de la Xarxa Natura 2000, la delimitació i zona d'afecció del qual s'assenyala en cartografia adjunta. Este LIC és una zona de caràcter fluvial, destinada a incloure bàsicament el domini públic hidràulic i els terrenys adjacents del curs mitjà del riu Palància, fins a la presa d'Algar. El seu objectiu consistix fonamentalment a protegir el medi fluvial i en especial algunes espècies de peixos com Rutilus arcasii i d'aus com Alcedo atthis.  
5. Que d'acord amb el PGOF, aprovat per Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat, la zona que sent LIC, està situada fora de l'àmbit del barranc Fondo, té caràcter no forestal.  
  
6. Que no resulta directament afectat cap espai natural protegit dels actualment existents en esta comunitat autònoma, ni en tràmit per a la seua declaració, si bé el projecte proposat es troba afectat per les indicacions del PORN del Parc Natural de la Serra d'Espadà, aprovat per Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià (DOGV núm. 3075, de 10.09.1997)  
7. Que en el capítol I del PORN mencionat titulat «Normes sobre protecció de recursos i del domini públic», en l'article 8, s'indica que «8.1 Es mantindran les condicions naturals dels llits, i no podrà realitzar-se, en cap cas, la seua canalització o dragatge, a excepció dels trams urbans o aquelles obres degudament autoritzades i justificades pel seu interés públic».  
Per tot això, es proposa;  
1. Que siga modificat el projecte proposat, i s'impedisca la realització de tota obra que supose alteració del traçat actual del barranc Fondo, ja que els treballs proposats de canalització i desviació del barranc estan degudament prohibits, llevat que les obres estiguen degudament autoritzades i justificades pel seu interés públic.  
2. Que en la nova redacció del projecte del pla parcial, hauran de tindre's en compte totes aquelles consideracions que a este efecte imposa el Pla d'Ordenació de Recursos Naturals vigent.  
Per tot el que s'ha exposat abans, s'emet un informe favorable al projecte de referència, condicionat a la presa en consideració dels aspectes exposats i en especial al compliment del PORN del Parc Natural de la Serra d'Espadà.  
Afeccions legals  
1. Xarxa Natura 2000 i Espais Naturals Protegits a la Comunitat Valenciana  
S'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000. Es tracta del LIC Curs Mitjà del Riu Palància, que afecta bona part del sector, i coincidix amb el barranc del Fondo.  
  
El LIC Curs Mitjà del Riu Palància és una zona exclusivament fluvial destinada a incloure-hi bàsicament el domini públic hidràulic i terrenys adjacents del curs mitjà del riu Palància, des del límit amb el LIC anterior fins la presa de l'Algar.  
A més, el projecte es troba afectat per les indicacions del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals (PORN) del Parc Natural de la Serra d'Espadà. El sector es troba en l'àrea d'influència antròpica, que pertany a la zona d'amortiment d'impactes del PORN.  
  
El Servici d'Ordenació Sostenible del Medi emet un informe favorable condicionat al compliment de la normativa del PORN del PN de la Serra d'Espadà.  
2. Forests  
El sector limita en el seu vèrtex sud-oest amb una forest d'utilitat pública denominada Riberes del Riu Palància.   
3. Domini públic hidràulic  
En el vèrtex esquerre del sector es troba el riu Palància. La distància és superior a 100 m, per la qual cosa es troba fora de la zona de policia del riu Palància. El sector és travessat pel barranc del Fondo, que pertany al LIC Curs Mitjà del Riu Palància.  
En un principi es proposava la seua desviació, traslladant el seu llit paral·lel a la carretera CV-230, amb la qual cosa, en l'ordenació se solapen la zona de protecció de la carretera i la zona de servitud i la de policia.  
Ambientalment no està justificada la desviació del barranc, ja que no està sotmés a risc d'inundació. A més la zona presenta valors naturals i paisatgístics importants (està inclosa en un LIC). I l'actuació que es pretén executar resulta molt agressiva amb el medi que la rodeja, ja que canvia el funcionament hidràulic del barranc, afectant els marges i el llit del riu i agreujant els problemes aigües avall, a l'incrementar la velocitat de propagació i disminuir l'efecte de laminació, així com el seu fort impacte sobre els ecosistemes fluvial i ripari.  
  
A més, en el capítol I del PORN del Parc Natural de la Serra d'Espadà titulat «Normes sobre protecció de recursos i del domini públic», en l'article 8, s'indica que «8.1 Es mantindran les condicions naturals dels llits, i no podrà realitzar-se, en cap cas, la seua canalització o dragatge, a excepció dels trams urbans o aquelles obres degudament autoritzades i justificades pel seu interés públic».  
 L'informe d'Ordenació Sostenible del Medi, de data 30 de juny de 2006, proposa que siga modificat el projecte proposat, i s'impedisca la realització de tota obra que supose alteració del traçat actual del barranc Fondo, ja que els treballs proposats de canalització i desviació del barranc estan expressament prohibits, llevat que les obres estiguen degudament autoritzades i justificades pel seu interés públic.   
  
Posteriorment, presenten nova documentació en què no es modifica el llit del barranc, i es protegix el llit i una zona de protecció del domini públic hidràulic a un costat i a l'altre de 6 metres d'amplària. Amb esta documentació se sol·licita informe de nou a este Servici, que emet un informe favorable respecte d'això.  
4. Vies pecuàries  
El sector és travessat d'est a oest per la via pecuària denominada assagador de Castellnovo, que està inclosa en el Catàleg de Vies Pecuàries de la Comunitat Valenciana, però en l'actualitat, sobre el pla cadastral i sobre el mateix terreny, no existix.  
Proposen la seua recuperació, de manera que es recupere la seua amplària necessària mínima proporcionant-li continuïtat en una franja de 15 metres independents dels vials existents i connectada a l'actual en tot moment. La resta de terreny fins a completar la seua amplària legal de 37,61 metres se cedirà en terrenys en les proximitats del mateix assagador.  
Conforme a l'article 12 de la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, les modificacions del traçat com a conseqüència d'una nova ordenació territorial, hauran d'assegurar amb caràcter previ el manteniment de la integritat superficial, la idoneïtat dels itineraris i la continuïtat dels traçats, junt amb la del trànsit ramader, així com els altres usos compatibles i complementaris d'aquell.   
Presenten informe favorable de vies pecuàries condicionat a l'aprovació de la Modificació Parcial de Traçat de l'Assagador de Castellnovo al seu pas pel sector industrial del Palància.  
5. Patrimoni cultural  
La Conselleria de Cultura té inventariats 11 jaciments arqueològics dins del terme municipal de Soneja: Alto de Soneja, El Churro, El Picacho, Escales, Jallar-Zorrilla, La Cueva de Jallar, La Dehesa, la Dehesa II, La Rocha Carlos, Mina de la Dehesa i Poblado de la Fuente de Escalas.  
Aporten l'autorització de la prospecció arqueològica de la zona d'actuació. Conforme a l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de Modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes, hauran d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
  
6. Carreteres  
El sector limita en el seu costat sud amb la carretera CV-230. La Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de Mesures Fiscals, introduïx modificacions en els apartats 3 i 4 de l'article 33 de la Llei 6/1991, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, amb la qual cosa s'augmenta la zona de protecció de carreteres.  
En la segona documentació aportada complixen esta modificació, i amplien a 25 m la zona de protecció de la CV-230 de la Vall d'Uixó a Soneja.  
7. Sòl forestal.  
Segons la cartografia de l'Inventari Forestal vigent a la Comunitat Valenciana (E 1:10.000) el sector limita en els seus tres costats amb terreny classificat com forestal. L'EIA no fa referència a este aspecte. S'hauran de proposar mesures protectores per a atenuar o suprimir els efectes ambientals negatius de l'actuació en el sòl forestal, i aplicar mesures de protecció del sòl forestal adjacent al sector.  
  
8. Línia elèctrica.  
La part nord del sector és travessada per una línia elèctrica d'alta tensió. L'existència d'un línia elèctrica de 132 KW funcionant a 132 kw imposa la necessitat d'aplicar el que establix la Llei 54/1997, de 27 de novembre, del Sector Elèctric.  
Consideracions ambientals  
1. En la visita a la zona es comprova que l'actual polígon industrial de Soneja encara no està completament ocupat ni esgotat, hi ha encara solars sense naus i produccions agrícoles en sòl industrial. S'hauria de garantir l'esgotament total de l'actual sòl urbanitzable industrial abans de considerar l'opció de reclassificació del sòl no urbanitzable, no sols aportant un certificat de l'Ajuntament de Soneja en què justifiquen la necessitat d'este polígon.  
2. Vegetació: el terme municipal de Soneja, quant a bioclimatologia, s'emmarca dins del pis de vegetació termodinàmic sec. La vegetació potencial més representativa seria el bosc planocaducifoli. Esta vegetació clímax només es representa en el terme d'una manera fragmentària i dispersa: espècies vivaces de marges de séquies i camins (matolls d'esbarzers, canyars o gramínies de port elevat) o cobrint tarongerars quan es tracta d'espècies nitròfiles.  
3. Fauna: la fauna de vertebrats present en la zona és la característica de les localitats de les terres baixes mediterrànies, típica del cultiu de cítrics.   
El sector conté part del LIC Curs Mitjà del Riu Palancia, que protegix el medi fluvial i algunes espècies de peixos com Rutilus arcasii i d'aus com Alcedo atthis.  
El Servici de Biodiversitat emet un informe en què afirma que, quant a espècies, no hi ha afeccions rellevants en esta zona.  
4. Explotació dels recursos naturals.  
Abastiment d'aigua potable  
Les necessitats de recursos hídrics s'estimen en  
30 m³/ha/dia X 43,45 ha = 1.303,50 m³/dia equivalent a 905,21 l/min amb una punta de 2.172,50 l/min.  
Es connecta a la xarxa del poble de Soneja a la seua eixida dels pous, no hi ha risc de carència de subministrament per tractar-se d'indústries desplaçades del nucli. Se situa un depòsit en capçalera que s'ubica en la cima de la zona verda amb capacitat per a 1.303 m³. L'EIA conclou que el cabal que requerix per a la dotació del polígon pot ser subministrat pel sistema d'abastiment municipal de Soneja.  
S'aporta resolució favorable de la inclusió en el Catàleg d'Aigües Privades l'aprofitament ubicat en la partida Monte Hoyo del terme municipal de Soneja, per un volum màxim anual de 564.925 m³/any, dels quals part es destinaran al futur polígon industrial, per mitjà de concessió independent.  
Aigües residuals  
La xarxa serà separativa, el sanejament connectarà amb la xarxa municipal per a portar-les a l'EDAR municipal que serà ampliada, mentres que les pluvials seran abocades al llit del barranc Fondo després de ser captades per la xarxa de col·lectors a construir.  
Es presenta informa de l'EPSAR de data 21 de novembre de 2007, que conclou que hauran d'executar-se actuacions d'ampliació de la planta a fi d'adequar-la al tractament del nou cabal generat.  
  
Residus sòlids urbans  
Els residus que es produïsquen, en totes les fases seran classificats segons la seua naturalesa, de manera que s'implante una recollida selectiva de residus en grups com matèries orgàniques, paper i cartó, vidre, plàstics, perillosos, biològics, etc.  
Es presenta certificat emés per l'empresa adjudicatària de la gestió dels residus sòlids urbans municipals del Pla Zonal III i VIII, Àrea de Gestió 2.   
5. Contaminació acústica: presenten un estudi acústic, i el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric emet un informe favorable sobre ell.  
6. Paisatge: segons establix l'EIA el paisatge s'adaptarà a les formes del medi i s'utilitzaran estructures que provoquen el mínim tall visual. Es ressaltaran aquelles de component arquitectònic important.   
  
No requerix instrument de paisatge, ja que no és necessari per la data d'informació pública del projecte, conforme a l'article 74 de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana.   
  
7. Mesures correctores: l'EIA desenrotlla mesures correctores que poden adoptar-se per a la protecció del medi natural durant la fase de construcció i explotació, en relació amb sorolls, emissió de pols a l'atmosfera, emissió de contaminants per motors i calefaccions, residus sòlids, sòl, rebuig i desbrossament, aigües, fauna, zones verdes i paisatge.  
Consideracions jurídiques  
1. El Pla Parcial Modificatiu Industrial del Palància, en el terme municipal de Soneja, pretén desenrotllar una zona residencial de nova creació no prevista en el planejament vigent del municipi, adaptant el model edificatori proposat als condicionants urbanístics i reglamentaris que deriven de la LRAU i el RPCV, i, a l'haver acceptat l'autoritat competent substantiva la dita tramitació, és procedent l'aplicació del que disposa la DT 2a de la LOTPP.   
2. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
3. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
4. L'article 16.2 m), del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tant, sobre la base de tot el que s'ha exposat abans i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Pla Parcial del Polígon Industrial El Palància del PGOU de Soneja, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
  
Segon  
a) Abans de l'aprovació definitiva de l'instrument de planejament, haurà de presentar-se a l'òrgan substantiu la documentació següent:  
  
1. Indicar la solució que adoptaran per a depuració de les aigües residuals generades pel sector industrial, estimades en 1.529 m³/dia, acceptant les condicions de l'informe de l'EPSAR de data 21 de novembre de 2007.  
2. Els terrenys del sector inclòs en el LIC Curs Mitjà del Riu Palància, es classificaran com a sòl no urbanitzable protegit, segons establix la Llei 10/2004, del Sòl No Urbanitzable.  
3. El llit del barranc del Fondo es classificarà com a sòl no urbanitzable protegit.  
4. En compliment del text refós de la Llei d'Aigües, aprovat per Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, s'haurà d'obtindre, prèviament a l'aprovació definitiva, informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que es pronuncie sobre:  
- Els usos establits en la zona de policia de 100 metres d'amplària, ja que en esta es condicionen l'ús del sòl i les activitats que s'hi desenrotllen.   
- Les obres previstes en el barranc Fondo.  
- L'abocament de pluvials al barranc Fondo  
5. L'aprovació definitiva del projecte quedarà supeditada a l'informe redactat per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, conforme a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, modificada per la Llei 5/2007, de 9 de febrer, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.   
  
6. Justificació que en les zones que limiten amb sòl forestal, ha d'haver una franja de 25 metres d'amplària que separe la zona edificada de la forestal, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i si és el cas, amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'alçada total de cada peu, així com un camí perimetral de 5 metres d'amplària.  
La referida franja de protecció, així com el camí perimetral, que han de separar la zona edificada de la forestal s'integraran en el planejament urbanístic i no afectaran sòl classificat com a forestal.  
b) Com a condicionants per a l'execució del projecte, que han de figurar en les fitxes de planejament del sector es proposen els següents:  
1. L'execució de les obres relacionades amb el projecte haurà d'ajustar-se a les següents determinacions de la normativa del vigent PORN de la Serra d'Espadà, sense perjuí de les normatives sectorials també aplicables en matèria d'urbanisme, indústria i protecció del medi ambient:  
Durant l'execució de les obres i posteriorment, en forma continuada durant tota la fase de funcionament del polígon industrial, ha de quedar garantit el manteniment del caràcter natural del barranc del Fondo i els seus marges, dins de la zona del Pla Parcial, d'acord amb els articles següents de la normativa del PORN:  
«Article 8. Llits de riu, riberes i marges dels cursos d'aigua.  
- Es mantindran les condicions naturals dels llits, i no podrà realitzar-se, en cap cas, la seua canalització o dragatge, a excepció dels trams urbans o aquelles obres degudament autoritzades i justificades pel seu interés públic.  
(...)  
- En les zones de domini públic hidràulic, així com en els marges inclosos en les zones de servitud i de policia definides en la Llei d'Aigües, es conservarà la vegetació de ribera, i no es permetrà la transformació a cultiu dels terrenys actualment erms o destinats a usos forestals. Es permetran les labors de neteja i desbrossament selectius quan hi haja risc per a la seguretat de les persones o dels béns en cas d'avinguda.  
  
- Es prohibix l'ocupació del domini públic hidràulic i de la zona de servitud per instal·lacions o construccions de qualsevol tipus, permanents o temporals, excepte els degudament autoritzats o justificats pel seu interés públic; així com l'extracció d'àrids, excepte en aquells casos necessari per a obres autoritzades de condicionament o neteja de llits.  
  
També durant les fases de construcció i de funcionament, haurà d'assegurar-se el compliment de les determinacions del projecte sobre sanejament i depuració d'aigües residuals, i no seran admissibles en cap cas els abocaments líquids sense depurar, d'acord amb els articles 11 i 55 de la normativa del PORN en relació amb la legislació en matèria d'aigües».  
2. El tractament que es done a la via pecuària haurà d'adequar-se al trànsit ramader i als usos compatibles i complementaris previstos per la Llei 3/95, de 23 de març, de Vies Pecuàries. La via pecuària tindrà la condició de sòl no urbanitzable d'especial protecció, amb l'amplària que figure en la classificació.  
Abans de l'execució de l'actuació, s'ha de presentar l'informe favorable relatiu a la Modificació Parcial de Traçat de l'Assagador de Castellnovo al seu pas pel Sector Industrial del Palància, dels Servicis Territorials de Medi Ambient de Castelló de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Aquelles consideracions que es desprenguen d'este informe seran considerades com pròpies de la present declaració.  
3. S'han de complir els condicionants de l'informe de l'EPSAR, de data 21 de novembre de 2007.  
4. L'Ajuntament vetlarà perquè les indústries que generen aigües residuals de procés industrial compten amb un pretractament abans del seu abocament a la xarxa general que conduïx les aigües residuals a l'EDAR. En tot cas, serà necessari este pretractament si les concentracions de l'abocament superaren els límits establits en l'Ordenança Municipal d'Abocaments o el Model d'Ordenança d'Abocaments a la xarxa municipal de clavegueram elaborat conjuntament per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
5. Qualsevol activitat o ús haurà de tindre resolt el tractament controlat dels seus residus i les activitats industrials hauran de comptar amb mesures d'impermeabilització de les seues zones de processos i emmagatzematge.  
7. Caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
8. S'han d'aplicar les mesures preventives de l'estudi acústic, i el soroll de les activitats industrials no ha de superar els límits de qualitat regulats en l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
  
9. L'Ajuntament exigirà a l'agent urbanitzador, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
10. En el cas que les construccions afecten els servicis i les infraestructures de reg, serà necessària la reposició. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels seus límits. Qualsevol desviació o alteració haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants propietària o, en tot cas, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.  
11. L'inici de les obres d'urbanització quedarà condicionat al fet que prèviament es justifique la disponibilitat de recursos hídrics.   
12. La vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades per l'Agència del Medi Ambient correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals, en virtut del que disposa l'article 26 del Decret 162/1990.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
  
València, 15 de juliol de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 190/2007-AIA.  
Títol: Homologació i Pla Parcial Sant Jordi Golf.  
Promotor: Ajuntament de Sant Jordi (Castelló).  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU.  
Localització: confrontant amb el terme municipal de Vinaròs.  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
El pla parcial es realitza per a ordenar detalladament el sector denominat Sant Jordi Golf que es programarà, i que es justifica basant-se tant en la millora de l'ordenació resultant, en la seua millor adaptació als condicionants del medi, així com a donar una resposta a la demanda existent en el municipi de turisme residencial i equipament i infraestructura d'oci, esport i golf.  
Açò suposa la reclassificació de sòl no urbanitzable comú (segons el projecte presentat) en sòl urbanitzable, per la qual cosa es requerix declaració d'impacte ambiental prèvia a la seua aprovació per part de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Així mateix, esta reclassificació suposa un creixement urbà, per la qual cosa s'incorpora un estudi de paisatge, requerit segons l'article 11 de la Llei de la Comunitat Autònoma de València 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. L'àmbit d'ordenació, segons el projecte presentat, és de caràcter predominantment rural, en el qual es troben cultius de cítrics en regadiu. Hi ha també alguns camps de cultiu de llenyosos en secà, principalment oliveres.  
S'articula així un sector d'ús residencial de nova creació, i la tipologia edificatòria habilitada com global o dominant és la de residencial unifamiliar en filera (UFH), que es complementa amb la tipologia residencial edificació oberta (EDA) i la de residencial unifamiliar aïllada (UFA), a més de la de terciari (TER), i les parcel·les habilitades com equipaments.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El sector Sant Jordi Golf es troba en el municipi de Sant Jordi, en la comarca del Baix Maestrat, a la província de Castelló, el terme municipal ocupa una extensió de 36,5 km². Limita al nord amb terres catalanes (Tarragona), al sud amb el terme de Cervera del Maestre i Càlig, a l'est amb Vinaròs, i a l'oest amb el terme de Traiguera.  
  
Els terrenys se situen en el terme municipal de Sant Jordi, confronten amb el terme veí de Vinaròs, ocupen una extensió total de 2.005.219,00 m², dels quals 41.940,00 m² corresponen a xarxa primària adscrita de parcs PQL, 82.336,00 m² a la resta de zones verdes, i 406.951,00 a la xarxa de vials.  
El sector objecte del pla parcial es veu afectat per les afeccions de la carretera CV-11 i per l'existència del llit del riu Cérvol.  
3. Alternatives  
No se n'han presentat.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 19 de setembre de 2007, el Servici Territorial de Planificació i Ordenació del Territori remet documentació tècnica del projecte, estudi d'impacte ambiental (EsIA), i expedient administratiu en què s'incloïen el resultat d'informació pública i l'aprovació provisional, i s'incoa l'expedient administratiu corresponent. Així mateix adjunten informe de l'Ajuntament com a justificant de la suficiència de recursos hídrics i informe favorable de la DG de Patrimoni Cultural Valencià.   
   
2. Informació pública.   
L'EsIA, junt amb la resta de la documentació tècnica, es va exposar al públic durant un termini de 20 dies segons anuncis publicats en el diari Levante-Mercantil Valenciano de Castelló de data 15 de juny de 2005 i en el DOCV núm. 5163, de 27 de desembre de 2005.  
Durant el període d'informació pública es van presentar dos al·legacions, de les quals una tenia la consideració de caràcter mediambiental.   
3. Resum d'al·legacions  
De les al·legacions presentades, una és de caràcter ambiental, tal com es desprén del certificat d'acord d'aprovació i adjudicació provisional i de l'últim certificat emés pel secretari de l'Ajuntament, en què s'arreplega respecte a esta, literalment:   
  
Esta formula qüestions de caràcter general quant al planejament territorial, la seua ordenació i l'oportunitat o no de la proposta, tant pel que fa a l'anomenat urbanisme sostenible, com als valors ecològics, històrics, etnològics de l'àmbit territorial.  
Esta al·legació es desestima.  
4. Petició d'informació o documentació complementària  
Com a conseqüència de la contradicció detectada entre el certificat de sotmetiment de l'expedient a informació pública, subscrit per la secretària, Estela González Zaragozá, en què s'assenyalava que no havia hagut al·legacions de caràcter mediambiental i l'Acord plenari d'aprovació provisional del PAI, que assenyala tot el contrari, la DG de Gestió del Medi Natural, entre altres qüestions, va demanar aclariment respecte d'això. A esta sol·licitud d'aclariment, l'Ajuntament, en data 11.02.2008, va contestar per mitjà d'un escrit subscrit per l'alcalde on assenyalava que entenia que no hi havia cap contradicció entre el certificat emés i l'acord plenari. Posteriorment, l'Ajuntament remet un certificat subscrit pel secretari (Aleixandre Milián Pascual) amb el vistiplau de l'alcalde president, que assenyala que en el període d'informació pública de l'expedient es va presentar una al·legació referida a l'urbanisme sostenible, als valors ecològics i històrics, que va ser desestimada pel Ple de la corporació.  
  
El 25 de gener de 2008, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori remet documentació consistent en:  
- Informe de l'alcalde president de Sant Jordi (Luis Tena Ronchera) que assenyala que en les obres d'urbanització corresponents al PAI Sant Jordi Golf es troba prevista, a càrrec de l'actuació, l'EDAR, que esta és suficient per a tractar l'increment de volum derivat del desenrotllament urbanístic proposat sense minvar la capacitat de depuració de la resta d'aigües residencials i industrials del terme, i que està prevista la seua reutilització, amb el tractament terciari previ necessari, per al reg del camp de golf i zones verdes de l'actuació.  
  
- Informe de Fomento de Benicàssim, SA (subscrit per José Adsuara Franch), que assenyala que amb les modificacions contractuals prèvies, esta mercantil està en condicions d'assumir l'arreplega dels residus sòlids urbans i inerts generats tant per l'ús residencial com pel terciari inclòs el camp de golf de l'actuació urbanística PAI Sant Jordi Golf, així com el seu trasllat a abocador adequat, tot això d'acord amb les previsions del Pla Zonal de la Zona I del PIR.  
El 5 de febrer de 2008, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori remet una còpia d'un informe sobre suficiència i qualitat dels recursos hídrics, subscrit per l'enginyer de camins, canals i ports Samuel Marca Doménech, que completa un informe sobre suficiència de recursos hídrics subscrit per l'alcalde de Sant Jordi, que resumint assenyala:   
  
l'Ajuntament de Sant Jordi és propietari actual d'un pou d'aigua potable que subministra actualment a la població amb una captació de 16,66 l/s, situat en la parcel·la cadastral 73 del polígon 12 del terme municipal de Sant Jordi.  
Continua l'informe dient que derivat del desenrotllament urbanístic, l'Ajuntament de Sant Jordi serà titular dels pous següents:  
- Pou Planetes, que pot subministrar 5 l/s  
- Pou Els Masos o El Figueral que pot subministrar 27 l/s.  
El total d'aigua dels tres pous esmentats és de 48,66 l/s equivalent a 1.534.541,76 m³ a l'any que permetrien, tenint en compte un consum diari de 250 l/dia per habitants previstos en el PAI, per als 1.000 habitants actuals de Sant Jordi i per al consum fixat per al PAI del sector polígon 12 partida Bovalar, que segons les dades que es troben en la conselleria és de 158.866 m³/any.  
A causa de la qualitat de les aigües provinents dels pous, podria ser necessari que requeriren un tractament previ per osmosi inversa que augmentarà la quantitat d'aigua requerida, però que, de cap manera, sobrepassarà la mencionada en el paràgraf anterior, tenint en compte que dels 8.491 habitants previstos per al PAI Sant Jordi Golf, 5.660 seran estacionals, la qual cosa requerix un consum anual inferior a la mitat dels 250 litres diaris que s'han utilitzat per al càlcul.  
Ha d'indicar-se que l'aigua procedent dels pous de referència no és requerida per a altres actuacions urbanístiques que disposen d'altres fonts de subministrament hídric. Així mateix, el reg de camp de golf s'ha previst amb l'efluent de la depuració. Amb més motiu, l'Ajuntament de Sant Jordi serà titular d'un pou situat en el PAI La Carrasca amb un volum adjudicat anual de 1.449.500 m³ i que ha sigut tingut en compte per a l'aprovació definitiva del PAI mencionat, amb un volum de 626.385 m³ per any a través d'un expedient de canvi d'ús de l'aigua. La quantitat esmentada correspon a les necessitats hídriques del sector La Carrasca, però les possibilitats tècniques del pou són de 1.449.500 m³/any, per la qual cosa l'Ajuntament, quan siga titular del pou, podrà sol·licitar les ampliacions de concessió per a ús d'abastiment urbà que considere convenients.  
En dates 2 i 4 de juliol de 2008, el Servici d'Ordenació Territorial i l'ajuntament respectivament, remeten a esta direcció general informe de la concessionària del subministrament d'aigua potable FACSA, sense identificació del firmant, que informa resumidament:  
  
La referida actuació plantejaria unes necessitats hídriques de 324.561 m³/anuals que resulten de 2.426 vivendes (1693 unifamiliars i 733 plurifamiliars) i usos esportius, terciaris i dotacional.  
En l'actualitat el servici d'abastiment de Sant Jordi se subministra de:  
- Pou Planetes amb capacitat tècnica estimada de 150.000 m³/anuals.  
- Pou Els Masos amb capacitat tècnica estimada de 780.000 m³/anuals.  
El municipi de Sant Jordi l'any 2007 ha consumit 127.110 m³, per la qual cosa considerant en el seu conjunt la capacitat tècnica total estimada de 930.000 m³/anuals, i, considerant altres actuacions urbanístiques en tràmit informades per esta concessionària, entenem que resulten recursos suficients per a atendre la demanda plantejada per l'actuació urbanística de referència.   
Quant al pou Els Masos, font principal d'abastiment, pareix que va ser cedit a eixe ajuntament, si bé, resultaria necessari que la dita cessió quedara acreditada o es formalitzara de manera definitiva i el pou passara a integrar-se com una instal·lació més de titularitat municipal pròpia del servici municipal d'abastiment. Al seu torn, s'assenyala que s'hauria de condicionar l'aprovació del projecte d'urbanització a l'informe favorable de la concessionària del subministrament d'aigua potable, així com també a l'existència d'informe favorable d'esta previ a la recepció definitiva de les obres d'urbanització.  
  
També assenyalen que l'Ajuntament de Sant Jordi es troba tramitant en la CHX l'expedient de concessió d'abastiment (2006CP0142), i que desconeixen la situació de l'expedient de concessió tramitat pel propietari del pou Els Masos, que hauria de cedir-se a l'Ajuntament.  
  
Informes sectorials  
Informe de l'entitat FOBESA, de data 12.02.2008, subscrit pel senyor José Adsuara Franch, responsable de producció en què se certifica que: «amb les modificacions contractuals prèvies, esta mercantil està en condicions d'assumir l'arreplega dels residus sòlids urbans i inerts generats tant per l'ús residencial com pel terciari inclòs el camp de golf de l'actuació urbanística PAI Sant Jordi Golf, així com el seu trasllat a abocador adequat, tot això d'acord amb les previsions del Pla Zonal de la Zona I del PIR».  
Hi ha diversos informes emesos per la concessionària del servici del subministrament d'aigua potable, que han sigut referits en els apartats anteriors.   
Informe del director general de Patrimoni Cultural Valencià, de data 14.05.2007, de caràcter favorable.  
Afeccions legals   
1. En relació amb a la Directiva 92/43/CEE, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestre, així com amb la seua transposició RD 1997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'establixen mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat per mitjà de la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestre, s'observa que en l'entorn del riu Cérvol es troben els següents hàbitats naturals:  
6430 Arundini donacis-Convolvuletum sepium.  
5330 Querco cocciferae-Lentiscetum.  
92A0 Salicion triandro-neotrichae   
6420 Molinio-Holoschoenion vulgaris   
3250 Andryaletum ragusinae   
7220 Eucladio-Adiantetum capilli-veneris   
92A0 Populion albae   
2. L'àmbit del sector no està travessat per cap llit públic. No obstant això, es troba afectat en la part sud pel llit i per la zona d'afecció del riu Cérvol, per la qual cosa s'hauran de respectar tant la zona de DPH com la zona de servitud i de policia de llits.   
  
Consideracions ambientals  
1. La zona objecte d'este estudi s'enquadra dins de la regió climàtica denominada de clima mediterrani marítim. El valor mitjà anual de precipitacions es manté entre els 400 mm de la zona costanera i els 600 mm del domini interior. En tota la zona, el règim anual és típicament mediterrani amb màxims tardorencs i mínims acusats a l'estiu. Un règim mediterrani pur, manifestat igualment en la gran irregularitat pluviomètrica. Des del punt de vista tèrmic, els alts valors de radiació solar (2700-3000 hores anuals de sol) determinen els alts valors de les temperatures. Inclús podrien ser excessius si no fóra per la influència del mar en els mesos estivals, quan la radiació s'aproxima a 600 cal/cm²/dia. Els materials que apareixen en l'entorn de la zona d'estudi són principalment del Quaternari (Pleistocé superior), constituïts principalment per mantells de torrentera i terrasses baixes. Concretament, la zona d'estudi es compon en la seua totalitat per materials que formen mantells de torrentera, que són depòsits de tipus laminar, formats per argiles i arenes amb cantells procedents dels mantells al·luvials i de crostes zonals. Estes crostes apareixen, a vegades, com làmines discontínues que formen la base del depòsit i altres, intercalades en este. La seua gènesi s'atribuïx a l'acció d'una pluja curta i abundant en una superfície poc treballada pels rierols. Tots els filets d'aigua que, generalment, constituïxen la torrentera difusa, s'unixen per a formar un mantell continu que transporta totes les erosions fines. L'espessor d'aigua és mínim i la càrrega considerable.  
  
2. La morfologia és plana, en general, amb nombroses torrenteres produïdes pels cursos fluvials i per les rambles. No es troba cap accident muntanyós en l'entorn que faça variar el paisatge típicament pla de la plana de Vinarós, lloc on se situa l'emplaçament en estudi. El sòl present en la zona objecte d'este estudi és un luvisòl rodocròmic, que és un terme mitjà entre un luvisòl ròdic i un luvisòl cròmic:  
  
3. L'emplaçament en estudi es troba situat en la conca hidrogràfica formada pel riu Sénia, esta és una zona constituïda per nombrosos barrancs de conca poc definida, modificats antròpicament per al regadiu, per mitjà de connexions amb les séquies existents. En concret el sector es troba junt amb el riu Cérvol, en la part nord. La zona objecte d'estudi es localitza en el sistema aqüífer núm. 55: Javalambre - Maestrat. El nivell freàtic general està situat entorn dels 20 m.s.n.m. en la zona d'estudi, per la qual cosa este se situa aproximadament 120 m davall la superfície en la zona d'estudi. L'alimentació del subsistema estimada en 535 hm³/any procedix de la infiltració de l'aigua de pluja i de les possibles aportacions laterals dels subsistemes del Javalambre i de Mosqueruela, estimats estos últims en 60 hm³/any.  
  
La descàrrega es produïx per:  
- Conca del riu Guadalupe.  
- Conca del riu Bergants.  
- Conca del riu Seguer.  
- Riu Algis i Canaletes.  
- Riu Sénia.  
- Riu Llucena.  
- Bombaments dispersos pel subsistema per a usos agrícoles i urbans.  
- Alimentació lateral de la plana d'Orpesa-Torreblanca.  
- Alimentació lateral de la plana Vinaròs-Peníscola.  
- Bombament en el sector de contacte amb el subsistema Orpesa-Torreblanca.  
- Alimentació de la plana Sénia -Tortosa.  
- Descàrrega al mar a través de la serra de Montsià.  
- Descàrrega al mar en la resta del litoral.  
4. Els materials presents en l'àrea objecte d'estudi, es classifiquen com materials molt permeables en el cas de les graves i materials poc permeables en el cas de les argiles llimoses; per això, al situar-se les graves de forma lenticular amb les argiles llimoses i les arenes, la permeabilitat del conjunt serà baixa, i l'aigua es filtrarà fins al contacte entre els dos nivells. En el projecte es conclou que el risc, en general, és baix o nul davant d'inundació, lliscaments, per sisme, grau d'erosió actual i grau d'erosió potencial i alt en la vulnerabilitat dels aqüífers a causa de la porositat dels materials.  
5. Segons l'EIA en la zona d'estudi pràcticament ha desaparegut totalment la vegetació natural, que està completament antropitzada. Els cultius tradicionals han sigut els de secà, especialment olivera i garrofera. En els últims 25 anys s'ha produït un canvi de cultiu a regadiu, plantant-se principalment cítrics, a causa de l'aflorament d'aigües subterrànies. En el sector la majoria de la superfície està dedicada a este cultiu. Tan sols en la franja existent entre el camí situat en la part sud del sector i el riu Cérvol queden cultius de secà, on domina l'olivera i amb algun hort de garroferes. Per tant, la vegetació és predominantment agrícola, amb les espècies arvenses associades a estos, formades principalment per plantes anuals (teròfits) que passen les èpoques desfavorables en estat de llavor. Entre altres espècies és comú trobar-hi Hordeum murinum, Avena fàtua, Setaria spp., Bromus diandrus, Diplotaxis erucoides, Plantago lanceolata, Medicago spp., Euphorbia characias, E. segetalis, Malva sylvestris, Papaver roheas, Calendula arvensis, Anagallis arvensis, Senecio vulgaris, Sonchus arvensis, Sonchus oleraceus, Fumària capreolata i F. Officinalis, Cardaria bàbol, Capsella bursa-pastoris, Lamium amplexicaule, etc. A l'estiu passen a dominar altres espècies més adaptades a la sequedat edàfica com diverses espècies de cards (Cirsium arvense i altres), així com de blets (Amaranthus spp. I Chenopodium spp.). També apareixen perennes com Convolvulus arvensis, Sorghum halepense, Cynodon dactylon, etc. Es considera per tant que ens trobem enfront d'una comunitat arvense de secà típica de terres valencianes.  
  
6. Respecte a les espècies incloses en el programa LIFE sobre flora amenaçada, elaborat per la Conselleria de Medi Ambient, cal indicar que en el sector no s'han observat cap de les espècies catalogades en este programa com a protegides, així com cap LIC. Quant a microreserves vegetals, es comprova en l'EIA que no hi ha cap microreserva en l'àmbit que ens ocupa i, tampoc es troba que hi haja en el sector cap espècie catalogada en perill d'extinció, o d'interés especial.   
  
7. El denominador comú que caracteritza la majoria d'espècies esmentades en l'EIA és la seua condició de generalistes. Pel fet de tractar-se d'un espai antropitzat, pel fet que la parcel·la es troba pràcticament al 100% cultivada, majoritàriament per tarongers, i en menor grau per oliveres i ametlers, per això no presenta, almenys a l'hivern, espècies d'aus que requerisquen d'alguna exigència especial. De les 36 espècies d'aus censades, 11 són sedentàries (carboner comú, cogullada comú, blanca, busquereta capnegra, perdiu, blader, gratapalles, teuladí comú i teuladí moliner, griva i formiguers); 16 són presaharianes hivernants que únicament es troben en la zona durant este període i 9 compartixen ambdós situacions, nidifiquen i hivernen en la zona a pesar que probablement no es tracte de les mateixes poblacions. L'estornell vulgar és l'au més abundant amb un total del 52.6% (N= 1953) dels contactes, seguit del pinsà vulgar amb el 13% de les observacions (N=482), del passerell 10.6% (N=393); el gafarró 6.5% (N=241) i la busquereta de casquet amb el 4.3% (N= 159). Un poc més lluny trobem la terrerola 2,0%; el tord comú 1,8% i la busquereta capnegra, el pit-roig i la cagarnera amb prop de l'1,5% cada u. Així doncs, respecte a la fauna l'EIA presenta una descripció general pròpia d'ecosistemes artificials característics de zones de cultiu, amb la qual cosa es determina que la presència d'este tipus de fauna és d'escàs valor. No obstant això, s'entén que al situar-se el sector junt amb el riu Cérvol, i haver-hi una apreciable massa forestal al seu voltant, este serà utilitzat per les aus com corredor verd, entre les zones muntanyoses de l'interior i la plana de Vinaròs; funció esta reconeguda per la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat Valenciana, d'Ordenació del Territori i Paisatge de la Comunitat Valenciana. D'altra banda, en l'informe ambiental realitzat al concert previ de data 14 de setembre de 2006, ja s'observava l'escassa valoració per part del pla de les masses d'arbratge, a través de la consideració ambiental següent: «Quant al sòl forestal cartografiat per l'inventari forestal, es considera necessari valorar ambientalment l'ampliació del SNU de protecció a tots els terrenys forestals i masses d'arbratge i matoll associades als llits i barrancs, i aquelles que alberguen zones d'interés per les seues característiques botàniques, amb presència de flora endèmica i hàbitats prioritaris dins de la Directiva 92/43/CEE. Es valorarà la possible funció ecològica com corredors ambientals dels llits i barrancs».  
  
8. Quant a la justificació de l'augment poblacional en el terme, l'EIA presentat assenyala que, en els últims 5 anys, ha augmentat la població en més de 50 persones en el terme municipal. A més assenyalen que segons l'Agència Valenciana de Turisme, en data 31 de desembre de 2003, en el terme municipal hi ha 82 blocs d'apartaments, amb 231 places, 5 restaurants, amb 324 places, 1 cafeteria, amb 60 places i 1 casa rural, amb 5 places, no tenen hotels o hostals, càmping, albergs, etc.  
  
9. Quant al subministrament d'aigua potable, l'EIA presentat conclou que la creació de 2.200 noves vivendes en el sector Sant Jordi - Golf suposa un increment estimat de 5.500 habitants (2.5 habitants/vivenda), estacionals. El consum anual d'aigua potable previst és de 853.113,70 m³. Este consum anual es repartix entre les zones residencials, el sector terciari i els servicis dotacionals. D'esta manera, les edificacions obertes (EDA) s'estima que consumiran a raó de 1.244 l/vivenda/dia, 99.520 m³ anuals, considerant una ocupació de 100 dies/any (població estacional).  
Les dades de consum per tipus de vivenda i sector (residencial, terciari, dotacional) s'han obtingut de dades reals d'una població turística de la costa de la província de Castelló. D'altra banda, per a les edificacions aïllades (UFA) es considera una dotació de 3.859 l/vivenda/dia. Amb això, el consum anual estimat és de 154.360 m³ per a una població estacional. La tipologia residencial en filera (UFH) consumirà de l'orde de 144.000 m³ anuals, amb una dotació de 1.440 l/vivenda/dia i població estacional. Al sector terciari hoteler es destinen un total de 418.706,20 m³/any d'aigua potable, amb una dotació de 13,81 l/m²/dia, i una superfície de 83.096 m². No es considera en este cas població estacional, encara que es pren una dotació menor a la considerada com estàndard (27,61 l/m²/dia), ja que no es preveu una ocupació del 100% de les places hoteleres durant la totalitat de l'any. Finalment, als servicis dotacionals es destinen 4,49 l/m²/dia que, per a 81.353 m², fan un total de 36.527,50 m³/any. A més l'expedient es completa amb diversos informes de la concessionària del subministrament d'aigua potable que conclouen que, al seu parer, hi ha recursos hídrics suficients, encara que recorda la necessitat de cessió del pou Els Masos a l'ajuntament.  
10. En l'EIA s'assenyala que l'aigua no potable es destina al reg de zones verdes i jardins. Esta demanda d'aigua es cobrirà amb l'efluent de la depuradora situada en el mateix sector. L'EDAR comptarà amb tractament terciari a fi que l'aigua depurada siga apta per al reg. El cabal de funcionament de la depuradora a instal·lar en el sector és de 2.350 m³/dia en ple funcionament. Atés que es construirà per mòduls segons es vagen construint les vivendes, pot ser que en la primera època siga necessari haver de regar amb aigües procedents de pou. Este aspecte està justificat ja que en l'actualitat hi ha dotació d'aigua per a regar els actuals cultius de cítrics que hi ha en el sector, i d'altra banda, els consums per unitat de superfície són inferiors en el cas d'un camp de golf que de cultiu de cítrics. El consum anual d'aigua per a este fi s'estima en 319.790,89 m³. D'esta quantitat, 14.679 m³/any corresponen a reg de parc públic (PQL), que tindrà estimativament un 50% de superfície regable, i la resta és d'andanes i zones que no es reguen. Al reg del jardí del sector (R.S.) es destinen 28.817,60 m³/any, que tenen el mateix percentatge de superfície regable. Finalment, el camp de golf té un major consum anual d'aigua, ja que es considera que el 80% de la seua superfície (792.810 m²) és regable. El dit consum s'estima que ascendix a 276.294,29 m³/any, tenint en compte que les necessitats de reg són elevades per a les zones de greens i tees, però baixes per als carrers del camp, que són la gran majoria de la superfície. S'estima en global un consum mitjà de 0,41 m³/m².any.  
  
11. Quant a les aigües residuals, assenyala l'EIA que segons la informació disponible, facilitada per l'Entitat de Sanejament d'Aigües de la Generalitat Valenciana, hi ha una estació depuradora en el terme municipal de Sant Jordi, les característiques principals de la qual es detallen a continuació:  
EDAR Sant Jordi:  
Cabal de projecte (m³/d), 313  
Coordenades UTM, X=782.759, I=4.489.661, Z=150  
Municipi servit: Sant Jordi.  
Línia d'aigua: tractament biològic per mitjà de fangs activats, sistemes d'aireig prolongat. Consta de les etapes següents: pretractament, bóta d'aireig i decantació secundària.  
Línia de fangs: espessiment de fangs i deshidratació per mitjà d'eres d'assecat.  
Dades de funcionament de l'any 2004:  
Cabal (m³/dia): 205.  
Població (he): 1.090.  
Rendiments (%): SS: 95; DBO5: 97; DQO: 95.  
Empresa explotadora: Facsa.  
Empresa controladora: Intercontrol Levante, SA.  
Amb les dades disponibles sobre esta estació és evident que no es podria assumir la depuració d'aigües del sector. Està prevista la construcció d'una depuradora dins del sector Sant Jordi - Golf que garantisca el servici de depuració d'aigües residuals, ja que l'estació depuradora existent en el municipi no podria assumir la depuració d'aigües en el sector. El cabal del projecte d'esta és de 2.350 m³/dia, suficient per a cobrir les necessitats de depuració del sector, estimades en 1.869,84 m³/d.  
12. Quant a l'arreplega de residus sòlids urbans, hi haurà un increment del volum de residus sòlids urbans amb la creació de les noves vivendes. Amb plena ocupació s'estima una població de 5.500 persones, a raó de 2,5 persones per vivenda. La producció mitjana és de 1,2 kg/habitant dia, per això el consum anual seria de 660 Tm/any. S'estima una producció equivalent en la zona de sector terciari de 240 Tm/any en el supòsit més desfavorable. Esta població multiplicarà pràcticament per 9 l'actual de Sant Jordi, i caldrà modificar substancialment el servici d'arreplega i de tractament dels residus sòlids urbans. Revisat el Pla Zonal de residus per a la Zona I, s'observa que la població estimada per a este projecte supera el sostre poblacional previst en el dit pla. Així mateix, amb motiu del Concert Previ de Sant Jordi, de conformitat amb la Llei 9/2006, d'avaluació de determinats plans i programes en el medi ambient, es va fer consulta al Consorci del Pla Zonal de la Zona 1 del PIR, el qual va emetre un informe, de data 11 de desembre de 2006, en què s'indicava que l'execució de les instal·lacions on s'hauran de tractar els residus encara no s'ha iniciat.   
  
13. L'àmbit de l'actuació que es proposa es troba fora de la zona d'afecció de totes les vies pecuàries existents en el municipi. En tot cas s'observarà allò regulat en la Llei 3/95.   
14. Segons l'EIA presentat no hi ha dins del sector àrees de sòl forestal de protecció, ni forests d'utilitat públiques ni forests gestionades per la Generalitat Valenciana.  
15. En la zona d'estudi no hi ha espais inclosos en la Xarxa Natura 2000, com puguen ser zones LIC, ZEPA o microreserves de flora. Tampoc hi ha espais naturals protegits ni paratges naturals municipals. Les zones LIC i ZEPA més pròximes són les corresponents a la Tinença de Benifassà, aliena al sector.  
16. Quant a les zones humides, protegides pel Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana, totes són alienes al sector. La més pròxima és la corresponent a la desembocadura del riu de la Sénia, i el límit de l'aiguamoll està prou allunyat del sector.  
Consideracions jurídiques  
1. El PAI del Sector Sant Jordi - Golf, en el terme municipal de Sant Jordi, pretén desenrotllar una zona residencial de nova creació no prevista en el projecte de delimitació de sòl urbà del municipi, adaptant el model edificatori proposat als condicionants urbanístics i reglamentaris que deriven de la LRAU i el RPCV, i, a l'haver acceptat l'autoritat competent substantiva la dita tramitació, es procedent l'aplicació del que disposa la DT 2a de la LOTPP.   
  
2. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
3. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot el que s'ha descrit abans, s'emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'Homologació i Pla Parcial Sant Jordi Golf del terme municipal de Sant Jordi (Castelló), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els següents condicionants:  
1.Considerar el camp de golf previst en la urbanització únicament com un ús previst en la normativa urbanística del sector. No hi ha cap compromís sobre la tramitació posterior del dit projecte pel que fa tant a la seua viabilitat com a la seua distribució i, per a la seua aprovació definitiva, requerix el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, així com pel seu desplegament reglamentari, i en el dit expedient s'haurà de justificar la disponibilitat de recursos hídrics suficients.  
  
2. Abans de l'inici de les obres d'urbanització, i així es disposarà en les fitxes de planejament del sector, es presentarà davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme la documentació següent:  
- Informe, en el sentit que resulte, regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que serà evacuat per l'organisme de conca corresponent (Confederació Hidrogràfica) relatiu a l'afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i de policia, a la incidència de l'actuació en el règim de corrents i a la disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre l'increment de la demanda d'aigua que implique l'actuació objecte d'informe, tant per al sector d'estudi com per a l'obra d'ampliació i millora del vial de connexió. Així mateix, s'haurà d'haver acreditat la cessió a l'ajuntament del pou Els Masos.  
- Quant a les obres de la xarxa del subministrament i abastiment d'aigua potable, s'haurà d'obtindre l'informe previ de l'entitat concessionària, tant per a l'aprovació del projecte d'urbanització com per a la recepció de les obres d'urbanització.  
- Documentació tècnica relativa a la depuradora prevista per al sector indicant les característiques tècniques, el tipus de tractament establit i el cabal de disseny.   
- Certificat de l'Ajuntament en què es determina la gestió dels RSU, i que haurà d'indicar el volum de residus sòlids urbans que suposarà el desenrotllament del sector, el tractament que rebran i el seu destí final, de conformitat amb el seu corresponent pla zonal.  
  
3. Abans de la recepció de la urbanització, i així es disposarà en les fitxes de planejament del sector, l'Ajuntament de Sant Jordi serà l'encarregat de:   
- Obtindre, d'acord article 246.1 Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament de Domini Públic Hidràulic (d'ara en avant RDPH), l'autorització emesa per la CHX per a l'abocament per a l'aigua depurada procedent de l'EDAR, per a l'abocament a llit de les aigües pluvials i per a l'abocament indirecte a les aigües subterrànies realitzat per mitjà de filtració a través del sòl o del subsòl a causa del reg del camp de golf.  
- Obtindre de la CHX la corresponent concessió de reutilització d'aigües depurades amb destinació a regs, d'acord amb els articles 104, 128 i 130 del RDPH.  
- Exigir a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
- Respecte a la gestió dels residus sòlids urbans, se sol·licitarà un informe del Consorci del Pla Zonal de la Zona 1 on se certifique la capacitat de gestió dels residus (Tn) i del seu destí final (complex de valoració i eliminació), contrastant eixa informació amb els volums previstos de cara al desenrotllament i ocupació residencial del sector «La Carrasca».   
S'indicaran, si és el cas, les mesures necessàries a adoptar per a assumir les desviacions en les previsions poblacionals d'este pla zonal i les dades actuals relatives al grau d'execució (%) de les instal·lacions previstes en el pla mencionat, de les quals resulta la capacitat aproximada de tractament i gestió de residus (Tn.) a mitjà termini.   
4. Abans que s'atorguen les llicències d'ocupació dels usos residencials en el sector, es comprovarà que:  
- Les instal·lacions de valoració i eliminació que garantisquen la correcta gestió dels residus estiguen en servici.  
- La xarxa d'abastiment d'aigua estiga en funcionament i que l'aigua presenta la qualitat adequada d'acord al RD 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'establixen els criteris sanitaris de la qualitat de l'aigua de consum.  
- L'EDAR està en condicions d'entrar en funcionament.   
5. Les mesures correctores es completaran amb els aspectes següents:  
- Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplega dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
- Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i s'indicarà, si és el cas, el lloc on es portaran a cap les faenes de neteja i manteniment de les màquines. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat  
- El sistema de reg haurà de ser independent de la xarxa de subministrament municipal, i s'evitarà la creació de zones verdes que exigisquen gran quantitat d'aigua, preferiblement s'optarà per les espècies autòctones i/o els cítrics ja existents.  
- Serà necessària la reposició per part de l'urbanitzador de tots els servicis i infraestructures de regs afectats i funcionalment necessaris. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels seus límits. Qualsevol desviació o alteració de les dites instal·lacions haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, el qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
- La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades, atesa la seua elevada qualitat agrària, i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que esta terra no perda les seues condicions d'humitat i les seues característiques edàfiques.  
- Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i quedarà prohibida la incineració in situ d'estos o de qualsevol altre tipus de residu.  
6. La vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades per l'Agència del Medi Ambient correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals, en virtut del que disposa l'article 26 del Decret 162/1990.  
  
Segon  
Totes les mesures preventives i correctores proposades, així com aquelles derivades dels condicionants exposats hauran de ser arreplegades per la normativa urbanística de la modificació puntual, bé allò relatiu a la modificació en si com allò corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
  
Tercer  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 15 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica  
Expedient: 307/2007 AIA.  
Títol: Homologació i Pla Parcial San Rafael Golf.  
Promotor: Ajuntament de San Rafael del Río.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
Localització: San Rafael del Río.  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte   
En el present pla parcial es pretén modificar la classificació d'una superfície de 2.388.629 m² de sòl classificat en les Normes Subsidiàries de San Rafael, com a sòl no urbanitzable comú, sòl no urbanitzable especialment protegit de protecció de llit públic i d'un equipament comunitari per a la ubicació d'un tractament de residus sòlids urbans que passa a classificar-se com a sòl urbanitzable residencial.  
  
En el Projecte del Pla Parcial San Rafael Golf es proposa la reclassificació de sòl no urbanitzable a urbanitzable, per a la delimitació d'un sector en què es preveu la construcció d'un camp per a la pràctica del golf, de superfície 777.677 m², entorn d'un conjunt residencial (2.700 vivendes); així com la construcció d'una EDAR per a la depuració de les aigües residuals generades en el sector i una planta potabilitzadora.   
  
Localització  
El sector es localitza al nord de la província de Castelló, confrontant amb la província de Tarragona.  
La zona d'actuació limita, al nord amb la carretera CV-10; a l'oest amb sòl no urbanitzable; a l'est amb sòl no urbanitzable del terme municipal de Canet lo Roig; al sud el sector limita amb sòl no urbanitzable de San Rafael que confronta amb el terme municipal de Traiguera.  
  
Planejament vigent i proposat  
Les Normes Subsidiàries de San Rafael, aprovades en sessió de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'11 d'abril de 1995, com a sòl no urbanitzable comú, sòl no urbanitzable especialment protegit de protecció de llit públic, i hi ha un equipament comunitari per a la ubicació d'un tractament de residus sòlids   
Ordenació prevista  
Les superfícies de la reclassificació de sòl proposades són les que s'indiquen en el quadro que es mostra a continuació:   
  
  
  
Tramitació administrativa  
En data 17 de maig de 2007, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori de Castelló, va remetre el present projecte, incloent-hi el corresponent estudi d'impacte ambiental, projecte de pla parcial de millora i expedient administratiu municipal; i es va incoar l'expedient d'avaluació ambiental corresponent.  
1. Informació pública  
Segons certificat de l'Ajuntament de San Rafael del Río, de data 31 de juliol de 2006, es va sotmetre a informació pública la documentació corresponent al Programa d'Actuació Integrada del Sector San Rafael Golf en el terme municipal de San Rafael del Río (Castelló); aprovat provisionalment pel Ple extraordinari de l'Ajuntament el 30 de gener de 2006.  
Es van presentar tres al·legacions al contingut de l'alternativa tècnica, dos d'elles de caràcter ambiental, el contingut de les quals es resumix a continuació.  
Al·legació presentada per José Luis Ramos Segarra, en nom propi i en representació de la Federació Ecologistes en Acció del País Valencià, que sol·licita la desestimació d'aquells programes d'actuació urbanística que s'hagen presentat o puguen presentar-se en el futur, que no complisquen:  
- Que la iniciativa dels particulars excedisca del dret a proposar un programa de gestió  
- Que continga plans parcials de millora que excedisquen de la seua finalitat modificant l'estructura urbana establida en el planejament  
- Que es tramiten per mitjà del procediment abreviat modificacions del PGOU pròpies d'una revisió del pla general.  
- Que per les seues dimensions (com l'actual) implique un excessiu risc i no fomente la participació dels xicotets i mitjans empresaris, a més d'implicar un fort impacte sobre el territori  
- Que no compte amb concert previ  
- Que no complisca l'exigència de publicitat de la Llei de Contractes de l'Administració Pública en l'adjudicació de contracte d'execució de projecte d'urbanització  
- Que no acredite haver realitzat consultes urbanístiques amb els afectats en fase de redacció tècnica del programa.  
- Que no acredite haver notificat als propietaris dels terrenys afectats expressament  
- Que no acredite fefaentment la disponibilitat d'aigua suficient per a la totalitat de la població prevista  
- Que l'ús i destí de les aigües no respecte l'orde establit en la Llei d'Aigües i el PNH  
- Que no preveja la conservació de béns del patrimoni natural i cultural  
- Que no acredite la plena observança de les determinacions de la Cartografia Temàtica  
Al·legació presentada per Oscar Esteller Benet, que actua en representació de l'Associació Protectora de la Naturalesa Llevantina - Ecologistes en Acció (APNAL-EA), i sol·licita la desestimació del programa d'actuació integrada després d'al·legar (resum):  
- El PAI San Rafael Golf s'empara en la LRAU hui en dia derogada  
- Es preveuen reclassificar 2.388.629 m² de sòl no urbanitzable, circumstància que xoca de front amb els postulats de la LRAU, ja que es corre un excessiu risc per totes les parts i es vulneren els articles 5, 29, 33, etc.  
- Els sòls afectats per l'actuació són no urbanitzables comuns i d'especial protecció (llits de barrancs), i la seua reclassificació és contrària a la legislació vigent.  
- Considerem insuficient la quantitat de 20 dies hàbils com a termini per a presentar al·legacions, màximament quan hi ha centenars d'afectats i la documentació exposada al públic és extensa.  
- S'ha vulnerat el dret a la llibertat d'informació als ciutadans al no existir més que una còpia (...).  
- La zona afectada per l'actuació està formada fonamentalment per cultius de secà (olivera, ametler i garrofera) que formen part de l'extens corredor ecològic format pels termes municipals de Traiguera, La Jana, Canet lo Roig, Rossell, Sant Jordi i San Rafael del Río, i que connecta amb la zona catalana de la Sénia, la Galera, etc. La seua importància ecològica és crucial per a milions de vertebrats que desenrotllen tots els seus cicles vitals en estes zones. Destaquem com especial la importància ornítica del lloc ja que s'hi troba hàbitat adequat per al vital desenrotllament d'espècies emblemàtiques i protegides com l'arpella cendrosa, nombroses rapaces, passeriformes, etc. A més la zona és freqüentada per diverses espècies de grans carronyers (voltors i milotxes fonamentalment) que busquen aliment en la zona per la presència encara de ramats de bestiar d'oví i caprí. Considerem que l'estudi d'impacte ambiental elaborat no reflectix adequadament la realitat biològica de l'entorn i és insuficient per a referendar una actuació com la proposada.  
  
- Respecte al patrimoni etnològic, arquitectònic i cultural rural, que és enorme atesa la història del municipi de San Rafael del Río, este no es pot estudiar ja que no hi ha inventari de la zona.  
- L'actuació proposada es troba a tan sols 5 km d'un altre PAI situat en el terme municipal de Sant Jordi que ja té un camp de golf que absorbix les necessitats esportives de bona part dels municipis interiors del Baix Maestrat (...)  
- No s'aporta estudi hidrològic ni autoritzacions de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la viabilitat hídrica de l'actuació proposada (...). S'infringix la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge (LOTPP). Tampoc es complix el Pla Hidrològic de la Conca del Xúquer aprovat en el Real Decreto 1664/1998, de 24 juliol, que en l'article qualifica el reg dels camps de golf com ús d'aigua recreatiu.  
En resposta a les dites al·legacions s'emeten dos informes tècnics en què es desestimen les al·legacions presentades.  
Posteriorment, segons es desprén de certificat subscrit per la secretària de l'Ajuntament de San Rafael del Río, amb el vistiplau de l'alcalde de la localitat, de data 31 de juliol de 2006, el Ple de l'Ajuntament, en sessió extraordinària, va aprovar provisionalment i va adjudicar el Programa per al Desenrotllament de l'Actuació Integrada de la Unitat d'Execució Única del Sector San Rafael Golf.   
2. Requeriment d'informació o documentació complementària  
  
En data 18 de juny de 2007 es va sol·licitar còpia de la resolució al Concert Previ al Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial. El dit document va ser remés el 28 de juny de 2007.  
El 22 d'agost de 2007 es realitza una sol·licitud d'ampliació de documentació en què es requeria l'esmena almenys dels punts següents:  
  
La documentació haurà d'ajustar-se en la seua totalitat al que disposa la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge i la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable.  
S'haurà d'aportar la documentació degudament diligenciada, en format adequat i amb una qualitat suficient en la seua redacció de manera que siga possible el seu estudi.  
Així mateix, s'hauran d'aportar tots aquells informes que, en compliment de la legislació vigent, siguen exigibles, com a mínim:  
Informe emés per la CHX sobre els actes i plans que afecten el règim d'aprofitament de les aigües continentals o els usos permesos en terrenys de domini públic hidràulic i en les seues zones de servitud i policia, o que comporten noves demandes de recursos hídrics.  
  
Certificat emés per l'empresa gestora de la instal·lació de eliminació de residus sòlids urbans i inerts que justifique la capacitat d'absorció per part d'esta de l'increment de RSU e RSI que el desenrotllament del nou sector produirà. S'haurà de resoldre satisfactòriament la gestió dels residus d'acord amb les previsions del Pla Zonal de la Zona I del PIR.  
  
Justificació de la capacitat de les instal·lacions de tractament de les aigües residuals per a tractar l'increment del volum derivat del desenrotllament urbanístic proposat. En especial, la suficiència de les infraestructures de depuració i efectiva connexió. S'aportarà el certificat que justifique la capacitat de depuració de l'EDAR on estiga previst el tractament de les aigües residuals o si es requerirà ampliar-la o la creació de noves infraestructures  
Consulta sobre possible afecció a vies pecuàries a la Unitat de Vies Pecuàries dels Servicis Territorials de Medi Ambient.  
Se sol·licita a més la remissió de la documentació del concert previ.  
En resposta al requeriment es reben diverses aportacions de documentació, en dates 1 d'octubre, 13 de novembre i 1 de febrer després d'analitzar la informació, el 12 de febrer de 2008 es realitza un nou requeriment de documentació el contingut del qual es resumix a continuació:  
Referent a la documentació presentada cal indicar:  
- En l'estudi d'impacte ambiental presentat s'indica l'existència de poblacions d'avifauna important. Així mateix s'indica que l'EsIA es troba inconclús a falta de presentar els resultats dels estudis de fauna una vegada completats. No és possible, doncs, avaluar la possible afecció de l'actuació a espècies que compten amb algun grau de protecció. S'aportarà l'estudi d'impacte ambiental actualitzat amb els estudis de fauna finalitzats tenint en compte els resultats obtinguts almenys durant la primavera de 2006  
- L'informe de l'alcalde president de l'Ajuntament de San Rafael del Río sobre la suficiència de la infraestructura necessària per a la depuració de les aigües residuals prevista per l'actuació no constituïx el certificat requerit sobre la suficiència d'estes instal·lacions, que haurà de ser emés per l'empresa o entitat encarregada de l'explotació de la instal·lació de depuració de les aigües residuals municipals. En el cas que la gestió de les aigües residuals urbanes siga directa per part de l'Ajuntament, l'escrit d'alcaldia s'haurà de basar en informe del tècnic competent.  
- El certificat emés per l'empresa adjudicatària de la gestió dels RSU municipals no conclou sobre la suficiència de la capacitat de gestió i tractament dels residus que es generaran derivats de l'actuació. S'haurà d'aportar informe que certifique la dita suficiència.  
  
- L'informe emés per l'alcalde president sobre el tràmit d'informació pública s'ha d'ampliar amb un certificat subscrit pel fedatari públic de l'Ajuntament, és a dir el secretari de la corporació municipal.   
  
En data 1 de febrer de 2008 es rep una segona aportació de documentació.  
En esta documentació s'indica que s'hi adjunta un estudi de paisatge com a justificació a diferents afeccions ambientals i paisatgístiques. El dit document no consta entre la documentació aportada per això no es pot avaluar. S'haurà d'aportar-hi.  
S'indica, així mateix, que la justificació de la disponibilitat de recurs hídric va ser presentada en una aportació de documentació anterior. Respecte d'això, cal indicar que l'informe aportat a l'octubre de 2007 no constituïx cap justificació de la dita disponibilitat, ja que consistix en un informe de l'alcalde president de l'Ajuntament de San Rafael en què s'indica que s'ha sol·licitat el dit informe a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i que no s'ha produït fins ara cap contestació de l'escrit.  
  
Com a resposta a este segon requeriment es rep el 25 de març de 2008 la documentació següent:  
- Annex a l'estudi d'impacte relatiu a estudi de fauna.  
- Estudi de paisatge.  
- Informe tècnic sobre suficiència infraestructura aigües residuals.  
- Informe empresa adjudicatària dels RSU.  
- Certificat municipal sobre tràmit d'informació al públic del programa.  
- Certificat acord municipal relatiu a la sol·licitud de concessió d'aigües subterrànies.  
- Còpia de la sol·licitud de concessió d'aigües.  
Després de l'estudi de la dita documentació es realitzen nous requeriments de documentació, en data 2 d'abril de 2008 se sol·licita la remissió de l'estudi d'impacte ambiental autoritzat per part del Servici de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental.  
En data 17 d'abril es requerix:  
A fi de resoldre les carències descrites, es requerix l'aportació de la documentació següent:  
1. La documentació tècnica haurà d'ajustar-se a les exigències legals i comptar amb la qualitat suficient que permeta la seua avaluació. S'haurà de justificar el compliment dels Criteris d'Ordenació del Territori disposats en la LOTPP.  
2. Haurà de tindre's en compte en l'ordenació del sector l'existència de llits classificats en la legislació vigent com a sòl no urbanitzable de protecció de llits que hauran de ser classificats com a sòl no urbanitzable protegit i adaptar la documentació a esta circumstància. Així mateix es realitzarà una caracterització del territori d'acord amb la situació actual.  
3. S'haurà de justificar la capacitat de les instal·lacions de tractament de les aigües residuals per a tractar l'increment del volum derivat del desenrotllament urbanístic proposat. En especial, la suficiència de les infraestructures de depuració i efectiva connexió. S'aportarà el certificat que justifique la capacitat de depuració de l'EDAR on estiga previst el tractament de les aigües residuals o informe de viabilitat de l'Entitat de Sanejament si es requerix ampliar-la o la creació de noves infraestructures.  
4. Es justificarà la suficiència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient per mitjà d'un informe al respecte de l'organisme de conca corresponent o bé un informe de l'empresa que gestiona el servici de subministrament d'aigua potable en la població amb un contingut que té caràcter de mínim i, que és el següent:  
- Estudi de la població prevista per l'actuació i el càlcul de necessitats hídriques per a abastiment i reg.  
- Origen de l'aigua, identificació dels pous, titularitat, així com l'autorització o concessió atorgada per l'organisme de conca, i, inscripció en els registres corresponents.  
- Disponibilitat present i futura dels recursos.  
- Aforament, per a saber la quantitat d'aigua i la previsió de l'article 52.2 del text refós de la Llei d'Aigües i article 84 del seu Reglament, segons se sobrepassen o no els 7.000 m³ de volum anual.  
- Qualitat de les aigües, tenint en compte si són per al consum humà. La qualitat del subministrament humà, en el fons, determinarà la quantitat d'aigua disponible per a este ús essencial. L'article 40.1.a) del Decret 67/06, es remet al R.D 140/03, de 7 de febrer, desplegat en l'Orde SCO/1 591/2005, de 30 de maig, sobre el Sistema d'Informació Nacional d'Aigua de Consum i el Pla d'Autocontrol aprovats per les autoritats sanitàries. La normativa sobre la qualitat de les aigües a la Comunitat Valenciana ha sigut desplegada pel Decret 58/2006, de 5 de maig, del Consell, pel qual es desplega, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, el R.D 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'establixen els criteris sanitaris de la qualitat de l'aigua de consum humà.  
  
- Necessitat o no de tractament.  
- Necessitat o no de fer obres d'infraestructura. A l'informe s'adjuntaran, com annexos, aquells certificats o documents justificatius que resulten d'interés.   
5. S'haurà d'aportar documentació amb les característiques bàsiques tècniques i constructives de l'estació depuradora d'aigües residuals i de l'estació potabilitzadora previstes.  
6. S'aportarà certificat emés per l'empresa gestora de la instal·lació de eliminació de residus sòlids urbans i inerts que certifique la capacitat d'absorció per part d'esta de l'increment de RSU que el desenrotllament del nou pla parcial produirà. S'haurà de resoldre satisfactòriament la gestió dels residus d'acord amb les previsions del Pla Zonal de la Zona I del PIR.  
7. Es remetrà una còpia de la documentació de concert previ, requerida per primera vegada el 30 de juliol de 2007.  
8. En relació amb l'estudi acústic, l'informe rebut ha motivat la remissió als servicis territorials de la sol·licitud de la seua ampliació, en data 27 de febrer de 2008, es reitera el dit requeriment, així com el realitzat en data 12 de febrer referent a l'estudi d'impacte ambiental aprovat per la Direcció General de Patrimoni.  
Es comunica que s'han sol·licitat informes als servicis de Suport Tècnic, al servici de Gestió Forestal i al servici de Conservació de la Biodiversitat. El resultat dels dits informes, en especial pel que fa a possibles requeriments d'ampliació de documentació li serà remés quan es reben.  
Els projectes de les instal·lacions auxiliars no descrites en la documentació presentada hauran de sotmetre's al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental, si és procedent, en especial l'estació depuradora d'aigües residuals, l'estació potabilitzadora i el camp de golf.  
El dia 21 d'abril de 2008 es presenta la documentació següent:  
- Concert Previ de San Rafael en CD  
- Avantprojecte d'urbanització del PAI San Rafael Golf  
- Pla en A3 del sanejament corresponent al projecte d'urbanització  
  
- Informe del tècnic competent respecte al sistema de depuració del PAI  
- Pla referit al sòl urbanitzable protegit de protecció de llit públic d'acord amb el document de concert previ  
- Document de justificació del compliment de la Llei del Golf  
  
- Conclusió tècnica respecte als estudis de fauna annexos a l'EsIA  
  
- Correcció d'errors del document d'impactes de l'EsIA  
- Correcció d'errors de la caracterització del territori  
- Comentari respecte als recursos hídrics  
El dia 21 de maig el Servici Territorial d'Ordenació del Territori remet nova documentació aportada per l'ajuntament consistent en:  
  
a) Informe de l'Ajuntament de San Rafael firmat per J. Domingo Giner Beltrán que realitza diverses consideracions respecte al requeriment realitzat per este servici.  
b) Còpia de la sol·licitud de la concessió d'aigües subterrànies per a abastiment de població sol·licitada per l'ajuntament o concessionari del servici, presentada a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el 18 d'abril de 2007, junt amb còpia parcial del projecte presentat.  
c) Informe de l'alcalde president de l'Ajuntament de San Rafael del Río en què després de diverses consideracions, s'estima :  
- (...) que no hi ha cap problema per a disposar de subministrament d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a satisfer la demanda d'aigua ocasionada per l'increment poblacional en ús residencial i en ús terciari derivat del PAI denominat San Rafael Golf aprovat provisionalment pel Ple de l'Ajuntament de San Rafael del Río.  
En data 1 de juliol de 2008 l'Ajuntament de San Rafael del Río remet la documentació següent:  
- Informe dels tècnics redactors de l'estudi específic d'avifauna   
  
- Pla de qualificació del sòl i assignació d'usos urbanístics i pla d'afeccions on es qualifiquen com a sòl no urbanitzable protegit els llits.  
- Document de justificació del compliment de la Llei 9/2006, de 5 de desembre, Reguladora de Camps de Golf de la Comunitat Valenciana.  
- Certificat de la secretària de l'Ajuntament de San Rafael del Río, en què s'indica que la parcel·la que es reservava en les Normes Subsidiàries de Planejament per a l'eventual implantació del tractament de residus sòlids urbans mai ha sigut utilitzada per a este fi. Així mateix, s''indica que en el concert previ, sobre el qual va informar la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló al febrer de 2006, no es preveu la reserva del dit sòl.  
- Informe de la secretària de l'Ajuntament de San Rafael del Río, en relació amb la concessió d'aigües subterrànies per a l'abastiment a la població sol·licitada davant de la CHX a l'abril de 2007.  
- Carta de l'urbanitzador legal del PAI a l'alcalde president de San Rafael del Río, en què s'indica, entre altres coses:  
- Respecte a les espècies vegetals que poblaran les zones verdes, consistiran en: olivera, romer, timó, espígol i sàlvia. Totes estes espècies no necessiten reg per al seu manteniment.  
- Respecte a la parcel·la existent a l'altre costat de la carretera propietat de l'Excma. Diputació de Castelló, d'acord amb el planejament previst és de cessió obligatòria i gratuïta a favor de l'Ajuntament de San Rafael del Río, sense que s'actue sobre esta quant a obres d'urbanització.  
L'adequació de la informació aportada respecte a la sol·licitada es realitzarà al llarg de la present declaració i el seu condicionat.  
Informes sectorials  
1. Informe del Servici de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència. Constituïx l'informe vinculant legalment previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià i el contingut del qual es resumix a continuació:  
Realitzada la prospecció arqueològica no es van localitzar restes arqueològiques ni jaciments. Tampoc es coneixen en la zona objecte del pla parcial béns cultural d'interés arquitectònic rellevant. No obstant això, si en el transcurs de les obres aparegueren béns mobles o immobles s'haurà de comunicar immediatament als Servicis Territorials de Cultura de Castelló per a establir les mesures correctores que, si és el cas, resulten procedents.   
Des de la consideració del patrimoni etnològic en el present annex s'incorpora un CD amb 103 fitxes etnològiques, segons el model d'esta direcció general, amb croquis i documentació gràfica abundant. Quant a les incidències sobre el patrimoni etnològic s'indiquen noves mesures correctores que són les següents:  
- S'haurà d'adaptar el projecte urbanístic per a integrar-hi el complex de Canet.  
- Integració de les cabanyes de pedra seca 1 i 2 de planta complexa.  
Es consideren adequades les mesures correctores, que han de posar en valor els dits elements, sobretot el complex de Canet, un magnífic molí necessitat de restauració. Amb tot, es recomana fer l'esforç màxim per a integrar-hi i salvar alguna cabanya més de les mencionades, a més d'utilitzar la pedra seca, tan típica en esta zona per a qualsevol de les obres de murs, jardineria i altres que es realitzaran en el dit pla parcial.  
  
2. Informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric respecte a l'estudi acústic inclòs en l'Homologació i Pla Parcial San Rafael Golf, que conclou:  
Una vegada revisat el contingut de l'estudi acústic remés, i tenint en compte allò especificat en este informe, este estudi s'haurà de completar ajustant-se al contingut mínim que s'establix en el Decret 104/2006, de 14 de juliol, de Planificació i Gestió en Matèria de Contaminació Acústica. Així mateix, la modelització del soroll produït per les activitats i infraestructures previstes es realitzarà segons els models recomanats en la Directiva 2002/49/CEE o els adoptats com oficials pel Govern i haurà de fer-se distinció entre l'horari diürn i el nocturn a l'hora de considerar els nivells sonors.  
  
En data 12 de febrer de 2008 es remet una còpia d'este informe els servicis territorials o se sol·licita la seua col·laboració per a requerir al promotor l'esmena de les deficiències detectades.  
3. Informe del cap de la Secció Forestal sobre el pla adjuntat del PAI San Rafael Golf en què s'informa:  
En el dit pla sobre fotografia en color, s'aprecia dibuixat el perímetre del PAI San Rafael Golf, i grafiada i confrontant al sud-est del seu perímetre i fitada en l'àmbit d'amplària legal i necessària de 75.22 m amb què va ser classificada per OM-5/10/1972, la Canyada Reial del Ligallo, l'eix longitudinal central de la qual és el del camí de Molí Roca, com consta en la descripció del seu traçat en el projecte de classificació.  
4. Informe de l'alcalde president de San Rafael del Río, de data 11 de setembre de 2007, en què s'informa:  
En les obres d'urbanització corresponent al PAI denominat San Rafael Golf, es troba prevista la realització a càrrec de l'actuació de la infraestructura necessària respecte a la depuració d'aigües residuals (EDAR) suficients per a tractar l'increment del volum derivat del desenrotllament urbanístic proposat amb caràcter suficient, sense minvar de cap manera la capacitat de depuració de la resta de l'aigua residencial o industrial del terme municipal, i està prevista la seua reutilització amb el tractament terciari previ necessari, per al reg del camp de golf i zones verdes de l'actuació.  
5. Informe de l'alcalde president de l'Ajuntament de San Rafael del Río, de data 11 de setembre de 2007, en el que s'informa que en data 13 de febrer de 2007 es va remetre projecte tècnic a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sol·licitant l'informe favorable respecte a:  
- Afecció a llits i zones de domini públic hidràulic, així com afeccions en matèria de riscos d'inundació.  
- Disponibilitat de recursos hídrics, tant per a l'abastiment de les zones residencials com per al reg de les instal·lacions del camp de golf  
  
- En relació amb els riscos d'inundabilitat i incidència en el règim de corrents.  
- Punts d'abocament  
Així mateix s'informa que a pesar del temps transcorregut no li consta a l'ajuntament que s'haja produït resposta.  
6. Certificat de l'empresa TETma, com a explotadora de l'abocador controlat de residus sòlids inerts de la pedrera de la Torreta a Castelló, en què s'indica la capacitat de tractament dels residus sòlids inerts procedents de la construcció de les aproximadament 2000 vivendes generades per l'actuació.  
7. Certificat de l'empresa TETma, com a adjudicatària de la gestió dels residus sòlids urbans municipals de San Rafael del Río, en què certifica que és l'empresa adjudicatària que realitza l'arreplega de RSU, que en l'actualitat són traslladats a l'abocador de Tales i que no es coneix problemàtica de capacitat d'esta instal·lació en l'actualitat; i fa diverses consideracions sobre altres instal·lacions de tractament en funcionament o previstes.  
8. Servici de Gestió Forestal, en data 17 de març de 2008, en resposta a la consulta realitzada informa que:  
- L'ordenació proposada afecta en part terreny forestal catalogat com a tal per l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, en concret es tracta de dos clapes de terreny forestal situades en la part sud-est del sector. (...).  
- A l'est del sector discorre el camí del Molí de la Roca, eix en este lloc de la via pecuària núm. 1 denominada Canyada Reial del Gall de la Classificació de les Vies Pecuàries de Traiguera (inclou San Rafael del Río),aprovada per Orde Ministerial de 5 d'octubre de 1972. La via esmentada està classificada amb una amplària de 75,22 metres.  
En els plans d'ordenació del PAI, concretament el de qualificació del sòl i assignació d'usos urbanístics, el camí del Molí de la Roca s'ha representat fora del seu límit, encara que a una distància màxima de 5 metres.   
En conseqüència, quant al terreny forestal l'actuació no afecta vegetació d'especial interés a la Comunitat Valenciana. Quant a l'afecció a vies pecuàries, l'àmbit del PAI haurà de respectar i deixar fora 37.61 m (mitat de l'amplària) de la via pecuària afectada comptats des de l'eix de la via pecuària.  
9. Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR)  
En data 2 de maig de 2008 es rep informe el contingut del qual es resumix a continuació.  
(...) li informem que ni l'agent urbanitzador ni l'Ajuntament de San Rafael del Río han sol·licitat la connexió a cap sistema de sanejament i depuració pertanyent a la Generalitat Valenciana; ni tampoc han presentat un projecte d'EDAR privada per a la seua supervisió per esta Entitat de Sanejament.  
D'altra banda, es té constància que l'agent urbanitzador pretén construir una EDAR privada que no connectaria a un sistema públic. L'agent urbanitzador resol el seu sanejament i depuració segons la legislació vigent, per la qual cosa en la fase actual no té obligació legal de posar-se en contacte amb esta Entitat de Sanejament, llavors correspondrà a eixa direcció general comprovar que la instal·lació a construir complix els requisits mediambientals legals.  
10. Servici de Biodiversitat  
En data 21 de maig de 2008 el Servici de Biodiversitat remet informe relatiu a les dades faunístiques incloses en l'annex a l'estudi d'impacte ambiental: estudi de fauna aportat per JLF Ingeniería en relació amb el PAI San Rafael Golf, que indica:  
Vist l'annex a l'estudi d'impacte ambiental: estudi de fauna aportat, es considera que les dades referides a les distintes espècies que apareixen reflectides en l'esmentat estudi de fauna són correctes a nivell tècnic.  
No obstant això, es recorda que en les proximitats de la zona inclosa en el dit PAI se situen territoris de nidificació de l'arpella cendrosa (Circus pygargus), espècie que no ha sigut prevista en l'estudi abans esmentat. Cal tindre en compte que esta es troba inclosa en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada (Decret 32/2004, de 27 de febrer) com vulnerable.  
Consultat el dit servici sobre el possible impacte de l'actuació sobre l'arpella, en data 7 de juliol de 2008 va informar:  
Els nius més pròxims a la dita actuació urbanística es van localitzar en 2007 a 1.4 i 1.8 km del seu perímetre més pròxim.  
Atesa la relativa llunyania d'estos punts de nidificació, no es veurien afectats per l'actuació. D'altra banda, l'existència d'hàbitat d'alimentació suficient en les proximitats dels nius, no és previsible una afecció important a les seues àrees de campeig.   
En estes condicions es considera suficient la proposta del promotor, establint un seguiment de la possible utilització per part de l'espècie dels terrenys seleccionats per al PAI, de manera que la detecció de noves zones de nidificació en el seu interior condicionaria l'execució de la nova obra.  
11. EPSAR  
En data 3 de juny de 2008 es rep informe en resposta a consulta realitzada pel Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica, en què s'indica:  
  
En la documentació presentada pel sol·licitant s'indica que es construirà una EDAR per a donar servici al desenrotllament urbanístic de referència amb qualitat de tractament suficient com per a reutilitzar les aigües per a reg en el mateix desenrotllament.  
Tenint en compte això, no és procedent que esta entitat emeta cap informe sobre la capacitat del sanejament i depuració de San Rafael del Río, per a admetre els cabals de referència.  
  
D'altra banda, en el cas que l'urbanitzador decidira cedir la nova EDAR a l'Ajuntament de Sant Rafael del Río i este posteriorment determine cedir la gestió a l'Entitat de Sanejament d'Aigües, esta Entitat haurà de procedir a la supervisió del disseny de la depuradora mencionada, i caldrà tindre en compte les consideracions següents en el disseny i execució de les instal·lacions:  
- (...) Haurà d'establir-se l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament de San Rafael del Río.  
- Ja que es desconeix el punt d'abocament de l'efluent d'eixida de l'EDAR, li informem que hauran d'atendre el que estipula la legislació vigent en qüestió d'abocament d'aigües residuals a llit públic. Respecte d'això, hauran d'obtindre l'autorització dels organismes competents, entre altres de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
  
- Finalment, i atenent les condicions tècniques de la instal·lació que s'establisquen en el projecte de la nova EDAR, es determinaran dos zones indispensables per al seu correcte desenrotllament: una àrea de reserva contigua a la instal·lació per a futures ampliacions o millores i una zona de servitud de protecció que possibilite la minimització de les afeccions referides a sorolls, olors i integració paisatgística, atenent la normativa sectorial aplicable.  
12. Servici de Suport Tècnic de la Direcció General de Paisatge  
En data 18 d'abril es rep en este servici informe referent a l'expedient objecte de declaració, la conclusió del dit informe és: «per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'hi adjunte instrument de paisatge, per la qual cosa no cal emetre un informe respecte d'això».  
S'ha sol·licitat novament informe al dit servici, segons el que establix la disposició transitòria 2a i 3a de la Llei 9/2006, de 5 de desembre, Reguladora de Camps de Golf.   
El 14 de juliol de 2008 es rep informe en què es conclou: «resulta impossible emetre un informe d'acord amb la Llei 9/2006, atés que l'estudi de paisatge presentat no inclou documentació relativa al camp de golf, ni gràfica, ni justificativa, de la integració paisatgística de l'actuació.»  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i dels estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicada per la COPUT, CTV i PATRICOVA, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
2. Vies pecuàries  
Segons les dades consultades l'ordenació proposada afecta la via pecuària denominada Canyada Reial del Gall, d'una amplària legal de 75.22 metres, la classificació de la qual dins del terme municipal de Traiguera (València) va ser aprovada per Orde Ministerial de 5 d'octubre de 1972.  
Haurà d'adequar-se, d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, al condicionant establit en l'informe del Servici de Gestió Forestal, en què s'exigix que l'àmbit del PAI haurà de respectar i deixar fora 37.61 m de la via pecuària afectada comptats des del seu eix.  
3. Rambles i llits  
Per l'àmbit d'actuació discorren tres barrancs, el barranc de Cameu i altres dos llits sense nom definit que aboquen al barranc de la Figuereta.  
Per això, hauran d'entendre's subjectes al que disposa l'article 4 de la Llei 10/2004, de la Generalitat Valenciana, del Sòl No Urbanitzable, l'article 6 del text refós de la Llei d'Aigües, i l'article 9 del Reglament del Domini Públic Hidràulic  
4. Patrimoni cultural  
Segons informe favorable del cap del Servici de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental, no s'han localitzat restes arqueològiques ni jaciments. Sí que s'han de considerar diversos elements existents del patrimoni etnològic i adoptar una sèrie de mesures transcrites en els condicionants de la present declaració.  
S'haurà d'atendre el que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
5. Infraestructures de transport.  
La infraestructura més pròxima localitzada és la carretera CV-100 que limita al nord amb el sector.  
En el document d'homologació s'identifica com element pertanyent a la xarxa estructural la nova autovia CV-10, que segons s'indica està en fase de projecte.  
S'hauran de respectar les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, així com la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, i d'Organització de la Generalitat Valenciana.  
6. Sòl forestal  
El sector presenta dos clapes de terreny forestal situades en la part sud-est, que segons l'inventari de sòl forestal està classificat com sòl forestal coscollar.  
Els dos nuclis de terreny forestal afectats corresponen a terrenys de cultiu d'oliverar abandonats que es troben actualment invadits per espècies forestals, i presenten l'associació Querco cocciferae - Pistacietum lentisci  
S'haurà d'atendre la normativa sectorial aplicable.  
Consideracions ambientals.  
L'àmbit d'estudi presenta la morfologia típica de la plana de Vinaròs, lloc on s'ubica. Compta amb una fisiografia plana interrompuda per les torrenteres existents produïdes per cursos fluvials i rambles. Els materials que componen la zona són del Quaternari i procedixen de ventalls al·luvials antics.   
La zona presenta un risc d'erosió baix que passa a ser moderat potencialment, no es detecten riscos de lliscament o col·lapse. El grau de sismicitat és molt baix per això no presenta risc sísmic.  
El risc de vulnerabilitat de l'aqüífer a la contaminació és alt a causa de la porositat dels materials. Respecte d'això, es proposa la realització d'anàlisis periòdiques en les aigües excedents de reg i pluja. Estes seran arreplegades pel sistema de drenatge del camp de golf les canonades del qual es connectaran a arquetes que permeten l'arreplega de les dites mostres. Estes mesures seran avaluades en l'avaluació ambiental del projecte del camp de golf.  
La capacitat d'ús del sòl és elevada. En l'àmbit d'actuació s'assigna un ús agrícola amb oliverars de secà amb xicotetes clapes de sòl forestal amb coscollar. No apareixen àrees degradades o relleus deteriorats.  
  
La vegetació natural de la zona ha desaparegut pràcticament i ha sigut substituïda per cultius de secà, oliveres i ametlers principalment, i alguns exemplars de garrofera, hi ha dos xicotetes clapes de sòl forestal al sud-est del sector i en la zona dedicada a equipaments al nord de la CV-10.   
Segons s'indica en l'EsIA no s'observen espècies catalogades com protegides en el programa sobre flora amenaçada, ni l'existència de cap lloc d'interés comunitari (LIC) ni cap microreserva de flora. No es troba cap espècie catalogada en el Catàleg Nacional d'Espècies Amenaçades com en perill d'extinció ni com d'interés especial en l'annex I i II, respectivament.  
Sí que hi ha en la zona hàbitats catalogats, en la zona nord confrontant amb el riu Sénia i en la part sud-est del sector.  
Les àrees forestals que es troben en l'àmbit no han patit incendis.  
  
La fauna de la zona mereix un estudi a part, segons s'indica en l'EsIA, per la importància que se suposa a l'avifauna del lloc. Realitzat el dit estudi es va sol·licitar ampliació a l'informar el Servici de Conservació de Biodiversitat que havia de tindre's en compte l'existència d'arpella cendrosa en les proximitats  
Finalment, el dit servici considera suficients les mesures proposades pel promotor que haurà de realitzar un seguiment de la possible utilització de la zona per la dita espècie.  
En estes condicions es considera suficient la proposta del promotor, establint un seguiment de la possible utilització per part de l'espècie dels terrenys seleccionats per al PAI, de manera que la detecció de noves zones de nidificació en el seu interior condicionarien l'execució de la nova obra.  
Quant a les necessitats hídriques, en l'EsIA s'estima que l'augment de població d'uns 8.100 habitants de caràcter estacional suposarà un consum d'aigua potable de 991.492,74 m³ anuals, que es repartirà entre les zones residencials, el sector terciari i els servicis dotacionals.  
El cabal d'aigua no potable necessari per al reg de zones verdes i jardins s'estima en 388.237,53 m³, segons s'indica este cabal procedirà de l'efluent de la depuradora amb que comptarà el sector.  
Per a la justificació de la disponibilitat de recursos hídrics s'aporta diferent documentació.   
En l'actualitat el municipi de San Rafael s'abastix del brollador de Sant Pere amb una concessió de 2.5 l/seg. que compartix amb els municipis de Rossell i Ulldecona, segons s'indica en el projecte adjunt a la sol·licitud de concessió d'aigües subterrànies per a abastiment presentada el 18 d'abril de 2007.   
Com a justificació de la necessitat de l'actuació sol·licitada s'indica que en l'actualitat el municipi té problemes d'abastiment que podran ser resolts amb la concessió del pou sol·licitat ubicat en la partida d'Hostalets i amb un volum màxim anual sol·licitat de 600.000 m³ i un cabal punta de 28 l/seg. En l'actualitat, segons informe de la secretària de l'ajuntament esta concessió seguix en tràmit.  
  
En una altra aportació de documentació, l'alcalde president de l'Ajuntament de San Rafael, entitat que realitza per gestió directa el subministrament d'aigua potable al municipi, informa que l'ajuntament esmentat és titular de la captació d'aigua indicada anteriorment, que el pou esmentat és capaç de subministrar en condicions adequades de qualitat sanitària un cabal de 28 l/seg., que es troba en tramitació la corresponent concessió, que es troben executades obres de sondeig i infraestructura hidràulica i les restants fins a la població sol·licitada (8.000 habitants) es faran a càrrec del sector, per la qual cosa s'estima que no hi ha cap problema per a disposar de subministrament d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a satisfer la demanda d'aigua ocasionada per l'increment poblacional en ús residencial i en ús terciari derivat del PAI denominat San Rafael aprovat provisionalment pel Ple de l'Ajuntament de San Rafael del Río.  
No es presenta informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer pronunciant-se respecte d'això.  
Atés que tant el reg de les zones enjardinades com del camp de golf s'efectuarà amb aigua reciclada, i no es preveu en cap cas subministrament d'aigua per a reg d'una altra procedència que no siga aigua reutilitzada, no es procedirà al reg de les zones enjardinades i del camp de golf fins que no es consolide la urbanització i es dispose de cabals d'aigua depurada.  
Un dels aspectes ambientals més destacables és l'existència en l'àmbit d'actuació de 3 llits de barrancs que no han sigut tinguts en compte ni en la descripció de la hidrologia superficial en l'estudi d'impacte ambiental ni en les afeccions sectorials.  
No s'aporta l'informe de Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre afecció al domini públic hidràulic o a les zones d'afecció de servitud i policia dels barrancs existents i que no es troben identificats en l'EsIA.  
Tal com s'establix en els articles 2 i 6 del text refós de la Llei d'Aigües, pertanyen al domini públic hidràulic els llits de corrents naturals, ja siguen continus o discontinus. Estos llits es troben protegits per una franja lateral de 5 metres d'amplària, que constituïx la zona de servitud, i per una faixa lateral de 100 metres d'amplària, que conforma la zona de policia.  
Per això, la mencionada zona de servitud s'ha de mantindre expedita, i l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia queda supeditada a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com establix l'article 9 del Reglament de Domini Públic Hidràulic, (RD 849/1986).  
Així mateix, en virtut del que establix l'article 132 de la Constitució Espanyola i els articles 2 i 4 del text refós de la Llei d'Aigües, tot sòl pertanyent a domini públic hidràulic és inalienable, imprescriptible i inembargable i, com a tal, ha de quedar al marge de tot procés d'urbanització, i classificar-se com a sòl no urbanitzable d'especial protecció (article 4 de la Llei 10/2004, de la Generalitat Valenciana, del Sòl No Urbanitzable).  
En la documentació aportada al llarg de la tramitació de l'expedient s'aporta un pla en què s'indica la nova qualificació del sòl i assignació d'usos urbanístics. No es considera adequat el detall proporcionat ni s'aporta autorització de l'organisme de conca corresponent a les actuacions realitzar en la zona de policia, que consistixen en gran part del traçat en edificacions ja siga unifamiliars o plurifamiliars.  
Respecte al sistema d'evacuació d'aigües pluvials que, segons s'indica en l'avantprojecte d'urbanització, abocarà als llits existents, s'haurà d'obtindre autorització per al dit abocament per part de l'organisme de conca (article 9 del Reglament del Domini Públic Hidràulic RD849/1986).  
Respecte a les aigües residuals generades pel sector s'estima un cabal de 2.173,13 m³ diaris per a una població de 8.100 habitants, la qual cosa suposa un cabal de 793.194,19 m³ anuals a tractar per l'estació depuradora prevista. El cabal de projecte d'esta nova EDAR és de 2.585 m³/dia. S'indica en l'EsIA que la xarxa de sanejament serà separativa separant els cabals residuals dels pluvials.  
Respecte d'això, es recorda que l'abocament d'aigües residuals necessita autorització administrativa prèvia de l'organisme de conca competent (article 100 del text refós de la Llei d'Aigües). D'altra banda, per a la reutilització de l'efluent es requerix autorització o concessió atorgada per esta Confederació, com s'ha explicat anteriorment.  
  
Respecte a la producció de residus sòlids urbans s'estima en l'EsIA una producció anual de 1.258,64 Tm que, segons certificat de l'empresa que té contractada l'arreplega i el transport dels RSU, no suposen un problema de gestió.   
L'ordenació proposada afecta la via pecuària denominada Canyada Reial del Gall d'una amplària legal de 75.22 metres, la classificació de la qual dins del terme municipal de Traiguera (València) va ser aprovada per Orde Ministerial de 5 d'octubre de 1972.  
Haurà d'adequar-se, d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, i al condicionant establit en l'informe del Servici de Gestió forestal, en què s'exigix que l'àmbit del PAI haurà de respectar i deixar fora 37.61 m de la via pecuària afectada comptats des del seu eix.  
Es presenta un estudi acústic el contingut del qual no és considerat suficient per part del Servici de Protecció Atmosfèrica, segons consta en la transcripció del seu informe. Requerida la seua ampliació no s'ha rebut resposta fins ara.  
L'accés a l'actuació es realitzarà a través de la carretera CV- 100, en el document d'homologació s'identifica com element de la xarxa estructural a més de la nova autovia CV-10 que es troba en projecte segons s'indica. No s'aporta informe respecte d'això. Així mateix es troba afectada per l'existència en el sector d'un gasoducte.  
En la descripció del medi efectuada en l'EsIA no s'indica l'existència de barrancs en la descripció de la hidrologia superficial.   
Les mesures correctores i els controls del programa de vigilància proposats per l'EsIA, suposen moltes vegades mesures dirigides a disminuir l'impacte generat pel funcionament del camp de golf, el projecte dels quals no és objecte de la present declaració.  
Les conclusions de l'EsIA són, entre altres, que caldrà aportar documentació acreditativa de la disponibilitat dels recursos i servicis, la documentació per a assegurar que l'EDAR prevista en el sector assumirà els cabals generats per l'augment de vivendes, i finalment condiciona el desenrotllament del sector als informes favorables sobre subministrament d'aigua potable i arreplega de residus sòlids urbans.   
  
Consideracions jurídiques  
1. El PAI del Sector San Rafael Golf, en el terme municipal de San Rafael, pretén desenrotllar una zona residencial de nova creació no prevista en el planejament vigent del municipi, adaptant el model edificatori proposat als condicionants urbanístics i reglamentaris que deriven de la LRAU i el RPCV, i, a l'haver acceptat l'autoritat competent substantiva la dita tramitació, és procedent l'aplicació del que disposa la DT 2a de la LOTPP.   
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 8.a de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, basant-se en tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Programa d'Actuació Integrada del Sector San Rafael en el terme municipal de San Rafael del Río (Castelló), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada fins a la data, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits en l'apartat segon de la present declaració.   
  
No obstant això, la present declaració d'impacte ambiental no inclou l'avaluació del projecte del camp de golf previst, ni de les infraestructures de depuració i potabilització d'aigua, i per a la seua aprovació requerix que s'efectue el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, així com el Reglament que la desplega.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants que es desenrotllen a continuació:   
1. Abans de l'aprovació de l'instrument haurà de presentar-se un refós en què consten totes les variacions experimentades en l'ordenació del sector i la redacció de les quals permeta establir la suficiència del contingut. Haurà d'adequar-se al que establix la la Llei 4/2004, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge (LOTPP), i establir una regulació d'ús i ocupació del sòl i gestió de l'aigua d'acord amb els criteris indicats en el capítol II del títol I, Desenrotllament Sostenible.  
  
2. Abans de l'inici de les obres d'urbanització:  
a) La zona de servitud dels barrancs existents haurà de mantindre's expedita, i l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia quedarà supeditada a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com establix l'article 9 del Reglament de Domini Públic Hidràulic, (RD 849/1986).  
  
Així mateix, en virtut del que establix l'article 132 de la Constitució Espanyola i els articles 2 i 4 del text refós de la Llei d'Aigües, tot sòl pertanyent a domini públic hidràulic és inalienable, imprescriptible i inembargable i, com a tal, ha de quedar al marge de tot procés d'urbanització i classificar-se com a sòl no urbanitzable d'especial protecció (article 4 de la Llei 10/2004, de la Generalitat Valenciana, del Sòl No Urbanitzable).  
b) Haurà d'obtindre's l'informe favorable de Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a l'autorització de la reutilització de les aigües residuals depurades, i adequar-se a les condicions que s'hi establisquen quant a abocament i qualitats exigibles basant-se en les característiques dels diferents usos a què seran destinades les aigües.  
  
c) Haurà de tindre resolt l'expedient administratiu corresponent de titularitat del pou existent i de concessió d'aprofitament d'aigües subterrànies per a abastiment a població, abans d'iniciar les obres per a urbanitzar el sector.  
El reg del camp de golf s'efectuarà d'acord amb els criteris establits en l'article 18 de la Llei 9/06, de 5 de desembre, d'acord amb el que disposa la DT 2.2 de la llei esmentada.   
d) Haurà de sol·licitar i tindre resolt l'expedient corresponent d'autorització d'abocament de l'efluent de la depuradora a llit públic (article 100 del text refós de la Llei d'Aigües) i la complementària autorització o concessió per a la reutilització del dit efluent.  
Queden prohibits els abocaments al barranc sense depuració prèvia.  
e) Haurà de justificar-se el que disposa la disposició transitòria segona de la Llei 9/2006, de 5 de desembre de 2006, reguladora de camps de golf a la Comunitat Valenciana, que és aplicable al present projecte; i s'haurà de justificar el compliment i, si és el cas, l'adaptació a les exigències relatives a l'aptitud dels terrenys, capacitat d'acollida i vulnerabilitat ambiental d'estos, integració paisatgística, disponibilitat de recursos hídrics i respecte als corredors ambientals, establides en els articles 14, 15, 16, apartats 1 al 5 de l'article 17, 18 i 19 de la llei esmentada. En el document aportat es realitza una valoració concisa i no adequada ja que, segons s'hi indica, la capacitat agrològica és baixa, hi ha nombrosos camps abandonats, i no hi ha hàbitats catalogats, cap d'estes tres afirmacions són certes.  
  
3. Totes les actuacions que es desenrotllen en el sector s'adequaran en la mesura que siga possible al pendent natural del terreny, de manera que este s'altere en el menor grau possible, i es propicie l'adequació a la seua topografia natural, tant del perfil edificat com del parcel·lari, de la xarxa de camins i de les infraestructures lineals. A més es disminuirà l'impacte de les edificacions sobre l'entorn per mitjà de l'ocupació de colors en sostres i fatxades que permeten una major mimetització.   
  
4. S'haurà de presentar un programa de vigilància ambiental complet en què es definisquen amb major exactitud respecte al programa inclòs en l'estudi d'impacte ambiental presentat, l'equip encarregat de la seua realització, així com el manteniment i control de les mesures de protecció i restauració desenrotllades en l'àrea i el seu entorn, a fi de garantir la seua eficàcia en la protecció de la fauna, flora, paisatge, qualitat atmosfèrica, manteniment de la xarxa natural de drenatge, recuperació de sòl fèrtil, protecció contra l'erosió, control de residus i abocaments, i seguiment de la implantació de zones verdes, entre altres.   
  
El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el compromís de presentar puntualment el promotor davant de l'administració una memòria o informe anual que concrete: el desenrotllament i l'avanç de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, els controls realitzats i qualsevol incidència de caràcter mediambiental que poguera produir-se durant el seu desenrotllament.   
  
5. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització.  
6. L'ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
  
7. S'hauran de preveure, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que vénen tractant-se habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla Integral de Residus.  
8. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en este condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental, en el document de síntesi i les labors de vigilància que corresponguen al Programa de Vigilància Ambiental, s'incorporaran al preceptiu Projecte d'Urbanització i al de Construcció del Sector; es valoraran adequadament i pressupostàriament els gastos derivats del seu compliment.  
  
9. S'haurà de tindre en compte la Llei 4/2006, de 19 de maig, de Patrimoni Arbori Monumental i, en cas de localitzar-se algun exemplar arbori que iguale o supere els paràmetres establits en l'article 4 haurà de comunicar-se la dita situació a l'òrgan competent.  
10. En el cas que les construccions afecten els servicis i les infraestructures de reg, caldrà reposar-los. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels seus límits. Qualsevol desviació o alteració de les dites instal·lacions haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
11. S'hauran d'atendre les limitacions dels usos del sòl i activitats en les zones contigües a la carretera autonòmica CV-100, així com la servitud, l'afecció i la línia de limitació a l'edificació, que s'establixen en la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, així com la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, i d'Organització de la Generalitat Valenciana.  
12. S'hauran d'atendre les limitacions dels usos del sòl i activitats en les zones contigües al gasoducte existent, així com la servitud, l'afecció i la línia de limitació a l'edificació, que s'establixen en la Llei 34/1998, de 7 d'octubre del Sector d'Hidrocarbursm i la Llei 12/2007, de 2 de juliol, que la modifica, així com els reglaments que se li apliquen.  
  
13. La vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades per la Direcció General de Gestió del Medi Natural correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals, en virtut del que disposa l'article 26 del Decret 162/90.  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 15 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 161/2008-AIA  
Títol: Despressurització i Recuperació de Material d'Envasos i Recipients.  
Promotor: Investigación y Reciclaje del Aerosol, SL.  
Autoritat substantiva: Àrea de Residus.  
Localització: polígon industrial Font del Jarro, carrer Ciutat de Sevilla, número 82, esq., Paterna (València).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
La mercantil Investigación y Reciclaje del Aerosol, SL, d'ara en avant Inresol, SL, pretén dur a terme l'activitat de despressurització i recuperació de material d'envasos i recipients a projectar en el polígon industrial Font del Jarro en el carrer Ciutat de Sevilla, número 82 esq., en el terme municipal de Paterna (València). L'objecte és la sol·licitud per a l'autorització administrativa com a gestor de residus perillosos autoritzat per la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte. L'empresa Inresol, SL, durà a terme l'activitat consistent en l'operació de gestió de residus R4 recuperació de metalls. La nau industrial, ja existent, on es pretén desenrotllar l'activitat és del tipus adossada, amb una superfície útil total de 733,13 m² i una superfície construïda de 761,50 m². La nau industrial confronta a la dreta, esquerra i fons amb altres naus industrials. El polígon en què s'ubica està qualificat com a zona industrial, d'acord amb el PGOU de Paterna.   
L'activitat principal d'Inresol, SL, és la recuperació d'envasos d'aerosol, buits, semibuits i plens de partides defectuoses de fabricació, que s'utilitzen com a matèries primeres del procés productiu i que es reben a través de gestors intermedis o transportistes autoritzats. La distribució de les zones de treball es disposen en: zona de recepció, bàscula, zona d'emmagatzematge i zona de tractament. El tractament consistix en la despressurització dels envasos en una cabina en depressió, on es capten els gasos per un costat i els líquids d'un altre, i l'envàs ix despressuritzat a la línia de classificació. Els gasos són captats i retinguts en una columna d'aspiració dotada de filtre de carbó actiu. Els líquids són extrets per mitjà de bomba a contenidor específic. Es desenrotlla el reciclatge de l'envàs de l'aerosol sobre la base de dos línies de producció depenent de la quantitat de producte interior que contenen els dits envasos.   
  
El polígon industrial compta amb subministrament municipal d'aigua i electricitat. El volum anual d'aigua consumida s'estima en 25 m³. Quant a la potència, es requerix 20,5 CV per a maquinària i 9,3 kW per a elements auxiliars.  
Alternatives  
No es prevuen alternatives tècniques a la implantació d'Inresol, SL, llevat que s'avaluen noves localitzacions, a pesar que la instal·lació de l'empresa dins del polígon industrial Font del Jarro es considera la més precisa a causa de les distàncies prudencials a nuclis urbans i l'antropització de la zona que minimitzen els possibles riscos sobre la salut humana i el medi ambient. Les alternatives tecnològiques tampoc es preveuen a curt termini ja que la maquinària i els processos són de nova implantació i patent.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada és, conforme la Llei 10/1998, de Residus, i la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, de gestió de residus perillosos, per la qual cosa queda sotmesa a l'autorització administrativa corresponent per la conselleria competent en medi ambient.  
  
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació del seu annex I segons la CNAE, remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de la dita reglamentació.  
  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, exigix en l'article 18, la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
L'activitat emet COV, però no està inclosa en el Reial Decret 117 2003/, de 31 de gener. No obstant això, la dita emissió s'ajusta al que establix la disposició addicional primera, epígraf 2, del Decret 127/2006, de 15 de setembre.   
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals  
La parcel·la on s'ubica l'actuació no està sotmesa a cap figura de protecció. La zona està catalogada de vulnerabilitat mitjana d'aqüífers (cartografia de la Generalitat Valenciana) i no hi ha risc d'inundació (PATRICOVA).  
En la zona industrial de Font del Jarro no es troben jaciments segons consulta en l'Inventari de Jaciments Arqueològics de la Comunitat Valenciana, facilitat per la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.  
La repercussió que pot originar el funcionament de l'activitat sobre el medi ambient es deu, principalment, a la generació de gasos, fums i/o emanacions contaminants per COV que derivarien a l'atmosfera a través de la columna d'aspiració-extracció per ventilació forçada de la cabina de despressurització en cas de no implantar mesures per a la minimització o eliminació de l'impacte. És per això que s'han instal·lat en la columna esmentada uns filtres de carbó activat granulat construïts en un suport de fer galvanitzat segons norma UNE 36130, per a eliminar la possibilitat d'emetre els dits contaminants atmosfèrics a concentracions superiors als nivells límit d'emissió atmosfèrica establits en el Decret 127/2006, disposició addicional primera.  
Respecte als residus perillosos Inresol, SL, té l'obligació de segregar-los, emmagatzemar-los i gestionar-los adequadament, tant si es tracta d'aerosols i envasos metàl·lics inclosos els recipients a pressió buits que s'utilitzen com a matèries primeres en el procés industrial, com el dissolvent no halogenat, la ferralla contaminada i el plàstic contaminat generat arran de l'activitat. Unes altres de les obligacions són exigir i tramitar tota aquella documentació relativa a la gestió de residus, des de documents d'admissió i acceptació, notificacions de trasllat, documents de control i seguiment, memòries anuals, etc.   
L'activitat ha adoptat un pla d'emergència interior la finalitat del qual és utilitzar de la manera més eficaç els recursos humans i materials disponibles, per a reduir al mínim les conseqüències d'una eventual emergència sobre les persones i el medi ambient.  
Quant a la producció de sorolls, s'estima que l'activitat no pot originar molèsties a tercers, ja que no es generaran sorolls que puguen pertorbar la normal convivència d'usuaris o veïns de locals o vivendes limítrofs. El projecte d'explotació inclou llicència municipal de l'activitat, un estudi acústic que conclou que atés que els elements delimitadors de l'activitat oferixen un aïllament acústic suficient per al compliment de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica i de l'Ordenança Municipal de Sorolls i Vibracions, no fan falta mesures addicionals de condicionament acústic del local.  
  
Respecte a les aigües residuals, estes són generades de forma exclusiva en els lavabos i són abocades a clavegueram municipal. Pel tipus d'aigua abocada, i la classificació establida, es deduïx que no posseïx cap característica contaminant de les establides en l'Ordenança Municipal d'Abocaments.  
Per al programa de vigilància ambiental, es trien els següents indicadors ambientals:  
- Establiment de les característiques específiques dels residus a valorar limitant-hi el contingut de substàncies potencialment contaminants.  
- Control rigorós dels residus previ a la seua acceptació en les instal·lacions autoritzades.  
- Ompliment adequat i complet de tota la documentació relacionada amb l'acceptació i cessió de residus perillosos. Tramitació ràpida i correcta de les còpies corresponents als organismes administratius.  
  
- Control dels residus perillosos durant les fases d'emmagatzematge i processat.  
- Control d'emissions i immissions.  
- Control de les condicions operatives de la instal·lació.  
- Manteniment adequat dels sistemes de depuració de gasos (filtre de carboni activat) i els sistemes de control.  
- A llarg termini, implantació d'un Sistema de Gestió Mediambiental basat en la normativa ISO.  
Tramitació administrativa  
Amb data 14 de maig de 2008, va tindre entrada en la Direcció General de Gestió de Medi Natural escrit de l'Àrea de Residus pel qual se sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i es remetia el corresponent expedient, incloent-hi:  
- Projecte d'explotació  
- Projecte de llicència municipal  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi  
El mateix escrit de remissió certifica que l'expedient ha sigut sotmés a informació pública per mitjà de la seua publicació en el Butlletí Oficial de la Província de València (BOP) núm. 57, de data 7 de març de 2008, i per mitjà d'inserció en el tauler d'edictes de l'Ajuntament de Paterna, sense que s'hagen formulat al·legacions respecte d'això.  
Amb data 7 de juliol de 2008, es rep com a continuació de l'escrit anterior, còpia de l'informe «Memòria tècnica de final de la prova industrial 2a etapa» presentat pel promotor el 30 d'abril de 2008.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 6-c, de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.   
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.  
  
L'article16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte despressurització i recuperació de material d'envasos i recipients promogut per Investigación y Reciclaje del Aerosol, SL, a ubicar en el polígon industrial Font del Jarro, carrer Ciutat de Sevilla, número 82-esq., del terme municipal de Paterna, província de València, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
Els bidons que contenen els residus líquids perillosos hauran de disposar de cubetes de seguretat a fi d'evitar possibles vessaments accidentals.   
A la posada en funcionament de l'activitat es realitzarà una auditoria acústica i posteriorment les corresponents d'acord amb la periodicitat establida en l'article 18 del Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenrotlla la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
  
Haurà de dur-se un registre documentat del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
Es presentarà davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic l'informe preliminar de situació del sòl per tractar-se d'una activitat considerada potencialment contaminant del sòl, en compliment de l'article 3 del RD 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl.  
D'acord amb l'article 4 del RDL 1302 1986/, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit) amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del mencionat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
  
València, 11 de juliol de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 4/2008 - AIA.  
Títol: Pla Especial per a la Creació de Xarxa Primària Dotacional per a Col·legi.  
Promotor: Ajuntament d'Almoradí.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Almoradí i CTU.  
Localització: Almoradí (Alacant).  
Descripció del projecte.  
1. Objecte de projecte.   
L'objecte del pla especial és la creació, en sòl no urbanitzable comú, de xarxa primària dotacional per a la implantació d'un centre escolar de perfil 9I+18P i altres dotacions públiques als voltants de l'avinguda d'Algorfa, en el terme municipal d'Almoradí (Alacant).  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.   
L'instrument de planejament vigent en el municipi és l'homologació modificativa i global de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal d'Almoradí, que compta amb aprovació definitiva de data 14 d'abril de 2003.  
Segons el pla especial, en l'actualitat s'ha iniciat la redacció del Pla General Municipal d'Ordenació Urbana, i s'ha sotmés al tràmit de concert previ, sobre el qual està pendent l'evacuació de l'informe corresponent per part de la Conselleria de Territori i Habitatge. El document de concert previ del PGMOU qualifica globalment estos terrenys com a sòl urbà residencial sobre l'ordenació detallada del qual es desenrotllarà una parcel·la d'equipament públic escolar.   
  
L'àmbit de l'actuació es troba situat en la zona sud del nucli urbà d'Almoradí. El pla especial manté la classificació dels terrenys com a sòl no urbanitzable, i establix una nova qualificació urbanística, respecte a la qual es determina l'ordenació detallada dels sòls i de l'edificació, que comprén la parcel·la d'equipament educatiu junt amb el viari necessari per al seu accés des de la carretera CV-935, actual avinguda d'Algorfa en el seu tram urbà. Per tant, la superfície total de l'àmbit és de 19.456 m², desglossats en:  
PED dotacional educatiu-cultural: 17.288 m².  
PRV-AV viari i accessos: 2.168 m². L'obtenció del sòl es gestionarà a través de convenis urbanístics subscrits amb cada un dels propietaris, la qual cosa permetrà una més ràpida disposició dels terrenys afectats.  
  
Els seus límits vénen definits, al nord, pel viari d'accés i l'avinguda d'Algorfa, al sud i l'est, per sòl no urbanitzable comú d'horta (futurs vials d'avanç del PGMOU), i a l'oest, per l'avinguda d'Algorfa.  
  
3. Alternatives.  
Les possibles alternatives enfront de la solució adoptada queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, on la decisió de requalificar sòl es justifica en la necessitat de crear un nou equipament escolar per al que no disposa de terrenys amb la qualificació necessària. La seua ubicació respon a la correcta distribució espacial dels centres escolars en el municipi.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'argumenta que entre les possibilitats d'ubicació, s'ha triat aquella pròxima al nucli urbà consolidat i que, sent l'extensió natural d'este, afecte en la menor manera possible els cultius circumdants.  
La seua configuració geomètrica s'adequa a l'ordenació detallada realitzada des de l'avanç del pla general, en redacció, que ha sigut sotmés al tràmit de concert previ.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit.  
En data 15 de gener de 2008, l'Ajuntament d'Almoradí va remetre una còpia del pla especial, junt amb l'estudi d'impacte ambiental corresponent, certificació de l'aprovació provisional, resultat del tràmit d'informació pública i expedient administratiu, relatius al Projecte de pla especial per a la construcció d'un col·legi en l'avinguda l'Algorfa, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
En data 18 de febrer de 2008, la Direcció Territorial de Medi Ambient va remetre dos còpies del pla especial, junt amb el corresponent estudi d'impacte ambiental, així com certificació de l'aprovació provisional, resultat del tràmit d'informació pública i expedient administratiu, relatius al Projecte.  
2. Informació pública. L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons edicte publicat en el DOGV núm. 5392, de 21 de novembre de 2006. Igualment va ser publicat anunci en el diari La Verdad, en data 2 de novembre del mateix any.  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions ni reclamacions, segons consta en el certificat emés per l'alcalde de l'Ajuntament d'Almoradí en data 14 de gener de 2008.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària.  
En data 15 d'abril de 2008 es realitza consulta al Servici d'Ordenació Territorial i sol·licita que emeta un informe sobre si l'ús previst en el pla especial estaria permés i si, per a això, ha de presentar-se prèviament un estudi d'inundabilitat, per aplicació analògica de la Normativa Urbanística del PATRICOVA.  
En dates 12 de maig i 11 de juny de 2008 es realitzen consultes sobre este expedient a la Conselleria de Sanitat i al Servici de Projectes i Construccions Educatives respectivament, als efectes de determinar l'existència d'efectes significatius en el medi ambient.  
En data 3 de juliol de 2008 la Direcció Territorial d'Alacant remet la documentació següent:  
Informe, emés per la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Segura en data 11 d'abril de 2008, en relació amb l'afecció a llits, la inundabilitat, l'abastiment d'aigua i les aigües residuals.  
  
Informe, emés per l'empresa Aquagest Levante, SA, en data 21 de febrer de 2008, de disponibilitat de cabals d'aigua potable per al Pla especial avinguda d'Algorfa i col·legi.  
Informe, emés per l'EPSAR en data 25 de març de 2008, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Almoradí generada per la creació de xarxa primària dotacional en avinguda d'Algorfa, Almoradí (Alacant).  
Sol·licitud d'informe sobre pla especial per a la construcció d'un col·legi, d'acord amb l'article 84.1 en relació amb l'article 83.2 d) de la LUV i en relació amb l'Orde de 17 d'octubre de 2005, a la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, de data 19 de febrer de 2008.  
Certificat de disponibilitat dels terrenys per part de l'Ajuntament d'Almoradí, on s'acredita que els terrenys sobre els quals es projecta l'actuació urbanística han sigut adquirits per este ajuntament a través de sengles convenis urbanístics.  
En data 4 de juliol de 2008 es rep informe de risc d'inundació favorable en relació amb el Pla Especial, elaborat pel Servici d'Ordenació Territorial.  
En data 9 de juliol de 2008, la Direcció Territorial d'Educació va remetre informe favorable condicionat, evacuat pel Servici de Projectes i Construccions Educatives en data 3 de juliol de 2007.  
En data 14 de juliol de 2008, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori va comunicar via correu electrònic el trasllat a la Confederació Hidrogràfica del Segura de la sol·licitud d'informe acreditatiu que la proposta no suposa un increment de consum de recursos hídrics.  
Consultes. Informes sectorials i participació  
En l'expedient s'inclouen els informes següents rebuts durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental:  
- Informe de risc d'inundació, emés pel Servici d'Ordenació Territorial en data 11 de juny de 2007, de caràcter favorable, i, perquè puguen ser autoritzats els usos descrits, s'han de complir les condicions d'adequació de les edificacions i infraestructures en zones inundables establides en els articles 25, 26, 27 i 28 de la normativa.  
- Informe evacuat pel Servici de Projectes i Construccions Educatives en data 3 de juliol de 2007, de caràcter favorable condicionat. L'informe esmentat conclou:  
Esta conselleria emet un informe favorable, quant a les seues competències en matèria educativa, al pla especial i estudi d'impacte ambiental per a la creació de xarxa primària dotacional en l'avinguda d'Algorfa d'Almoradí (Alacant), condicionat a la presentació de l'acord municipal pel qual l'Ajuntament es compromet a realitzar les obres de prolongació i ampliació del vial de servici, paral·lel a la CV-935, fins a la seua trobada amb el nucli urbà.  
- Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, en data 5 de desembre de 2007, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, de 12 de desembre de 2007, en què se substancia l'informe vinculant legalment previst en els termes següents:  
La documentació remesa consta de:  
- Memòria de la documentació ambiental.  
- Plans.  
- Informe de l'arquitecte municipal.  
Després de l'oportú examen es comprova que es fa expressa referència a la legislació patrimonial establint les mesures correctores adequades.   
Des de la consideració del patrimoni etnològic, en l'informe precedent sobre la prospecció s'indicava que els terrenys afectats són encara parcel·les agrícoles dedicades al cultiu de cereal, carxofa i altres, i es troba a faltar la documentació sobre el sistema de reg de les dites parcel·les, a més de ressenyar mesures correctores sobre el manteniment del dit reg en les parcel·les limítrofs, i en l'estudi d'impacte ara aportat s'expressa que es restituiran els llits de reg per a les parcel·les limítrofes que es mantinguen en ús agrícola.  
Per això, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels servicis tècnics, s'emet un informe favorable, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, a l'estudi d'impacte ambiental del Pla especial per a la creació de xarxa primària dotacional en l'avinguda d'Algorfa, document de refosa de data setembre de 2006 d'octubre de 2007.  
  
El present informe es contrau al present estudi d'impacte ambiental en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cada una de les pàgines del document, en prova de conformitat, amb l'advertiment exprés que, si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïxen variacions respecte a la proposta sobre la qual s'ha informat ara, s'haurà de sotmetre de nou a l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Informe, emés per l'empresa Aquagest Levante, SA, en data 21 de febrer de 2008, sobre la disponibilitat de cabals d'aigua potable per al Pla especial avinguda d'Algorfa i col·legi, amb el contingut següent:  
  
Hi ha disponibilitat del servici d'aigua potable i sanejament en el punt triat per a l'objecte del projecte, en les condicions que detalle:  
  
Titularitat del subministrament: el subministrament d'aigua procedix íntegrament de la Mancomunitat de Canales del Taibilla, i el projecte objecte d'este informe no suposa un menyscabament de la qualitat o la quantitat d'aigua disponible per al municipi.  
Disponibilitat present i futura de l'aigua: al ser la Mancomunitat una entitat dependent de l'administració es preveu el subministrament d'aigua al projecte en igualtat de condicions per a tot el municipi i municipis adscrits a este ens.  
Aforament: no és procedent.  
Qualitat de les aigües: garantida per la Mancomunitat, i controlada segons el Real Decreto 140/2003 per este Servici Municipal d'Aigua Potable i Sanejament.  
Necessitat de tractament: no és procedent.  
Necessitat d'obres d'infraestructura: al trobar-se les xarxes municipals d'aigua i sanejament a menys de 50 metres de les instal·lacions objecte del present projecte, este preveurà les connexions a les xarxes i no seran necessàries més obres d'infraestructura.  
Amb el que s'ha expressat abans, el tècnic que subscriu certifica que hi ha les dotacions necessàries per a la viabilitat del projecte en allò relacionat amb els servicis d'aigua i sanejament.  
- Un informe condicionat, emés per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües en data 25 de març de 2008, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Almoradí per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la creació de xarxa primària dotacional en l'avinguda d'Algorfa, Almoradí (Alacant). L'informe esmentat conclou:  
  
Pel que s'ha assenyalat anteriorment, i per al cas en què l'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic decidisca no resoldre el sanejament i la depuració de les aigües residuals generats per les seues actuacions per mitjà de la construcció d'un sistema públic de sanejament i depuració, esta Entitat de Sanejament d'Aigües informa sobre la viabilitat del tractament en l'EDAR d'Almoradí de les aigües residuals generades per la creació de xarxa primària dotacional en l'avinguda d'Algorfa en el municipi d'Almoradí, sempre que es complisquen els condicionants següents:  
1. Este nou sector, que es desenrotllarà per mitjà del corresponent instrument d'ordenació, s'ajustarà al que disposen les directrius referides als sistemes de tractament, apartat 6.3.2 del vigent Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 197/2003, de 3 octubre, del Consell de la Generalitat.  
  
2. Al seu dia, l'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic haurà de realitzar la sol·licitud corresponent de connexió al sistema públic de sanejament i depuració. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
3. En tot cas, l'abocament generat pel desenrotllament urbanístic de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'Ordenança Municipal d'Abocaments o, si no n'hi ha, en el Model d'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A estos efectes l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el Model d'Ordenança d'Abocaments a la Xarxa Municipal de Clavegueram editat per esta Entitat de Sanejament d'Aigües, dotada a més de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament.  
4. Abans d'executar la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament d'Aigües la quantitat resultant de 14.442 €. Este import haurà de fer-se efectiu quan es requerisca expressament per a això en l'expedient que, si és el cas, es tramite per a l'autorització de connexió.  
- Informe emés per la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Segura en data 11 d'abril de 2008, sobre el Pla especial per a la construcció d'un col·legi en el TM d'Almoradí, amb el contingut següent:  
a) L'actuació prevista no afecta cap llit.  
b) D'altra banda, el sector se situa a més de 800 metres del riu Segura. Segons el pla POE-2, Full œ, d'Usos del Sòl de l'Homologació de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal, es troba dins de la zona inundable definida pel PATRICOVA per al dit llit. En tot cas, s'estimen adequades les condicions per a autorització descrites en els articles 26, 27 i 28 del document mencionat.   
  
c) Quant a les demandes generades per l'ampliació o nova creació d'activitats derivades del desenrotllament previst es fa constar que ni s'han quantificat ni s'arreplega com es preveu atendre-les.  
Quan es tracte d'abastiment independent, es recorda que segons l'article 93 del Reglament del Domini Públic Hidràulic (Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril), tot ús privatiu de les aigües no inclòs en l'article 52 del text refós de la Llei d'Aigües (Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol) requerix concessió administrativa.  
  
En el cas de posseir drets vigents adscrits a altres usos, per a obtindre l'informe favorable serà necessari que s'haja atorgat l'autorització corresponent de canvi d'ús.  
La reutilització d'aigües residuals requerirà, així mateix, que s'haja atorgat la concessió corresponent per al seu aprofitament.  
d) Quant a les aigües residuals, no s'indica el seu destí, per la qual cosa no pot informar-se respecte d'això. Cal indicar que segons l'article 245 del Reglament del Domini Públic Hidràulic, queda prohibit amb caràcter general l'abocament directe o indirecte d'aigües i productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es compte amb l'autorització prèvia. La dita autorització correspon a l'organisme de conca tant en el cas d'abocaments directes a aigües superficials o subterrànies com en el d'abocaments indirectes a aigües subterrànies. Quan es tracte d'abocaments indirectes a aigües superficials, l'autorització correspondrà a l'òrgan autonòmic o local competent.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i dels estudis integrants dels sistemes d'informació territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, publicades per la COPUT, sobre l'àrea d'estudi s'han detectat les afeccions següents:  
Almoradí s'inclou en la relació de municipis amb elevat risc d'inundació a la Comunitat Valenciana confeccionat pel Pla d'Acció Territorial per a la Prevenció del Risc d'Inundació (PATRICOVA), aprovat definitivament per Acord del Consell de la Generalitat el 28 de gener de 2003.  
L'àmbit de l'actuació, igual que la totalitat del nucli urbà, està inclòs en zona de risc d'inundació.  
La zona està afectada per un risc d'inundació de grau 2 (freqüència mitjana de 100 anys i calat alt > 80 cm).  
Segons el punt II.1.1.A de l'Homologació Modificativa i Global de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal d'Almoradí, en relació amb la zona afectada per risc d'inundació, en tots els casos, haurà de prestar-se especial atenció a la incidència dels riscos expressats pel Pla d'Acció Territorial (PATRICOVA), realitzant els estudis d'inundabilitat i seguint el seu resultat, de manera que els efectes d'una possible inundació global de la plana puguen ser raonablement minimitzats.  
  
L'article 22.2 del PATRICOVA prohibix l'ús escolar en sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació. En el punt 5 indica que esta limitació podrà ser exceptuada, justificadament, en els municipis amb elevat risc d'inundació, com és el cas. El planejament municipal es limita a arreplegar les condicions generals establides en els articles 26 i 27 del PATRICOVA, i les mesures addicionals indicades en l'article 28, perquè puga ser autoritzat este ús.   
S'ha realitzat consulta al Servici d'Ordenació Territorial, el qual va emetre un informe de risc d'inundació en data 11 de juny de 2007, de caràcter favorable, i perquè puguen ser autoritzats els usos descrits s'han de complir les condicions d'adequació de les edificacions i infraestructures en zones inundables establides en els articles 25, 26, 27 i 28 de la normativa.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no hi ha planejament especial o directrius que imposen limitacions a la reclassificació de l'àmbit d'actuació basant-se en raons de protecció de valors naturals, de patrimoni històric o productiu, ni tampoc hi ha cap afecció generada per elements naturals.  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que, per trobar-se junt amb la carretera CV 935-, ha de tindre's en compte l'afecció d'esta, regulada per la Llei 6 1991/, de 27 de març, de la Generalitat Valenciana, de Carreteres de la Comunitat Valenciana.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, hi ha un projecte de construcció de condicionament i millora de la carretera CV-935, tram: casc urbà - polígon industrial Les Maromes, redactat per l'ajuntament i inclòs en les previsions d'obres a licitar de la Conselleria d'Infraestructures. Este projecte s'ha tingut en compte en relació a la ubicació i implantació de la parcel·la dotacional.  
L'estudi d'impacte ambiental presentat aporta un annex de prospecció arqueològica, realitzat per les arqueòlogues M. J. Sánchez i Silvia Yus, en el qual no ha sigut documentada l'existència de jaciments arqueològics ni paleontològics. Tampoc s'ha constatat l'existència d'elements de naturalesa etnològica, a excepció de la consideració com a tals dels llits de reg de les parcel·les afectades.  
El projecte disposa d'informe favorable, de data 12 de desembre de 2007, emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Per tant, este aspecte es contrau a l'informe realitzat per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus relatiu a l'estudi d'impacte ambiental en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cada una de les pàgines del document, en prova de conformitat.  
En l'informe de prospecció arqueològica es proposen una sèrie de mesures preventives per a evitar l'afecció de béns patrimonials desconeguts que pogueren aparéixer durant l'execució de les actuacions proposades.  
Consideracions ambientals  
1. La zona dotacional que es proposa delimitar en sòl no urbanitzable comprén una parcel·la de vora urbana, que confronta amb la carretera CV-935 i amb camps de cultiu de cítrics, hortalisses i herbàcies.  
2. El sòl afectat pel projecte posseïx la més alta capacitat agrària, al correspondre's amb terrenys d'al·luvió pertanyents a la depressió del riu Segura. La seua capacitat portant és baixa (0,5-1 kg/cm²) i genera assentaments de magnitud mitjana per a càrregues mitjanes.  
No s'han observat riscos ambientals associats a la localització proposada a part del risc d'inundabilitat, ja comentat, i el risc sísmic comú a la zona sud de la província d'Alacant.  
3. L'acció antròpica i la transformació històrica dels terrenys en regadiu són la causa que la vegetació actual de la zona estiga constituïda per cultius estacionals d'hortalisses i la vegetació natural associada a estos, present en vores de camí, séquies, límits de parcel·la, etc.  
  
Entre els cultius hi ha alguns exemplars jóvens d'olivera i fruiters aïllats (albercoquers, figueres i moreres).  
4. La proximitat del nucli urbà d'Almoradí i els cultius existents ocasionen que la fauna present en la zona siga l'associada als cultius agrícoles i amb una marcada tendència antròpica.  
5. Els terrenys objecte de requalificació es troben situats junt a àrees ja consolidades per l'edificació, integrades en el paisatge de vora urbana, del municipi d'Almoradí. Actualment estan destinats a l'ús agrícola d'horta. L'àmbit d'actuació posseïx una fàcil connexió als distints servicis urbans i accés des de la carretera CV-935.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, s'ha redactat un projecte de millora de l'avinguda d'Algorfa, que està a l'espera de ser licitat per la Conselleria d'Infraestructures i Transports.  
El pla especial inclou en la seua delimitació la part del viari que connectarà amb la rotonda a executar dins de les obres de millora viària, la qual cosa permetrà l'accés rodat al centre d'ensenyança per dos dels seus quatre costats. La realització de la resta del viari perimetral s'inclou en la proposta del PGOU, actualment en tràmit de concert previ. L'accés de vianants es realitzarà des de les voreres i el carril bici que discorrerà paral·lel a la CV-935, inclosos ambdós en les obres de millora mencionades.  
El sector és sensiblement pla, encara que presenta un suau pendent en direcció est-oest, en el sentit d'evacuació de les aigües sobrants de reg. El sòl presenta un drenatge acceptable i un nivell freàtic succint.  
  
En la parcel·la hi ha actualment xarxes de telefonia i reg i drenatge, infraestructures que hauran de ser desmuntades i/o reposades, si és el cas, o deixades fora de servici per no tindre comesa.  
El programa de vigilància ambiental indica que s'hauran de realitzar les obres necessàries per a mantindre el reg de les parcel·les limítrofes a l'actuació l'ús de les quals es mantinga.  
Respecte a la demanda d'aigua potable i la depuració de les aigües residuals, l'estudi d'impacte ambiental no aporta cap informació respecte d'això.   
La Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Segura va emetre informe, en data 11 d'abril de 2008, en relació amb l'afecció a llits, la inundabilitat, l'abastiment d'aigua i les aigües residuals.  
  
L'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües va emetre un informe condicionat en data 25 de març de 2008, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Almoradí generada per la creació de xarxa primària dotacional en l'avinguda d'Algorfa, Almoradí (Alacant).  
L'empresa Aquagest Levante, SA, va emetre un informe, en data 21 de febrer de 2008, de disponibilitat de cabals d'aigua potable per al Pla especial avinguda d'Algorfa i col·legi.  
No consta en l'expedient informe, regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, evacuat per l'organisme de conca competent, a fi d'acreditar la disposició de recursos hídrics necessaris per als usos previstos.  
Respecte als residus sòlids inerts generats durant la fase d'execució, el programa de vigilància ambiental planteja algunes mesures de control. Respecte als residus sòlids urbans, es menciona el seu depòsit en abocadors autoritzats d'acord amb la normativa ambiental en matèria de residus.  
6. El lloc es caracteritza per un clima mediterrani en transició al clima desèrtic, càlid i sec, d'escasses precipitacions, concentrades en la primavera i la tardor. La temperatura mitjana anual supera els 17º C, amb hiverns suaus i estius calorosos. Les precipitacions sobrepassen escassament els 300 mm anuals, amb el mínim al juliol, sovint de forma torrencial.  
7. Un dels factors claus a estudiar per a un ús docent són els nivells de soroll existents en el sector, a fi d'adoptar les mesures adequades per a garantir el compliment dels nivells establits en la legislació vigent. No obstant això, este és un aspecte que l'estudi d'impacte ambiental no ha valorat.  
L'àrea d'estudi es troba en una zona periurbana, limítrofe amb el nucli urbà d'Almoradí. Per això, compartix amb este les principals característiques ambientals, com un nivell elevat de sorolls procedent del nord a causa del trànsit rodat que travessa el sector pels seus vials. Les obres de millora de la carretera CV-935 intensificaran el trànsit de vehicles i elevarà els nivells acústics respecte als actuals. Per tant, caldrà garantir el compliment dels nivells de 45 i 35 dB (A) establits per a ús dominant docent, així com els 40 i 30 dB (A) establits per a l'interior d'aules docents, segons el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis.  
8. L'estudi d'impacte ambiental no presenta cap annex que faça referència específica a l'afecció del paisatge. No obstant això, els redactors de l'estudi d'impacte ambiental situen el projecte en una unitat paisatgística dominada per un entorn agrícola i realitzen una valoració de l'impacte visual del projecte, qualificat com moderat.  
A pesar que la zona es troba en un entorn altament antropitzat, caracteritzat per la presència actual o futura de nuclis urbans, tant pel nord com per l'oest, encara manté un paisatge agrícola en la resta d'orientacions, situació que hauria d'implicar la definició de mesures protectores amb l'objecte d'aconseguir una adequada integració del paisatge perifèric amb les noves construccions, articulant la transició entre esta i l'entorn rural, d'acord amb els criteris establits per la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
  
9. L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els possibles impactes ambientals que poden derivar-se de l'actuació proposada, que són considerats globalment com un impacte sobre l'entorn de tipus mitjà-baix.  
Les principals mesures correctores es basen en el control de l'impacte derivat de l'execució del projecte en fase de construcció, l'adequació a les condicions establides pel PATRICOVA i la minimització de l'impacte visual detectat, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, sempre que no entren en contradicció amb la present declaració d'impacte ambiental.  
S'observa la carència d'alguna mesura relativa a nivells acústics adequats a ús docent, així com destinades a garantir la compatibilitat d'usos o una adequada integració paisatgística.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot aixo, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritats sectorials que se li apliquen, el projecte sobre el Pla especial per a la creació de xarxa primària dotacional per a col·legi a Almoradí, promogut pel mateix Ajuntament d'Almoradí, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
  
  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació del projecte:  
- Es presentarà l'Acord municipal pel qual l'Ajuntament es compromet a realitzar les obres de prolongació i ampliació del vial de servici, paral·lel a la CV-935, fins que es trobe amb el nucli urbà, inclús a l'altre costat de l'avinguda d'Algorfa al de la ubicació del centre docent, tal com es desprén de l'informe favorable condicionat evacuat pel Servici de Projectes i Construccions Educatives en data 3 de juliol de 2007.  
  
Estes obres hauran de garantir l'accés segur de vianants al centre educatiu des del nucli urbà.  
- Haurà de justificar-se el compliment de la doctrina establida per la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en «la interlocutòria d'Ador» respecte a la justificació de disponibilitat de recursos hídrics suficients.  
  
Tercer  
Condicionants per al desenrotllament del projecte:  
- Perquè puguen ser autoritzats els usos descrits hauran de complir-se les condicions d'adequació de les edificacions i infraestructures en zones inundables establides en els articles 25, 26, 27 i 28 de la Normativa del PATRICOVA, tal com es desprén de l'informe de risc d'inundació, emés pel Servici d'Ordenació Territorial en data 11 de juny de 2007.  
- Es compliran els condicionants següents, imposats segons informe emés per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües, en data 25 de març de 2008, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Almoradí per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la creació de xarxa primària dotacional en l'avinguda d'Algorfa, Almoradí (Alacant).  
«1. Este nou sector, que es desenrotllarà per mitjà de l'instrument d'ordenació corresponent, s'ajustarà al que disposen les directrius referides als sistemes de tractament, apartat 6.3.2 del vigent Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 197/2003, de 3 octubre, del Consell de la Generalitat.  
  
2. Al seu dia, l'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic haurà de realitzar la sol·licitud corresponent de connexió al sistema públic de sanejament i depuració. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
3. En tot cas, l'abocament generat pel desenrotllament urbanístic de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'Ordenança Municipal d'Abocaments o, si no n'hi ha, en el Model d'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A estos efectes l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el Model d'Ordenança d'Abocaments a la Xarxa Municipal de Clavegueram editat per esta Entitat de Sanejament d'Aigües, dotada a més de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament.  
4. Abans de l'execució de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament d'Aigües la quantitat resultant de 14.442 €. Este import haurà de fer-se efectiu quan es requerisca expressament per a això en l'expedient que, si és el cas, es tramite per a l'autorització de connexió.»  
- S'adoptaran les mesures preventives següents per a descartar la probabilitat d'existència de restes arqueològiques sepultades davall els nivells de l'al·luvió fluvial, extretes de l'informe de prospecció arqueològica redactat en data 3 de maig de 2007:  
Es realitzarà una supervisió arqueològica dels moviments de terres fins a la quota d'excavació màxima de l'àrea assenyalada entorn del punt d'interés arqueològic indicat en el pla núm. 3 de Protecció arqueològica, les coordenades UTM del qual són 30S 0693489E - 4219617N, a 10 m. sobre el nivell del mar, atés que correspon al sector de major percentatge de fragments ceràmics sobre la superfície de treball.   
Segons els resultats obtinguts durant esta intervenció arqueològica, es conclourà la necessitat d'ampliar l'àrea de supervisió.  
Els resultats d'esta supervisió de moviments condicionaran l'adopció d'un altre tipus de mesures arqueològiques. Davant de qualsevol evidència material de civilitzacions passades es paralitzaran els moviments de terres i es replantejarà la realització de sondejos arqueològics. L'objectiu serà delimitar la zona d'intervenció i constatar el tipus de jaciment que s'ha localitzat i la seua seqüència estratigràfica.  
Conclosos els sondejos s'adoptaran les mesures necessàries, que es plantejaran basant-se en la memòria realitzada sobre les troballes. Si hi ha jaciment i el nivell freàtic ho permet, s'excavarà en extensió tota la superfície afectada pels moviments de terres per a l'execució del Pla especial. Estos treballs estaran afavorits pels resultats dels sondejos arqueològics, basant-se en els quals es podrà rebaixar mecànicament tots els farciments sense restes i cenyir els treballs de camp a la quota d'aparició de les troballes materials.  
Respecte a la zona d'ombra delimitada en el pla de transsectes arqueològics, fins que no es realitze el desbrossament de la superfície és impossible practicar cap transsecte profitós, i esta actuació hauria d'estar supeditada als resultats de la supervisió dels moviments de terres entorn del punt d'interés arqueològic.  
- Haurà d'assegurar-se el compliment de les condicions acústiques en l'edificació previstes en la legislació sectorial vigent, i s'exigiran els certificats corresponents d'aïllament acústic, prèviament a l'obtenció de la llicència d'ocupació dels edificis.   
Es limitaran els nivells acústics exteriors, de conformitat amb el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis.  
El projecte d'execució del col·legi haurà d'adoptar les mesures correctores i/o protectores adequades, destinades a assegurar un nivell exterior de soroll per baix del valor límit establit.  
- Hauran de realitzar-se les obres necessàries per a mantindre el reg de les parcel·les limítrofs a l'actuació l'ús de les quals es mantinga.  
- Les aportacions de terra i runes existents en la parcel·la hauran de ser retirades i gestionades d'acord amb la seua tipologia abans de la concessió de llicència municipal d'obres a l'empresa urbanitzadora.  
- Tenint en compte l'entitat del document que es tramita, que es tracta d'un sòl d'escassa superfície i que el seu procés d'urbanització no serà avaluat ambientalment per la Direcció General de Gestió del Medi Natural, s'apunten diverses consideracions que hauria d'arreplegar el dit document per a minimitzar els impactes ambientals derivats de l'actuació projectada:  
Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplega dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs.   
S'haurà de dur a terme una recollida selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i construcció, i s'haurà de gestionar cada un dels residus generats d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques. S'haurà de definir una àrea on depositar els contenidors destinats a este efecte, i indicar les mesures a adoptar per a evitar les possibles fugues, abocaments accidentals, vessaments, etc., que pogueren produir-se durant el seu emmagatzematge temporal.  
L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades d'entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i indicar, si és el cas, el lloc on es duran a terme les faenes de neteja i manteniment de les màquines. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
En el cas que els cultius limítrofs s'hagen vist afectats durant les obres d'urbanització, s'hauran de realitzar els treballs de restitució a la seua situació original.  
S'optarà per la restitució de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, bé en la zona verda del nou dotacional, bé per a altres usos externs al projecte. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que no perda les seues condicions d'humitat i les seues característiques edàfiques.  
  
Els residus originats amb la tala de l'arbratge o el desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i quedarà prohibida la incineració in situ d'estos o de qualsevol tipus de residu. Hauran de ser entregats a empreses autoritzades per a la seua correcta gestió, com pot ser el seu compostatge.  
Els residus que es generen en fase de funcionament, tant perillós com no perillós, hauran de ser gestionats a través de gestor autoritzat d'acord amb la seua legislació sectorial.  
- S'hauria de completar el programa de vigilància ambiental preveient, almenys, els controls que s'expressen a continuació, i indicant, així mateix, els indicadors d'impacte, el tipus de control a realitzar, la seua periodicitat i les mesures a adoptar en cas de desviacions sobre les previsions inicials:  
Control de l'ocupació dels terrenys limítrofs al sòl proposat i de les zones no habilitades per a l'emmagatzematge de materials i residus generats.  
Control sobre la ubicació de la maquinària i els treballs de manteniment d'esta.  
Control sobre el soroll generat durant les fases d'execució i funcionament.  
Control sobre el manteniment de les propietats de la terra vegetal.  
  
Control sobre les espècies vegetals plantades en les zones verdes i seguiment del seu creixement.  
Control de la gestió dels distints tipus de residus generats i sobre els materials emprats en les obres.  
Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
  
Quart  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quint  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
  
València, 14 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6801, del 21-06-2012 (2012/6000)

RESOLUCIÓN de 7 de mayo de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales Soneja, Sant Jordi, San Rafael del Río, Paterna y Almoradí. Expediente número 15/06 AIA y otros.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6801

Fecha DOGV
:   21-06-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/6000

CVE


Fecha del documento
:   07-05-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [San Rafael del Río](javascript:void(0))
    * [Paterna](javascript:void(0))
    * [Soneja](javascript:void(0))
    * [San Jorge](javascript:void(0))
    * [Almoradí](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 7 de mayo de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales Soneja, Sant Jordi, San Rafael del Río, Paterna y Almoradí. Expediente número 15/06 AIA y otros. [2012/6000]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes: 15/06 AIA Soneja; 190/07 AIA Sant Jordi; 307/07 AIA San Rafael del Rio; 161/2008 AIA Paterna; 4/08 AIA Almoradí.  
  
Valencia, 7 de mayo de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica:  
Expediente: 15/06- AIA.  
Título: Plan Parcial del Polígono Industrial Modificativo del Palancia.  
Promotor: Ayuntamiento Soneja (Castellón).   
Autoridad sustantiva: Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda. Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón.  
Descripción del proyecto.  
Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es la creación de un polígono industrial en Soneja, de 435.103 m², sobre suelo no urbanizable común en el vigente PGOU de Soneja, debido a que los suelos urbanos y urbanizables industriales situados en la entrada del pueblo por la antigua N-234, han sido desarrollados y colmatados.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
- Localización  
Soneja está situada en la comarca castellonense del Alto Palancia, a 263 m sobre el nivel del mar, con una superficie de 29,10 km².  
El sector se encuentra sobre la CV-230, cruzado el río Palancia, en dirección a Azuébar. Tiene una superficie de 435.103 m².  
- Delimitación del sector  
El sector tiene forma triangulada, limitando por el noreste y suroeste con suelo forestal, y por el sur con la carretera CV-230 de Vall de Uxó a Soneja.  
- Zonificación del sector y usos  
El sector se estructura adosado a la carretera CV-230, situándose dos conexiones del mismo con la CV-230, mediante rotondas, se realizarán tres rotondas interiores y dos estructuras para realizar el cruzamiento del barranco Hondo.  
En el interior de la zona de actuación se realizarán viales de 15 m de anchura, un vial paralelo a la CV-230 en dirección a Soneja que cruza el barranco por dos lugares conectando a otra rotonda y a otro tramo de vial paralelo a la CV-230 y otro vial que circunvala completamente el sector. El vial estructurante se adosa por tramos a la CV-230 y se separa de la misma un mínimo de 25 metros. De este vial parten los viales interiores que estructuran las distintas manzanas.   
Se respetan en su totalidad las siguientes servidumbres:  
1. Barranco Hondo, con la protección del propio cauce y una zona de protección del dominio público hidráulico a ambos lados del mismo de 6 m de anchura.  
2. Cordel de Castellnovo, vía pecuaria, para la que se recupera su anchura mínima necesaria de 15 m que garantiza su continuidad en el ámbito de actuación, cediendo el resto de superficie a la Generalitat hasta completar su anchura legal de 37,61 metros en zonas colindantes a la misma y con la categoría de red primaria.  
3. CV-230 carretera de la red secundaria de la Generalitat Valenciana, con 25 m de espacio libre de reserva viaria de carreteras.  
Las superficies quedan de la siguiente manera:  
Superficie m²  
Viales: 75.393.  
Zonas verdes computables: 102.079.  
Zonas verdes no computables: 53.496.  
Industrias: 204.135.  
Total: 435.103.  
El uso dominante es el industrial. Se prohíben los usos siguientes:  
1. Residencial, excepto viviendas con destino al personal encargado de la vigilancia y conservación, con un máximo de una vivienda por industria, que en todo caso no podrá superar un 10% de la edificabilidad de la parcela.  
2. Terciarios en edificaciones construidas cuya superficie en cada manzana supere el 10% de la edificabilidad máxima atribuida a cada parcela.  
3. Industrial en cuyo proceso productivo se incluya la atomización de arcillas y la producción de esmaltes o fritas.  
Se permiten cualquiera otros usos no incluidos en el apartado 2 anterior, salvo que de manera manifiesta sean incompatibles con el uso dominante industrial asignado a esta zona.   
- Planeamiento vigente y propuesto  
El PGOU se aprobó en noviembre de 1999, estando adaptado por tanto a la LRAU.  
Alternativas.  
No realiza un estudio de posibles alternativas de localización del sector, que sería ambientalmente adecuado, de forma que se busque otra ubicación que no se afecte al barranco ni al lugar de interés comunitario (LIC) Curs mitjá del riu Palancia.  
En su lugar realizan una descripción de las exigencias previsibles en el tiempo, en relación con el uso del suelo, analizando en cada alternativa una situación distinta.   
Tramitación administrativa  
En fecha 26 de enero de 2006, el pleno del Ayuntamiento de Soneja acuerda aprobar provisionalmente el Plan Parcial Modificativo Industrial del Palancia.  
En fecha 29 de marzo de 2006, se recibe en la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda la documentación remitida por el Ayuntamiento de Soneja como complemento a la documentación enviada en fecha 17 de marzo y 16 de enero de 2006, solicitando que se emita la preceptiva declaración de impacto ambiental, por lo que se incoa el correspondiente expediente.   
En fecha 30 de enero de 2007 el pleno del Ayuntamiento acuerda aprobar el cumplimiento de los requerimientos efectuados por los distintos organismos implicados y remitir la documentación técnica modificada en la que se recoge la no alteración del trazado actual del barranco Hondo, la propuesta de tratamiento de la vía pecuaria, y el resto de consideraciones planteadas.  
Información pública  
En pleno, en sesión extraordinaria, del Ayuntamiento de Soneja celebrado el día 20 de diciembre de 2005 se adopta, entre otros, el acuerdo para someter al Plan Parcial Modificativo Industrial del Palancia, el estudio de impacto ambiental y el estudio de ordenación y protección del paisaje a exposición pública.  
La documentación se expuso al público en el DOGV n.º 5162, de 26 de diciembre de 2005 y mediante anuncio publicado en el periódico Mediterráneo de Castellón, de fecha 24 y 25 de diciembre de 2005.  
Durante el período de exposición al público se presentan 16 alegaciones, siendo todas de carácter urbanístico.  
La Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre Evaluación de los Efectos de Determinados Planes y Programas en el Medio Ambiente, entró en vigor el 30 de abril de 2006. A los efectos del cumplimiento de este ley, se considera que:  
1. El planeamiento presentado afecta a enclaves contenidos en la Red Natura 2000.   
2. El primer acto preparatorio formal es posterior a fecha 21 de julio de 2004, no habiendo sido aprobado con posterioridad al 21 de julio de 2006, fecha de entrada en vigor de la Ley 9/2006.   
Por tanto, con el fin de garantizar el cumplimiento de esta ley, de conformidad con el artículo 7.2 de la misma, se establece que:  
1. Se someterá a consulta del público por 45 días, a los efectos exclusivamente ambientales, los documentos asimilables al informe de sostenibilidad (estudio de impacto ambiental) conforme al procedimiento supletorio del Título III de la LEAE, hasta que se disponga de una normativa específica.   
2. Se conservará el contenido documental que sea asimilable al nuevo régimen jurídico, incorporándose aquellos otros documentos que así se requieran conforme a la LEAE.  
Consultas  
Se realiza consulta al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio respecto a la afección al LIC Curs alt del riu Millars, en fecha 12 de mayo de 2006.  
Se realiza consulta al Servicio de Conservación de la Biodiversidad en fecha 5 de septiembre de 2006.  
Solicitud de documentación  
En fecha de salida 11 de septiembre de 2006, se solicita la siguiente documentación:  
1. Justificación del agotamiento total del actual suelo urbanizable industrial antes de considerar la opción de reclasificación del suelo no urbanizable.  
2. Se debe modificar el proyecto propuesto, no pudiendo realizarse obra alguna que suponga alteración del trazado actual del barranco Hondo, ya que los trabajos propuestos de encauzamiento y desviación del mismo están expresamente prohibidos, salvo que las obras estén debidamente autorizadas y justificadas por su interés público.  
3. En la nueva redacción del proyecto del plan parcial, deberán tenerse en cuenta todas aquellas consideraciones que al efecto impone el Plan de Ordenación de Recursos Naturales vigente del parque natural de la Sierra de Espadán.  
4. Los terrenos del sector incluidos en el LIC Curs mitjá del riu Palancia, deberán calificarse como suelo no urbanizable protegido, según establece la Ley 10/2004 del suelo no urbanizable.  
5. Al barranco del Hondo le es de aplicación el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
Se deberá mantener libre de todo obstáculo para el uso público la zona de servidumbre de 5 m a cada lado del cauce del barranco afectado.  
Asimismo, se deberá disponer de autorización administrativa previa de la Confederación Hidrográfica del Júcar para los nuevos usos propuestos en el proyecto en la zona de policía de cauces del barranco afectado, como establece el Reglamento del Dominio Público Hidráulico.  
6. Informe favorable relativo al tratamiento de la vía pecuaria que discurre por el sector, Cordel de Castelnovo, del Servicio Territorial de Medio Ambiente de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
7. Se deben aplicar medidas de protección del suelo forestal adyacente al sector.  
En las zonas edificadas, así como en los establecimientos industriales, limítrofes o interiores a áreas forestales, deberán cumplirse las condiciones del SPIF.  
8. Informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998.  
9. La red de saneamiento será separativa de la red de pluviales, siendo completamente estanca, y conectada a la correspondiente estación depuradora.  
Para el vertido de las aguas pluviales recogidas en el sector a cauce público, se deberá obtener la autorización correspondiente del organismo de cuenca. Previo al punto de vertido de las aguas pluviales, se deberá disponer una instalación de pretratamiento con el fin de eliminar los sólidos en suspensión, aceites o grasas arrastrados por las aguas de lluvia.  
10. Informe actualizado de la EDAR de Soneja el que asuma el tratamiento de las aguas residuales generadas por el sector industrial.  
11. Certificado de suficiencia de recursos hídricos emitido por el organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro, para poder satisfacer las necesidades de agua potable del sector.  
12. Previsión de producción de residuos, tipo de tratamiento y gestión al que van a ser sometidos, y presentar certificado en el que la entidad gestora asuma la gestión de dichos residuos.  
13. Estudio acústico según el artículo 25 de la Ley de Protección contra la Contaminación Acústica 7/2002, de 3 de diciembre de 2002, o informe sobre el mismo realizado por la Dirección General de Calidad Ambiental de esta Conselleria.  
14. Se debe presentar informe favorable sobre el estudio de paisaje emitido por el Área de Urbanismo de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial.  
15. Zonificación numérica del polígono industrial, a efectos de compatibilizar y armonizar las citadas actividades con el planeamiento urbanístico y de acuerdo con las categorías y/o grados de intensidad relacionados en el Decreto 54/1990, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el nomenclátor de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas.  
16. Se debe ampliar a 25 m la zona de protección de la CV-230 de Vall d'Uxó a Soneja.  
17. Se deben aportar medidas correctoras para proteger el LIC Curs mitjá del riu Millars, el monte de utilidad pública Riberas del Río Palancia, y el suelo forestal.  
En base a la documentación presentada se realiza un nuevo requerimiento de documentación en fecha 29 de mayo de 2007:  
1. Los terrenos del sector incluidos en el LIC Curs mitjá del riu Palancia, deberán calificarse como suelo no urbanizable protegido, según establece la Ley 10/2004 del Suelo No Urbanizable.  
2. Al barranco del Hondo le es de aplicación el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
Se deberá mantener libre de todo obstáculo para el uso público la zona de servidumbre de 5 m a cada lado del cauce del barranco afectado.  
Asimismo, se deberá disponer de autorización administrativa previa de la Confederación Hidrográfica del Júcar para los nuevos usos propuestos en el proyecto en la zona de policía de cauces del barranco afectado, como establece el Reglamento del Dominio Público Hidráulico.  
3. Se deberá presentar informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998.  
4. Se debe presentar informe favorable a la Modificación Parcial de Trazado del Cordel de Castellnovo a su paso por el sector industrial del Palancia, de los servicios territoriales de Medio Ambiente.  
5. La red de saneamiento será separativa de la red de pluviales, siendo completamente estanca, y conectada a la correspondiente estación depuradora.  
6. Para el vertido de las aguas pluviales recogidas en el sector a cauce público, se deberá obtener la autorización correspondiente del organismo de cuenca. Previo al punto de vertido de las aguas pluviales, se deberá disponer una instalación de pretratamiento con el fin de eliminar los sólidos en suspensión, aceites o grasas arrastrados por las aguas de lluvia.  
7. Se debe presentar un informe actualizado de la EDAR de Soneja el que asuma el tratamiento de las aguas residuales generadas por el sector industrial.  
8. Se debe aportar, certificado de suficiencia de recursos hídricos emitido por el organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro, para poder satisfacer las necesidades de agua potable del sector.  
9. Se deberá presentar previsión de producción de residuos, tipo de tratamiento y gestión al que van a ser sometidos.  
10. Se debe presentar estudio acústico según el artículo 25 de la Ley de Protección contra la Contaminación Acústica 7/2002, de 3 de diciembre de 2002, o informe sobre el mismo realizado por la Dirección General de Calidad Ambiental de esta Conselleria.  
11. Se debe presentar la zonificación numérica del polígono industrial, a efectos de compatibilizar y armonizar las citadas actividades con el planeamiento urbanístico y de acuerdo con las categorías y/o grados de intensidad relacionados en el Decreto 54/1990, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Nomenclátor de Actividades Molestas, Insalubres, Nocivas y Peligrosas.  
12. Se deben aportar medidas correctoras para proteger el LIC curs mitjá del riu Millars, el monte de utilidad pública Riberas del Río Palancia, y el suelo forestal.  
En base a la documentación presentada en enero y abril de 2008, se realiza un nuevo requerimiento en fecha 30 de junio de 2008:  
1. Se deberá presentar informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998.  
2. Habiéndose presentado la solicitud al Organismo de Cuenca, falta por justificar la disponibilidad de recursos hídricos, en calidad y cantidad suficientes, bastando con que se justifique esta cuestión de la siguiente manera:  
Presentación de informe de la empresa que gestiona el servicio de suministro de agua potable en la población con un contenido que tiene carácter de mínimo y, que es el siguiente:  
a) Estudio de la población prevista por la actuación, y el cálculo de necesidades hídricas para abastecimiento y riego.  
b) Origen del agua, identificación de los pozos, titularidad.  
c) Disponibilidad presente y futura de los recursos.  
d) Aforo, para saber la cantidad de agua y la previsión del artículo 52.2 del Texto Refundido de la Ley de Aguas y artículo 84 de su Reglamento, según se sobrepasen o no los 7.000 m³ de volumen anual.  
e) Calidad de las aguas, teniendo en cuenta si son para el consumo humano.  
f) Necesidad o no de tratamiento.  
g) Necesidad o no de hacer infraestructuras.  
h) Al informe se adjuntarán, como anexos, cuantos certificados o documentos justificativos resulten de interés.  
Documentación aportada  
En fecha de entrada 6 de noviembre de 2006, se recibe la siguiente documentación:  
- Justificación del agotamiento del suelo urbanizable industrial.  
- Copia compulsada escrito de 23 de mayo de 2006 solicitando modificación trazado barranco Hondo.  
- Copia del escrito para emisión informe tratamiento de la vía pecuaria Cordel de Castellnovo, que discurre por el sector.  
- Solicitud a la Conselleria de Cultura del informe de conformidad con el artículo 11 de la Ley 4/1998.  
- Solicitud del informe previsto artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio.  
En fecha de entrada 9 de febrero de 2007 se recibe:  
- Plan parcial.  
- Estudio de impacto ambiental.  
- Estudio de ordenación y protección del paisaje.  
- Síntesis del estudio de impacto ambiental.  
- Propuesta de modificación del trazado del Cordel Castellnovo.  
- Certificado del acuerdo plenario de fecha 30 de enero de 2007.  
En fecha de entrada 19 de febrero de 2007 se recibe:  
- Copia del oficio de remisión de la documentación ante el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón.  
- Copia de la solicitud de expedición de certificado del órgano gestor de residuos sólidos urbanos.  
En fecha de entrada 28 de febrero de 2007 se recibe documentación complementaria según requerimiento formulado por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.  
En fecha 2 de marzo de 2007 se recibe la siguiente documentación:  
- Planos nº 1 y 1.2 del plan parcial.  
- Acuerdo plenario de fecha 27 de febrero de 2007.  
- Informe favorable del Servicio Territorial de Medio Ambiente en relación a la vía pecuaria.  
- Certificado emitido por la empresa adjudicataria de la gestión de residuos sólidos urbanos municipales.  
En fecha 29 de marzo de 2007 se recibe la copia compulsada de las notificaciones del acuerdo plenario de fecha 26/01/2007 resolviendo alegaciones y aprobando provisionalmente el plan parcial y documentación adjunta, enviada a los interesados.  
En fecha 4 de enero de 2008 se recibe el estudio acústico.  
Se recibe documentación en fecha 30 de enero de 2008:   
- Informe EDAR.   
- Informe RSU.  
- Vías pecuarias: condicionado.  
- Prospección arqueológica.  
- Solicitudes a la CHJ.  
Se recibe documentación en fecha 25 de abril de 2008: certificado del Ayuntamiento en relación a la zonificación del polígono industrial.  
En fecha 28 de mayo de 2008 se recibe resolución favorable de la inclusión en el Catálogo de aguas privadas el aprovechamiento ubicado en la partida Monte Hoyo del término municipal de Soneja, por un volumen máximo anual de 564.925 m³/año, de los cuales parte se destinarán al futuro polígono industrial, mediante concesión independiente.  
Solicitud de informes  
Se solicita informe al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio en fecha 5 de junio de 2006, y al Servicio de Conservación de la Biodiversidad y al Área de Urbanismo en fecha 6 de septiembre de 2006.  
Se solicita un segundo informe en fecha 28 de mayo de 2007, sobre el proyecto, el cual ha sido modificado por el promotor como consecuencia del informe sobre la primera versión del proyecto emitido por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio el 30 de junio de 2006.  
Se solicita informe sobre el estudio acústico en fecha 9 de enero de 2008.  
Informes sectoriales  
Resolución favorable de la inclusión en el Catálogo de Aguas Privadas el aprovechamiento ubicado en la partida «Monte Hoyo» del término municipal de Soneja  
«....En consecuencia, el volumen máximo anual alegado de 564.925 m³/año, se estima compatible con el consumo máximo anual total resultante de aplicar la dotación establecida del Plan Hidrológico de Cuenca aprobado por RD 1664/1998 de 24 de julio (BOE 11 de agosto de 1998), en la zona objeto de aprovechamiento.  
En lo que concierne al volumen máximo anual necesario para las necesidades del futuro polígono industrial, éstas no son determinantes en el volumen máximo anual o otorgar de 564.925 m³/año, puesto que el aprovechamiento declarado en este expediente lo es para su inclusión en el Catálogo de Aguas Privadas conforme a las características que, reconocidas, persisten en la actualidad respecto de las declaradas en su día para riego, debiendo ser el uso industrial objeto de concesión independiente de la presente inscripción.  
Resolución  
En consecuencia, habiéndose observado todos los requisitos legales, y de acuerdo con lo expuesto anteriormente, esta presidencia, conforme a la propuesta formulada por la Secretaría General ha resuelto:  
Estimar parcialmente el recurso interpuesto, procediendo en consecuencia a:  
Anular de la resolución concurrida, en virtud del artículo 105.2 de la Ley 30/1992 de 26 de noviembre de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, los puntos relativos al método de riego, el volumen máximo anual y extensión de la superficie regable, por cuanto se trata de un error de hecho susceptible de causar efectos desfavorables para el interesado.  
Incorporar como situación jurídica individualizada del interesado el derecho a que conste en la inscripción practicada en el Tomo 33, Folio 33 del Catálogo de Aguas Privadas la modificación de los siguientes extremos:  
Sistema de riego: manta.  
Superficie de riego: 92,44 Hectáreas.  
Volumen máximo anual: 564.925 m³/año.  
La presente resolución agota la vía administrativa y contra la misma, podrá interponerse recurso contencioso administrativo...»   
Informe favorable sobre vías pecuarias emitido por la Sección Forestal del Servicio Territorial  
Se informa favorablemente tanto del plan parcial como el EIA, sin perjuicio de que en caso de aprobarse la actuación urbanística, y antes de su ejecución se resuelva favorablemente por el conseller de Territorio y Vivienda de conformidad con lo establecido en la Ley 3/95 de vías pecuarias el expediente nº STMA/SF/VP/MT/005/2007 de Modificación Parcial de Trazado del Cordel de Castellnovo a su paso por el sector industrial del Palancia.  
Certificado de Reciclados Palancia Belcaire  
En fecha 12 de febrero de 2007, como adjudicataria de la gestión de los residuos sólidos urbanos municipales del Plan Zonal III y VIII, Área de Gestión 2, certifica:  
- Que el municipio de Soneja forma parte del Plan Zonal III y VIII, Área de Gestión 2.  
- Que la empresa Reciclados Palancia Belcaire, a través del proyecto de gestión de residuos urbanos generados en el municipio de Soneja reciban un correcto tratamiento, así como que las instalaciones planteadas podrán tratar los residuos sólidos urbanos procedentes del citado municipio, tanto actuales como los de las ampliaciones que pudieran ejecutarse en la planificación urbanística del municipio de Soneja, de acuerdo a lo especificado en el Plan Parcial modificativo industrial del Palancia, junto con el estudio de impacto ambiental y el de Ordenación y Protección del Paisaje.  
- Que en la actualidad, los residuos de este municipio, hasta que entren en funcionamiento las nuevas instalaciones adjudicadas, se transfieren desde la planta de transferencia de Segorbe al vertedero controlado de Tales, siendo ambas instalaciones propiedad de la Excma. Diputación de Castellón.  
Informe sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Soneja para admitir los caudales de aguas residuales generados por el desarrollo urbanístico del Plan Parcial Modificativo del sector industrial El Palancia de Soneja (Castellón)  
De fecha 21 de noviembre de 2007, esta entidad comunica lo siguiente:  
1. «... La EDAR de Soneja da servicio a dicho municipio y está diseñada para tratar 749 m³/día. Actualmente trata un caudal influente de 385 m³/día.  
2. En el II plan director de saneamiento y depuración de la Comunitat Valenciana no se contemplan actuaciones que impliquen la ampliación de la capacidad de la planta.  
3. Según los datos aportados por el solicitante, el caudal generado previsto es de 1.529 m³/día.  
4. De acuerdo con lo dispuesto en la Ley 16/2005, de 30 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Urbanística Valenciana, en su artículo 124.1.d, en caso de no resolver por su cuenta las necesidades de saneamiento y depuración que generen los programas urbanísticos y vayan a solicitar la conexión a sistemas públicos de saneamiento y depuración, deberán cubrir el objetivo imprescindible de suplementar las infraestructuras públicas en lo necesario para no menguar ni desequilibrar los niveles de calidad, cantidad o capacidad de servicio existentes. Asimismo, el artículo 349.1 del Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell, por el que se aprueba el ROGTU. Establece la obligación del agente urbanizador de incluir en el proyecto de urbanización del correspondiente programa de actuación integrada, entre otras, las obras de la red de alcantarillado para aguas residuales, y las del sistema de depuración.  
5. El coste estimado del suplemento de infraestructuras mencionado es de 169,9 - por habitante equivalente, siendo un habitante equivalente aquel que ocasiona un vertido de 60 gr. de DBO5 por día, o bien, genera un volumen de agua residual de 200 litros por día. Traducido al caso que no ocupa y de los datos aportados, para un caudal medio estimado de 1.529 m³/día, suponiendo que el vertido es asimilable a aguas residuales domésticas, extremo que se deberá verificar en el momento de la conexión, supondrá una cantidad a abonar de 1.298.885,50 € correspondientes a 7.645 habitantes equivalentes.  
Conclusión  
Por lo señalado anteriormente, y para el caso en que el urbanizador responsable del desarrollo urbanístico decida no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales generadas por sus actuaciones mediante la construcción de una EDAR propia y vaya a solicitar en un futuro la conexión a un sistema público de saneamiento y depuración, esta Entidad de Saneamiento de Aguas informa la viabilidad del tratamiento de la EDAR de Soneja de las aguas residuales generadas por el desarrollo urbanístico del plan parcial modificativo del sector industrial El Palancia de Soneja (Castellón) siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes:  
1. En la tramitación del correspondiente instrumento de ordenación debe solicitarse dictamen o informe favorable de la Comisión Territorial de Actividades Calificadas, u órgano que la sustituya, referido al cumplimiento por el correspondiente instrumento de planeamiento de la distancia establecida en la normativa sectorial aplicable (Decreto 2414/1961, de 30 de noviembre, por el que se aprueba el Reglamento de Actividades Molestas, Insalubres, Nocivas y Peligrosas (RAMINP) respecto a la infraestructura de saneamiento y depuración existente.   
2. Este nuevo sector que se desarrolle mediante el correspondiente instrumento de ordenación, se ajustará a lo dispuesto en las directrices referidas a los sistemas de tratamiento, apartado 6.3.2 del vigente Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunitat Valenciana, aprobado por Decreto 197/2003, de 3 de octubre, del Consell de la Generalitat.  
3. En su día, el urbanizador responsable del desarrollo urbanístico deberán realizar la correspondiente solicitud de conexión al sistema público de saneamiento y depuración. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
4. En cualquier caso, el vertido generado por los desarrollos urbanísticos que den lugar el PGOU de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de La Entidad de Saneamiento de Aguas al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos el urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, deben disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento de Aguas, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido. Asimismo, deberá prever la construcción sobre dicha arqueta de una caseta que permita la instalación de equipos de medida en continuo, cerrado con llave.  
5. Para que pueda realizar la conexión efectiva, y dado el funcionamiento actual de la EDAR, deberán ejecutarse las actuaciones de ampliación de la planta necesarias con el fin de adecuarla para el tratamiento del nuevo caudal generado.   
6. Con anterioridad a la ejecución de la conexión al sistema público de saneamiento y depuración, se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento de Aguas la cantidad resultante de 1.298.885,50?. Este importe deberá hacerse efectivo cuando se requiera expresamente para ello, en el expediente que en su caso se tramita para la autorización de la conexión.  
- Memoria del alcalde de Soneja de fecha 31 de octubre de 2006.  
El suelo urbano de uso industrial disponible en Soneja, se circunscribe a dos áreas diferenciadas: polígono industrial Monte Hoyo y Unidad de Ejecución UE-1.  
La primera zona fue objeto de promoción pública y actualmente se encuentran vendidas todas las parcelas a empresas que ya están instaladas o pendientes de ejecutar las obras de construcción de sus naves industriales.  
En la segunda zona se puede observar que se están instalando nuevas empresas, según documentación adjunta.  
El motivo de la creación del nuevo polígono industrial del Palancia es debido a la creciente demanda de algunas empresas de parcelas de uso industrial de mayor extensión a las actuales, que limitan su ubicación en esta población.  
Por lo que urge a la mayor brevedad posible la creación de una nueva zona industrial.»  
- Informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad  
De fecha 26 de octubre de 2006, comunica que:  
No existe cartografiado hábitats de interés comunitario en la zona, si bien aparecen, con menor naturalidad que en el cauce del río Palancia, comunidades de galerías y matorrales ribereños termomediterráneos, que hay que evaluar en función de su situación dentro del LIC Curs mitjá del riu Paláncia.   
En cuanto a especies no vemos afecciones relevantes en esta zona.  
- Segundo informe del Área de Conservación de Espacios Naturales  
De fecha 1 de junio de 2007, informa que:  
El proyecto afecta territorialmente al vigente PORN de la Sierra de Espadán,como la totalidad del término municipal de Soneja, en su Zona de Amortiguación de Impactos (ZAI), subzona Área de Influencia Antrópica (AIA)  
Asimismo, una parte de dicho ámbito (un tramo del cauce del barranco Hondo) afecta territorialmente al LIC Curso medio del río Palancia.  
Respecto a la ubicación del plan parcial, la normativa del PORN (artículo 43.1) permite en principio la implantación de actividades industriales en los suelos urbanizables, como es el caso de los terrenos del término municipal de Soneja afectados.  
Sobre dicho proyecto el Servicio de Ordenación emitió un primer informe de fecha 30 de junio de 2006, remitido al Área de Evaluación Ambiental (a solicitud de ésta) el 5 de julio de 2007. Dicho informe fue favorable condicionado al cumplimiento de los siguientes requisitos:  
1. Modificación del proyecto para evitar que se realice obra alguna que suponga alteración del trazado actual de Barranco Hondo, ya que los trabajos propuestos de encauzamiento y desviación del mismo están expresamente prohibidos (por el PORN de la Sierra Espadán, en relación con el LIC afectado), salvo que las obras estén debidamente autorizadas y justificadas por su interés público.  
2. Que se tenga en cuenta todas las consideraciones del PORN aplicables al proyecto.  
Examinado el proyecto modificado presentado por el Ayuntamiento de Soneja, se constata que éste cumple las condiciones indicadas en el citado informe de 30 de junio de 2006, apreciándose el cumplimiento de las determinaciones del PORN. En particular no se produce afección al cauce y márgenes del barranco Hondo, los cuales quedan englobados en las zonas verdes del plan parcial, sin preverse intervenciones sobre dichos ámbitos que pueden desvirtuar su carácter de cauce natural.  
En consecuencia se emite informe favorable sobre el proyecto de referencia, con las siguientes salvedades:  
1. Se reitera el citado informe de este Servicio de 30 de junio de 2006, con todo lo aplicable al proyecto en su segunda versión.  
2. La ejecución de las obras relacionadas con el proyecto deberá ajustarse a las siguientes determinaciones de la normativa del vigente PORN de la Sierra de Espadán, sin perjuicio de las normativas sectoriales también aplicables en materia de urbanismo, industria y protección del medio ambiente:  
a) Durante la ejecución de las obras y posteriormente, en forma continuada durante toda la fase de funcionamiento del polígono industrial, debe quedar garantizado el mantenimiento del carácter natural del Barranco del Hondo y sus márgenes, dentro de la zona del plan parcial, conforme a los siguientes artículos de la normativa del PORN:  
«Artículo 8. Cauces, riberas y márgenes de los cursos de agua.  
1. Se mantendrán las condiciones naturales de los cauces, no pudiendo realizarse, en ningún caso, su canalización o dragado, a excepción de los tramos urbanos o aquellas obras debidamente autorizadas y justificadas por su interés público.  
(...)  
3. En las zonas de dominio público hidráulico, así como en los márgenes incluidos en las zonas de servidumbre y de policía definidas en la Ley de Aguas, se conservará la vegetación de ribera, no permitiéndose la transformación a cultivo de los terrenos actualmente baldíos o destinados a usos forestales. Se permitirán las labores de limpieza y desbroce selectivos cuando exista riesgo para la seguridad de las personas o los bienes en caso de avenida.  
4. Se prohíbe la ocupación del dominio público hidráulico y de la zona de servidumbre por instalaciones o construcciones de cualquier tipo, permanentes o temporales, salvo los debidamente autorizados o justificados por su interés público; así como la extracción de áridos, salvo en aquellos casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza de cauces.  
b) También durante las fases de construcción y de funcionamiento, deberá asegurarse el cumplimiento de las determinaciones del proyecto sobre saneamiento y depuración de aguas residuales, no siendo admisibles en ningún caso los vertidos líquidos sin depurar, conforme a los artículos 11 y 55 de la normativa del PORN en relación con la legislación en materia de aguas.»  
- Informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio sobre el Plan Parcial Modificativo Industrial del Palancia en Soneja  
De fecha 30 de junio de 2006, el informe se refiere exclusivamente a la posible afección del proyecto a:  
Espacios de la CV propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 como lugares de interés comunitario (LICs), incluidos en la lista aprobada por Acuerdo del Gobierno Valenciano de fecha 10 de julio de 2001, en virtud de la Directiva 92/43/CEE, del Consejo de 21 de mayo, relativa a la Conservación de Hábitats Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres  
Espacios de la Comunitat Valenciana incluidos en la Red Natura 2000 como zonas de especial protección de aves (ZEPAs), designadas según la Directiva 79/409/CEE, del Consejo, de 2 de abril, relativa a la Conservación de las Aves Silvestres  
Espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana e instrumentos de ordenación de recursos naturales, contemplados en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre y Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres.  
Consultada la documentación del proyecto que consta en el correspondiente expediente, y a la vista de la cartografía y documentación elaborada en relación con el mismo se debe indicar:  
1. Que el citado proyecto contempla el desarrollo de un área industrial en el término de Soneja (Castellón), promovida por el Ayuntamiento de dicha localidad.  
2. Que de acuerdo con al proyecto presentado, se propone la construcción de una plataforma continua para el acondicionamiento del área, que supondrá la desviación y encauzamiento del barranco Hondo a su paso por la zona de actuación.  
3. Que no resulta afectado ninguno de los espacios propuestos para su inclusión en la Red Natura 2000 como Zonas de Especial Protección de Aves (ZEPAS).  
4. Que a la vista de la cartografía presentada, resulta afectado el LIC Curso Medio del Río Palancia, incluido en el listado aprobado por Acuerdo del Gobierno Valenciano de fecha de 10 de julio de 2001, y propuesto para formar parte de la Red Natura 2000, cuya delimitación y zona de afección se señala en cartografía adjunta. Esta Lic es una zona de carácter fluvial, destinada a incluir básicamente el dominio público hidráulico y terrenos adyacentes del curso medio del río Palancia, hasta la presa de Algar. Su objetivo consiste fundamentalmente en proteger el medio fluvial y en especial algunas especies de peces como Rutilus arcasii y de aves como Alcedo atthis.  
5. Que de acuerdo al PGOF, aprobado por Decreto 106/2004, de 25 de junio, del Consell de la Generalitat, la zona que siendo LIC, está situada fuera del propio ámbito del barranco Hondo, tiene carácter no forestal.  
6. Que no resulta directamente afectado ningún espacio natural protegido de los actualmente existentes en esta comunidad autónoma, ni en trámite para su declaración, si bien el proyecto propuesto se encuentra afectado por las indicaciones del PORN del parque natural de la Sierra de Espadán, aprobado por Decreto 218/1997, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano (DOGV n.º 3075, de 10.09.1997)  
7. Que en el Capítulo I del citado PORN titulado normas sobre protección de recursos y del dominio público, en su artículo 8, se indica que 8.1 Se mantendrán las condiciones naturales de los cauces, no pudiendo realizarse, en ningún caso, su canalización o dragado, a excepción de los tramos urbanos o aquellas obras debidamente autorizadas y justificadas por su interés público.  
Por todo ello, se propone;  
1. Que sea modificado el proyecto propuesto, impidiendo que se realice obra alguna que suponga alteración del trazado actual del barranco Hondo, ya que los trabajos propuestos de encauzamiento y desviación del mismo están debidamente prohibidos, salvo que las obras estén debidamente autorizadas y justificadas por su interés público.  
2. Que en la nueva redacción del proyecto del plan parcial, deberán tenerse en cuenta todas aquellas consideraciones que al efecto impone el Plan de Ordenación de Recursos Naturales vigente.  
Por todo lo anterior expuesto, se informa favorablemente el proyecto de referencia, condicionado a la toma en consideración de los aspectos expuestos y en especial al cumplimiento del PORN del parque natural de la Sierra de Espadán.  
Afecciones legales  
1. Red Natura 2000 y Espacios Naturales Protegidos en la Comunitat Valenciana  
Se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de interés comunitario denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000. Se trata del LIC Curs Medio del Río Palancia, que afecta a buena parte del sector, y coincide con el barranco del Hondo.  
El LIC Curs Mitjá del Ríu Palancia es una zona exclusivamente fluvial destinada a incluir básicamente el dominio público hidráulico y terrenos adyacentes del curso medio del río Palancia, desde el límite con el LIC anterior hasta la presa del Algar.  
Además, el proyecto se encuentra afectado por las indicaciones del Plan de Ordenación de Recursos Naturales (PORN) del parque natural de la Sierra de Espadán. El sector se encuentra en el área de influencia antrópica, que pertenece a la zona de amortiguación de impactos del PORN.  
El Servicio de Ordenación Sostenible del Medio emite informe favorable condicionado al cumplimiento de la normativa del PORN del PN de la Sierra de Espadán.  
2. Montes  
El sector limita en su vértice suroeste con un monte de utilidad pública, denominado Riberas del Río Palancia.   
3. Dominio público hidráulico  
En el vértice izquierdo del sector se encuentra el río Palancia. La distancia es superior a 100 m, por lo que se encuentra fuera de la zona de policía del río Palancia. El sector es atravesado por el barranco del Hondo, que pertenece al LIC Curs mitjá del riu Palancia.  
En un principio se proponía su desvío, trasladando su cauce paralelo a la carretera CV-230, con lo cual, en la ordenación se solapan la zona de protección de la carretera y la zona de servidumbre y la de policía.  
  
Ambientalmente no está justificado el desvío del barranco, ya que no está sometido a riesgo de inundación. Además la zona presenta valores naturales y paisajísticos importantes (está incluida en un LIC). Y la actuación que se pretende ejecutar resulta muy agresiva con el medio que la rodea, ya que cambia el funcionamiento hidráulico del barranco, afectando las márgenes y lecho del cauce agravando los problemas aguas abajo, al incrementar la velocidad de propagación y disminuir el efecto de laminación, así como su fuerte impacto sobre los ecosistemas fluvial y ripario.  
Además, en el Capítulo I del PORN del parque natural de la Sierra de Espadán titulado normas sobre protección de recursos y del dominio público, en su artículo 8, se indica que 8.1 Se mantendrán las condiciones naturales de los cauces, no pudiendo realizarse, en ningún caso, su canalización o dragado, a excepción de los tramos urbanos o aquellas obras debidamente autorizadas y justificadas por su interés público.  
El informe de Ordenación Sostenible del Medio, de fecha 30 de junio de 2006, propone, que sea modificado el proyecto propuesto, impidiendo que se realice obra alguna que suponga alteración del trazado actual del barranco Hondo, ya que los trabajos propuestos de encauzamiento y desviación del mismo están expresamente prohibidos, salvo que las obras estén debidamente autorizadas y justificadas por su interés público.   
Posteriormente, presentan nueva documentación en la que no se modifica el cauce del barranco, protegiendo el cauce y una zona de protección de del dominio público hidráulico a ambos lados del mismo de 6 metros de anchura. Con esta documentación se solicita informe de nuevo a este Servicio, emitiendo informe favorable al respecto.  
4. Vías pecuarias  
El sector es atravesado de este a oeste por la vía pecuaria denominada Cordel de Castelnovo, que está incluida en el catálogo de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana, pero en la actualidad, sobre el plano catastral y sobre el propio terreno, no existe.  
Proponen la recuperación de la misma, de modo que se recupere su anchura necesaria mínima proporcionando continuidad a la misma en una franja de 15 metros independientes de los viales existentes y conectada a la actual en todo momento, el resto de terreno hasta completar su anchura legal de 37,61 metros se cederá en terrenos en las cercanías del propio cordel.  
Conforme al artículo 12, de la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias, las modificaciones del trazado como consecuencia de una nueva ordenación territorial, deberán asegurar con carácter previo el mantenimiento de la integridad superficial, la idoneidad de los itinerarios y la continuidad de los trazados, junto con la del tránsito ganadero, así como los demás usos compatibles y complementarios de aquél.   
Presentan informe favorable de Vías Pecuarias condicionado a la aprobación de la Modificación Parcial de Trazado del Cordel de Castellnovo a su paso por el sector industrial del Palancia.  
5. Patrimonio cultural  
Dentro del término municipal de Soneja la Conselleria de Cultura tiene inventariados 11 yacimientos arqueológicos: Alto de Soneja, El churro, El picacho, Escales, Jallar-Zorrilla, La Cueva de Jallar, La Dehesa, la Dehesa II, La Rocha Carlos, Mina de la Dehesa y Poblado de la Fuente de Escalas.  
Aportan la autorización de la prospección arqueológica de la zona de actuación. Conforme al artículo 11 de la Ley 5/2.007, de 9 de febrero, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, los estudios de impacto ambiental relativos a toda clase de proyectos, deberán incorporar el informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
6. Carreteras  
El sector limita en su lado sur con la carretera CV-230. La Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de la Generalitat, de Medidas Fiscales, introduce modificaciones en los apartados 3 y 4 del artículo 33 de la Ley 6/1991, de Carreteras de la Comunitat Valenciana, con lo que se aumenta la zona de protección de carreteras.  
En la segunda documentación aportada cumplen esta modificación, y amplían a 25 m la zona de protección de la CV-230 de Vall d'Uxó a Soneja.  
7. Suelo forestal.  
Según la cartografía del Inventario Forestal vigente en la Comunitat Valenciana (E 1:10.000) el sector limita en sus tres lados con terreno clasificado como forestal.   
El EIA no hace referencia a este aspecto. Se deberán proponer medidas protectoras para atenuar o suprimir los efectos ambientales negativos de la actuación en el suelo forestal, y aplicar medidas de protección del suelo forestal adyacente al sector.  
8. Línea eléctrica.  
La parte norte del sector es atravesada por una línea eléctrica de alta tensión. La existencia de un tendido eléctrico de 132 KW funcionando a 132 kw impone la necesidad de aplicar lo establecido en la Ley 54/1997, de 27 de noviembre, del Sector Eléctrico.  
Consideraciones ambientales  
1. En la visita a la zona se comprueba que el actual polígono industrial de Soneja todavía no está completamente ocupado ni agotado, existiendo aún solares sin naves y producciones agrícolas en suelo industrial. Se debería garantizar el agotamiento total del actual suelo urbanizable industrial antes de considerar la opción de reclasificación del suelo no urbanizable, no solo aportando un certificado del Ayuntamiento de Soneja en el que justifican la necesidad de este polígono.  
2. Vegetación: el término municipal de Soneja, en cuanto a bioclimatología, se enmarca dentro del piso de vegetación Termodinámico Seco. La vegetación potencial más representativa sería el bosque planocaducifolio. Esta vegetación clímax sólo se representa en el término de un modo fragmentario y disperso: especies vivaces de márgenes de acequias y caminos (matorrales de zarzas, cañaverales o gramíneas de porte elevado) o cubriendo naranjales cuando se trata de especies nitrófilas.  
3. Fauna: la fauna de vertebrados presente en la zona es la característica de las localidades de las tierras bajas mediterráneas, típica del cultivo de cítricos.   
El sector contiene parte del Lic Curso Medio del Río Palancia, que protege el medio fluvial y algunas especies de peces como Rutilus arcasii y de aves como Alcedo atthis.  
El Servicio de Biodiversidad emite informe en el que afirma que, en cuanto a especies, no hay afecciones relevantes en esta zona.  
4. Explotación de los recursos naturales.  
Abastecimiento de agua potable  
Las necesidades de recursos hídricos se estiman en  
30 m³/Ha/día X 43,45 Has = 1.303,50 m³/día equivalente a 905,21 l/min con una punta de 2.172,50 l/min.  
Se conecta a la red del pueblo de Soneja a su salida a de los pozos, no existiendo riesgo de carencia de suministro por tratarse de industrias desplazadas del núcleo. Se sitúa un depósito en cabecera que se ubica en la cumbre de la zona verde con capacidad para 1.303 m³. El EIA concluye que el caudal que requiere para la dotación del polígono puede ser suministrado por el sistema de abastecimiento municipal de Soneja.  
Se aporta resolución favorable de la inclusión en el Catálogo de Aguas Privadas el aprovechamiento ubicado en la partida Monte Hoyo del término municipal de Soneja, por un volumen máximo anual de 564.925 m³/año, de los cuales parte se destinarán al futuro Polígono Industrial, mediante concesión independiente.  
Aguas residuales  
La red será separativa, el saneamiento conectará con la red municipal para llevarlos a la EDAR municipal que será ampliada, mientras que las pluviales serán vertidas al cauce del barranco Hondo después de ser captadas por la red de colectores a construir.  
Se presenta informa de la EPSAR de fecha 21 de noviembre de 2007, que concluye que deberán ejecutarse actuaciones de ampliación de la planta con el fin de adecuarla al tratamiento del nuevo caudal generado.  
Residuos sólidos urbanos  
Los residuos que se produzcan, en todas las fases serán clasificados según su naturaleza, de manera que se implante una recogida selectiva de los mismos en grupos como materias orgánicas, papel y cartón, vidrio, plásticos, peligrosos, biológicos, etc.  
Se presenta certificado emitido por la empresa adjudicataria de la gestión de los residuos sólidos urbanos municipales del Plan Zonal III y VIII, Área de Gestión 2.   
5. Contaminación acústica: presentan un estudio acústico, y el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico emite informe favorable sobre él.  
6. Paisaje: según establece el EIA el paisaje se adaptará a las formas del medio y se utilizarán estructuras que provoquen el mínimo corte visual. Se resaltarán aquellas de componente arquitectónico importante.   
No requiere instrumento de paisaje, puesto que no es necesario por la fecha de información pública del proyecto, conforme al artículo 74 de la Ley 16/2.005, de 30 de diciembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana.   
7. Medidas correctoras: el EIA desarrolla medidas correctoras que pueden adoptarse para la protección del medio natural durante la fase de construcción y explotación, en relación a ruidos, emisión de polvo a la atmósfera, emisión de contaminantes por motores y calefacciones, residuos sólidos, suelo, despeje y desbroce, aguas, fauna, zonas verdes y paisaje.  
Consideraciones jurídicas  
1. El Plan Parcial Modificativo Industrial del Palancia, en el término municipal de Soneja, pretende desarrollar una zona residencial de nueva creación no contemplada en el planeamiento vigente del municipio, adaptando el modelo edificatorio propuesto a los condicionantes urbanísticos y reglamentarios que derivan de la LRAU y el RPCV, y, habiendo aceptado la autoridad competente sustantiva dicha tramitación, procede la aplicación de lo dispuesto en la DT 2ª de la LOTPP.   
2. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1.990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2.006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
3. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1.990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
4. El artículo 16.2 m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.   
Por tanto, sobre la base de todo lo anteriormente expuesto y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan Parcial del Polígono Industrial El Palancia del PGOU de Soneja, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
a) Antes de la aprobación definitiva del instrumento de planeamiento, deberá presentarse al órgano sustantivo la siguiente documentación:  
1. Indicar la solución que van a adoptar para depuración de las aguas residuales generadas por el sector industrial, estimadas en 1.529 m³/día, aceptando las condiciones del informe de la EPSAR de fecha 21 de noviembre de 2007.  
2. Los terrenos del sector incluido en el LIC Curs Mitjá del Riu Palancia, se clasificarán como suelo no urbanizable protegido, según establece la Ley 10/2004, del Suelo No Urbanizable.  
3. El cauce del barranco del Hondo se clasificará como suelo no urbanizable protegido.  
4. En cumplimiento Texto Refundido de la Ley de Aguas, aprobado por Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, deberá obtenerse, previo a la aprobación definitiva, informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar pronunciándose acerca de:  
- Los usos establecidos en la zona de policía de 100 metros de anchura, pues en ella se condicionan el uso del suelo y las actividades que se desarrollen.   
- Las obras previstas en el barranco Hondo.  
- El vertido de pluviales al barranco Hondo  
5. La aprobación definitiva del proyecto quedará supeditada al informe redactado por la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, conforme al artículo 11 de la Ley 4/1.998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, modificada por la Ley 5/2007, de 9 de febrero, acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.   
6. Justificación de que en las zonas que limitan con suelo forestal, debe haber una franja de 25 metros de anchura separando la zona edificada de la forestal, permanentemente libre de vegetación baja y arbustiva, y en su caso, con el estrato arbóreo fuertemente aclarado y podado hasta 2/3 de la altura total de cada pie, así como un camino perimetral de 5 metros de anchura.  
La referida franja de protección, así como el camino perimetral, que han de separar la zona edificada de la forestal se integrarán en el planeamiento urbanístico y no afectarán a suelo clasificado como forestal.  
b) Como condicionantes para la ejecución del proyecto, que deben figurar en las fichas de planeamiento del sector se proponen los siguientes:  
1. La ejecución de las obras relacionadas con el proyecto deberá ajustarse a las siguientes determinaciones de la normativa del vigente PORN de la Sierra de Espadán, sin perjuicio de las normativas sectoriales también aplicables en materia de urbanismo, industria y protección del medio ambiente:  
Durante la ejecución de las obras y posteriormente, en forma continuada durante toda la fase de funcionamiento del polígono industrial, debe quedar garantizado el mantenimiento del carácter natural del Barranco del Hondo y sus márgenes, dentro de la zona del Plan Parcial, conforme a los siguientes artículos de la normativa del PORN:  
Artículo 8. Cauces, riberas y márgenes de los cursos de agua.  
- Se mantendrán las condiciones naturales de los cauces, no pudiendo realizarse, en ningún caso, su canalización o dragado, a excepción de los tramos urbanos o aquellas obras debidamente autorizadas y justificadas por su interés público.  
(...)  
- En las zonas de dominio público hidráulico, así como en los márgenes incluidos en las zonas de servidumbre y de policía definidas en la Ley de Aguas, se conservará la vegetación de ribera, no permitiéndose la transformación a cultivo de los terrenos actualmente baldíos o destinados a usos forestales. Se permitirán las labores de limpieza y desbroce selectivos cuando exista riesgo para la seguridad de las personas o los bienes en caso de avenida.  
- Se prohíbe la ocupación del dominio público hidráulico y de la zona de servidumbre por instalaciones o construcciones de cualquier tipo, permanentes o temporales, salvo los debidamente autorizados o justificados por su interés público; así como la extracción de áridos, salvo en aquellos casos necesario para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza de cauces.  
También durante las fases de construcción y de funcionamiento, deberá asegurarse el cumplimiento de las determinaciones del proyecto sobre saneamiento y depuración de aguas residuales, no siendo admisibles en ningún caso los vertidos líquidos sin depurar, conforme a los artículos 11 y 55 de la normativa del PORN en relación con la legislación en materia de aguas.  
2. El tratamiento que se dé a la vía pecuaria deberá adecuarse al tránsito ganadero y a los usos compatibles y complementarios previstos por la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias. La vía pecuaria tendrá la condición de suelo no urbanizable de especial protección, con la anchura que figure en la clasificación.  
Antes de la ejecución de la actuación, se debe presentar el informe favorable relativo a la Modificación Parcial de Trazado del Cordel de Castellnovo a su paso por el Sector Industrial del Palancia, de los servicios territoriales de Medio Ambiente de Castellón de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Aquellas consideraciones que se desprendan de este informe serán consideradas como propias de la presente declaración.  
3. Se deben cumplir los condicionantes del informe de la EPSAR, de fecha 21 de noviembre de 2007.  
4. El Ayuntamiento velará por que las industrias que generen aguas residuales de proceso industrial cuenten con un pretratamiento antes de su vertido a la red general que conduce las aguas residuales a la EDAR. En cualquier caso, será necesario este pretratamiento si las concentraciones del vertido superasen los límites establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la red municipal alcantarillado elaborado conjuntamente por la Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
5. Cualquier actividad o uso deberá tener resuelto el tratamiento controlado de sus residuos y las actividades industriales deberán contar con medidas de impermeabilización de sus zonas de procesos y almacenamiento.  
7. Se estará a lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
8. Se deben aplicar las medidas preventivas del estudio acústico, y el ruido de las actividades industriales no debe superar los límites de calidad regulados en el Anexo II de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
9. El Ayuntamiento exigirá al agente urbanizador, tras la realización de las obras, los certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
10. En caso de que las construcciones afecten a los servicios e infraestructuras de riego, será necesaria la reposición. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesen el sector y tengan una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes propietaria o, en todo caso, de la Confederación Hidrográfica del Júcar, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.  
11. El inicio de las obras de urbanización quedará condicionado a que previamente se justifique la disponibilidad de recursos hídricos.   
12. La vigilancia del cumplimiento por parte del titular del proyecto de las condiciones impuestas por la Agencia del Medio Ambiente corresponde al órgano con competencia sustantiva y a las Corporaciones Locales en el ejercicio de sus atribuciones legales, en virtud de lo dispuesto en el artículo 26 del Decreto 162/1990.  
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
  
Valencia, 15 de julio de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 190/2007-AIA.  
Título: Homologación y Plan Parcial Sant Jordi Golf.  
Promotor: Ayuntamiento de Sant Jordi (Castellón).  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTU.  
Localización: Lindante con el término municipal de Vinaroz.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
El plan parcial se realiza para ordenar pormenorizadamente el sector denominado San Jorge Golf que se va a programar, y que se justifica basándose tanto en la mejora de la ordenación resultante, en su mejor adaptación a los condicionantes del medio, así como en dar una repuesta a la demanda existente en el municipio de turismo residencial y equipamiento e infraestructura de ocio-deporte y golf.  
Esto supone la reclasificación de suelo no urbanizable común (según proyecto presentado) en suelo urbanizable, por lo que se requiere declaración de impacto ambiental previa a la aprobación del mismo por parte de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Así mismo, esta reclasificación supone un crecimiento urbano, por lo que se incorpora un estudio de paisaje, requerido según el Art. 11 de la Ley de la Comunitat Autónoma de Valencia 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.   
El ámbito de ordenación, según proyecto presentado, es de carácter predominantemente rural, en el cual se encuentran cultivos de cítricos en regadío. Existen también algunos campos de cultivo de leñosos en secano, principalmente olivos.  
Se articula así un sector de uso residencial de nueva creación, siendo la tipología edificatoria habilitada como global o dominante la de residencial unifamiliar en hilera (UFH), que se complementa con la tipología residencial edificación abierta (EDA) y la de residencial unifamiliar aislada (UFA), además de la de terciario (TER), y las parcelas habilitadas como equipamientos.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El Sector Sant Jordi Golf, se encuentra en el municipio de Sant Jordi, en la comarca del Baix Maestrat, en la provincia de Castellón, ocupando el término municipal una extensión de 36,5 km². Limita al norte con tierras catalanas (Tarragona), al sur con el término de Cervera del Maestre y Cálig, al este con Vinaròs, y al oeste con el término de Traiguera.  
Los terrenos se sitúan en el término municipal de Sant Jordi, lindando con el vecino término de Vinaroz, ocupando una extensión total de 2.005.219,00 m², de los cuales 41.940,00 m² corresponden a red primaria adscrita de parques PQL, 82.336,00 m² al resto de zonas verdes, y 406.951,00 a la red de viales.  
El sector objeto del plan parcial, se ve afectado por las afecciones de la carretera CV-11 y por la existencia del cauce del río Cérvol.  
3. Alternativas  
No se han presentado.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 19 de septiembre de 2007, el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación del Territorio remite Documentación técnica del proyecto, estudio de impacto ambiental (EsIA), y expediente administrativo en el que se incluían el resultado de información pública y aprobación provisional, incoándose el correspondiente expediente administrativo. Asimismo adjuntan informe del Ayuntamiento como justificante de la suficiencia de recursos hídricos e informe favorable de la DG de Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. Información pública   
El EsIA, junto al resto de la documentación técnica, se expuso al público durante un plazo de 20 días según anuncios publicados en el diario Levante-Mercantil Valenciano de Castellón de fecha 15 de junio de 2005 y en el DOCV n.º 5163, de 27de diciembre de 2005.  
Durante el periodo de información pública se presentaron dos alegaciones, de las que una tenía la consideración de carácter medioambiental.   
3. Resumen de alegaciones  
De las alegaciones presentadas, una es de carácter ambiental, tal y como se desprende del certificado de acuerdo de aprobación y adjudicación provisional y del último certificado emitido por el secretario del Ayuntamiento, en el que se recoge respecto a la misma, literalmente, lo siguiente:   
La misma fórmula cuestiones de carácter general en cuanto al planeamiento territorial, su ordenación y la oportunidad o no de la propuesta, tanto en cuanto al llamado urbanismo sostenible, como en cuanto a los valores ecológicos, históricos, etnológicos del ámbito territorial.  
Esta alegación se desestima.  
4. Petición de información o documentación complementaria  
Como consecuencia de la contradicción detectada entre el certificado de sometimiento del expediente a información pública, suscrito por la secretaria Dª Estela González Zaragozá, en el que se señalaba que no había habido alegaciones de carácter medio ambiental y, el Acuerdo plenario de aprobación provisional del PAI que señala todo lo contrario, por la Dirección General de Gestión del medio Natural, entre otras cuestiones, se pidió aclaración al respecto. A dicha solicitud de aclaración, el Ayuntamiento, en fecha 11 de febrero de 2008, contestó mediante escrito suscrito por el Alcalde señalando que entendía que no existía contradicción alguna entre el certificado emitido y el acuerdo plenario. Posteriormente, se remite por el Ayuntamiento un certificado suscrito por el Secretario (Don Aleixandre Milián Pascual) con el visto bueno del señor alcalde presidente, señalando que en el periodo de información pública del expediente se presentó una alegación referida al urbanismo sostenible, a los valores ecológicos e históricos, que fue desestimada por el pleno de la corporación.  
El 25 de enero de 2008, el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio remite documentación consistente en:  
- Informe del alcalde-presidente de Sant Jordi (Luis Tena Ronchera) que señala que en las obras de urbanización correspondientes al PAI Sant Jordi Golf se encuentra prevista, con cargo a la actuación, la EDAR, siendo suficiente la misma para tratar el incremento de volumen derivado del desarrollo urbanístico propuesto y no mermando la capacidad e depuración del resto de aguas residenciales e industriales del término, estando prevista su reutilización, previo el tratamiento terciario necesario, para el riego del campo de golf y zonas verdes de la actuación.  
- Informe de Fomento de Benicássim SA (suscrito por José Adsuara Franch), que señala que previas las modificaciones contractuales, esta mercantil está en condiciones de asumir la recogida de los residuos sólidos urbanos e inertes generados tanto por el uso residencial como por el terciario incluido el campo de golf de la actuación urbanística PAI Sant Jordi Golf, así como su traslado a vertedero adecuado, todo ello de acuerdo a las previsiones del Plan Zonal de la Zona I del PIR.  
El 05 de febrero de 2008, el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio remite copia de un informe sobre suficiencia y calidad de los recursos hídricos, suscrito por el ingeniero de caminos, canales y puertos Samuel Marca Doménech, completando un informe sobre suficiencia de recursos hídricos suscrito por el Alcalde de Sant Jordi, que resumiendo señala lo siguiente:  
El Ayuntamiento de Sant Jordi es propietario actual de un pozo de agua potable que suministra actualmente a la población con una captación de 16,66 l/s, sito en la parcela catastral 73 del polígono 12 del término municipal de Sant Jordi.  
Continúa el informe diciendo que derivado del desarrollo urbanístico, el Ayuntamiento de Sant Jordi será titular de los siguientes pozos:  
- Pozo Planetes, que puede suministrar 5 l/s  
- Pozo Els Masos o El Figueral que puede suministrar 27 l/s.  
El total de agua de los tres pozos citados es de 48,66 l/s equivalente a 1.534.541,76 m³ al año que permitirían, teniendo en cuenta un consumo diario de 250 l/día por habitantes previstos en el PAI, para los 1.000 habitantes actuales de Sant Jordi y para el consumo fijado para el PAI del sector polígono 12 Partida Bovalar, que según los datos que obran en la Conselleria es de 158.866 m³/año.  
Debido a la calidad de las aguas provenientes de los pozos, podría ser necesario que requieran un tratamiento previo por ósmosis inversa que aumentará la cantidad de agua requerida, pero que, en modo alguno, rebasará la citada en el párrafo anterior, teniendo en cuenta que de los 8.491 habitantes previstos para el PAI Sant Jordi Golf, 5.660 serán estacionales, lo que requiere un consumo anual inferior a la mitad de los 250 litros diarios que se han utilizado para el cálculo.  
Debe indicarse que el agua procedente de los pozos de referencia no es requerida para otras actuaciones urbanísticas que disponen de otras fuentes de suministro hídrico. Asimismo, el riego de campo de golf se ha previsto con el efluente de la depuración. A mayor abundamiento, el Ayuntamiento de Sant Jordi va a ser titular de un pozo sito en el PAI LA Carrasca con un volumen adjudicado anual de 1.449.500 m³ y que ha sido tenido en cuenta para la aprobación definitiva del citado PAI, con un volumen de 626.385 m³ por año a través d un expediente de cambio de uso del agua. La citada cantidad corresponde a las necesidades hídricas del sector La Carrasca, pero las posibilidades técnicas del pozo son de 1.449.500 m³/año, por lo que el Ayuntamiento, en cuanto sea titular del pozo, podrá solicitar las ampliaciones de concesión para uso de abastecimiento urbano que considere convenientes.  
En fechas 2 y 4 de Julio de 2008, el Servicio de Ordenación Territorial y el Ayuntamiento respectivamente, remiten a esta Dirección General informe de la concesionaria del suministro de agua potable FACSA, sin identificación del firmante del mismo, que informa resumidamente lo siguiente:  
La referida actuación plantearía unas necesidades hídricas de 324.561 m³/anuales que resultan de 2.426 viviendas (1693 unifamiliares y 733 plurifamiliares) y usos deportivos, terciarios y dotacional.  
En la actualidad el servicio de abastecimiento de Sant Jordi se suministra de:  
- Pozo Planetes con capacidad técnica estimada de 150.000 m³/anuales.  
- Pozo Els Massos con capacidad técnica estimada de 780.000 m³/anuales.  
El municipio de Sant Jordi en el año 2007 ha consumido 127.110 m³, por lo que considerando en su conjunto la capacidad técnica total estimada de 930.000 m³/anuales, y, considerando otras actuaciones urbanísticas en trámite informadas por esta concesionaria, entendemos que resultan recursos suficientes para atender la demanda planteada por la actuación urbanística de referencia.   
En cuanto al pozo Els Massos, siendo la fuente principal de abastecimiento, parece que el mismo fue cedido a ese Ayuntamiento, si bien, resultaría necesario que dicha cesión quedara acreditada o se formalizara de manera definitiva pasando a integrarse dicho pozo como una instalación más de titularidad municipal propia del servicio municipal de abastecimiento. A su vez se señala que se debería condicionar la aprobación del proyecto de urbanización al informe favorable de la concesionaria del suministro de agua potable, así como también a la existencia de informe favorable de la misma previo a la recepción definitiva de las obras de urbanización.  
También señalan que el Ayuntamiento de Sant Jordi se encuentra tramitando en la CHJ el expediente de concesión de abastecimiento (2006CP0142), desconociendo la situación del expediente concesional tramitado por el propietario del pozo Els Massos, que debería cederse al Ayuntamiento.  
Informes sectoriales  
Informe de la entidad FOBESA, de fecha 12 de febrero de 2008, suscrito por José Adsuara Franch, responsable de producción en el que se certifica que: - «previas las modificaciones contractuales, esta mercantil está en condiciones de asumir la recogida de los residuos sólidos urbanos e inertes generados tanto por el uso residencial como por el terciario incluido el Campo de Golf de la actuación urbanística PAI Sant Jordi Golf, así como su traslado a vertedero adecuado, todo ello de acuerdo a las previsiones del Plan Zonal de la Zona I del PIR».  
Existen diversos informes emitidos por la concesionaria del servicio del suministro de agua potable, que han sido referenciados en los apartados anteriores.   
Informe del director general de Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 14.05.07, de carácter favorable.  
Afecciones legales   
1. En relación con a la Directiva 92/43/CEE, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestre, así como con su transposición RD 1997/1995, de 7 de diciembre, por el que se establecen medidas para contribuir a garantizar la biodiversidad mediante la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestre, se observa que en el entorno del río Cérvol se encuentran los siguientes hábitats naturales:  
6430 Arundini donacis-Convolvuletum sepium.  
5330 Querco cocciferae-Lentiscetum.  
92A0 Salicion triandro-neotrichae   
6420 Molinio-Holoschoenion vulgaris   
3250 Andryaletum ragusinae   
7220 Eucladio-Adiantetum capilli-veneris   
92A0 Populion albae   
2. El ámbito del sector no está atravesado por ningún cauce público. Sin embargo, el mismo se encuentra afectado en su parte sur por el cauce y zona de afección del río Cérvol, por lo que deberán respetarse tanto la zona de DPH como la zona de servidumbre y de policía de cauces.   
Consideraciones ambientales  
1. La zona objeto de este estudio se encuadra dentro de la región climática denominada de clima Mediterráneo Marítimo. El valor medio anual de precipitaciones se mantiene entre los 400 mm de la zona costera y los 600 mm del dominio interior. En toda la zona, el régimen anual es típicamente mediterráneo con máximos otoñales y mínimos acusados en verano. Un régimen mediterráneo puro, manifestado igualmente en la gran irregularidad pluviométrica. Desde el punto de vista térmico, los altos valores de radiación solar (2700-3000 horas anuales de sol) determinan los altos valores de las temperaturas. Incluso podrían ser excesivos de no mediar la influencia del mar en los meses estivales, cuando la radiación se aproxima a 600 cal/cm²/día. Los materiales que aparecen en el entorno de la zona de estudio son principalmente de edad Cuaternario (Pleistoceno Superior), constituidos principalmente por mantos de arroyada y terrazas bajas. Concretamente, la zona de estudio se compone en su totalidad por materiales que forman mantos de arrollada, que son depósitos de tipo laminar, formados por arcillas y arenas con cantos procedentes de los mantos aluviales y de costras zonales. Estas costras aparecen, a veces, como láminas discontinuas formando la base del depósito y otras, intercaladas en el mismo. Su génesis se atribuye a la acción de una lluvia corta y abundante en una superficie poco trabajada por los arroyos. Todos los hilillos de agua que, por lo general, constituyen la arroyada difusa, se unen para formar un manto continuo que transporta todos los derrubios finos. El espesor de agua es mínimo y la carga considerable.  
2. La morfología es llana, en general, con numerosos abarrancamientos producidos por los cursos fluviales y por las ramblas. No se encuentra ningún accidente montañoso en el entorno que hagan variar el paisaje típicamente llano de la Plana de Vinarós, lugar donde se sitúa el emplazamiento en estudio. El suelo presente en la zona objeto de este estudio es un luvisol rodocrómico, que es un término medio entre un luvisol ródico y un luvisol crómico:  
3. El emplazamiento en estudio se encuentra situado en la cuenca hidrográfica formada por el río Cenia, siendo ésta una zona constituida por numerosos barrancos de cuenca poco definida, modificadas antrópicamente para el regadío, mediante conexiones con las acequias existentes. En concreto el sector se encuentra junto al río Cérvol, en su parte norte. La zona objeto de estudio se localiza en el sistema acuífero n.º 55: Javalambre- Maestrazgo. El nivel freático general está situado en torno a los 20 m.s.n.m. en la zona de estudio, por lo que éste se sitúa aproximadamente 120 m bajo la superficie en la zona de estudio. La alimentación del subsistema estimada en 535 hm³/año procede de la infiltración del agua de lluvia y de los posibles aportes laterales de los subsistemas del Javalambre y de Mosqueruela, estimados estos últimos en 60 hm³/año.  
La descarga se produce por:  
- Cuenca del río Guadalupe.  
- Cuenca del río Bergantes.  
- Cuenca del río Seguer.  
- Río Algis y Canalete.  
- Río Cenia.  
- Río Lucena.  
- Bombeos dispersos por el subsistema para usos agrícolas y urbanos.  
- Alimentación lateral de la Plana de Oropesa-Torreblanca.  
- Alimentación lateral de la Plana Vinaroz-Peñíscola.  
- Bombeo en el sector de contacto con el subsistema Oropesa-Torreblanca.  
- Alimentación de la Plana Cenia-Tortosa.  
- Descarga al mar a través de la Sierra de Montsía.  
- Descarga al mar en el resto del litoral.  
4. Los materiales presentes en el área objeto de estudio, se clasifican como materiales muy permeables en el caso de las gravas y materiales poco permeables en el caso de las arcillas limosas; por lo que, al situarse las gravas de forma lentejonar con las arcillas limosas y las arenas, la permeabilidad del conjunto será baja, filtrándose el agua hasta el contacto entre los dos niveles. En el proyecto se concluye que el riesgo, en general, es bajo o nulo ante inundación, deslizamientos, por sismo, grado de erosión actual y grado de erosión potencial y alto en la vulnerabilidad de los acuíferos debido a la porosidad de los materiales.  
5. Según el EIA en la zona de estudio prácticamente ha desaparecido en su totalidad la vegetación natural, estando completamente antropizada. Los cultivos tradicionales han sido los de secano, especialmente olivo y algarrobo. En los últimos 25 años se ha producido un cambio de cultivo a regadío, plantándose principalmente cítricos, debido al afloramiento de aguas subterráneas. En el sector la mayoría de la superficie está dedicada a este cultivo. Tan sólo en la franja existente entre el camino situado en la parte sur del sector y el río Cérvol quedan cultivos de secano, dominando el olivo y con algún huerto de algarrobos. Por tanto, la vegetación es predominantemente agrícola, con las especies arvenses asociadas a estos, formadas principalmente por plantas anuales (terófitos) que pasan las épocas desfavorables en estado de semilla. Entre otras especies es común encontrar Hordeum murinum, Avena fatua, Setaria spp., Bromus diandrus, Diplotaxis erucoides, Plantago lanceolata, Medicago spp., Euphorbia characias, E. segetalis, Malva sylvestris, Papaver roheas, Calendula arvensis, Anagallis arvensis, Senecio vulgaris, Sonchus arvensis, Sonchus oleraceus, Fumaria capreolata y F. Officinalis, Cardaria draba, Capsella bursa-pastoris, Lamium amplexicaule, etc. En verano pasan a dominar otras especies más adaptadas a la sequedad edáfica como diversas especies de cardos (Cirsium arvense y otros), así como de bledos (Amaranthus spp. Y Chenopodium spp.). También aparecen perennes como Convolvulus arvensis, Sorghum halepense, Cynodon dactylon, etc. Se considera por tanto que nos encontramos frente a una comunidad arvense de secano típica de tierras valencianas.  
6. Respecto a las especies incluidas en el programa LIFE sobre flora amenazada, elaborado por la Conselleria de Medio Ambiente, cabe indicar que en el sector no se han observado ninguna de las especies catalogadas en este programa como protegidas, así como ningún L.I.C. En cuanto a microrreservas vegetales, se comprueba en el EIA que no existe ninguna microreserva en el ámbito que nos ocupa y, tampoco se encuentra que exista en el sector ninguna especie catalogada en peligro de extinción, o de interés especial.   
7. El denominador común que caracteriza a la mayoría de especies citadas en el EIA es su condición de generalistas. Por el hecho de tratarse de un espacio antropizado, debido a que la parcela se encuentra prácticamente en su 100% cultivada, mayoritariamente por naranjos, y en menor medida por olivos y almendros, por lo que no presenta, al menos en invierno, especies de aves que requieran de alguna exigencia especial. De las 36 especies de aves censadas, 11 son sedentarias (carbonero común, cogujada común, urraca, curruca cabecinegra, perdiz, triguero, escribano soteño, gorrión común y gorrión molinero, zorzal charlo y torcecuellos); 16 son presaharianas invernantes que únicamente se encuentran en la zona durante este periodo y 9 comparten ambas situaciones, nidifican e invernan en la zona a pesar de que probablemente no se trate de las mismas poblaciones. El estornino pinto es el ave más abundante con un total del 52.6% (N= 1953) de los contactos, seguido del pinzón vulgar con el 13% de las observaciones (N=482), del pardillo 10.6% (N=393); el verdecillo 6.5% (N=241) y la curruca capirotada con el 4.3% (N= 159). Algo más lejos encontramos a la alondra 2,0%; el zorzal común 1,8% y la curruca cabecinegra, el petirrojo y el jilguero con alrededor del 1,5% cada uno. Así pues, respecto a la fauna el EIA presenta una descripción general propia de ecosistemas artificiales característicos de zonas de cultivo, con lo que se determina que la presencia de este tipo de fauna es de escaso valor. Sin embargo, se entiende que al situarse el sector junto al río Cérvol, y existiendo una apreciable masa forestal alrededor de éste, el mismo será utilizado por las aves como corredor verde, entre las zonas montañosas del interior y la plana de Vinarós; función ésta reconocida por la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat Valenciana, de Ordenación del Territorio y Paisaje de la Comunitat Valenciana. Por otra parte, en el informe ambiental realizado al concierto previo de fecha 14 de septiembre de 2006, ya se observaba por parte del plan la escasa valoración de las masas de arbolado, a través del la siguiente consideración ambiental: «En cuanto al suelo forestal cartografiado por el inventario forestal, se considera necesario valorar ambientalmente la ampliación del SNU de protección a todos los terrenos forestales y masas de arbolado y matorral asociadas a los cauces y barrancos, y aquellas que albergan zonas de interés por sus características botánicas, con presencia de flora endémica y hábitats prioritarios dentro de la Directiva 92/43/CEE. Se valorará la posible función ecológica como corredores ambientales de los cauces y barrancos».  
8. En cuanto a la justificación del aumento poblacional en el término, el EIA presentado señala que, en los últimos 5 años, ha aumentado la población en más de 50 personas en el término municipal. Además señalan que según la Agencia Valenciana de Turismo, a fecha de 31 de diciembre de 2003, en el término municipal existen 82 bloques de apartamentos, con 231 plazas, 5 restaurantes, con 324 plazas, 1 cafetería, con 60 plazas y 1 casa rural, con 5 plazas, careciendo de hoteles u hostales, camping, albergues, etc.  
9. En cuanto al suministro de agua potable, el EIA presentado concluye que la creación de 2.200 nuevas viviendas en el sector Sant Jordi - Golf supone un incremento estimado de 5.500 habitantes (2.5 habitantes/vivienda), estacionales. El consumo anual de agua potable previsto es de 853.113,70 m³. Este consumo anual se reparte entre las zonas residenciales, el sector terciario y los servicios dotacionales. De este modo, las edificaciones abiertas (EDA) se estima que consumirán, a razón de 1.244 l/vivienda/día, 99.520 m³ anuales, considerando una ocupación de 100 días/año (población estacional).  
Los datos de consumo por tipo de vivienda y sector (residencial, terciario, dotacional) se han obtenido de datos reales de una población turística de la costa de la provincia de Castellón. Por otra parte, para las edificaciones aisladas (UFA) se considera una dotación de 3.859 l/vivienda/día. Con ello, el consumo anual estimado es de 154.360 m³ para una población estacional. La tipología residencial en hilera (UFH) consumirá del orden de 144.000 m³ anuales, con una dotación de 1.440 l/vivienda/día y población estacional. Al sector terciario hotelero se destinan un total de 418.706,20 m³/año de agua potable, con una dotación de 13,81 l/m²/día, y una superficie de 83.096 m². No se considera en este caso población estacional, aunque se toma una dotación menor a la considerada como estándar (27,61 l/m²/día), ya que no se prevé una ocupación del 100% de las plazas hoteleras durante la totalidad del año. Por último, a los servicios dotacionales se destinan 4,49 l/m²/día que, para 81.353 m², hacen un total de 36.527,50 m³/año. Además el expediente se completa con diverso informes de la concesionaria del suministro de agua potable, concluyendo que, a su juicio, existen recursos hídricos suficientes, aunque recuerda la necesidad de cesión del pozo Els Massos al Ayuntamiento.  
10. En el EIA se señala que el agua no potable se destina al riego de zonas verdes y jardines. Esta demanda de agua se cubrirá con el efluente de la depuradora situada en el propio sector. La EDAR contará con tratamiento terciario con el fin de que el agua depurada sea apta para el riego. El caudal de funcionamiento de la depuradora a instalar en el sector es de 2.350 m³/día en pleno funcionamiento. Dado que se construirá por módulos de acuerdo a como se vayan construyendo las viviendas es por lo que puede ser necesario en la primera época que se tenga que regar con aguas procedentes de pozo. Este extremo está justificado puesto que en la actualidad hay dotación de agua para regar los actuales cultivos de cítricos que existen en el sector, y por otra parte, los consumos por unidad de superficie son inferiores en el caso de un campo de golf que de cultivo de cítricos. El consumo anual de agua para este fin se estima en 319.790,89 m³. De esta cantidad, 14.679 m³/año corresponden a riego de parque público (PQL), que tendrá estimativamente un 50% de superficie regable, siendo el resto andenes y zonas que no se riegan. Al riego del jardín del sector (R.S.) se destinan 28.817,60 m³/año, que tienen el mismo porcentaje de superficie regable. Por último, el campo de golf tiene un mayor consumo anual de agua, ya que se considera que el 80% de su superficie (792.810 m²) es regable. Dicho consumo se estima que asciende a 276.294,29 m³/año, teniendo en cuenta que las necesidades de riego son elevadas para las zonas de greens y tees, pero bajas para las calles del campo, que son la gran mayoría de la superficie. Se estima en global un consumo medio de 0,41 m³/m².año.  
11. En cuanto a las aguas residuales, señala el EIA que según la información disponible, facilitada por la Entidad de Saneamiento de Aguas de la Generalitat Valenciana, existe una estación depuradora en el término municipal de Sant Jordi. Las características principales de la misma se detallan a continuación:  
Edar Sant Jordi:  
Caudal de proyecto (m³/d), 313.  
Coordenadas UTM, X=782.759, Y=4.489.661, Z=150.  
Municipio servido: Sant Jordi.  
Línea de agua: tratamiento biológico mediante fangos activados, sistemas de aireación prolongada. Consta de las siguientes etapas: pretratamiento, cuba de aireación y decantación secundaria.  
Línea de fangos: espesamiento de fangos y deshidratación mediante eras de secado.  
Datos de funcionamiento del año 2004:  
Caudal (m³/día): 205.  
Población (he): 1.090.  
Rendimientos (%): SS: 95; DBO5: 97; DQO: 95.  
Empresa explotadora: Facsa.  
Empresa controladora: Intercontrol Levante, SA.  
Con los datos disponibles sobre esta estación es evidente que no se podría asumir la depuración de aguas del sector. Está prevista la construcción de una depuradora dentro del Sector Sant Jordi-Golf que garantice el servicio de depuración de aguas residuales, ya que la estación depuradora existente en el municipio no podría asumir la depuración de aguas en el sector. El caudal del proyecto de la misma es de 2.350 m³/día, suficiente para cubrir las necesidades de depuración del sector, estimadas en 1.869,84 m³/d.  
12. En cuanto a la recogida de residuos sólidos urbanos, habrá un incremento del volumen de residuos sólidos urbanos con la creación de las nuevas viviendas. Con plena ocupación se estima una población de 5500 personas, a razón de 2,5 personas por vivienda. La producción media es de 1,2 kg/habitante día por lo que el consumo anual sería de 660 Tm/año. Se estima una producción equivalente en la zona de sector terciario de 240 Tm/año en el supuesto más desfavorable. Esta población multiplicará prácticamente por 9 la actual de Sant Jordi, siendo necesario el modificar sustancialmente el servicio de recogida y de tratamiento de los residuos sólidos urbanos. Revisado el plan zonal de residuos para la Zona I, se observa que la población estimada para este proyecto supera el techo poblacional previsto en dicho plan. Asimismo, con motivo del Concierto Previo de Sant Jordi, de conformidad la Ley 9/2006, de evaluación de determinados planes y programas en el medio ambiente, se hizo consulta al Consorcio del Plan Zonal de la Zona 1 del PIR, el cual emitió informe, de fecha 11 de diciembre de 2006, en el que se indicaba que la ejecución de las instalaciones en las que se deberán tratar los residuos aún no se ha iniciado.   
13. El ámbito de la actuación que se propone se encuentra fuera de la zona de afección de todas las vías pecuarias existentes en el municipio. En cualquier caso se observará lo regulado en la Ley 3/1995.   
14. Según el EIA presentado no existen dentro del sector áreas de suelo forestal de protección, ni montes de utilidad pública ni montes gestionados por la Generalitat Valenciana.  
15. En la zona de estudio no existen espacios incluidos en la Red Natura 2000, como puedan ser zonas LIC, ZEPA o microrreservas de flora. Tampoco existen espacios naturales protegidos ni parajes naturales municipales. Las zonas LIC y ZEPA más cercanas son las correspondientes a la Tinença de Benifassà, ajena al sector.  
16. En cuanto a las zonas húmedas, protegidas por el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunitat Valenciana, todas son ajenas al sector. La más cercana es la correspondiente a la desembocadura del Riu de la Sénia, estando el límite del humedal bastante alejado del sector.  
Consideraciones jurídicas  
1. El PAI del Sector Sant Jordi-Golf, en el término municipal de Sant Jordi, pretende desarrollar una zona residencial de nueva creación no contemplada en el proyecto de delimitación de suelo urbano del municipio, adaptando el modelo edificatorio propuesto a los condicionantes urbanísticos y reglamentarios que derivan de la LRAU y el RPCV, y, habiendo aceptado la autoridad competente sustantiva dicha tramitación, procede la aplicación de lo dispuesto en la DT 2.ª de la LOTPP.   
2. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
3. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
4. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo lo descrito anteriormente, se emite la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Homologación y Plan Parcial Sant Jordi Golf del término municipal de Sant Jordi (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los siguientes condicionantes:  
1. Considerar el campo de golf previsto en la urbanización únicamente como un uso contemplado en la normativa urbanística del sector, no existiendo compromiso alguno sobre la tramitación posterior de dicho proyecto en lo que se refiere tanto a su viabilidad como a su distribución y requiriendo, para su aprobación definitiva, el procedimiento de evaluación de impacto ambiental establecido por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, así como por su desarrollo reglamentario, debiendo justificarse en dicho expediente la disponibilidad de recursos hídricos suficientes.  
2. Previo al inicio de las obras de urbanización, y así se dispondrá en las fichas de planeamiento del sector, se presentará ante la Comisión Territorial de Urbanismo la siguiente documentación:  
- Informe, en el sentido que resulte, regulado en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, que será evacuado por el organismo de cuenca correspondiente (Confederación Hidrográfica) relativo a la afección de la actuación al dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y de policía, la incidencia de la actuación en el régimen de corrientes y a la disponibilidad de recursos hídricos suficientes para atender el incremento de la demanda de agua que implique la actuación objeto de informe, tanto para el sector de estudio como para la obra de ampliación y mejora del vial de conexión. Asimismo, deberá haberse acreditado la cesión al Ayuntamiento del pozo Els Massos.  
- En cuanto a las obras de la red del suministro y abastecimiento de agua potable, deberá obtenerse el informe previo de la entidad concesionaria, tanto para la aprobación del proyecto de urbanización como para la recepción de las obras de urbanización.  
- Documentación técnica relativa a la depuradora prevista para el sector indicando las características técnicas, tipo de tratamiento establecido y caudal de diseño.   
- Certificado del Ayuntamiento en el que se determina la gestión de los RSU, indicando el volumen de residuos sólidos urbanos que supondrá el desarrollo del sector, el tratamiento que se recibirán y el destino final de los mismos, de conformidad con su correspondiente plan zonal.  
3. Antes de la recepción de la urbanización, y así se dispondrá en las fichas de planeamiento del sector, el Ayuntamiento de Sant Jordi será el encargado de:   
- Obtener, de acuerdo artículo 246.1 Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento de dominio público hidráulico (en adelante RDPH), la autorización emitida por la CHJ para el vertido para el agua depurada procedente de la EDAR, para el vertido a cauce de las aguas pluviales y para el vertido indirecto a las aguas subterráneas realizado mediante filtración a través del suelo o del subsuelo debido al riego del campo de golf.  
- Obtener de la CHJ la correspondiente concesión de reutilización de aguas depuradas con destino a riegos, de acuerdo a los artículos 104, 128 y 130 del RDPH.  
- Exigir a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
- Respecto a la gestión de los residuos sólidos urbanos, se solicitará un informe del Consorcio del Plan Zonal de la Zona 1 donde se certifique la capacidad de gestión de los residuos (Tn.) y del destino final de los mismos (complejo de valoración y eliminación), contrastando esa información con los volúmenes previstos de cara al desarrollo y ocupación residencial del sector «La Carrasca».   
Se indicarán, en su caso, las medidas necesarias a adoptar para asumir las desviaciones en las previsiones poblacionales de este plan zonal y los datos actuales relativos al grado de ejecución (%) de las instalaciones previstas en el citado plan, de los que resulta la capacidad aproximada de tratamiento y gestión de residuos (Tn.) a medio plazo.   
4. Previo a que se otorguen las licencias de ocupación de los usos residenciales en el sector, se comprobará que:  
- Las instalaciones de valorización y eliminación que garanticen la correcta gestión de los residuos estén en servicio.  
- La red de abastecimiento de agua esté en funcionamiento y que el agua presenta la calidad adecuada de acuerdo al RD 140/2003, de 7 de febrero, por el que se establecen los criterios sanitarios de la calidad del agua de consumo.  
- La EDAR está en condiciones de entrar en funcionamiento.   
5. Las medidas correctoras se completarán con los siguientes aspectos:  
- Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
- Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado  
- El sistema de riego deberá ser independiente de la red de suministro municipal, evitándose la creación de zonas verdes que exijan gran cantidad de agua, optándose preferiblemente por las especies autóctonas y/o los cítricos ya existentes.  
- Será necesaria la reposición de todos los servicios e infraestructuras de riegos afectados y funcionalmente necesarios por parte del urbanizador. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesan el sector y tienen una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
- La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas, dada la elevada calidad agraria de las mismas, y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto, a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización. Se definirá el lugar y las condiciones de almacenamiento del suelo eliminado, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones de humedad y sus características edáficas.  
- Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de los terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o de cualquier otro tipo de residuo.  
6. La vigilancia del cumplimiento por parte del titular del proyecto de las condiciones impuestas por la Agencia del Medio Ambiente corresponde al órgano con competencia sustantiva y a las Corporaciones Locales en el ejercicio de sus atribuciones legales, en virtud de lo dispuesto en el artículo 26 del Decreto 162/1990.  
  
Segundo  
Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas así como aquellas derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística de la modificación puntual, bien aquello relativo a la modificación en sí como en lo correspondiente a las posteriores fases de ejecución y funcionamiento.  
  
Tercero  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
  
Valencia, 15 de julio de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica  
Expediente: 307/2007 AIA.  
Título: Homologación y Plan Parcial San Rafael Golf.  
Promotor: Ayuntamiento de San Rafael del Río.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda. Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón.  
Localización: San Rafael del Río.  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto   
En el presente plan parcial se pretende modificar la clasificación de una superficie de 2.388.629 m² de suelo clasificado en las normas subsidiarias de San Rafael, como suelo no urbanizable común, suelo no urbanizable especialmente protegido de protección de cauce público y de un equipamiento comunitario para la ubicación de un tratamiento de residuos sólidos urbanos pasando a clasificarse como suelo urbanizable residencial.  
En el proyecto del Plan Parcial San Rafael Golf se propone la reclasificación de suelo no urbanizable a urbanizable, para la delimitación de un Sector en el que se prevé la construcción de un campo para la práctica del golf, de superficie 777.677 m², en torno a un conjunto residencial (2.700 viviendas); así como la construcción de una EDAR para la depuración de las aguas residuales generadas en el sector y una planta potabilizadora.   
Localización  
El sector se localiza al norte de la provincia de Castellón, lindando con la provincia de Tarragona.  
La zona de actuación limita, al norte con la carretera CV-10 al oeste con suelo no urbanizable; al este con suelo no urbanizable del Término Municipal de Canet lo Roig; al sur el sector limita con suelo no urbanizable de San Rafael en colindancia con el término municipal de Traiguera.  
Planeamiento vigente y propuesto  
Las Normas Subsidiarias de San Rafael, aprobadas en sesión de la Comisión Territorial de Urbanismo de 11 de abril de 1995, como suelo no urbanizable común, suelo no urbanizable especialmente protegido de protección de Cauce Público, existiendo un equipamiento comunitario para la ubicación de un tratamiento de residuos sólidos   
Ordenación prevista  
Las superficies de la reclasificación de suelo propuestas, son las que se indican en el cuadro que se muestra a continuación:   
  
  
  
Tramitación administrativa  
En fecha 17 de mayo de 2007, el servicio territorial de ordenación del territorio de Castellón, remitió el presente proyecto, incluyéndose el correspondiente estudio de impacto ambiental, proyecto de plan parcial de mejora y expediente administrativo municipal; incoándose el correspondiente expediente de evaluación ambiental.  
1. Información pública  
Según certificado del Ayuntamiento de San Rafael del Río de fecha 31 de julio de 2006, se sometió a información pública, la documentación correspondiente al Programa de Actuación Integrada del Sector San Rafael Golf en el término municipal de San Rafael del Río (Castellón); aprobado provisionalmente por el pleno extraordinario del Ayuntamiento el 30 de enero de 2.006.  
Habiéndose presentado tres alegaciones al contenido de la alternativa técnica, dos de ellas de carácter ambiental, cuyo contenido se resume a continuación.  
Alegación presentada por José Luis Ramos Segarra en nombre propio y en representación de la federación Ecologistas en Acción del País Valenciano solicitando la desestimación cuantos programas de actuación urbanística se hayan presentado o puedan presentarse en el futuro, que no cumplan:  
- Que la iniciativa de los particulares exceda del derecho a proponer un programa de gestión  
- Que contenga planes parciales de mejora que excedan de su finalidad modificando la estructura urbana establecida en el planeamiento  
- Que se tramiten mediante el procedimiento abreviado modificaciones del PGOU propias de una revisión del plan general.  
- Que por sus dimensiones (como el actual) implique un excesivo riesgo y no fomente la participación de los pequeños y mediano empresarios, además de implicar un fuerte impacto sobre el territorio  
- Que no cuente con concierto previo  
- Que no cumpla con la exigencia de publicidad de la Ley de Contratos de la Administración pública en la adjudicación de contrato de ejecución de proyecto de urbanización  
- Que no acredite haber realizado consultas urbanísticas con los afectados en fase de redacción técnica del programa.  
- Que no acredite haber notificado a los propietarios de los terrenos afectados expresamente  
- Que no acredite fehacientemente la disponibilidad de agua suficiente para la totalidad de la población prevista  
- Que no respete el uso y destino de las aguas el orden establecido en la Ley de Aguas y PNH  
- Que no contemple la conservación de bienes del patrimonio natural y cultural  
- Que no acredite la plena observancia de las determinaciones de la Cartografía Temática  
Alegación presentada por Oscar Esteller Benet actuando en representación de la Asociación Protectora de la Naturaleza Levantina - Ecologistas en Acción (APNAL-EA), solicitando la desestimación del programa de actuación integrada tras alegar (resumen):  
- El PAI San Rafael Golf se ampara en la LRAU hoy en día derogada  
- Se prevén reclasificar 2.388.629 m² de suelo no urbanizable, circunstancia que choca de frente con los postulados de la LRAU, ya que se corre un excesivo riesgo por todas las partes y se vulneran los artículos 5, 29, 33, etc.  
- Los suelos afectados por la actuación son no urbanizables común y de especial protección (cauces de barrancos), siendo su reclasificación contraria a la legislación vigente.  
- Consideramos insuficiente la cantidad de 20 días hábiles como plazo para presentar alegaciones, máxime cuando existen cientos de afectados y la documentación expuesta al público es extensa.  
- Se ha vulnerado el derecho a la libertad de información a los ciudadanos al no existir más que una copia (...)  
- La zona afectada por la actuación está formada fundamentalmente por cultivos de secano (olivo, almendro y algarrobo) que forman parte del extenso corredor ecológico formado por los términos municipales de Traiguera, La Jana, Canet lo Roig, Rosell, San Jordi y San Rafael del Río, y que conecta con la zona catalana de La Senia, La Galera, etc. Su importancia ecológica es crucial para millones de vertebrados que desarrollan todos sus ciclos vitales en estas zonas. Destaquemos como especial la importancia ornítica del lugar encontrándose en el mismo hábitat adecuado para el vital desarrollo de especies emblemáticas y protegidas como el aguilucho cenizo, numerosas rapaces, paseriformes, etc. Además la zona es frecuentada por varias especies de grandes carroñeros (buitres y alimoches fundamentalmente) que buscan alimento en la zona por la presencia aún de rebaños de ganado de ovino y caprino. Consideramos que el estudio de impacto ambiental elaborado no refleja adecuadamente la realidad biológica del entorno y es insuficiente para refrendar una actuación como la propuesta.  
- Respecto al patrimonio etnológico, arquitectónico y cultural rural, que es enorme dada la historia del municipio de San Rafael del Río, este no se puede estudiar ya que no hay inventario de la zona.  
- La actuación propuesta se encuentra a tan solo 5 km de otro PAI situado en el término municipal de Sant Jordi que ya tiene un campo de golf que absorbe las necesidades deportivas de buena parte de los municipios interiores del Baix Maestrat (...)  
- No se aporta estudio hidrológico ni autorizaciones de la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre la viabilidad hídrica de la actuación propuesta (...). Se infringe la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje (LOTPP). Tampoco se cumple el Plan Hidrológico de la Cuenca del Júcar aprobado en el Real Decreto 1664/1998 de 24 julio que en su artículo califica el riego de los campos de golf como uso de agua recreativo.  
En respuesta a dichas alegaciones se emiten dos informes técnicos en los que se desestiman las alegaciones presentadas.  
Posteriormente, según se desprende de Certificado suscrito por la Secretaria del Ayuntamiento de San Rafael del Río, con el visto bueno del alcalde de la localidad, de fecha 31 de julio de 2006, el Pleno del Ayuntamiento, en sesión extraordinaria, aprobó provisionalmente y adjudico el Programa para el Desarrollo de la Actuación Integrada de la Unidad de Ejecución Única del Sector San Rafael Golf.   
2. Requerimiento de información o documentación complementaria  
En fecha 18 de junio de 2007 se solicitó copia de la resolución al Concierto Previo al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial. Dicho documento fue remitido el 28 de junio de 2007.  
El 22 de agosto de 2007 se realiza una solicitud de ampliación de documentación en la que se requería la subsanación al menos de los siguientes puntos:  
La documentación deberá ajustarse en su totalidad a lo dispuesto en la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje y en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable.  
Se deberá aportar la documentación debidamente diligenciada, en formato adecuado y con una calidad suficiente en su redacción de manera que sea posible su estudio.  
Asimismo deberán aportarse todos aquellos informes que, en cumplimiento de la legislación vigente, sean exigibles, como mínimo:  
Informe emitido por la CHJ sobre actos y planes que afecten al régimen de aprovechamiento de las aguas continentales o a los usos permitidos en terrenos de dominio público hidráulico y en sus zonas de servidumbre y policía, o que comporten nuevas demandas de recursos hídricos.  
Certificado emitido por la empresa gestora de la instalación de eliminación de residuos sólidos urbanos e inertes que justifique la capacidad de absorción por parte de ésta del incremento de RSU e RSI que el desarrollo del nuevo Sector producirá. Se deberá resolver satisfactoriamente la gestión de los residuos de acuerdo a las previsiones del Plan Zonal de la Zona I del PIR.  
Justificación de la capacidad de las instalaciones de tratamiento de las aguas residuales para tratar el incremento del volumen derivado del desarrollo urbanístico propuesto. En especial, la suficiencia de las infraestructuras de depuración y efectiva conexión. Se aportará el certificado que justifique la capacidad de depuración de la EDAR en la que este previsto el tratamiento de las aguas residuales o si se requerirá una ampliación de la misma o la creación de nuevas infraestructuras  
Consulta sobre posible afección a vías pecuarias a la Unidad de Vías Pecuarias de los servicios territoriales de Medio ambiente.  
Se solicita además la remisión de la documentación del concierto previo.  
En respuesta al requerimiento se reciben diversos aportes de documentación, en fechas 1 de octubre, 13 de noviembre y 1 de febrero tras analizar la información, el 12 de febrero de 2008 se realiza un nuevo requerimiento de documentación cuyo contenido se resume a continuación:  
Referente a la documentación presentada cabe indicar:  
- En el estudio de impacto ambiental presentado se indica la existencia de poblaciones de avifauna importante. Asimismo se indica que el EsIA se encuentra inconcluso a falta de presentar los resultados de los estudios de fauna una vez completados. No es posible pues, evaluar la posible afección de la actuación a especies que cuenten con algún grado de protección. Se aportará el estudio de impacto ambiental actualizado con los estudios de fauna finalizados teniendo en cuenta los resultados obtenidos al menos durante la primavera de 2.006  
- El informe del alcalde presidente del Ayuntamiento de San Rafael del Río sobre la suficiencia de la infraestructura necesaria para la depuración de las aguas residuales prevista por la actuación no constituye el certificado requerido sobre la suficiencia de estas instalaciones, que deberá ser emitido por la empresa o entidad encargada de la explotación de la instalación de depuración de las aguas residuales municipales. En el supuesto de que la gestión de las aguas residuales urbanas sea directa por parte del Ayuntamiento, el escrito de alcaldía deberá ir apoyado en informe del técnico competente.  
- El certificado emitido por la empresa adjudicataria de la gestión de los RSU municipales no concluye sobre la suficiencia de la capacidad de gestión y tratamiento de los residuos que se generarán derivados de la actuación. Se deberá aportar informe que certifique dicha suficiencia.  
- El informe emitido por el alcalde presidente sobre el trámite de información pública debe ampliarse con un certificado suscrito por el fedatario público del Ayuntamiento, es decir el secretario de la Corporación Municipal.   
En fecha 1 de febrero de 2.008 se recibe un segundo aporte de documentación.  
En esta documentación se indica que se adjunta un estudio de paisaje como justificación a diferentes afecciones ambientales y paisajísticas. Dicho documento no consta entre la documentación aportada por lo que no es posible su evaluación. Deberá aportarse.  
Se indica asimismo que la justificación de la disponibilidad de recurso hídrico fue presentada en un aporte de documentación anterior. A este respecto cabe indicar que el informe aportado en octubre de 2007, no constituye justificación alguna de dicha disponibilidad, consistiendo en un informe del Alcalde Presidente del Ayuntamiento de San Rafael en el que se indica que ha sido solicitado dicho informe a la Confederación Hidrográfica del Júcar y que no se ha producido contestación alguna hasta la fecha del escrito.  
Como respuesta a este segundo requerimiento se recibe el 25 de marzo de 2008 la siguiente documentación:  
- Anejo al estudio de impacto relativo a estudio de fauna.  
- Estudio de paisaje.  
- Informe técnico sobre suficiencia infraestructura aguas residuales.  
- Informe empresa adjudicataria de los RSU.  
- Certificado municipal sobre trámite de información al público del programa.  
- Certificado acuerdo municipal relativo a la solicitud de concesión de aguas subterráneas.  
- Copia de la solicitud de concesión de aguas.  
Tras el estudio de dicha documentación se realiza nuevos requerimientos de documentación, en fecha 2 de abril de 2008 se solicita la remisión del estudio de impacto ambiental autorizado por parte del Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental.  
En fecha 17 de abril se requiere:  
Con el fin de solventar las carencias descritas, se requiere el aporte de la siguiente documentación:  
1. La documentación técnica deberá ajustarse a las exigencias legales y contar con la calidad suficiente que permita su evaluación. Se deberá justificar el cumplimiento de los Criterios de Ordenación del Territorio dispuestos en la LOTPP.  
2. Deberá tenerse en cuenta en la ordenación del sector la existencia de cauces clasificados en la legislación vigente como suelo no urbanizable de protección de cauces que deberán ser clasificados como suelo no urbanizable protegido y adaptar la documentación a esta circunstancia. Asimismo se realizará una caracterización del territorio acorde con la situación actual.  
3. Se deberá justificar la capacidad de las instalaciones de tratamiento de las aguas residuales para tratar el incremento del volumen derivado del desarrollo urbanístico propuesto. En especial, la suficiencia de las infraestructuras de depuración y efectiva conexión. Se aportará el certificado que justifique la capacidad de depuración de la EDAR en la que este previsto el tratamiento de las aguas residuales o informe de viabilidad de la entidad de saneamiento si se requiere una ampliación de la misma o la creación de nuevas infraestructuras.  
4. Se justificará la suficiencia de recursos hídricos en cantidad y calidad suficiente mediante un informe al respecto del organismo de cuenca correspondiente o bien un informe de la empresa que gestiona el servicio de suministro de agua potable en la población con un contenido que tiene carácter de mínimo y, que es el siguiente:  
- Estudio de la población prevista por la actuación, y, el cálculo de necesidades hídricas para abastecimiento y riego.  
- Origen del agua, identificación de los pozos, titularidad, así como la autorización o concesión otorgada por el organismo de cuenca, e, inscripción en los registros correspondientes.  
- Disponibilidad presente y futura de los recursos.  
- Aforo, para saber la cantidad de agua y la previsión del artículo 52.2 del Texto Refundido de la Ley de Aguas y artículo 84 de su Reglamento, según se sobrepasen o no los 7.000 m³ de volumen anual.  
- Calidad de las aguas, teniendo en cuenta si son para el consumo humano. La calidad del suministro humano, en el fondo, determinará la cantidad de agua disponible para este uso esencial. El artículo 40.1.a) del Decreto 67/2006, se remite al Real Decreto 140/2003, de 7 de febrero, desarrollando en la Orden SCO/1 591/2005, de 30 de mayo, sobre el Sistema de Información Nacional de Agua de Consumo y, el Plan de Autocontrol aprobados por las autoridades sanitarias. La normativa sobre la calidad de las aguas en la Comunitat Valenciana ha sido desarrollada por Decreto 58/2006, de 5 de mayo, del Consell, por el que se desarrolla, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, el Real Decreto 140/2003, de 7 de febrero, por el que se establecen los criterios sanitarios de la calidad del agua de consumo humano.  
- Necesidad o no de tratamiento.  
- Necesidad o no de hacer obras de infraestructura.  
Al informe se adjuntarán, como anexos, cuantos certificados o documentos justificativos resulten de interés.   
5. Se deberá aportar documentación con las características básicas técnicas y constructivas de la Estación depuradora de aguas residuales y de la estación potabilizadora previstas.  
6. Se aportará certificado emitido por la empresa gestora de la instalación de eliminación de residuos sólidos urbanos e inertes que certifique la capacidad de absorción por parte de ésta del incremento de RSU que el desarrollo del nuevo plan parcial producirá. Se deberá resolver satisfactoriamente la gestión de los residuos de acuerdo a las previsiones del Plan Zonal de la Zona I del PIR.  
7. Se remitirá copia de la documentación de concierto previo, requerida por primera vez el 30 de julio de 2.007.  
8. Con relación al estudio acústico, el informe recibido ha motivado la remisión a los servicios territoriales de la solicitud de su ampliación, en fecha 27 de febrero de 2008, se reitera dicho requerimiento, así como el realizado en fecha 12 de febrero referente al estudio de impacto ambiental aprobado por la Dirección General de Patrimonio.  
Se comunica que se han solicitado informes a los servicios de Apoyo Técnico, al servicio de Gestión Forestal y al servicio de Conservación de la Biodiversidad. El resultado de dichos informes, en especial en lo referente a posibles requerimientos de ampliación de documentación le será remitido en cuanto se reciban.  
Los proyectos de las instalaciones auxiliares no descritas en la documentación presentada deberán someterse al trámite de evaluación de impacto ambiental, si procede, en especial la estación depuradora de aguas residuales, la estación potabilizadora y el campo de golf.  
El día 21 de abril de 2008 se presenta la siguiente documentación:  
- Concierto Previo de San Rafael en CD.  
- Anteproyecto de urbanización del PAI San Rafael Golf.  
- Plano en A3 del saneamiento correspondiente al proyecto de urbanización.  
- Informe del técnico competente respecto al sistema de depuración del PAI.  
- Plano referido al suelo urbanizable protegido de protección de cauce público con arreglo al documento de concierto previo.  
- Documento de justificación del cumplimiento de la Ley del Golf.  
- Conclusión técnica respecto a los estudios de fauna anejos al EsIA.  
- Corrección de errores del documento de impactos del EsIA.  
- Corrección de errores de la caracterización del territorio.  
- Comentario respecto a los recursos hídricos.  
El día 21 de mayo el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio remite nueva documentación aportada por el ayuntamiento consistente en:  
a) Informe del Ayuntamiento de San Rafael firmado por J. Domingo Giner Beltrán realizando diversas consideraciones respecto al requerimiento realizado por este servicio.  
b) Copia de la solicitud de la concesión de aguas subterráneas para abastecimiento de población solicitada por el Ayuntamiento o Concesionario del Servicio, presentada a la Confederación Hidrográfica del Júcar el 18 de abril de 2007, junto a copia parcial del proyecto presentado.  
c) Informe del alcalde presidente del Ayuntamiento de San Rafael del Río en el que tras diversas consideraciones, se estima :  
- (...) que no existe problema alguna para disponer de suministro de agua en cantidad y calidad suficiente para satisfacer la demanda de agua ocasionada por el incremento poblacional en uso residencial y en uso terciario derivado del PAI denominado San Rafael Golf aprobado provisionalmente por el pleno del Ayuntamiento de San Rafael del Río.  
En fecha 1 de julio de 2008 el Ayuntamiento de San Rafael del Río remite la siguiente documentación:  
- Informe de los técnicos redactores del estudio específico de avifauna   
- Plano de calificación del suelo y asignación de usos urbanísticos y plano de afecciones donde se califican como suelo no urbanizable protegido los cauces.  
- Documento de justificación del cumplimiento de la Ley 9/2006, de 5 de diciembre, Reguladora de Campos de Golf de la Comunitat Valenciana.  
- Certificado de la secretaria del Ayuntamiento de San Rafael del Río en el que se indica que la parcela que se reservaba en las Normas Subsidiarias de Planeamiento para la Eventual Implantación del Tratamiento de Residuos Sólidos Urbanos, nunca ha sido utilizada para tal fin. Se indica asimismo que en el concierto previo, informado por la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón en febrero de 2006, no se contempla la reserva de dicho suelo.  
- Informe de la secretaria del Ayuntamiento de San Rafael del Río, en relación con la concesión de aguas subterráneas para el abastecimiento a la población solicitada ante la CHJ en abril de 2007.  
- Carta del urbanizador legal del PAI al sr. alcalde presidente de San Rafael del Río, en la que se indica, entre otras cosas:  
- Respecto a las especies vegetales que poblarán las zonas verdes, consistirán en: olivo, romero, tomillo, espliego y salvia. Todas estas especies no necesitan riego para su mantenimiento.  
- Respecto a la parcela existente al otro lado de la carretera propiedad de la Diputación de Castellón, con arreglo al planeamiento previsto es de cesión obligatoria y gratuita a favor del Ayuntamiento de San Rafael del Río, sin que se actúe en cuanto a obras de urbanización sobre la misma.   
La adecuación de la información aportada respecto a la solicitada se realizará a lo largo de la presente declaración y su condicionado.  
Informes sectoriales  
1. Informe del Servicio de Patrimonio arquitectónico y Medioambiental de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia. Constituyendo el informe vinculante legalmente previsto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano y cuyo contenido se resume a continuación:  
Realizada la prospección arqueológica no se localizaron restos arqueológicos ni yacimientos. Tampoco se conocen en la zona objeto del plan parcial bien cultural de interés arquitectónico relevante. No obstante si en el transcurso de las obras apareciesen bienes muebles o inmuebles se deberá comunicar de inmediato a los servicios territoriales de Cultura de Castellón para establecer las medidas correctoras que en su caso resulten procedentes.   
Desde la consideración del patrimonio etnológico en el presente anejo se incorpora un CD con 103 fichas etnológicas, según el modelo de esta Dirección General, con croquis y documentación gráfica abundante. En cuanto a las incidencias sobre el patrimonio etnológico se indican nuevas medidas correctoras que son las siguientes:  
- Se deberá adaptar el proyecto urbanístico para integrar el complejo de Canet.  
- Integración de las cabañas de piedra en seco 1 y 2 de planta compleja.  
Se consideran adecuadas las medidas correctoras, debiendo poner en valor dichos elementos, sobre todo el complejo de Canet, un magnífico molino necesitado de restauración. Con todo se recomienda hacer el esfuerzo máximo para integrar y salvar alguna cabaña más de las citadas, además de utilizar la piedra en seco, tan típica en esta zona para cualquiera de las obras de muros, jardinería y otros que se vayan a realizar en dicho plan parcial.  
2. Informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico respecto al estudio acústico incluido en la Homologación y Plan Parcial San Rafael Golf. Que concluye:   
Una vez revisado el contenido del estudio acústico remitido, y teniendo en cuenta lo especificado en este informe, este estudio deberá completarse ajustándose al contenido mínimo que se establece en el Decreto 104/2006, de 14 de julio, de planificación y gestión en materia de contaminación acústica. Asimismo, la modelización del ruido producido por las actividades e infraestructuras previstas, se realizarán según los modelos recomendados en la Directiva 2002/49/CEE o los adoptados como oficiales por el Gobierno y deberá hacerse distinción entre el horario diurno y el nocturno a la hora de considerar los niveles sonoros.  
En fecha 12 de febrero de 2008 se remite copia de este informe a los servicios territoriales solicitando su colaboración para requerir al promotor la subsanación de las deficiencias detectadas.  
3. Informe del jefe de la Sección Forestal sobre el plano adjuntado del PAI San Rafael Golf de que se informa:  
En dicho plano sobre fotografía en color, se aprecia dibujado el perímetro del PAI san Rafael Golf, y grafiada y colindante al sudeste del perímetro del mismo y acotada en el ámbito de anchura legal y necesaria de 75.22 m con que fue clasificada por OM-5/10/1972, la Cañada Real del Ligallo, cuyo eje longitudinal central es el del camino de Molino Roca, como consta en la descripción de su trazado en el proyecto de clasificación.  
4. Informe del alcalde presidente de Sant Rafael del Río de fecha 11 de septiembre de 2007 en el que se informa que :  
En las obras de urbanización correspondiente al PAI denominado Sant Rafael Golf, se encuentra prevista la realización con cargo a la actuación de la infraestructura necesaria respecto a la depuración de aguas residuales (EDAR) suficientes para tratar el incremento del volumen derivado del desarrollo urbanístico propuesto con carácter suficiente, no mermando en modo alguno la capacidad de depuración del resto del agua residencial o industrial del término municipal, estando prevista su reutilización previo el tratamiento terciario necesario, para el riego del campo de golf y zonas verdes de la actuación.  
5. Informe del alcalde presidente del Ayuntamiento de Sant Rafael del Río de fecha 11 de septiembre de 2007, en el que se informa que en fecha 13 de febrero de 2007 se remitió proyecto técnico a la Confederación Hidrográfica del Júcar solicitando el informe favorable respecto a:  
- Afección a cauces y zonas de dominio público hidráulico, así como afecciones en materia de riesgos de inundación.  
- Disponibilidad de recursos hídricos, tanto para el abastecimiento de las zonas residenciales como para el riego de las instalaciones del campo de golf  
- En relación con los riesgos de inundabilidad e incidencia en el régimen de corrientes.  
- Puntos de vertido  
Asimismo se informa que pese al tiempo transcurrido no le consta al Ayuntamiento se haya producido respuesta.  
6. Certificado de la empresa TETma como explotadora del vertedero controlado de residuos sólidos inertes de la cantera de la Torreta en Castellón en el que se indica la capacidad de tratamiento de los residuos sólidos inertes procedentes de la construcción de las aproximadamente 2000 viviendas generadas por la actuación.  
7. Certificado de la empresa TETma como adjudicataria de la gestión de los residuos sólidos urbanos municipales de San Rafael del Río, en el que se certifica que es la empresa adjudicataria que realiza la recogida de RSU's; que en la actualidad son trasladados al vertedero de Tales y que no se conoce problemática de capacidad de esta instalación en la actualidad; diversas consideraciones sobre otras instalaciones de tratamiento en funcionamiento o previstas.  
8. Servicio de Gestión Forestal en fecha 17 de marzo de 2008, en respuesta a la consulta realizada se informa que:  
- La ordenación propuesta afecta en parte a terreno forestal catalogado como tal por el Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana, en concreto se trata de dos manchas de terreno forestal situadas en la parte sureste del sector. (...).  
- Al este del sector discurre el camino del Molino de la Roca, eje en dicho lugar, de la vía pecuaria n.º 1 denominada Cañada Real del Gallo de la Clasificación de las Vías Pecuarias de Traiguera (incluye a San Rafael del Río),aprobada por Orden Ministerial de 5 de octubre de 1972. La citada vía está clasificada con una anchura de 75,22 metros.  
En los planos de ordenación del PAI, concretamente el de calificación del suelo y asignación de usos urbanísticos, el camino del Molino de la Roca se ha representado fuera del límite del mismo, aunque a una distancia máxima de 5 metros.  
En consecuencia, en cuanto al terreno forestal la actuación no afecta a vegetación de especial interés en la Comunitat Valenciana. En cuanto a la afección a vías pecuarias, el ámbito del PAI deberá respetar y dejar fuera 37.61 m. (mitad de la anchura) de la vía pecuaria afectada contados desde el eje de la vía pecuaria.  
9. Entitat de Sanejament d'aigües (EPSAR).  
En fecha 2 de mayo de 2008 se recibe informe cuyo contenido se resume a continuación.  
(...) le informamos que ni el agente urbanizador ni el ayuntamiento de San Rafael del río han solicitado la conexión a ningún sistema de saneamiento y depuración perteneciente a la Generalitat Valenciana; ni tampoco han presentado un proyecto de EDAR privada para su supervisión por esta Entidad de Saneamiento.  
Por otro lado, se tiene constancia de que el agente urbanizador pretende construir una EDAR privada que no conectaría a un sistema público. El agente urbanizador solventa su saneamiento y depuración según la legislación vigente, por lo que en la fase actual no tiene obligación legal de ponerse en contacto con esta Entidad de Saneamiento, entonces corresponderá a esa Dirección General comprobar que la instalación a construir cumple con los requisitos medioambientales legales.  
10- Servicio de Biodiversidad  
En fecha 21 de mayo de 2008 el servicio de Biodiversidad remite informe relativo a los datos faunísticos incluidos en el anejo al estudio de impacto ambiental: estudio de fauna aportado por JLF Ingeniería en relación con el PAI San Rafael Golf, que indica:  
Visto el anejo al estudio de impacto ambiental: estudio de fauna aportado, se considera que los datos referidos a las distintas especies que aparecen reflejadas en el citado estudio de fauna son correctos a nivel técnico.  
No obstante, se recuerda que en las proximidades de la zona incluida en dicho PAI se sitúan territorios de nidificación del aguilucho cenizo (Circus pygargus), especie que no ha sido contemplada en el antes citado estudio. Hay que tener en cuenta que la misma se encuentra incluida en el Catalogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazada (Decreto 32/2004, de 27 de febrero) como vulnerable.  
Consultado dicho servicio sobre el posible impacto de la actuación sobre el aguilucho, se informó en fecha 7 de julio de 2008:  
Los nidos más próximos a dicha actuación urbanística se localizaron en 2007 a 1.4 y 1.8 km de su perímetro más próximo.  
Dada la relativa lejanía de estos puntos de nidificación, no se verían afectados por la actuación. Por otra parte, la existencia de hábitat de alimentación suficiente en las proximidades de los nidos, no es previsible una afección importante a sus áreas de campeo.   
En estas condiciones se considera suficiente la propuesta del promotor, estableciendo un seguimiento de la posible utilización por parte de la especie de los terrenos seleccionados para el PAI, de forma que la detección de nuevas zonas de nidificación en su interior condicionaría la ejecución de la nueva obra.  
11. EPSAR  
En fecha 3 de junio de 2008 se recibe informe en respuesta a consulta realizada por el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica, en el que se indica:  
En la documentación presentada por el solicitante se indica que se constuirá una EDAR para dar servicio al desarrollo urbanístico de referencia con calidad de tratamiento suficiente como para reutilizar las aguas para riego en el mismo desarrollo.  
Teniendo en cuenta lo anteriormente citado, no procede que esta entidad emita informe alguno sobre la capacidad del saneamiento y depuración de San Rafael de Río, para admitir los caudales de referencia.  
Por otra parte, en el caso de que el urbanizador decidiese ceder la nueva EDAR al Ayuntamiento de San Rafael del Río y este posteriormente determine ceder la gestión a la Entidad de Saneamiento de Aguas, esta Entidad deberá proceder a la supervisión del diseño de la citada depuradora, y se deberá tener en cuenta las siguientes consideraciones en el diseño y ejecución de las instalaciones:  
- (...) Deberá establecerse el oportuno convenio entre la Entidad de Saneamiento de Aguas y el Ayuntamiento de San Rafael del Río.  
- Puesto que se desconoce el punto de vertido del efluente de salida de la EDAR, le informamos que deberán atender a lo estipulado en la legislación vigente en cuestión de vertido de aguas residuales a cauce público. A este respecto deberán obtener la autorización de los organismos competentes, entre otros de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Finalmente, y atendiendo a las condiciones técnicas de la instalación que se establezcan en el proyecto de la nueva EDAR, se determinarán dos zonas indispensables para su correcto desarrollo: un área de reserva contigua a la instalación para futuras ampliaciones o mejoras y una zona de servidumbre de protección que posibilite la minimización de las afecciones referidas a ruidos, olores e integración paisajística, atendiendo a la normativa sectorial aplicable.  
12. Servicio de Apoyo Técnico de la Dirección general de Paisaje  
En fecha 18 de abril se recibe en este servicio informe referente al expediente objeto de declaración, la conclusión de dicho informe es: «por la fecha de información pública del expediente de referencia no es necesario que se acompañe instrumento de paisaje, por lo que no cabe emitir informe al respecto».  
Se ha solicitado de nuevo informe a dicho servicio, según lo establecido en la disposición transitoria 2.ª y 3.ª de la Ley 9/2006 de 5 de diciembre reguladora de campos de golf.   
El 14 de julio de 2008 se recibe informe en el que se concluye: «resulta imposible emitir informe conforme a la Ley 9/2006, dado que el Estudio de Paisaje presentado no incluye documentación relativa al campo de golf, ni gráfica, ni justificativa, de la integración paisajística de la actuación.»  
Afecciones legales  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicada por la COPUT, CTV y PATRICOVA, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.   
2. Vías pecuarias  
Según los datos consultados la ordenación propuesta afecta a la vía pecuaria denominada Cañada real del Gallo, de una anchura legal de 75.22 metros, cuya clasificación dentro del término municipal de Traiguera (Valencia) fue aprobada por Orden Ministerial de 5 de octubre de 1972.  
Deberá adecuarse conforme a la dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias y al condicionante establecido en el informe del Servicio de Gestión forestal, en el cual se exige que el ámbito del PAI deberá respetar y dejar fuera 37.61 m de la vía pecuaria afectada contados desde su eje.  
3. Ramblas y cauces  
Por el ámbito de actuación discurren tres barrancos, el barranco de Cameu y otros dos cauces sin nombre definido que vierten al barranco de la Figuereta.  
Por ello, deberán entenderse sujetos a lo dispuesto en el artículo 4 de la Ley 10/2004, de la Generalitat Valenciana, del Suelo No Urbanizable, el artículo 6 del Texto Refundido de la Ley de Aguas y en el artículo 9 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico  
4. Patrimonio cultural  
Según informe favorable del jefe del Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental, no se han localizado restos arqueológicos ni yacimientos. Si se han de considerar diversos elementos existentes del patrimonio etnológico y adoptar una serie de medidas transcritas en los condicionantes de la presente declaración.  
Deberá atenderse a lo dispuesto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
5. Infraestructuras de transporte.  
La infraestructura más próxima localizada es la carretera CV-100 que limita al norte con el Sector.  
En el documento de homologación se identifica como elemento perteneciente a la red estructural la nueva autovía CV-10, que según se indica está en fase de proyecto.  
Deberán respetarse las zonas de protección y de dominio público por afección de viales expuestas en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunitat Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa, y de Organización de la Generalitat Valenciana.  
6. Suelo forestal  
El Sector presenta dos manchas de terreno forestal situadas en su parte sureste, que según el inventario de suelo forestal está clasificado como suelo forestal coscojar.  
Los dos núcleos de terreno forestal afectados corresponden a terrenos de cultivo de olivar abandonados que se encuentran actualmente invadidos por especies forestales, presentando la asociación Querco cocciferae - Pistacietum lentisci  
Deberá atenderse a la normativa sectorial aplicable.  
Consideraciones ambientales   
El ámbito de estudio presenta la morfología típica de la Plana de Vinaroz, lugar donde se ubica. Cuenta con una fisiografía plana interrumpida por los abarrancamientos existentes producidos por cursos fluviales y ramblas. Los materiales que componen la zona son del cuaternario y proceden de abanicos aluviales antiguos.   
La zona presenta un riesgo de erosión bajo que pasa a ser moderado potencialmente, no detectándose riesgos de deslizamiento o colapso. El grado de sismicidad es muy bajo por lo que no presenta riesgo sísmico.  
El riesgo de vulnerabilidad del acuífero a la contaminación es alto debido a la porosidad de los materiales. Respecto a esto se propone la realización de análisis periódicos en las aguas excedentes de riego y lluvia. Éstas serán recogidas por el sistema de drenaje del campo de golf cuyas tuberías se conectarán a arquetas que permitan la recogida de dichas muestras. Estas medidas serán evaluadas en la evaluación ambiental del proyecto del campo de golf.  
La capacidad de uso del suelo es elevada. En el ámbito de actuación se asigna un uso agrícola con olivares de secano con pequeñas manchas de suelo forestal con coscojar. No aparecen áreas degradadas o relieves deteriorados.  
La vegetación natural de la zona ha desaparecido prácticamente siendo sustituida por cultivos de secano, olivos y almendros principalmente, y algunos ejemplares de algarrobo, existiendo dos pequeñas manchas de suelo forestal al sureste del sector y en la zona dedicada a equipamientos al norte de la CV-10.   
Según se indica en el EsIA no se observan especies catalogadas como protegidas en el programa sobre flora amenazada, ni la existencia de ningún lugar de interés comunitario (LIC) ni ninguna microrreserva de flora. No se encuentra ninguna especie catalogada en el Catalogo nacional de Especies Amenazadas como en peligro de extinción ni como de interés especial en el anexo I y II respectivamente.  
Si existen en la zona hábitats catalogados, en la zona norte lindando con el río Cenia y en la parte sudeste del sector.  
Las áreas forestales que se encuentran en el ámbito no han sufrido incendios.  
La fauna de la zona merece realizar un estudio aparte, según se indica en el EsIA, por la importancia que se supone a la avifauna del lugar. Realizado dicho estudio se solicitó ampliación al informar el Servicio de Conservación de Biodiversidad que debía tenerse en cuenta la existencia de aguilucho cenizo en las proximidades  
Finalmente dicho servicio considera suficientes las medidas propuestas por el promotor que deberá realizar un seguimiento de la posible utilización de la zona por dicha especie.  
En estas condiciones se considera suficiente la propuesta del promotor, estableciendo un seguimiento de la posible utilización por parte de la especie de los terrenos seleccionados para el PAI, de forma que la detección de nuevas zonas de nidificación en su interior condicionarían la ejecución de la nueva obra.  
Referente a las necesidades hídricas en el EsIA se estima que el aumento de población de unos 8.100 habitantes de carácter estacional supondrá un consumo de agua potable de 991.492,74 m³ anuales, que se repartirá entre las zonas residenciales, el sector terciario y los servicios dotacionales.  
El caudal de agua no potable necesario para el riego de zonas verdes y jardines se estima en 388.237,53 m³, según se indica este caudal procederá del efluente de la depuradora con que contará el sector.  
Para la justificación de la disponibilidad de recursos hídricos se aporta diferente documentación.   
En la actualidad el municipio de San Rafael se abastece del manantial de Sant Pere con una concesión de 2.5 l/seg que comparte con los municipios de rosell y Ulldecona, según se indica en el proyecto que acompaña a la solicitud de concesión de aguas subterráneas para abastecimiento presentada el 18 de abril de 2007.   
Como justificación de la necesidad de la actuación solicitada se indica que en la actualidad el municipio tiene problemas de abastecimiento que podrán ser resueltos con la concesión del pozo solicitado ubicado en la partida de Hostalets y con un volumen máximo anual solicitado de 600.000 m³ y un caudal punta de 28 l/seg. En la actualidad, según informe de la secretaria del Ayuntamiento esta concesión sigue en trámite.  
En otro aporte de documentación, el alcalde-presidente del Ayuntamiento de San Rafael, entidad que realiza por gestión directa el suministro de agua potable al municipio, informa que el citado ayuntamiento es titular de la captación de agua indicada anteriormente, que el citado pozo es capaz de suministrar en condiciones adecuadas de calidad sanitaria un caudal de 28 l/seg, que se encuentra en tramitación la correspondiente concesión, que se encuentran ejecutadas obras de sondeo e infraestructura hidráulica y las restantes hasta la población solicitada (8000 habitantes) se harán a cargo del sector, por lo que se estima que no existe problema alguno para disponer de suministro de agua en cantidad y calidad suficiente para satisfacer la demanda de agua ocasionada por el incremento poblacional en uso residencial y en uso terciario derivado del PAI denominado San Rafael aprobado provisionalmente por el pleno del Ayuntamiento de San Rafael del Río.  
No se presenta informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar pronunciándose al respecto.  
Dado que, tanto el riego de las zonas ajardinadas como del campo de golf se efectuará con agua reciclada y no se prevé en ningún caso suministro de agua para riego de otra procedencia que no sea agua reutilizada, no se procederá al riego de las zonas ajardinadas y del campo de golf hasta que no se consolide la urbanización y se disponga de caudales de agua depurada.  
Uno de los aspectos ambientales más destacables es la existencia en el ámbito de actuación de 3 cauces de barrancos que no han sido tenidos en cuenta ni en la descripción de la hidrología superficial en el estudio de impacto ambiental ni en las afecciones sectoriales.  
No se aporta el informe de Confederación Hidrográfica del Júcar sobre afección al dominio público hidráulico o a las zonas de afección de servidumbre y policía de los barrancos existentes y que no se encuentran identificados en el EsIA.  
Tal y como se establece en los artículos 2 y 6 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, pertenecen al dominio público hidráulico los cauces de corrientes naturales, ya sean continuas o discontinuas. Estos cauces se encuentran protegidos por una franja lateral de 5 metros de anchura, que constituye la zona de servidumbre, y por una faja lateral de 100 metros de anchura, que conforma la zona de policía.  
Por ello, la mencionada zona de servidumbre se debe mantener expedita, quedando supeditada la ejecución de cualquier actuación prevista en la zona de policía a la obtención de autorización administrativa por parte del organismo de cuenca, tal y como se establece en el artículo 9 del Reglamento de Dominio Público Hidráulico, (RD 849/1986).  
Asimismo, en virtud de lo establecido en el artículo 132 de la Constitución Española y los artículos 2 y 4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, todo suelo perteneciente a Dominio Público Hidráulico es inalienable, imprescriptible e inembargable y como tal, debe quedar al margen de todo proceso de urbanización, clasificándose como suelo no urbanizable de especial protección (artículo 4 de la Ley 10/2004, de la Generalitat Valenciana, del Suelo No Urbanizable).  
En la documentación aportada a lo largo de la tramitación del expediente se aporta un plano en el que se indica la nueva calificación del suelo y asignación de usos urbanísticos. No se considera adecuado el detalle proporcionado ni se aporta autorización del organismo de cuenca correspondiente a las actuaciones realizar en la zona de policía, que consisten en gran parte del trazado en edificaciones ya sea unifamiliar o plurifamiliar.  
Respecto al sistema de evacuación de aguas pluviales que, según se indica en el anteproyecto de urbanización, verterá a los cauces existentes. Se deberá obtener pues autorización para dicho vertido por parte del organismo de cuenca (art 9 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico RD849/1986).  
Respecto a las aguas residuales generadas por el sector se estima un caudal de 2.173,13 m³ diarios para una población de 8.100 habitantes, lo que supone un caudal de 793.194,19 m³ anuales a tratar por la estación depuradora prevista. El caudal de proyecto de esta nueva EDAR es de 2.585 m³/día. Se indica en el EsIA que la red de saneamiento será separativa separando los caudales residuales de los pluviales.  
A este respecto se recuerda que, el vertido de aguas residuales precisa autorización administrativa previa del organismo de cuenca competente (artículo 100 del Texto Refundido de la Ley de Aguas). Por otro lado, para la reutilización del efluente se requiere autorización o concesión otorgada por esta Confederación, como se ha explicado anteriormente.  
Respecto a la producción de residuos sólidos urbanos se estima en el EsIA una producción anual de 1.258,64 Tm que, según certificado de la empresa que tiene contratada la recogida y transporte de los RSU's, no suponen un problema de gestión.  
La ordenación propuesta afecta a la vía pecuaria denominada Cañada Real del Gallo, de una anchura legal de 75.22 metros, cuya clasificación dentro del término municipal de Traiguera (Valencia) fue aprobada por Orden Ministerial de 5 de octubre de 1972.  
Deberá adecuarse conforme a la dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, y al condicionante establecido en el informe del Servicio de Gestión forestal, en el cual se exige que el ámbito del PAI deberá respetar y dejar fuera 37.61 m de la vía pecuaria afectada contados desde su eje.  
Se presenta un estudio acústico cuyo contenido no es considerado suficiente por parte del Servicio de Protección Atmosférica, según consta en la transcripción de su informe. Requerida la ampliación del mismo no se ha recibido respuesta hasta la fecha.  
El acceso a la actuación se realizará a través de la carretera CV-100, en el documento de homologación se identifica como elemento de la red estructural además de la nueva autovía CV-10 que se encuentra en proyecto según se indica. No se aporta informe al respecto. Asimismo se encuentra afectada por la existencia en el sector de un gaseoducto.  
En la descripción del medio efectuada en el EsIA no se indica la existencia de barrancos en la descripción de la hidrología superficial.   
Las medidas correctoras y los controles del programa de vigilancia propuestos por el EsIA, suponen en muchas ocasiones medidas dirigidas a disminuir el impacto generado por el funcionamiento del campo de golf, cuyo proyecto no es objeto de la presente declaración.  
Las conclusiones del EsIA son, entre otras, que será necesario aportar documentación acreditativa de la disponibilidad de los recursos y servicios, la documentación para asegurar que la EDAR prevista en el sector asumirá los caudales generados por el aumento de viviendas, y finalmente condiciona el desarrollo del sector a los informes favorables sobre suministro de agua potable y recogida de residuos sólidos urbanos.   
Consideraciones jurídicas  
1. El PAI del Sector San Rafael Golf, en el término municipal de San Rafael, pretende desarrollar una zona residencial de nueva creación no contemplada en el planeamiento vigente del municipio, adaptando el modelo edificatorio propuesto a los condicionantes urbanísticos y reglamentarios que derivan de la LRAU y el RPCV, y, habiendo aceptado la autoridad competente sustantiva dicha tramitación, procede la aplicación de lo dispuesto en la disposición transitaria 2.ª de la LOTPP.   
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 8.a del Anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
4. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por tanto, en base a todo lo anteriormente expuesto y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Programa de Actuación Integrada del Sector San Rafael en el término municipal de San Rafael del Río (Castellón), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta la fecha, con los informes Sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente declaración.   
No obstante, la presente declaración de impacto ambiental no incluye la evaluación del proyecto del campo de golf previsto, ni de las infraestructuras de depuración y potabilización de agua requiriendo para su aprobación, efectuar el procedimiento de evaluación de impacto ambiental establecido por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, así como el Reglamento que la desarrolla.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los condicionantes que se desarrollan a continuación:   
1. Previamente a la aprobación del instrumento deberá presentarse un refundido en el que consten todas las variaciones sufridas en la ordenación del sector y cuya redacción permita establecer la suficiencia del contenido. Deberá adecuarse a lo establecido en la la Ley 4/2004, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje (LOTPP), estableciendo una regulación de uso y ocupación del suelo y gestión del agua conforme a los criterios indicados en el Capítulo II del Título I, Desarrollo Sostenible.  
2. Previamente al inicio de las obras de urbanización:  
a) La zona de servidumbre de los barrancos existentes deberá mantenerse expedita, quedando supeditada la ejecución de cualquier actuación prevista en la zona de policía a la obtención de autorización administrativa por parte del organismo de cuenca, tal y como se establece en el artículo 9 del Reglamento de Dominio Público Hidráulico, (RD 849/1986).  
Asimismo, en virtud de lo establecido en el artículo 132 de la Constitución Española y los artículos 2 y 4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, todo suelo perteneciente a dominio público hidráulico es inalienable, imprescriptible e inembargable y como tal, debe quedar al margen de todo proceso de urbanización, clasificándose como suelo no urbanizable de especial protección (artículo 4 de la Ley 10/2004, de la Generalitat Valenciana, del Suelo No Urbanizable).  
b) Deberá obtenerse el informe favorable de Confederación Hidrográfica del Júcar respecto a la autorización de la reutilización de las aguas residuales depuradas, adecuándose a las condiciones que en el mismo se establezcan en cuanto a vertido y calidades exigibles en base a las características de los diferentes usos a los que vayan a ser destinadas las mismas.  
c) Deberá tener resuelto el correspondiente expediente administrativo de titularidad del pozo existente y de concesión de aprovechamiento de aguas subterráneas para abastecimiento a población, antes de iniciar las obras para urbanizar el sector.  
El riego del campo de golf se efectuará conforme a los criterios establecidos en el artículo 18 de la Ley 9/06, de 5 de diciembre, de acuerdo con lo dispuesto en la DT 2.2 de la citada ley.   
d) Deberá solicitar y tener resuelto el correspondiente expediente de autorización de vertido del efluente de la depuradora a cauce público (artículo 100 del Texto Refundido de la Ley de Aguas) y la complementaria autorización o concesión para la reutilización de dicho efluente.  
Quedan prohibidos los vertidos al barranco sin depuración previa.  
  
e) Deberá justificarse lo dispuesto en la Disposición Transitoria Segunda de la Ley 9/2006, de 5 de diciembre, Reguladora de Campos de Golf en la Comunitat Valenciana, que es de aplicación al presente proyecto; debiendo justificar el cumplimiento, y en su caso, adaptación a las exigencias relativas a la aptitud de los terrenos, capacidad de acogida y vulnerabilidad ambiental de los mismos, integración paisajística, disponibilidad de recursos hídricos y respeto a los corredores ambientales, establecidas en los artículos 14, 15, 16, apartados 1 al 5 del artículo 17, 18 y 19 de la citada Ley. En el documento aportado se realiza una valoración escueta y no adecuada ya que, según se indica, la capacidad agrológica es baja, existen numerosos campos abandonados, y no existen hábitats catalogados, ninguna de estas tres afirmaciones son ciertas.  
3. Todas las actuaciones que se desarrollen en el Sector se adecuarán en la medida de lo posible a la pendiente natural del terreno, de modo que ésta se altere en el menor grado posible, propiciándose la adecuación a su topografía natural, tanto del perfil edificado como del parcelario, de la red de caminos y de las infraestructuras lineales. Además se disminuirá el impacto de las edificaciones sobre el entorno mediante el empleo de colores en techos y fachadas que permitan una mayor mimetización.   
4. Se deberá presentar un programa de vigilancia ambiental completo en el que se definan con mayor exactitud respecto al programa incluido en el estudio de impacto ambiental presentado, el equipo encargado de su realización, así como el mantenimiento y control de las medidas de protección y restauración desarrolladas en el área y su entorno, con el fin de garantizar su eficacia en la protección de la fauna, flora, paisaje, calidad atmosférica, mantenimiento de la red natural de drenaje, recuperación de suelo fértil, protección contra la erosión, control de residuos y vertidos, y seguimiento de la implantación de zonas verdes, entre otras.   
El programa de vigilancia ambiental deberá incluir el compromiso de presentar puntualmente el promotor ante la administración una memoria o informe anual concretando: el desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma.   
5. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
6. El Ayuntamiento exigirá a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
7. Deberán preverse, en la urbanización, lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunitat Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al Plan Integral de Residuos.  
8. Los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del cumplimiento de las ordenanzas municipales, de la legislación sectorial de aplicación vigente, las medidas establecidas en este condicionado, las establecidas en el estudio de impacto ambiental, en el documento de síntesis y las labores de vigilancia que correspondan al Programa de Vigilancia Ambiental, se incorporarán al preceptivo Proyecto de Urbanización y al de Construcción del Sector; valorándose adecuadamente presupuestariamente los gastos derivados de su cumplimiento.  
9. Se deberá tener en cuenta la Ley 4/2006 de 19 de mayo, de Patrimonio, arbóreo monumental y, en caso de localizarse algún ejemplar arbóreo que iguale o supere los parámetros establecidos en el artículo 4 deberá comunicarse dicha situación al órgano competente.  
10. En caso de que las construcciones afecten a los servicios e infraestructuras de riego, será necesaria la reposición. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesen el sector y tengan una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o de la Confederación Hidrográfica del Júcar, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
11. Se deberá atender a las limitaciones de los usos del suelo y actividades en las zonas contiguas a la carretera autonómica CV-100, así como a la servidumbre, afección y línea de limitación a la edificación, que se establecen en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunitat Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa, y de Organización de la Generalitat Valenciana.  
12. Se deberá atender a las limitaciones de los usos del suelo y actividades en las zonas contiguas al gasoducto existente, así como a la servidumbre, afección y línea de limitación a la edificación, que se establecen en la Ley 34/1998, de 7 de octubre del Sector de hidrocarburos. Y la ley 12/2007, de 2 de julio, que la modifica, así como los Reglamentos que le sean de aplicación.  
13. La vigilancia del cumplimiento por parte del titular del proyecto de las condiciones impuestas por la Dirección General de Gestión del Medio Natural corresponde al órgano con competencia sustantiva y a las Corporaciones Locales en el ejercicio de sus atribuciones legales, en virtud de lo dispuesto en el artículo 26 del Decreto 162/1990.  
  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 15 de julio de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 161/2008-AIA  
Título: Despresurización y Recuperación de Material de Envases y Recipientes.  
Promotor: Investigación y Reciclaje del Aerosol, SL.  
Autoridad sustantiva: Área de Residuos.  
Localización: polígono industrial Fuente del Jarro, calle Ciudad de Sevilla, número 82, izq., Paterna (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
La mercantil Investigación y Reciclaje del Aerosol, SL, en adelante Inresol, SL, pretende llevar a cabo la actividad Despresurización y recuperación de material de envases y recipientes a proyectar en el polígono industrial Fuente del Jarro en la calle Ciudad de Sevilla, número 82 izq., en el término municipal de Paterna (Valencia).  
El objeto es la solicitud para la autorización administrativa como gestor de residuos peligrosos autorizado por la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La empresa, Inresol, SL, llevará a cabo la actividad consistente en la operación de gestión de residuos R4 recuperación de metales. La nave industrial, ya existente, donde se pretende desarrollar la actividad es del tipo adosada, con una superficie útil total de 733,13 m² y una superficie construida de 761,50 m². La nave industrial linda a la derecha, izquierda y fondo con otras naves industriales. El polígono en el que se ubica está calificado como zona industrial, de acuerdo con el PGOU de Paterna.   
La actividad principal de Inresol, SL es la recuperación de envases de aerosol, vacíos, semi-vacíos y llenos de partidas defectuosas de fabricación, que se utilizan como materias primas del proceso productivo y que se reciben a través de gestores intermedios o transportistas autorizados. La distribución de las zonas de trabajo se disponen en: zona de recepción, báscula, zona de almacenamiento y zona de tratamiento. El tratamiento consiste en la despresurización de los envases en una cabina en depresión, donde se captan los gases por un lado y los líquidos por otro, saliendo el envase despresurizado a la línea de clasificación. Los gases son captados y retenidos en una columna de aspiración dotada de filtro de carbón activo. Los líquidos son extraídos mediante bomba a contenedor específico. Se desarrolla el reciclaje del envase del aerosol sobre la base de dos líneas de producción dependiendo de la cantidad de producto interior que contienen dichos envases.   
El polígono industrial cuenta con suministro municipal de agua y electricidad. El volumen anual de agua consumida se estima en 25 m³. En cuanto a la potencia, se requiere 20,5 CV para maquinaria y 9,3 kW para elementos auxiliares.  
Alternativas  
No se contemplan alternativas técnicas a la implantación de Inresol, SL. a no ser que se evalúen nuevas localizaciones, a pesar de que la instalación de la empresa dentro del polígono industrial Fuente del Jarro se considera la más certera debido a las distancias prudenciales a núcleos urbanos y la antropización de la zona que minimizan los posibles riesgos sobre la salud humana y el medio ambiente. Las alternativas tecnológicas tampoco se contemplan a corto plazo ya que la maquinaria y los procesos son de nueva implantación y patente.  
Afecciones legales  
La actividad proyectada es, conforme la Ley 10/1998, de Residuos, y la Ley10/2000, de Residuos de la Comunitat Valenciana, de gestión de residuos peligrosos, por lo que queda sometida a la correspondiente autorización administrativa por la Conselleria competente en medio ambiente.  
El Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre actividades potencialmente contaminantes del suelo, exige a los titulares de aquellas actividades incluidas en la relación de su anexo I según CNAE, el remitir un informe preliminar de situación del suelo ocupado ante el órgano autonómico competente, de acuerdo con el artículo 3.1 de dicha reglamentación.  
El Decreto 266/2004,del Consell de la Generalitat, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la contaminación acústica, exige en su artículo 18, la realización de auditorías acústicas para aquellas actividades susceptibles de producir ruidos y vibraciones.  
La actividad emite COV's, pero no está incluida en el Real Decreto 117/2003, de 31 de enero. No obstante dicha emisión está a lo establecido en la disposición adicional primera, epígrafe 2 del Decreto 127/2006, de 15 de septiembre.   
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
La parcela donde se ubica la actuación no está sometida a ninguna figura de protección. La zona está catalogada de vulnerabilidad media de acuíferos (cartografía de la Generalitat Valenciana) y no existe riesgo de inundación (PATRICOVA).  
En la zona industrial de Fuente del Jarro no se encuentran yacimientos según consulta en el Inventario de Yacimientos Arqueológicos de la Comunitat Valenciana, facilitado por la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia.  
La repercusión que puede originar el funcionamiento de la actividad sobre el medio ambiente se debe, principalmente, a la generación de gases, humos y/o emanaciones contaminantes por COV's que derivarían a la atmósfera a través de la columna de aspiración-extracción por ventilación forzada de la cabina de despresurización en caso de no implantar medidas para la minimización o eliminación del impacto. Es por ello que se ha instalado en la citada columna unos filtros de carbón activado granulado construidos en un soporte de hacer galvanizado según norma UNE 36130, para eliminar la posibilidad de emitir dichos contaminantes atmosféricos a concentraciones superiores a los niveles límite de emisión atmosférica establecidos en el Decreto 127/2006, disposición adicional primera.  
Respecto a los residuos peligrosos Inresol, SL, está en la obligación de segregarlos, almacenarlos y gestionarlos adecuadamente, tanto si se trata de aerosoles y envases metálicos incluidos los recipientes a presión vacíos que se utilizan como materias primas en el proceso industrial, como el disolvente no halogenado, la chatarra contaminada y el plástico contaminado generado a raíz de la actividad. Otras de las obligaciones son exigir y tramitar toda aquella documentación relativa a la gestión de residuos, desde documentos de admisión y aceptación, notificaciones de traslado, documentos de control y seguimiento, memorias anuales, etc.   
La actividad ha adoptado un plan de emergencia interior cuya finalidad es utilizar de la forma más eficaz los recursos humanos y materiales disponibles, para reducir al mínimo las consecuencias de una eventual emergencia sobre las personas y el medio ambiente.  
En cuanto a la producción de ruidos, se estima que la actividad no puede originar molestias a terceros, puesto que no se generarán ruidos que puedan perturbar la normal convivencia de usuarios o vecinos de locales o viviendas colindantes. El proyecto de explotación incluye licencia municipal de la actividad incluye un estudio acústico que concluye que dado que los elementos delimitadores de la actividad ofrecen un aislamiento acústico suficiente para el cumplimiento de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica y de la Ordenanza Municipal de Ruidos y Vibraciones, no se precisan medidas adicionales de acondicionamiento acústico del local.  
Respecto a las aguas residuales, éstas son generadas de forma exclusiva en los aseos y son vertidos a alcantarillado municipal. Por el tipo de agua vertida, y la clasificación establecida, se deduce que no posee ninguna característica contaminante de las establecidas en la Ordenanza Municipal de Vertidos.  
Para el programa de vigilancia ambiental, se escogen los siguientes indicadores ambientales:  
- Establecimiento de las características específicas de los residuos a valorizar limitando el contenido de sustancias potencialmente contaminantes en los mismos.  
- Control riguroso de los residuos previo a su aceptación en las instalaciones autorizadas.  
- Cumplimentación adecuada y completa de toda la documentación relacionada con la aceptación y cesión de residuos peligrosos. Tramitación rápida y correcta de las copias correspondientes a los organismos administrativos.  
- Control de los residuos peligrosos durante las fases de almacenamiento y procesado.  
- Control de emisiones e inmisiones.  
- Control de las condiciones operativas de la instalación.  
- Mantenimiento adecuado de los sistemas de depuración de gases (filtro de carbono activado) y los sistemas de control.  
- A largo plazo, implantación de un Sistema de Gestión Medioambiental basado en la normativa ISO.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 14 de mayo de 2008, tuvo entrada en la Dirección General de Gestión de Medio Natural escrito del Área de Residuos por el que se solicitaba la evaluación de impacto ambiental del proyecto y se remitía el correspondiente expediente, incluyendo:  
- Proyecto de explotación  
- Proyecto de licencia municipal  
- Estudio de impacto ambiental y documento de síntesis  
El propio escrito de remisión certifica que el expediente ha sido sometido a información pública mediante su publicación en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia (BOP) n.º 57, de fecha 7 de marzo de 2008, y mediante inserción en el tablón de edictos del Ayuntamiento de Paterna, sin que se hayan formulado alegaciones al respecto.  
Con fecha 7 de julio de 2008, se recibe como continuación del escrito anterior, copia del informe Memoria técnica de final de la prueba industrial 2ª etapa presentada por el promotor el 30 de abril de 2008.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 6-c, del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.   
El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto despresurización y recuperación de material de envases y recipientes promovido por Investigación y Reciclaje del Aerosol, SL., a ubicar en el polígono industrial Fuente del Jarro, calle Ciudad de Sevilla, número 82-izq, del término municipal de Paterna, provincia de Valencia, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, y demás documentación que constituye el expediente evaluado.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
Los bidones que contienen los residuos líquidos peligrosos deberán disponer de cubetos de seguridad con el fin de evitar posibles derrames accidentales.   
A la puesta en funcionamiento de la actividad se realizará una auditoría acústica y posteriormente las correspondientes de acuerdo a la periodicidad establecida en el artículo 18 del decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la Contaminación Acústica.  
Deberá llevarse un registro documentado del programa de vigilancia ambiental incluido en el Estudio de Impacto Ambiental a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
Se presentará ante la Dirección General para el Cambio Climático el informe preliminar de situación del suelo por tratarse de una actividad considerada potencialmente contaminante del suelo, en cumplimiento con el artículo 3 del RD 9/2005, de 14 de enero, sobre Actividades potencialmente contaminantes del suelo.  
De acuerdo con el artículo 4 del Real Decreto Legislativo1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 11 de julio de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 4/2008 - AIA.  
Título: Plan Especial para la Creación de Red Primaria Dotacional para Colegio.  
Promotor: Ayuntamiento de Almoradí.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Almoradí y CTU.  
Localización: Almoradí (Alicante).  
Descripción del proyecto.  
1. Objeto de proyecto.  
El objeto del plan especial es la creación, en suelo no urbanizable común, de red primaria dotacional para la implantación de un centro escolar de perfil 9I+18P y otras dotaciones públicas en las inmediaciones de la avda. de Algorfa, en el término municipal de Almoradí (Alicante).  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El instrumento de planeamiento vigente en el municipio es la homologación modificativa y global de las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal de Almoradí, que cuenta con aprobación definitiva de fecha 14 de abril de 2003.  
Según el plan especial, en la actualidad se ha iniciado la redacción del Plan General Municipal de Ordenación Urbana, habiéndose sometido al trámite de concierto previo, sobre el que está pendiente la evacuación del informe correspondiente por parte de la Conselleria de Territorio y Vivienda. El documento de concierto previo del PGMOU califica globalmente estos terrenos como suelo urbano residencial sobre cuya ordenación pormenorizada se desarrollará una parcela de equipamiento público escolar.  
El ámbito de la actuación se encuentra situado en la zona sur del casco urbano de Almoradí. El plan especial mantiene la clasificación de los terrenos como suelo no urbanizable, y establece una nueva calificación urbanística, con respecto a la cual se determina la ordenación pormenorizada de los suelos y de la edificación, que comprende la parcela de equipamiento educativo junto con el viario necesario para su acceso desde la carretera CV-935, actual av. de Algorfa en su tramo urbano. Por tanto, la superficie total del ámbito es de 19.456 m², desglosados en:  
PED dotacional educativo-cultural: 17.288 m².  
PRV-AV viario y accesos: 2.168 m².  
La obtención del suelo se gestionará a través de convenios urbanísticos suscritos con cada uno de los propietarios, lo que permitirá una más rápida disposición de los terrenos afectados.  
Sus límites vienen definidos, al norte, por el viario de acceso y la avda. de Algorfa, al sur y el este, por suelo no urbanizable común de huerta (futuros viales de Avance del PGMOU), y al oeste, por la avda. de Algorfa.  
3. Alternativas.  
Las posibles alternativas frente a la solución adoptada quedan condicionadas por las características propias del proyecto, donde la decisión de recalificar suelo se justifica en la necesidad de crear un nuevo equipamiento escolar para el que no dispone de terrenos con la calificación necesaria. Su ubicación responde a la correcta distribución espacial de los centros escolares en el municipio.  
En el estudio de impacto ambiental se argumenta que de entre las posibilidades de ubicación, se ha elegido aquella próxima al casco urbano consolidado y que, siendo la extensión natural de éste, afecte en la menor manera posible a los cultivos circundantes.  
Su configuración geométrica se adecua a la ordenación pormenorizada realizada desde el avance del plan general, en redacción, que ha sido sometido al trámite de concierto previo.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite.  
En fecha 15 de enero de 2008, el Ayuntamiento de Almoradí remitió una copia del plan especial, junto con el correspondiente estudio de impacto ambiental, certificación de la aprobación provisional, resultado del trámite de información pública y expediente administrativo, relativos al Proyecto de Plan Especial para la Construcción de un Colegio en la av. l'Algorfa, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
En fecha 18 de febrero de 2008, la Dirección Territorial de Medio Ambiente remitió dos copias del plan especial, junto con el correspondiente estudio de impacto ambiental, así como certificación de la aprobación provisional, resultado del trámite de información pública y expediente administrativo, relativos al Proyecto.  
2. Información pública.  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto con el resto de la documentación técnica, según edicto publicado en el DOGV nº 5392, de 21 de noviembre de 2006. Igualmente fue publicado anuncio en el diario La Verdad, en fecha 2 de noviembre del mismo año.  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones ni reclamaciones, según consta en el certificado emitido por el alcalde del Ayuntamiento de Almoradí en fecha 14 de enero de 2008.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria.  
En fecha 15 de abril de 2008 se realiza consulta al Servicio de Ordenación Territorial solicitando que emita informe sobre si el uso previsto en el plan especial estaría permitido y si, para ello, debe presentarse previamente un Estudio de Inundabilidad, por aplicación analógica de la Normativa Urbanística del PATRICOVA.  
En fechas 12 de mayo y 11 de junio de 2008 se realizan consultas sobre este expediente a la Conselleria de Sanidad y al Servicio de Proyectos y Construcciones Educativas respectivamente, a efectos de determinar la existencia de efectos significativos en el medio ambiente.  
En fecha 3 de julio de 2008 la Dirección Territorial de Alicante remite la siguiente documentación:  
Informe, emitido por la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Segura en fecha 11 de abril de 2008, en relación con la afección a cauces, la inundabilidad, el abastecimiento de agua y las aguas residuales.  
Informe, emitido por la empresa Aquagest Levante S. A. en fecha 21 de febrero de 2008, de disponibilidad de caudales de agua potable para el Plan Especial Avenida de Algorfa y Colegio.  
Informe, emitido por la EPSAR en fecha 25 de marzo de 2008, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Almoradí generada por la creación de red primaria dotacional en avenida de Algorfa, Almoradí (Alicante).  
Solicitud de informe sobre plan especial para la construcción de un Colegio, de acuerdo con el artículo 84.1 en relación con el artículo 83.2 d) de la LUV y en relación con la Orden de 17 de octubre de 2005, a la Dirección Territorial de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, de fecha 19 de febrero de 2008.  
Certificado de disponibilidad de los terrenos por parte del Ayuntamiento de Almoradí, donde se acredita que los terrenos sobre los que se proyecta la actuación urbanística han sido adquiridos por este ayuntamiento a través de sendos convenios urbanísticos.  
En fecha 4 de julio de 2008 se recibe informe de riesgo de inundación favorable en relación al Plan Especial, elaborado por el Servicio de Ordenación Territorial.  
En fecha 9 de julio de 2008, la Dirección Territorial de Educación remitió informe favorable condicionado, evacuado por el Servicio de Proyectos y Construcciones Educativas en fecha 3 de julio de 2007.  
En fecha 14 de julio de 2008, el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio comunicó vía e-mail el traslado a la Confederación Hidrográfica del Segura de la solicitud de informe acreditativo de que la propuesta no supone un incremento de consumo de recursos hídricos.  
Consultas. Informes sectoriales y participación  
En el expediente se incluyen los siguientes informes recibidos durante el proceso de evaluación de impacto ambiental:  
- Informe de riesgo de inundación, emitido por el Servicio de Ordenación Territorial en fecha 11 de junio de 2007, de carácter Favorable, debiendo cumplirse, para que puedan ser autorizados los usos descritos, las condiciones de adecuación de las edificaciones e infraestructuras en zonas inundables establecidas en los artículos 25, 26, 27 y 28 de la Normativa.  
- Informe evacuado por el Servicio de Proyectos y Construcciones Educativas en fecha 3 de julio de 2007, siendo de carácter favorable condicionado. El citado informe concluye lo siguiente:  
Se informa favorablemente por esta Conselleria, en cuanto a sus competencias en materia educativa el plan especial y estudio de impacto ambiental para la creación de red primaria dotacional en avda. De Algorfa de Almoradí (alicante), condicionado a presentar el acuerdo municipal por el que el ayuntamiento se compromete a realizar las obras de prolongación y ampliación del vial de servicio, paralelo a la CV-935, hasta su encuentro con el casco urbano.  
- Informe, emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos en fecha 5 de diciembre de 2007, sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, de 12 de diciembre de 2007, en el que se sustancia el informe vinculante legalmente previsto en los siguientes términos:  
La documentación remitida consta de:  
- Memoria de la documentación ambiental.  
- Planos.  
- Informe del arquitecto municipal.  
Tras el oportuno examen se comprueba que se hace expresa referencia a la legislación patrimonial estableciendo las medidas correctoras adecuadas.   
Desde la consideración del patrimonio etnológico, en el informe precedente sobre la prospección se indicaba que los terrenos afectados son todavía parcelas agrícolas dedicadas al cultivo de cereal, alcachofa y otros, echándose en falta la documentación sobre el sistema de riego de dichas parcelas, además de reseñar medidas correctoras sobre el mantenimiento de dicho riego en las parcelas colindantes, expresándose en el estudio de Impacto ahora aportado que se restituirán los cauces de riego para las parcelas colindantes que se mantengan en uso agrícola.  
Por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los Servicios Técnicos se informa favorablemente, a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano el estudio de impacto ambiental del Plan Especial para la creación de Red Primaria Dotacional en av. de Algorfa, documento de refundición de fecha septiembre de 2006 de octubre de 2007.  
El presente informe se contrae al presente estudio de impacto ambiental en los términos en que se ha descrito la actuación literal y gráficamente con el sello de autorización en todas y cada una de las páginas del documento, en prueba de conformidad, con la expresa advertencia de que si como la consecuencia de la incidencia de otras legislaciones sectoriales y protectoras, se produjeran variaciones con respecto a la propuesta ahora informada, deberá someterse la misma de nuevo al informe vinculante establecido en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe, emitido por la empresa Aquagest Levante SA en fecha 21 de febrero de 2008, sobre la disponibilidad de caudales de agua potable para el Plan Especial Avenida de Algorfa y Colegio, con el siguiente contenido:  
Existe disponibilidad del servicio de agua potable y saneamiento en el punto escogido para el objeto del proyecto, en las condiciones que detallo:  
Titularidad del suministro: el suministro de agua procede íntegramente de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla, no suponiendo el proyecto objeto de este informe un menoscabo de la calidad o la cantidad de agua disponible para el municipio.  
Disponibilidad presente y futura del agua: al ser la Mancomunidad una entidad dependiente de la Administración se contempla el suministro de agua al proyecto en igualdad de condiciones para todo el municipio y municipios adscritos a este ende.  
Aforo: no procede.  
Calidad de las aguas: garantizada por la Mancomunidad, y controlada según el Real Decreto 140/2003 por este Servicio Municipal de Agua Potable y Saneamiento.  
Necesidad de tratamiento: no procede.  
Necesidad de obras de infraestructura: al encontrarse las redes municipales de agua y saneamiento a menos de 50 metros de las instalaciones objeto del presente proyecto, este contemplará las conexiones a las mismas, no siendo necesarias más obras de infraestructura.  
Con lo expresado anteriormente, el técnico que suscribe certifica que existen las dotaciones necesarias para la viabilidad del proyecto en lo relacionado con los servicios de agua y saneamiento.   
- Informe condicionado, emitido por la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas en fecha 25 de marzo de 2008, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Almoradí para admitir los caudales de aguas residuales generados por la creación de red primaria dotacional en av. de Algorfa, Almoradí (Alicante). El citado informe concluye lo siguiente:  
Por lo señalado anteriormente, y para el caso en que el urbanizador responsable del desarrollo urbanístico decida no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales generados por sus actuaciones mediante la construcción de un sistema público de saneamiento y depuración, esta Entidad de Saneamiento de Aguas informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR Almoradí de las aguas residuales generadas por la creación de red primaria dotacional en avenida de Algorfa en el municipio de Almoradí, siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes:  
1. Este nuevo sector, que se desarrolle mediante el correspondiente instrumento de ordenación, se ajustará a lo dispuesto en las directrices referidas a los sistemas de tratamiento, apartado 6.3.2 del vigente Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunitat Valenciana, aprobado por Decreto 197/2003, de 3 octubre, del Consell de la Generalitat.  
2. En su día, el urbanizador responsable del desarrollo urbanístico deberá realizar la correspondiente solicitud de la conexión al sistema público de saneamiento y depuración. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
3. En cualquier caso, el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento de Aguas al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos el urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento de Aguas, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.  
4. Con anterioridad a la ejecución de la conexión al sistema público de saneamiento y depuración, se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento de Aguas la cantidad resultante de 14.442 €. Este importe deberá hacerse efectivo cuando se requiera expresamente para ello, en el expediente que en su caso se tramite para la autorización de conexión.  
- Informe, emitido por la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Segura en fecha 11 de abril de 2008, sobre el plan especial para la construcción de un Colegio en el TM de Almoradí, con el siguiente contenido:  
a) La actuación prevista no afecta a cauce alguno.  
b) Por otro lado, el sector se sitúa a más de 800 metros del río Segura. Según el plano POE-2, Hoja œ, de Usos del Suelo de la Homologación de las normas subsidiarias de Planeamiento Municipal, se encuentra dentro de la zona inundable definida por el PATRICOVA para dicho cauce. En cualquier caso, se estiman adecuadas las condiciones para autorización descritas en los artículos 26, 27 y 28 del documento citado.   
c) En cuanto a las demandas generadas por la ampliación ó nueva creación de actividades derivadas del desarrollo previsto se hace constar que ni se han cuantificado ni se contempla cómo se prevé atenderlas.  
Cuando se trate de abastecimiento independiente, se recuerda que según el artículo 93 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico (Real Decreto 849/1986, de 11 de abril), todo uso privativo de las aguas no incluido en el artículo 52 del Texto Refundido de la Ley de Aguas (Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio) requiere concesión administrativa.  
En el caso de poseer derechos vigentes adscritos a otros usos, para obtener el informe favorable será necesario que se haya otorgado la correspondiente autorización de cambio de uso.  
La reutilización de aguas residuales requerirá asimismo que se haya otorgado la correspondiente concesión para su aprovechamiento.  
d) En cuanto a las aguas residuales, no se indica su destino, por lo que no puede informarse al respecto. Cabe indicar que según el artículo 245 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico, queda prohibido con carácter general el vertido directo o indirecto de aguas y productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico, salvo que se cuente con la previa autorización. Dicha autorización corresponde al Organismo de cuenca tanto en el caso de vertidos directos a aguas superficiales o subterráneas como en el de vertidos indirectos a aguas subterráneas. Cuando se trate de vertidos indirectos a aguas superficiales, la autorización corresponderá al órgano autonómico o local competente.  
Afecciones legales  
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, publicadas por la COPUT, sobre el área de estudio se han detectado las siguientes afecciones:  
Almoradí se incluye en la relación de municipios con elevado riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana confeccionado por el Plan de Acción Territorial para la Prevención del Riesgo de Inundación (PATRICOVA), aprobado definitivamente por Acuerdo del Consell de la Generalitat el 28 de enero de 2003.  
El ámbito de la actuación, al igual que la totalidad del casco urbano, está incluido en zona de riesgo de inundación.  
La zona está afectada por un riesgo de inundación de grado 2 (frecuencia media de 100 años y calado alto > 80 cm).  
Según el punto II.1.1.A de la Homologación Modificativa y Global de las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal de Almoradí, en relación a la zona afectada por riesgo de inundación, en todos los casos, deberá prestarse especial atención a la incidencia de los riesgos expresados por el Plan de Acción Territorial (PATRICOVA), realizando los estudios de inundabilidad y siguiendo el resultado de éstos, de manera que los efectos de una posible inundación global de la vega puedan ser razonablemente minimizados.  
El artículo 22.2 del PATRICOVA prohíbe el uso escolar en suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación. En el punto 5 indica que esta limitación podrá ser excepcionada, justificadamente, en los municipios con elevado riesgo de inundación, como es el caso. El planeamiento municipal se limita a recoger las condiciones generales establecidas en los artículos 26 y 27 del PATRICOVA, y las medidas adicionales indicadas en el artículo 28, para que pueda ser autorizado este uso.  
Se ha realizado consulta al Servicio de Ordenación Territorial, el cual emitió informe de riesgo de inundación en fecha 11 de junio de 2007, de carácter favorable, debiendo cumplirse, para que puedan ser autorizados los usos descritos, las condiciones de adecuación de las edificaciones e infraestructuras en zonas inundables establecidas en los artículos 25, 26, 27 y 28 de la normativa.  
Según el estudio de impacto ambiental, no existe planeamiento especial o directrices que impongan limitaciones a la reclasificación del ámbito de actuación en base a razones de protección de valores naturales, de patrimonio histórico o productivo, ni tampoco existe afección alguna generada por elementos naturales.  
El estudio de impacto ambiental afirma que, por encontrarse junto a la carretera CV-935, debe tenerse en cuenta la afección de ésta, regulada por la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Carreteras de la Comunitat Valenciana.  
Según el estudio de impacto ambiental, existe un Proyecto de Construcción de Acondicionamiento y Mejora de la carretera CV-935, tramo: casco urbano-pol. industrial Las Maromas, redactado por el Ayuntamiento e incluido en las previsiones de obras a licitar de la Conselleria de Infraestructuras. Este proyecto se ha tenido en cuenta en relación a la ubicación e implantación de la parcela dotacional.  
El estudio de impacto ambiental presentado aporta un anexo de prospección arqueológica, realizado por las arqueólogas M. J. Sánchez y Silvia Yus, en el cual no ha sido documentada la existencia de yacimientos arqueológicos ni paleontológicos. Tampoco se ha constatado la existencia de elementos de naturaleza etnológica, a excepción de la consideración como tales de los cauces de riego de las parcelas afectadas.  
El proyecto dispone de informe favorable, de fecha 12 de diciembre de 2007, emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, sobre la conformidad del Proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Por tanto, este aspecto se contrae al informe realizado por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos relativo al estudio de impacto ambiental en los términos en que se ha descrito la actuación literal y gráficamente con el sello de autorización en todas y cada una de las páginas del documento, en prueba de conformidad.  
En el informe de prospección arqueológica se proponen una serie de medidas preventivas para evitar la afección de bienes patrimoniales desconocidos que pudieran aparecer durante la ejecución de las actuaciones propuestas.  
Consideraciones ambientales  
1. La zona dotacional que se propone delimitar en suelo no urbanizable comprende una parcela de borde urbano, lindante con la carretera CV-935 y con campos de cultivo de cítricos, hortalizas y herbáceas.  
2. El suelo afectado por el proyecto posee la más alta capacidad agraria, al corresponderse con terrenos de aluvión pertenecientes a la depresión del río Segura. Su capacidad portante es baja (0,5-1 kg/cm²) y genera asientos de magnitud media para cargas medias.  
No se han observado riesgos ambientales asociados a la localización propuesta aparte del riesgo de inundabilidad, ya comentado, y el riesgo sísmico común a la zona sur de la provincia de Alicante.  
3. La acción antrópica y la transformación histórica de los terrenos en regadío son la causa de que la vegetación actual de la zona esté constituida por cultivos estacionales de hortalizas y la vegetación natural asociada a los mismos, presente en bordes de camino, acequias, lindes de parcela, etc.  
Entre los cultivos existen algunos ejemplares jóvenes de olivo y frutales aislados (albaricoqueros, higueras y moreras).  
4. La proximidad del casco urbano de Almoradí y los cultivos existentes ocasionan que la fauna presente en la zona sea la asociada a los cultivos agrícolas y con una marcada tendencia antrópica.  
5. Los terrenos objeto de recalificación se encuentran situados junto a áreas ya consolidadas por la edificación, integradas en el paisaje de borde urbano, del municipio de Almoradí. Actualmente están destinados al uso agrícola de huerta. El ámbito de actuación posee una fácil conexión a los distintos servicios urbanos y acceso desde la carretera CV-935.  
Según el estudio de impacto ambiental, se ha redactado un proyecto de mejora de la Avenida de Algorfa, que está a la espera de ser licitado por la Conselleria de Infraestructuras y Transportes.  
El plan especial incluye en su delimitación la parte del viario que conectará con la rotonda a ejecutar dentro de las obras de mejora viaria, lo que permitirá el acceso rodado al centro de enseñanza por dos de sus cuatro lados. La realización del resto del viario perimetral se incluye en la propuesta del PGOU, actualmente en trámite de concierto previo. El acceso peatonal se realizará desde las aceras i el carril bici que discurrirá paralelo a la CV-935, incluidos ambos en las obras de mejora mencionadas.  
El sector es sensiblemente plano, aunque presenta una suave pendiente en dirección este-oeste, en el sentido de evacuación de las aguas sobrantes de riego. El suelo presenta un drenaje aceptable y un nivel freático somero.  
En la parcela existen actualmente redes de telefonía y riego y avenamiento, infraestructuras que deberán ser desmontadas y/o repuestas en su caso o dejadas fuera de servicio por carecer de cometido.  
El programa de vigilancia ambiental indica que deberá realizarse las obras necesarias para mantener el riego de las parcelas colindantes a la actuación cuyo uso se mantenga.  
Respecto a la demanda de agua potable y la depuración de las aguas residuales, el estudio de impacto ambiental no aporta ninguna información al respecto.   
La Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Segura emitió Informe, en fecha 11 de abril de 2008, en relación con la afección a cauces, la inundabilidad, el abastecimiento de agua y las aguas residuales.  
La Entidad Pública de Saneamiento de Aguas emitió informe condicionado en fecha 25 de marzo de 2008, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Almoradí generada por la creación de red primaria dotacional en av. de Algorfa, Almoradí (Alicante).  
La empresa Aquagest Levante SA emitió informe, en fecha 21 de febrero de 2008, de disponibilidad de caudales de agua potable para el Plan Especial Avenida de Algorfa y Colegio.  
No consta en el expediente informe, regulado en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, evacuado por el organismo de cuenca competente, con el fin de acreditar la disposición de recursos hídricos necesarios para los usos previstos.  
Respecto a los residuos sólidos inertes generados durante la fase de ejecución, el programa de vigilancia ambiental plantea algunas medidas de control. Respecto a los residuos sólidos urbanos, se menciona su depósito en vertederos autorizados de acuerdo con la normativa ambiental en materia de residuos.  
6. El lugar se caracteriza por un clima Mediterráneo en transición al clima desértico, cálido y seco, de escasas precipitaciones, concentradas en la primavera y el otoño. La temperatura media anual supera los 17 ºC, con inviernos suaves y veranos calurosos. Las precipitaciones rebasan escasamente los 300 mm anuales, con el mínimo en julio, frecuentemente de forma torrencial.  
7. Uno de los factores claves a estudiar para un uso docente son los niveles de ruido existentes en el sector, con el fin de adoptar las medidas adecuadas para garantizar el cumplimiento de los niveles establecidos en la legislación vigente. Sin embargo, este es un aspecto que el estudio de impacto ambiental no ha valorado.  
El área de estudio se encuentra en una zona periurbana, colindante con el casco urbano de Almoradí. Por ello, comparte con éste las principales características ambientales, como un nivel elevado de ruidos procedente del norte debido al tráfico rodado que atraviesa el sector por sus viales. Las obras de mejora de la carretera CV-935 intensificarán el tránsito de vehículos y elevará los niveles acústicos respecto a los actuales. Por tanto, será necesario garantizar el cumplimiento de los niveles de 45 y 35 dB(A) establecidos para uso dominante Docente, así como los 40 y 30 dB(A) establecidos para el interior de aulas docentes, según Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.  
8. El estudio de impacto ambiental no presenta ningún anexo que haga referencia específica a la afección del paisaje. No obstante, los redactores del estudio de impacto ambiental sitúan el proyecto en una unidad paisajística dominada por un entorno agrícola y realizan una valoración del impacto visual del proyecto, calificado como moderado.  
A pesar de que la zona se encuentra en un entorno altamente antropizado, caracterizado por la presencia actual o futura de núcleos urbanos, tanto por el norte como por el oeste, aún mantiene un paisaje agrícola en el resto de orientaciones, situación que debería implicar la definición de medidas protectoras con el objeto de conseguir una adecuada integración del paisaje periférico con las nuevas construcciones, articulando la transición entre ésta y el entorno rural, de acuerdo a los criterios establecidos por la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
9. El estudio de impacto ambiental identifica y valora los posibles impactos ambientales que pueden derivarse de la actuación propuesta, siendo considerados globalmente como un impacto sobre el entorno de tipo medio-bajo.  
Las principales medidas correctoras se apoyan en el control del impacto derivado de la ejecución del proyecto en fase de construcción, la adecuación a las condiciones establecidas por el PATRICOVA y la minimización del impacto visual detectado, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas, siempre que no entren en contradicción con la presente declaración de impacto ambiental.  
Se observa la carencia de alguna medida relativa a niveles acústicos adecuados a uso docente, así como destinadas a garantizar la compatibilidad de usos o una adecuada integración paisajística.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2 m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autoridades sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre el Plan Especial para la Creación de red Primaria Dotacional para Colegio en Almoradí, promovido por el propio Ayuntamiento de Almoradí, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
Condicionantes para la aprobación del proyecto:  
- Se presentará el acuerdo municipal por el que el Ayuntamiento se compromete a realizar las obras de prolongación y ampliación del vial de servicio, paralelo a la CV-935, hasta su encuentro con el casco urbano, incluso al otro lado de la av. de Algorfa al de la ubicación del centro docente, tal y como se desprende del informe favorable condicionado evacuado por el Servicio de Proyectos y Construcciones Educativas en fecha 3 de julio de 2007.  
Estas obras deberán garantizar el acceso peatonal seguro al centro educativo desde el núcleo urbano.  
- Deberá justificarse el cumplimiento de la Doctrina establecida por la Sala de lo Contencioso-Administrativo del Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana, en el «Auto de Ador» respecto a la justificación de disponibilidad de recursos hídricos suficientes.  
  
Tercero  
Condicionantes para el desarrollo del proyecto:  
- Para que puedan ser autorizados los usos descritos deberán cumplirse las condiciones de adecuación de las edificaciones e infraestructuras en zonas inundables establecidas en los artículos 25, 26, 27 y 28 de la Normativa del PATRICOVA, tal y como se desprende del informe de riesgo de inundación, emitido por el Servicio de Ordenación Territorial en fecha 11 de junio de 2007.  
- Se dará cumplimiento a los siguientes condicionantes, impuestos según informe emitido por la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas, en fecha 25 de marzo de 2008, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Almoradí para admitir los caudales de aguas residuales generados por la creación de red primaria dotacional en av. de Algorfa, Almoradí (Alicante).  
«1. Este nuevo sector, que se desarrolle mediante el correspondiente instrumento de ordenación, se ajustará a lo dispuesto en las Directrices referidas a los sistemas de tratamiento, apartado 6.3.2 del vigente Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunitat Valenciana, aprobado por Decreto 197/2003, de 3 octubre, del Consell de la Generalitat.  
2. En su día, el Urbanizador responsable del desarrollo urbanístico deberá realizar la correspondiente solicitud de la conexión al sistema público de saneamiento y depuración. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
3. En cualquier caso, el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento de Aguas al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos el Urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento de Aguas, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.  
4. Con anterioridad a la ejecución de la conexión al sistema público de saneamiento y depuración, se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento de Aguas la cantidad resultante de 14.442 €. Este importe deberá hacerse efectivo cuando se requiera expresamente para ello, en el expediente que en su caso se tramite para la autorización de conexión.»  
- Se adoptarán las siguientes medidas preventivas para descartar la probabilidad de existencia de restos arqueológicos sepultados bajo los niveles del aluvión fluvial, extraídas del informe de prospección arqueológica redactado en fecha 3 de mayo de 2007:  
Se realizará una supervisión arqueológica de los movimientos de tierras hasta la cota de excavación máxima del área señalada en torno al punto de interés arqueológico indicado en el plano nº 3 de Protección arqueológica, cuyas coordenadas UTM son 30S 0693489E - 4219617N, a 10 m. sobre el nivel del mar, dado que corresponde al sector de mayor porcentaje de fragmentos cerámicos sobre la superficie de trabajo.   
Según los resultados obtenidos durante esta intervención arqueológica, se concluirá la necesidad de ampliar el área de supervisión.  
Los resultados de esta supervisión de movimientos condicionarán la adopción de otro tipo de medidas arqueológicas. Ante cualquier evidencia material de civilizaciones pasadas se paralizarán los movimientos de tierras y se replanteará la realización de sondeos arqueológicos. El objetivo será delimitar la zona de intervención y constatar el tipo de yacimiento que se ha localizado y la secuencia estratigráfica del mismo.  
Concluidos los sondeos se adoptarán las medidas necesarias, que se plantearán en base a la memoria realizada sobre los hallazgos. Si existe yacimiento y el nivel freático lo permite, se excavará en extensión toda la superficie afectada por los movimientos de tierras para la ejecución del Plan Especial. Estos trabajos estarán favorecidos por los resultados de los sondeos arqueológicos, en base a los cuales se podrá rebajar mecánicamente todos los rellenos sin restos y ceñir los trabajos de campo a la cota de aparición de los hallazgos materiales.  
Respecto a la zona de sombra delimitada en el plano de transectos arqueológicos, hasta que no se realice el desbroce de la superficie es imposible practicar ningún transecto provechoso, y esta actuación debería estar supeditada a los resultados de la supervisión de los movimientos de tierras en torno al punto de interés arqueológico.  
- Deberá asegurarse el cumplimiento de las condiciones acústicas en la edificación previstas en la legislación sectorial vigente, exigiéndose los correspondientes certificados de aislamiento acústico, previo a la obtención de la licencia de ocupación de los edificios.   
Se limitarán los niveles acústicos exteriores, de conformidad con el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.  
El proyecto de ejecución del colegio deberá adoptar las medidas correctoras y/o protectoras adecuadas, destinadas a asegurar un nivel exterior de ruido por debajo del valor límite establecido.  
- Deberán realizarse las obras necesarias para mantener el riego de las parcelas colindantes a la actuación cuyo uso se mantenga.  
- Los aportes de tierra y escombros existentes en la parcela deberán ser retirados y gestionados de acuerdo a su tipología antes de la concesión de licencia municipal de obras a la empresa urbanizadora.  
- Teniendo en cuenta la entidad del documento que se tramita, que se trata de un suelo de escasa superficie y que su proceso de urbanización no será evaluado ambientalmente por la Dirección General de Gestión del Medio Natural, se apuntan diversas consideraciones que debería recoger dicho documento para minimizar los impactos ambientales derivados de la actuación proyectada:  
Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.   
Se deberá llevar a cabo una recogida selectiva de los residuos generados durante las obras de urbanización y construcción, debiendo gestionar cada uno de los residuos generados conforme a sus características físico-químicas. Se deberá definir un área donde depositar los contenedores destinados al efecto, indicando las medidas a adoptar para evitar las posibles fugas, vertidos accidentales, derrames, etc., que pudieran producirse durante el almacenamiento temporal de los mismos.  
El Ayuntamiento exigirá a las empresas encargadas de entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado.  
En caso de que los cultivos colindantes se hayan visto afectados durante las obras de urbanización, se deberán realizar los trabajos de restitución de la situación original de los mismos.  
Se optará por la restitución de la tierra vegetal retirada con motivo de los movimientos de tierras realizados, bien en la zona verde del nuevo dotacional, bien para otros usos externos al proyecto. Se definirá el lugar y las condiciones de almacenamiento del suelo eliminado, con el fin de garantizar que no pierda sus condiciones de humedad y sus características edáficas.  
Los residuos originados con la tala del arbolado o el desbroce de los terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o de cualquier tipo de residuo. Deberán ser entregados a empresas autorizadas para su correcta gestión, como puede ser el compostaje de los mismos.  
Los residuos que se generen en fase de funcionamiento, tanto peligroso como no peligroso, deberán ser gestionados a través de gestor autorizado de acuerdo a su legislación sectorial.  
- Se debería completar el programa de vigilancia ambiental contemplando, al menos, los controles que se expresan a continuación, indicando asimismo los indicadores de impacto, el tipo de control a realizar, la periodicidad de los mismos y las medidas a adoptar en caso de desviaciones sobre las previsiones iniciales:  
Control de la ocupación de los terrenos colindantes al suelo propuesto y de las zonas no habilitadas para el almacenamiento de materiales y residuos generados.  
Control sobre la ubicación de la maquinaria y los trabajos de mantenimiento de la misma.  
Control sobre el ruido generado durante las fases de ejecución y funcionamiento.  
Control sobre el mantenimiento de las propiedades de la tierra vegetal.  
Control sobre las especies vegetales plantadas en las zonas verdes y seguimiento de su crecimiento.  
Control de la gestión de los distintos tipos de residuos generados y sobre los materiales empleados en las obras.  
Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
  
Cuarto  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Quinto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
  
Valencia, 14 de julio de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML