Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9434, del 23-09-2022 (2022/8382)

RESOLUCIÓ de 21 d'abril de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte ampliació de l'explotació de recursos de la secció A, denominada «Bateig», número RCA 622, del terme municipal d'Elda (Alacant). Expedient (1863850) 129/2016/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9434

Data del DOGV
:   23-09-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/8382

CVE


Data del document
:   21-04-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Elda](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 21 d'abril de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte ampliació de l'explotació de recursos de la secció A, denominada «Bateig», número RCA 622, del terme municipal d'Elda (Alacant). Expedient (1863850) 129/2016/AIA. [2022/8382]  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1863850) 129/2016/AIA.  
Títol: Ampliació de l'explotació de recursos de la secció A), denominada «Bateig» núm. RCA 622 del terme municipal d'Elda (Alacant).  
  
Promotor: Bateig Pedra Natural, SA.  
Òrgan substantiu: ST d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant.  
Ref. Òrgan substantiu: MIEXPA/2014/02/03.  
Localització: Terme municipal d'Elda (Alacant).  
  
Objecte i descripció del projecte  
La mercantil Bateig Pedra Natural, SA, és propietària d'una pedrera d'arenisques situada a la muntanya Bateig, al sud del terme municipal d'Elda, i que rep el nom de «Bateig», d'on s'extrau un recurs de la secció A), arenisca ornamental polimentable de gran interés econòmic. Aquesta pedrera va ser autoritzada per l'organisme competent en matèria minera el 12 de març de 1974.  
La pedrera se situa en un entorn eminentment miner on abunden activitats extractives des de fa més de 100 anys, concretament en dues parcel·les propietat del promotor, parcel·les 67 i 68 del polígon 7 del terme municipal d'Elda, segons dades cadastrals. Després de dècades d'explotació, el promotor va voler ampliar la superfície, per a la qual cosa havia de regularitzar el nou perímetre, però no existia una qualificació del sòl que permetera aquests usos segons el Pla general d'ordenació urbana d'Elda, de 1985. L'Ajuntament d'Elda, va iniciar en 2002 els tràmits per a crear un nou tipus de sòl que permetera i regulara l'ús extractiu en la zona de Bateig, i s'aprovà de manera definitiva la modificació puntual núm. 49 del Pla general d'Elda (MP-49), per Resolució de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, de data 16 de desembre de 2013, BOP d'Alacant núm. 34 de 19 de febrer de 2014. En la citada MP-49, es va crear una nova categoria de sòl denominada sòl no urbanitzable extractiu (NU-E), que abasta la zona designada com a sector Bateig, i dins del perímetre d'aquesta zona, es va crear una zona interior de protecció classificada com a sòl no urbanitzable protegit d'interés paisatgístic, en la qual l'únic ús permés és l'agrícola de secà. No obstant això, en tractar-se d'una àrea extractiva establida amb anterioritat, s'hi permeten únicament labors de restauració.  
  
D'acord amb la MP-49, la superfície de l'explotació es divideix en dues zones: la zona 1, de 18,68 ha, que queda inclosa en el perímetre delimitat com a zona extractiva (classificada com a sòl NU-E), on queda una part del terreny sense explotar; la zona 2, de 9,08 ha, que es correspon segons es desprén de l'ortofoto del visor web de la Conselleria amb zones ja explotades i zones d'eliminació de runars. Segons la MP-49, aquesta superfície es correspon amb sòl protegit i per tant s'ha de restaurar. El perímetre de restauració total, que engloba totes dues zones, segons l'informe del Pla de restauració integral, ocupa una superfície de 27,77 ha.  
La producció anual bruta aproximada és de 71.200 m³, per la qual cosa tenint en compte que s'estima un aprofitament del mineral del 60 %, 42.720 m³/any es poden considerar com a mineral vendible. El total de volum de reserves extretes de la pedrera és, segons el projecte tècnic, de 2.137.095 m³. Seguint la mateixa línia, el volum total brut aprofitable seria d'1.282.257 m³, i la vida útil de la pedrera Bateig s'estima en uns 30 anys.  
Segons el mapa geològic, la totalitat de la zona d'estudi se situa sobre materials pertanyents al Miocé Superior, Mitjà Tortonià-Serraval·lià (Terciari). El mineral que s'extrau és calcarenita o calcària al·loquímica del Miocé Mitjà-Superior, utilitzat normalment en la construcció com a element decoratiu o ornamental en placats de sòls, parets, façanes i sòcols. Aquesta extracció, es durà a terme pel mètode de mineria a cel obert amb escalonament en feixes descendent en vessant, amb bancs de treball d'altura mitjana 6 m i un màxim de 12 m. Actualment, la zona disposa d'una topografia d'explotació amb bancs d'altures mitjanes entre 9 m i 5 m. La roca s'extrau en forma de blocs de grandària comercial, apte per a laminatge, de manera paral·lelepipèdica, mitjançant bancs de talús forçat, de 7 m d'altura mitjana, sent el prisma obtingut de 63 m³ de volum (6 m de llarg, 7 m d'alt i 1,5 d'ample).  
  
Les labors a realitzar en l'explotació seran:  
- Tasques preparatòries consistents en labors de desbrossament de la coberta vegetal, així com de retirada i apilament de la terra vegetal, per a la seua posterior incorporació en les labors de restauració segons el programa de fases establit.  
- Arrancada, que consisteix en la perforació mitjançant perforadores i compressors. La separació del massís rocós es realitzarà mitjançant l'ús de minador de braç i el tall amb minador de cordó diamantat treballant en via humida.  
- Dimensionat del bloc de pedra sobre el banc mitjançant martell perforador manual de 30 mm, que executarà una sèrie de perforacions separades entre sí uns quinze centímetres, i que serà suficient perquè amb ajuda de tascons i falques s'efectue el trossejat del bloc de pedra. S'utilitzarà la torreta de 3 martells.  
- Càrrega del material, bolcat del bloc de pedra i transport intern dels blocs extrets, que es realitza mitjançant pala carregadora sobre pneumàtics.  
- Transport interior dels blocs extrets, que seran carregats mitjançant pales carregadores sobre camions o dúmpers, i transportats a les zones d'apilaments temporals, localitzats dins del perímetre d'actuació. Quant al transport exterior, es realitzarà mitjançant camions plataforma amb destinació a la fàbrica serradora situada a Novelda i a la fàbrica de triturats.  
En aquesta explotació, pràcticament no es consumirà explosiu. No obstant això, és imprescindible preveure un mínim de consum degut a possibles necessitats puntuals del seu ús.  
Les labors de restauració geomorfològiques projectades precisen d'un volum brut d'estèrils d'uns 984.241 m³. Durant l'explotació, el volum total d'estèril obtingut és de 854.838 m³, i atés que el coeficient d'esponjament és de 1,3, el volum d'estèril disponible per a les labors de restauració serà finalment d'1.111.289 m³. Es projecta la clausura i restauració ambiental de la pedrera per fases, per a la qual cosa es realitzarà un farciment mitjançant materials inerts provinents de la pròpia pedrera. Respecte a les zones definides en el projecte, la situació actual de l'explotació distingeix:  
- La zona 1, que suposa la superfície més deprimida de l'explotació, encara activa i de majors dimensions (se situa la plaça de pedrera de cota mitjana 363 m). En aquesta zona es realitzarà una adequació morfològica del buit miner, quedant en l'est un reperfilat de front des de la cota 361 m fins a la 388 m. S'escapçaran els talussos (verticals després de l'explotació), deixant caure el material sobre la berma fins a aconseguir el talús definitiu no major de 40°.  
- La zona 2, que respon a l'àrea més elevada de la concessió i on s'han detingut les labors d'extracció. En aquesta zona es procedirà al seu farciment de la cota 430 m fins a la 450 m mitjançant abocament directe amb el propi estèril de la pedrera, i deixant talussos definitius de 40°.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 17 de novembre de 2017, es va rebre en aquest òrgan ambiental sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental des del Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant (STIE), que s'acompanya de la documentació següent en format digital:  
- Estudi d'impacte ambiental (EIA).  
- Projecte d'explotació de la pedrera.  
- Pla de restauració integral (PRI). Aquest pla va ser informat desfavorablement pel Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, amb data de 21 de setembre de 2016, al·legant que no garanteix una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada, demanant que s'esmenen o justifiquen diverses deficiències tècniques relacionades amb:  
- La falta d'informes o autoritzacions dels diferents òrgans competents.  
- L'afecció a zones que excedeixen els límits aportats en la documentació del promotor.  
- La inclusió en el pressupost d'una partida que es corresponga a tota la superfície de restauració.  
- La determinació del percentatge de les diferents espècies seleccionades per a la sembra.  
- Les possibles solucions tècniques per a disminuir l'erosió o disminuir l'angle d'inclinació del talús, no considerant-se admissibles les pèrdues de sòl calculades.  
- La falta de coordenades quant a l'afecció real de l'explotació, superfície que es correspon amb terrenys forestal i de les diferents fases, així com la presentació del perfil longitudinal únic de l'explotació i dels transversals corresponents.  
- Diverses qüestions relatives al pressupost, com incloure el pressupost de la restauració de tota la superfície afectada, del desdoblat de bancs, aplicar les tarifes Tragsa si existeixen, o les del tarifari oficial en el cas que no existisquen.  
L'1 de juny de 2017, es va rebre de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX) la sol·licitud d'informe per a l'autorització d'extracció d'àrids en zona de policia de llits que aquest organisme tramitava, i sobre la qual sol·licitava informe de necessitat d'EIA.  
El 13 de juliol de 2017, es va formular requeriment al STIE, sol·licitant que de conformitat amb les previsions de la Llei 21/2013, es procedisca a completar la informació tècnica del projecte pel promotor i se sol·liciten per l'òrgan substantiu les consultes preceptives en matèria d'afecció a espècies protegides, afecció a llits, forestal i paisatge. Es va concedir un termini de 3 mesos per a la remissió de la documentació i informes indicats en aquest. Així mateix, el 28 de juliol de 2017, es dona trasllat a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer del requeriment de documentació tècnica remés al promotor, comunicant-li que el promotor ha d'obtindre l'autorització de l'extracció de material en la zona de policia prèviament a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental.  
  
El 4 de setembre de 2019, davant la falta de contestació del STIE, aquest òrgan va sol·licitar informació sobre l'estat de tramitació de l'autorització, atés que no s'havia rebut l'expedient per a la continuació de l'avaluació d'impacte ambiental. S'hi advertia que de no rebre's la documentació en el termini de 3 mesos, es procediria al tancament de l'expedient AIA, sense perjudici de la possibilitat d'iniciar el tràmit en qualsevol moment posterior.  
En data 17 d'octubre de 2019, el STIE va comunicar que el promotor havia remés nous documents i que sobre aquests s'havien formulat consultes als organismes competents en les matèries afectades.  
  
Amb data 29 d'octubre de 2019, aquest òrgan ambiental va rebre informe sobre el PRI, sent aquesta vegada favorable, mancant l'informe per part de Vida Silvestre en relació als hàbitats de la Directiva 94/43/CEE que pogueren afectar l'àmbit de l'explotació. Mitjançant escrit de data 17 d'octubre de 2019, el STIE consulta el Servei de Vida Silvestre perquè formule les al·legacions que estime pertinents.  
Amb data 15 de juliol de 2020, el STIE remitent l'expedient complet (projecte d'explotació, PRI, estudi d'impacte ambiental, estudi d'integració paisatgística i estudi acústic), incloent-hi els informes recaptats (PRI, CHX i paisatge), i sol·licita novament la declaració d'impacte ambiental del projecte. En aquest escrit s'informa que la mercantil ha presentat el 27 de març de 2019, escrit en el qual comunica que no s'ha pogut emplenar el projecte viari, infraestructures i mesures o actuacions comunes conjuntament amb les explotacions situades en el paratge Bateig. El STIE, en resposta a l'escrit remés per aquest òrgan el 13 de juliol de 2017, remet la informació sobre les explotacions que poden estar afectades en l'àmbit de la MP-49 del Pla general d'Elda, que són «Bateig», «Pla de Bateig», «La Canyada» i «Sant Josep», les tres primeres en activitat.  
En aquest punt, cal indicar que durant la tramitació de l'expedient s'ha modificat el perímetre de l'explotació respecte al proposat en un primer moment pel promotor, ajustant-se als requisits exigits pels diferents organismes implicats en el procés. D'una banda, la CHX, tal com es detalla a continuació, ha exigit que s'ajuste el perímetre prenent en consideració la franja de protecció, tant la distància de protecció de 20 m (en la qual no es pot excavar), com la zona de policia de 100 m (condicionat a no poder excavar per davall de la cota del llit els següents 80 m), explicant-se ambdues des del marge del llit. D'altra banda, el perímetre ha hagut d'ajustar-se a la MP-49 de l'Ajuntament d'Elda, ja esmentada adés, tot respectant a més la zona interior de protecció establida en el perímetre exterior del sector Bateig, de manera que s'excloga aqueixa franja de l'àrea extractiva i s'incloga dins de les zones a restaurar.  
El promotor, davant la possibilitat de poder explotar en una franja de 75 m més enllà dels límits marcats com a zona extractiva per la citada modificació, la qualificació del sòl de la qual és la de «Sistemes d'àrees de protecció o servitud», va sol·licitar autorització per a l'extracció a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, obtenint resolució d'autorització en data 6 de febrer de 2018. En aquesta resolució, la Confederació estableix unes franges de protecció una mica més restrictives que en la MP-49, per la qual cosa són aquestes les que han utilitzat per a definir el perímetre definitiu d'explotació de la pedrera, i sempre tenint en compte que el sector est de la MP-49 està fora de l'àmbit extractiu i es correspon estrictament amb una zona de restauració.  
A continuació, es transcriuen els aspectes ambientals més destacables dels diferents organismes que s'han consultat.  
Informes de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de dates 25 de novembre de 2014, 1 de juny de 2017, 6 de febrer de 2018, 15 de març de 2018, 28 d'octubre de 2019, en els quals informa favorablement l'autorització amb diverses condicions a complir, entre les quals cal destacar:  
- S'haurà de sol·licitar nova autorització, que no pressuposa disponibilitat de recursos hídrics ni autorització per a abocaments al llit o subsol, en el cas que es vaja a realitzar una altra actuació en la zona de policia del llit.  
- No es pot excavar en una franja de 20 metres a partir del marge del riu, ni de 5 metres d'ample entre parcel·les limítrofes i la zona d'extracció. En tot cas, ha d'evitar-se excavacions amb cota inferior al nivell de les aigües del llit. Si es produïra algun perjudici, l'autoritzat es farà responsable dels danys que poguera causar.  
- Els talussos definitius de l'excavació seran estables, i en tot cas amb pendents inferiors o iguals a 45°.  
- S'haurà de respectar el que s'estableix en l'escrit de l'àrea de gestió del domini públic hidràulic de la Comissaria d'Aigües, de data de 21.12.2017, en el qual informa que:  
· «El punt de connexió de les cunetes pluvials al llit haurà de respectar la seua morfologia actual, sense disminuir la seua secció hidràulica. Així mateix, es protegirà amb escullera, de pes suficient per a evitar-ne l'erosió».  
· «Sembla deduir-se que també es pretén la restauració de diferents zones de la pedrera existent. En aquest cas, qualsevol farciment de terres no superarà la cota del terreny natural existent en el seu entorn. Així mateix, haurà de realitzar-se amb material no susceptible de contaminar el DPH i les plantacions serà arbustives (no arbòries)».  
Informe d'estudi d'integració paisatgístic, del 19 de febrer de 2020, en el qual s'informa favorablement, havent-se de complir les mesures d'integració paisatgística descrites en l'apartat 8 de l'estudi d'integració paisatgística presentat, i havent-se de justificar aquestes mesures en la resolució que s'adopte respecte de la DIC i els resultats del pla de participació pública.  
Informe de patrimoni etnològic, patrimoni industrial i patrimoni immaterial, del 27 d'octubre de 2014, remés per la Direcció General de Cultura, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, en el qual s'informa favorablement els efectes patrimonials del projecte en constatar-se que el projecte aportat guarda identitat i no difereix respecte del que va ser informat favorablement el 4 de juny de 2012. En aquest, s'hi indica que existeix un total de 21 béns etnològics, i s'estableix una sèrie de mesures correctores per a la seua protecció que queden recollides en l'apartat 9 de l'informe de la memòria de prospecció.  
  
Informe de Vida Silvestre, de data 1 d'abril de 2022, en el qual s'informa que l'ampliació de l'explotació no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, sempre que els treballs es desenvolupen de la forma prevista, i no haurà de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
  
Consideracions ambientals  
Vist l'EIA, la documentació aportada i la tipologia dels treballs a executar, es preveuen afeccions potencials especialment en la fase d'explotació de la pedrera, que seran minimitzades o anul·lades en la fase de restauració.  
L'EIA del projecte contempla les mesures protectores i correctores encaminades a previndre, minimitzar, eliminar o compensar els impactes derivats de les accions que són inherents a l'explotació i restauració.  
  
La pedrera Bateig es localitza a la província d'Alacant, comarca del Vinalopó Mitjà, al sud del terme municipal d'Elda, aproximadament a uns 3 km del nucli urbà, en el vessant de solana de la denominada muntanya Bateig, en el límit amb el terme municipal de Novelda, al costat de l'autovia A-31. L'eixida núm. 210 de l'autovia condueix a un camí asfaltat, es travessa l'autovia per dalt i després d'1 km s'accedeix a un camí sense asfaltar, conegut com el «camí dels Picapedrers», que dona accés a aquesta i a altres explotacions de la zona.  
La zona es caracteritza per tindre un paisatge molt degradat, on coexisteixen diverses pedreres, amb molt d'aflorament rocós i poca vegetació. Predominen explotacions mineres situades en la falda del Bateig, així com en les planes annexes, situades entre la muntanya Bateig, serra de l'Estació i l'Altet de la tia Malena. Aqueixa zona s'emplaça dins de l'àrea del paisatge de rellevància regional PRR 20, «Serres de l'interior d'Alacant, Mariola, Maigmó i Penya Roja» de conformitat amb el que s'estableix en la directriu 53 de l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), aprovada per Decret 1/2011, de 13 de gener, del Consell. D'altra banda, també destaca la proximitat de la línia de ferrocarril Alacant-Madrid, a uns 800 m de distància, així com l'existència del polígon industrial Camp Alt Sud, a 1 km de distància. Així mateix, assenyalar que la zona d'estudi es troba pròxima a diversos nuclis d'habitatges de caràcter rústic (segones residències), a 1 km del riu Vinalopó (a l'oest de l'explotació) que rep puntualment les aigües d'escolament que discorren per alguns dels barrancs i rambles existents. Per l'oest discorre un barranc sense denominació per part de la CHX (barranc Bateig, segons informació cadastral, continuació del barranc de Casamitjana), i a l'est discorre el barranc de les Salinetes, a més de 600 m. Respecte del barranc que discorre per l'oest del perímetre delimitat cal indicar que la zona d'estudi es localitza en zona de domini públic hidràulic, per la qual cosa considerant el que es disposa per la CHX, es va modificar el perímetre de l'explotació.  
  
Quant als recursos paisatgístics d'interés cultural d'àmbit patrimonial, segons la documentació aportada existeix un total de 21 béns etnològics en l'àmbit d'actuació, recollits en el catàleg de béns i espais protegits d'Elda, com són refugis de picapedrers, fita de terme, aljubs, camins carreters, antiga pedrera, assut de Bateig i caseta ferroviària de Bateig.  
Consultat el visor cartogràfic, en l'àmbit d'actuació no s'observa afecció a cap espai pertanyent a la Xarxa Natura 2000, espais naturals protegits ni coves. El paisatge protegit més pròxim a l'explotació minera és el denominat Serra del Maigmó i Serra del Sit, que s'estén al nord-est de la zona d'estudi, quedant el sector més pròxim a la pedrera a una distància lineal d'aproximadament 2,5 km. No obstant això, per la posició de la pedrera dins de l'àmbit de la muntanya Bateig, aquesta muntanya actua a manera de pantalla visual, per la qual cosa l'activitat extractiva no suposa cap afecció sobre el paisatge protegit, ni directament ni indirectament. Tampoc consta afecció a cap via pecuària, quedant pròxima a l'àrea d'estudi dos d'elles: al terme municipal d'Elda el «Corriol dels Serrans», i en el de Novelda la «Canyada Reial de Monteagudo». Al principi, el perímetre proposat per la promotora per a l'ampliació de la superfície d'explotació quedava molt prop de la segona, i encara que no semblava que poguera afectar directament la integritat superficial de la via ni alterar cap de les seues funcions, sí que podia suposar un problema quant als desnivells que es pogueren generar en les seues proximitats. No obstant això, les modificacions realitzades per a adaptar-se als requisits que se li han exigit solucionen aquest aspecte, quedant en general més allunyada de l'explotació, estant el punt més pròxim en l'extrem sud de l'explotació a 60 m de distància. Atenent a l'exposat, ha de respectar-se íntegrament el límit de l'explotació, no podent afectar-se la superfície de la canyada. En el cas que l'activitat minera afecte directament o indirectament la Canyada Reial de Monteagudo, el promotor haurà de sol·licitar informe a la Secció Forestal d'Alacant, segons la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de les Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
En l'àmbit d'actuació de la pedrera no s'observa afecció a muntanyes d'utilitat pública, però sí que s'observa afecció a sòl forestal no estratègic, concretament 3,42 ha de la zona de restauració (zona 2) segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR). La zona nord de l'àmbit d'estudi, presenta un relleu muntanyenc en el qual predomina el matoll i les herbàcies, podent aparéixer formacions arbustives termòfiles mediterrànies (principalment termomediterrànies) i matoll esclerofil·le mediterrani o submediterrani. Es tracta d'una zona en la qual es realitzen labors extractives des de fa molts anys, constituint un espai degradat, on la cobertura vegetal de les parcel·les ha sigut eliminada en gran part de la superfície, en els fronts oberts, existint en aquelles zones encara sense explotar una predominança d'un estrat herbaci heterogeni amb espècies com Brachypodium retusum (Pers.) Beauv., Sedium sediforme o Stipa tenacissima, a més d'existir un estrat d'espècies de port arbustiu típiques del matoll mediterrani (Pistacia lentiscus L., Rosmarinus officinalis L. o Ephedra fragilis entre altres). Dins de la pedrera Bateig, principalment en la zona 2, es localitza un hàbitat d'Interés comunitari que afecta els hàbitats de Thymo morodori-Sideritidion leucanthae (5330: Matolls mediterranis i preestèpics) i Thymo moroderi-Teucrium verticillati (1520: Timonedes gipsícoles termomesomediterranis semiàrids alacantins), tots dos descrits en la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i la fauna i flora silvestres. Segons l'informe de Vida Silvestre, no es considera que aquesta activitat puga provocar efectes apreciables sobre la Xarxa Natura i no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
  
Quant a la fauna, a causa de l'antropització produïda per la intensitat de les activitats extractives, i tal com es desprén de la documentació aportada, es pot preveure que les espècies de fauna són de caràcter generalista, encara que en terrenys confrontants a les explotacions es correspon amb la típica d'àrees ocupades per matoll ras i cultius de secà. Els rapinyaires són els pròpies de camp obert i afinitat antròpica com Athene noctua, Falque tinnunculus i Tyto alba, i apareixen altres ocells propis d'aquests ecosistemes de timonedes o espartars, com Upupa epops, Calandrella brachydactylla, Merops apiaster i Galerida cristata. A part dels ocells, mereixen interés els micromamífers, base de la dieta d'algunes dels rapinyaires comentats (Mus sp., Rattus sp., entre altres) que solen ser abundants en aquests biòtops, rics en llavors i insectes.  
  
Segons el PATRICOVA, s'observa que sobre el perímetre d'afecció no existeix perillositat per inundació ni cap risc d'inundació, sent el més destacable que, cap a l'oest de la pedrera, existeix una zona corresponent al curs del riu Vinalopó, amb una perillositat per inundació de nivell 1, però prou allunyada de l'àrea d'actuació.  
  
En la fase d'explotació, un dels impactes més significatius que es preveu, serà sobre la atmosfera, a causa de l'emissió de gasos i contaminants de la maquinària intervinent, al trànsit de la maquinària pesant, o a la càrrega i transport del material volat, tots ells de caràcter temporal i reversible. Amb la finalitat de minimitzar aquestes afeccions s'estableixen les mesures correctores següents:  
- Revisió dels límits d'emissió de contaminants de les màquines, previstos en la vigent normativa.  
- Reg periòdic de les pistes més freqüentades i camins de trànsit de la maquinària mitjançant cisterna mòbil, amb la finalitat de previndre la generació de pols. La freqüència dels regs s'adaptarà a les condicions estacionals i climatològiques, així com a les característiques del sòl, amb la finalitat de mantindre'l humit.  
- Planificació i control del trànsit dels vehicles de transport.  
- Col·locació dels tubs d'escapament en la part superior de les cabines de la maquinària, minimitzant la generació de pols produïda per l'expulsió de gasos contaminants directament sobre el terreny.  
- Reducció de la velocitat de circulació, evitant els encreuaments de pistes.  
- Col·locació de lona de protecció en la caixa del remolc dels camions externs que transporten el material.  
- Per complir amb el que s'estableix en el projecte viari del sector Bateig, es disposarà, almenys en el punt d'inici dels recorreguts interiors i abans de l'eixida dels camions a l'autopista, d'un sistema de supressió de pols (rentada de rodes i atomització d'aigua per a humitejar el material carregat en les caixes sota lones), de manera que s'evite l'impacte del despreniment de partícules a l'aire produïdes pel camió en circular a major velocitat.  
- En el procés de tall del marbre, la pols es controlarà mitjançant l'ús de sistemes de via humida (bé per a previndre l'emissió de pols, bé per a disminuir la quantitat que hi ha en l'atmosfera una vegada ha sigut emés), o de captació de pols (usant ventiladors per a arrossegar l'aire contaminat des de les fonts d'emissió fins als col·lectors).  
  
- Els treballs de perforació es realitzaran en presència d'instrumental captador de pols o en via humida.  
- Col·locació en les torretes de perforació de raspalls per a recollir la pols generada.  
- La planta de trituració estarà carenada en les seues cintes i la tremuja de descàrrega s'humitejarà mitjançant aspersió amb aigua.  
- Els apilaments de materials pulverulents s'efectuaran a resguard del vent i en àrees d'escassa visibilitat, i si han de ser utilitzats ulteriorment per a la restauració, es protegiran de l'acció erosiva del vent i de l'aigua mitjançant plantació de gramínies i lleguminoses.  
- Realització de mesuraments de pols quadrimestrals (una per quadrimestre i lloc de treball) tal com especifica la legislació en matèria de seguretat i higiene i també el que s'estableix en la normativa minera, així com emissions de gasos, vapors i fums segons el que es preveu en la Llei 34/2007, i en el Decret 100/2011. També es mesurarà els nivells d'immissió en les zones confrontants a l'explotació, si els organismes competents ho consideraren necessari.  
- No es permetrà cap emissió de gasos ni la manipulació de matèries que produïsquen males olors en quantitats tals que puguen ser fàcilment detectables sense instruments.  
- Quan les condicions climàtiques siguen desfavorables, com per exemple fortes ratxes de vent, es paralitzaran immediatament els treballs d'explotació que generen excés d'emissió de pols i partícules a l'atmosfera, regant aquelles zones que es puguen veure més afectades. Els treballs es podran reprendre tan prompte cessen les condicions ambientals adverses.  
- En el cas d'haver d'utilitzar en algun moment explosius, es plantejarà el buit i es triarà el cartutx de tal forma que es produïsca una arrancada important de material, però al seu torn es tindrà la precaució de deixar el tram superior del buit lliure de càrrega explosiva. Es triaran els temps de retard amb la finalitat que la voladura progresse al llarg de l'enfront d'una velocitat inferior a la del so en l'aire. S'ha d'evitar emprar cordó detonant a l'aire lliure i, si s'empra, cobrir-lo amb arena fina. S'intentarà tindre en compte les condicions atmosfèriques més favorables per a la realització de les voladures.  
L'impacte causat per la generació de soroll durant el procés d'explotació serà principalment la causa de l'arrancada, càrrega i transport del material, sumat a l'emés per les altres activitats mineres circumdants, així com agrícoles en menor intensitat. Aquests impactes són de caràcter reversible a curt termini i d'extensió puntual, podent causar molèsties als residents dels habitatges pròxims i a la fauna. Serà pal·liat amb les mesures correctores següents:  
- Manteniment preventiu i adequat a la normativa vigent en matèria de nivells sonors, dels tubs d'escapament de la maquinària emprada en les diferents fases d'explotació i dels elements susceptibles d'ocasionar soroll, podent ser substituïts per altres components les emissions sonores dels quals siguen menors.  
- Es limitarà la velocitat de circulació dels vehicles pels accessos a 30 km/h.  
- Restricció de l'ús de les unitats més sorolloses i molestes a les hores diürnes.  
- Ús de silenciadors en els tubs d'escapament dels vehicles.  
- Reducció del nombre d'activitats sonores solapades.  
- Realització de mesuraments dels nivells sonors si es precisa.  
- Reduir l'altura de caiguda dels materials.  
- En el cas d'haver d'utilitzar explosius, s'intentarà minimitzar la càrrega per unitat de microretard, reduint el diàmetre de perforació, acurtant la longitud de les barrines, seccionant les càrregues dins d'aquest i iniciant-les en temps diferents o utilitzant un major nombre de detonadors.  
Durant la fase d'execució i funcionament de l'explotació, serà inevitable la modificació de l'escolament superficial de l'àmbit de l'actuació, a causa de la transformació que patirà el terreny a conseqüència de la continuada extracció d'àrids. En aquest sentit, i a fi d'obtindre un millor control del nou escolament generat, s'estableixen unes mesures encaminades a reduir el poder erosiu de l'aigua, així com interceptar els sediments arrossegats per a la seua posterior recuperació, com són:  
  
- Construcció d'un sistema de drenatge per a canalitzar les aigües d'escolament, així com una rasa perimetral per a desguassar la que arriba des de les diferents conques aportants fins a la pedrera, i que serà derivada per cunetes fins a un llit natural pròxim. Els desguassos es realitzaran en terreny pla per a evitar l'erosió, i haurà de dissipar-se l'energia de l'escolament superficial abans del seu abocament a llits naturals o parcel·les confrontants. En els encreuaments amb camins, s'haurà d'entubar la cuneta perquè no impedisca el normal funcionament de la pedrera. Haurà de garantir-se la correcta recollida de les aigües d'escolament i disposar dels dispositius necessaris (com basses de decantació) per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades.  
- Es farà la neteja de les rases de drenatge, per a evitar que aquestes es reblisquen del material que és arrossegat per les aigües, i s'evacuen de manera adequada, sense realitzar actuacions en llits.  
- Es preveuran mecanismes per a eliminar els sòlids en suspensió de l'aigua, com filtres o paranys de sediments.  
En la fase d'explotació, és inevitable l'afecció al sòl i a la capa vegetal, que patirà un impacte rellevant que podrà minimitzar-se tenint en compte les mesures següents:  
- Retirada del sòl vegetal i de les capes edàfiques superficials i apilament en lloc apropiat apartad del pas de maquinària i protegit del vent, senyalitzat i jalonat, en monticles d'altura màxima de 2 m, perquè servisca posteriorment com a material de cobertura a aportar en les labors de restauració.  
- Manteniment periòdic dels apilaments de terra vegetal retirada a l'inici de les labors d'explotació perquè conserven les propietats físiques i químiques que la facen susceptible de ser emprada com a material de cobertura vegetal. Aquest material no serà considerat com a residu, ja que serà incorporat conforme avance la restauració de bancs i plataformes, emprant-se tot el volum esbrossat de manera progressiva.  
  
- Jalonament de la zona d'afecció i vigilància de l'avanç de l'explotació segons projecte, amb la finalitat d'evitar la destrucció innecessària de sòl i vegetació fora de la superfície projectada a explotar/restaurar.  
  
- Control del trànsit rodat i de les labors d'explotació/restauració per a evitar l'afecció a zones no destinades a això.  
- Prohibició de circular per les zones d'apilaments de materials o pels llocs no establits com a zones d'explotació.  
- Prohibició de realitzar qualsevol tipus d'abocament no autoritzat d'aigües brutes o contaminades directament a llits d'aigua o al sòl.  
- Realització de les tasques de manteniment de la maquinària, omplit de gasoil, canvis d'olis i bateries en instal·lacions independents anara de la zona d'explotació. En cas de vessaments o fuites, es retirarà l'arena i argila contaminades, gestionant-se com un residu perillós, i s'hi posarà arena i argila nova.  
- No es disposarà d'una instal·lació permanent de residus, atés que el mineral objecte d'extracció serà emprat com a matèria primera, i els residus generats (classificats com a residus miners inerts segons el Reial decret 975/2009) s'empraran per a la restauració. Quant als residus urbans i assimilables (restes de menjar, envasos, restes de cartó, etc.) es recolliran de manera selectiva per a la seua gestió pel servei municipal de l'ajuntament. Quant als possibles residus perillosos que es pogueren generar, aquests s'emmagatzemaran en envasos estancs adequats a les seues característiques químiques, en recinte tancat dotat amb solera impermeabilitzada i sistema de recollida de vessaments, i els gestionarà un gestor autoritzat. L'emmagatzematge es realitzarà segons el que es disposa en la normativa vigent en matèria de residus, i al pla de gestió de residus.  
Quant a la fauna, malgrat tractar-se d'una ampliació de l'explotació confrontant a la superfície actual, es veurà afectada durant la fase d'explotació especialment pel soroll i les vibracions provinents del trànsit de la maquinària intervinent en l'explotació, i puntualment per la pròpia maquinària utilitzada. Segons la documentació aportada, es descriuen espècies prioritàries com el blauet comú (Alcedo atthis), el lligabosc africà (Lonicera biflora), la tortuga de rierol (Mauremys leprosa) i el tragacant groc (Astragalus alopecuroides ssp. grossi), que per les seues característiques, les tres primeres espècies es troben en el riu Vinalopó, i per tant fora de l'àmbit de la pedrera, i la quarta en una parcel·la pròxima però no en la pròpia explotació. No obstant això, per a reduir aquesta afecció sobre la fauna, s'estableixen les mesures següents:  
  
- Vigilar la possible aparició de nius que pogueren instal·lar-se en la zona.  
- Avaluar el perill que poguera haver-hi per a les cries en el cas que es trobaren dins de l'àrea afectada, prenent les mesures oportunes per a preservar la cria.  
- Censar les espècies que puguen veure's afectades abans de l'inici del desbrossament.  
Tal com ja s'ha descrit, existeix un total de 21 béns etnològics en l'àmbit d'actuació, recollits en el catàleg de béns i espais protegits d'Elda, i que hauran de protegir-se mitjançant les següents mesures correctores:  
- La fita núm. 2 entre Elda i Novelda, d'alt interés, pot veure's afectat indirectament. Haurà de mantindre's la seua conservació integral mitjançant la seua reposició en el seu lloc original, mitjançant el reforçament de la seua fonamentació per a assegurar la seua conservació.  
- El conjunt d'explotació minera tall pedrera-moll de càrrega i refugi picapedrer, se senyalitzarà mitjançant abalisament perimetral del conjunt i s'establirà un perímetre de protecció de 10 m d'amplada de banda.  
  
- Els aljubs de la rambla de Bateig, d'alt interés, hauran de conservar-se de manera integral, havent de reposar-se el clos perimetral existent.  
- Els refugis de picapedrers de la zona, d'alt interés, hauran de conservar-se íntegres, establint un perímetre de protecció de 5 m de diàmetre al voltant del refugi. Se senyalitzarà i abalisarà perimetralment.  
  
- L'assut de reg, d'alt interés, se senyalitzarà i s'establirà un perímetre de protecció de 20 m de diàmetre al voltant del mateix per a la seua conservació integral.  
- Les rodades o carreranys tallats en roca entre el camí actual i el llit de la rambla se senyalitzaran i abalisaran perimetralment. S'establirà un perímetre de protecció de 5 m de diàmetre.  
En el cas de produir-se algun descobriment arqueològic o bé cultural durant l'execució de les labors extractives en l'àmbit diferents als esmentats anteriorment, la direcció facultativa dictarà la suspensió immediata de les operacions d'explotació i es comunicarà als organismes competents el descobriment perquè adopten les mesures que estimen necessàries per a la protecció, conservació o estudi de la troballa.  
  
Quant al paisatge que genera l'activitat, es proposa unes mesures d'integració visual i paisatgística encaminades a evitar, disminuir, modificar o compensar els efectes nocius del projecte, principalment referides a la restauració:  
- No se sobrepassarà els límits de l'autorització minera.  
- No es realitzarà cap mena de construcció permanent.  
- S'explotarà per fases segons s'estableix en el projecte amb la finalitat de procedir a la restauració al més prompte possible.  
- Es remodelarà topogràficament els bancs d'explotació amb la finalitat de reduir les dimensions d'aquests i facilitar la integració paisatgística.  
- Es revegetarà la màxima superfície afectada amb espècies forestals autòctones, amb la finalitat d'integrar la zona, reduir l'impacte visual i retornar-li l'ús forestal inicial.  
- Es mantindrà la cobertura vegetal introduïda amb la finalitat d'assegurar l'èxit en la restauració.  
- Es crearà un apantallament vegetal en la zona de la Serra de l'Estació que oculte les labors extractives en el sector Bateig, com a part del projecte viari.  
En el pla de restauració integral s'han plantejat diverses alternatives de restauració, optant-se per una restauració progressiva amb escalonament en feixes descendent en vessant en 6 fases, no sent necessari esperar a finalitzar l'explotació per a començar amb les labors de remodelació topogràfica prèvia a la revegetació. Aquest sistema és el més recomanat des del punt de vista paisatgístic, visual i mediambiental, perquè permet una millor i més ràpida integració de la zona afectada en l'entorn, més encara tenint en compte l'estat actual que presenta la zona d'explotació, amb fronts ja oberts ben diferenciats. A més, l'opció de la restauració progressiva és també la que es planteja en la MP-49, on s'indica que «Els treballs de restauració s'escometran successivament a l'avanç de l'explotació, restaurant progressivament l'espai afectat conforme es vagen esgotant els bancs d'explotació».  
  
Cal assenyalar que, tal com s'ha indicat, els límits de l'explotació s'han anat modificant per a finalment incloure tota la superfície corresponent a les zones 1 i 2 i complir així amb les indicacions i requeriments de la MP-49 i el ressenyat per la CHX i l'Informe del PRI. La morfologia de la restauració haurà de crear formes meandriformes que simulen el terreny natural i afavorisquen l'evacuació de les aigües fins al barranc més pròxim.  
En finalitzar l'explotació del recurs miner, de manera simultània a la restauració, es desmantellarà les construccions i instal·lacions presents, fonamentalment les associades a les construccions permanents, nau taller, lavabos, etc., havent de restituir l'àmbit d'actuació a les condicions naturals prèvies a l'explotació.  
Des del punt de vista de la restauració geomorfològica del terreny, es limitarà els pendents dels talussos i l'altura entre bermes, afavorint la infiltració de l'aigua i reduint la velocitat per a disminuir la pèrdua de sòl. El remodelat es farà seguint el que ve establit en les diferents fases del PRI i es tindrà en compte:  
- Generar geomorfologies irregulars que simulen l'orografia de l'entorn, com penyalars en el sòl, o talls estètics que simulen naturalitat en els talussos.  
- Utilitzar materials del territori, ja que milloren la integració paisatgística i generen major naturalitat.  
- Desdoblat de bancs, reduint l'altura fins als 3 m, amb una berma mínima de 3,5 m, i dotant les bermes i la plataforma interior de les corresponents cunetes.  
- Escapçat de talussos, fins a obtindre un angle final de restauració mitjançant l'última voladura en el front de menys de 40°, sent la inclinació de talús general inferior a 30°. En la zona 2, es crearan bancs artificials amb una altura de banc de 3 m i inclinació de 35°.  
- Emplenament del buit miner amb estèrils inerts de la pròpia pedrera, formant xicotets relleus i geoformes amb pendents suaus.  
- Realització d'un reperfilat de talussos en els nous talussos d'explotació per a dur a terme les labors de revegetació i aconseguir una millor integració paisatgística.  
- Les obres no podran alterar el curs natural de les aigües en perjudici de l'interés públic ni de tercers, i tampoc podran agreujar ni impedir la servitud dels predis inferiors ni superiors.  
En la zona 1 (àrea extractiva) es restaurarà totalment la plaça de pedrera emplenant-se des de la cota final d'explotació a 350 m fins a la cota 361 m. Estarà integrada per 9 bancs de 3 m d'altura, des de la cota 361 m en plaça de pedrera emplenada fins a la cota 388 m a cota superior. Posteriorment es crearà una geomorfologia de pendent suau entre les cotes 365 m i 361 m per a facilitar el desguàs. Quant a la zona 2 (restauració externa a l'àrea extractiva), es remodelarà formant 5 amplis bancs de restauració que van des de la cota 436 m fins a la 448 m, amb altures de 3 m i bermes d'entre 5-13 m d'ample.  
Quant a la hidrologia, amb la finalitat de controlar l'erosió i desplaçaments de terra no desitjats, haurà d'evitar-se la lliure circulació d'aigua sobre el talús. Per a això, es reconduirà l'aigua recollida per les conques aportants fins als punts de desguàs o cap a les diferents zones revegetades mitjançant la implantació d'una xarxa de drenatge consistent en:  
- Construcció de cunetes de drenatge en bermes i en baixants dels bancs, així com a banda i banda del camí d'accés principal als bancs i llits meandriformes en plaça de pedrera. Totes les cunetes i baixants aniran pavimentades, i quan travessen una zona de pas hauran d'anar entubades amb canonada de formigó, la qual comptarà amb una dimensió mínima del canal que l'alimente.  
- Construcció de desguassos perimetrals que eviten l'arrossegament del substrat i la formació de xaragalls per escolaments superficials. Ha d'evitar-se que les aigües d'escolament penetren en els fronts d'explotació. Per a això, s'ha dissenyat una cuneta que voreja tot el perímetre per a recollir les aigües superficials i desguassar-la en la rambla pròxima, perquè continue la seua evacuació de manera natural.  
- Valorar l'opció d'utilitzar geotèxtils en lloc d'asfalt per a millorar l'adaptació i integració al terreny i reduir futurs manteniments.  
- Realitzar contrapendent en totes les bermes del 2 % cap a l'interior, afavorint així la retenció de l'aigua i la seua absorció per les plantes, ajudant al depòsit de sediments.  
- Limitar la cota d'explotació per damunt de la cota del nivell freàtic pròxim, com a mesura de protecció de possibles aqüífers locals.  
Els estèrils que es vagen generant estan formats per clastos heteromètrics, exempts pràcticament d'argiles i arenes, amb diversitat de grandària, des de blocs inútils i escullera a peces petites i mitjanes. S'aniran apilant en runars temporals situats en zones de la pedrera que no entorpisquen el normal funcionament de l'activitat, fins a poder ser incorporats en el buit, però mai per més de 3 anys. En el cas de no ser utilitzats en aquest temps, o si es produeix sobrant, serà portat a planta de trituració propietat de l'empresa per a la seua valorització com a àrid. Haurà de contemplar-se la millora edàfica dels estèrils propis de l'explotació, mitjançant l'addició d'esmenes orgàniques al sòl (40.000 kg/ha).  
El volum d'explotació de la zona 1, sumant les 6 fases, es correspon amb 2.137.095 m³, l'estèril sense tindre en compte el coeficient d'esponjament és de 854.838 m³ (augmentant a 1.111.289 m³ amb el coeficient). Quant a la restauració, el volum total serà de 984.241 m³, corresponent 800.000 m³ a la zona 1 i 184.241 m³ a la zona 2. El volum d'estèrils que seran sotmesos a picat, corresponent, amb almenys el 50 % del volum total d'estèrils destinats a la creació de terres vegetals serà de 44.290,16 m³ per a la zona 1, i de 18.826,85 m³ per a la zona 2.  
  
Els estèrils que s'utilitzen per al farciment parcial del buit miner, hauran de ser residus inerts adequats (RIA), definits segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat.  
Una vegada obtingut el perfil de restauració desitjat, es procedirà a millorar les condicions edàfiques per a garantir l'establiment de la vegetació, per a la qual cosa es realitzarà:  
- Preparació del sòl, extensió del substrat edàfic i arada en subsolat superficial.  
- Aportació de terra vegetal sobre talons i bermes, que podran ser esmenats per a augmentar el contingut en matèria orgànica i augmentar la quantitat de nutrients disponibles, millorant així la capacitat de retenció del sòl.  
- Realització de feixines disposades en rases paral·leles al perfil del vessant. Poden estar constituïdes de per material viu, inert o de la combinació de tots dos. La distància entre elles serà variable en funció del pendent.  
- Utilització d'escalons de matoll orientats perpendicularment al perfil del talús i introduïts en rases d'1 o 1,25 m de profunditat. Les rases han de dotar-se d'un contrapendent d'entre 10° i 20° cap al talús i la seua amplària haurà de ser d'entre 0,5 i 1 m. Si s'aprecia problemes de drenatge, hauran d'inclinar-se cap a la vora del talús perquè les aigües que recullen les rases puguen circular i no queden retingudes. Es recomana una distància mitjana entre rases d'1 o 1,25 m.  
  
- Si fora necessari, s'aplicaran cobertes protectores del sòl, que revestiran els talussos amb manta orgànica, composta per entramat de fibres (70 % palla i 30 % espart). Les mantes suposen una protecció temporal i un reforç estructural que redueix l'erosió superficial en els talussos.  
Tal com descriu el PRI, s'optarà per una restauració forestal amb espècies pròpies del lloc i de baix requeriment hídric, sent els principals aspectes a considerar:  
- Implantació d'espècies vegetals autòctones tenint en compte l'entorn pròxim a la pedrera, de manera que amb el temps puga quedar totalment integrada la vegetació en el paisatge.  
- En talussos es realitzaran hidrosembres d'arbustives i herbàcies, i en zones planes (bermes, plataformes i plaça de pedrera) plantació a portell mitjançant aclotat manual (marc de plantació de 3 x 3 m), secundat per sembra al capdavant i peu de talús seguint les mesures establides en l'Ordre 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aproven les directrius bàsiques per a les actuacions de repoblament o repoblació forestal en la Comunitat Valenciana. Si fora necessari, pot afegir-se compost en els clots.  
  
- L'elecció d'espècie es farà considerant l'estació i es potenciarà la presència d'espècie atractives per a la fauna, perquè aquesta promoga la dispersió de llavors.  
- Inspecció visual en la recepció dels plançons i llavors emprats en la restauració i procedents de viver. Haurà de complir-se la normativa referent a les regions de procedència.  
- Al voltant de les plantacions en bermes, es poden formar cavallons (d'almenys 10 cm d'alt per a formar bassetes d'uns 50 cm de diàmetre), així com realitzar microconques amb la finalitat de retindre major quantitat d'aigua.  
- Es col·locarà, si fora necessari, tubs o malles protectores en les plantes, i si la zona ho requereix podria afegir-se hidrogels.  
- Es durà a terme un apantallament vegetal a manera de bosquet en el límit oest de l'àmbit de la modificació puntual núm. 49, a causa de la proximitat d'habitatges en la zona de la Serra de l'Estació.  
- Realització de treballs de millora paisatgística en les zones no revegetades dels antics fronts d'explotació, mitjançant l'envelliment de les roques del talús.  
- En les zones no revegetades, es realitzarà una millora de l'hàbitat per a l'avifauna rupícola, creant de manera artificial buits en talussos que puguen ser utilitzats pels ocells per a nidificar.  
A mesura que finalitzen les labors de restauració, que es farà per zones, començarà una fase de manteniment que es durà a terme per un període de 2 anys, en cadascuna. Aquestes labors estan orientades, d'una banda, a la neteja i adequació del sistema de drenatge per a mantindre'l en correctes condicions d'ús, i d'una altra, al manteniment de la vegetació en bon estat, per a la qual cosa haurà de tindre's en compte aspectes com els regs periòdics, la reposició de falles, les birbades manuals d'espècies invasores, el manteniment dels cavallons, els tractaments silvícoles o els possibles tractaments fitosanitaris que puguen ser necessaris.  
L'EIA compta amb un Pla de vigilància ambiental (PVA) que estableix les pautes establides a seguir, efectuant els controls, els mesuraments i l'anàlisi dels paràmetres que permetran conéixer l'impacte que està suportant l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, amb la seua periodicitat corresponent. Totes les actuacions i mesuraments que es realitzen en l'aplicació del PVA tindran constància escrita en forma d'actes, lectures o butlletes d'estat, de manera que permeta comprovar la seua correcta execució i respecte dels treballs a les condicions establides en la normativa vigent que li siga aplicable. Aquesta documentació recollirà totes les dades des de l'inici de l'activitat estant a la disposició dels òrgans d'inspecció i vigilància. Si s'observara alguna desviació significativa respecte de les previsions descrites en l'EIA durant la realització dels controls esmentats, el promotor ho posarà en coneixement de l'administració competent, perquè s'apliquen les mesures correctores necessàries.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària conforme a l'annex I del Decret 162/1990, grup 3, c) Extracció de minerals no metàl·lics ni energètics; c.1. Materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i per trituració, algeps, roques ornamentals), en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot quant antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'ampliació de l'explotació de recursos de la secció A), denominada Bateig núm. RCA 622 del terme municipal d'Elda (Alacant), promogut per la mercantil Bateig Pedra Natural, SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació obrant en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:  
  
- El seguiment del compliment de les mesures descrites en l'EIA, així com les propostes emeses pels diferents organismes consultats, correspondrà a l'òrgan substantiu, així com de les mesures addicionals propostes.  
- La propietat dels terrenys afectats per l'activitat extractiva i restauradora serà comprovada per la Conselleria competent en matèria minera.  
- En la zona 1, la diferència màxima de cota entre bermes o altura de bancs serà de 3 m, l'amplària mínima de la berma serà de 3,5 m i la inclinació dels talussos de restauració serà com a màxim de 40°, sent la inclinació de talús general menor de 30°. En la zona 2, es crearan bancs artificials amb una altura de banc de 3 m i inclinació inferior a 35°.  
  
- Respecte als recursos paisatgístics d'interés cultural d'àmbit patrimonial, es compliran totes les mesures correctores proposades per a la seua protecció en l'informe de la memòria de prospecció.  
- En cas d'aconseguir el nivell freàtic abans de la cota final de l'excavació, es finalitzarà l'explotació del material i se'n començarà la restauració.  
- Les pistes i camins, tant exteriors com interiors ja existents en la superfície de la pedrera de la zona 1, hauran de mantindre's durant tot el temps que dure l'activitat en correctes condicions. El promotor serà responsable del manteniment adequat d'aquests. Els accessos de la zona 2, en cap cas podran seran asfaltats.  
- Hauran de respectar-se els límits de l'explotació, no podent-se ocupar terrenys fora de l'àmbit d'actuació. En la mateixa línia, no ha d'acumular-se material extret fora del perímetre de l'explotació i restauració, havent de depositar-se en llocs que no generen impactes ambientals.  
- Està totalment prohibit realitzar qualsevol tipus d'abocament no autoritzat directament a llits d'aigua o al sòl i, en particular, els produïts pels canvis d'oli, combustibles i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats pel taller o per un gestor de residus degudament autoritzat d'acord amb els proveït en la normativa de residus.  
  
- S'haurà de complir el que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
- Per a la restauració geomorfològica del buit miner amb aportació de residus inerts adequats, s'iniciarà i tramitarà el procediment conforme al Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, i a l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de farciment i obres diferents a aquelles en les quals es van generar. La promotora vigilarà la naturalesa dels materials utilitzats com a farcit, portant un llibre de registre sobre el volum i procedència que estarà disponible en les oficines adjuntes a l'explotació.  
  
- Mitjançant les accions de control i vigilància de l'àrea destinada a les instal·lacions auxiliars de l'explotació, es comprovarà que totes les instal·lacions de l'explotació disposen dels mecanismes i elements necessaris per a minimitzar els possibles riscos de contaminació a cursos d'aigua superficials o subterranis, els riscos de contaminació atmosfèrica i acústica, tant en el funcionament quotidià com en cas de possibles accidents. A més, es controlarà que la gestió dels residus generats en cadascuna de les instal·lacions, i en el conjunt de l'explotació, es duga a terme d'acord amb la normativa vigent.  
- Les accions incloses en el PVA hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
- En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A l'efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conforme amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si convé, pertoquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 21 d'abril de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9434, del 23-09-2022 (2022/8382)

RESOLUCIÓN de 21 de abril de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto ampliación de la explotación de recursos de la sección A, denominada «Bateig», número RCA 622, del término municipal de Elda (Alicante). Expediente (1863850) 129/2016/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9434

Fecha DOGV
:   23-09-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/8382

CVE


Fecha del documento
:   21-04-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Elda](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 21 de abril de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto ampliación de la explotación de recursos de la sección A, denominada «Bateig», número RCA 622, del término municipal de Elda (Alicante). Expediente (1863850) 129/2016/AIA. [2022/8382]  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (1863850) 129/2016/AIA.  
Título: Ampliación de la explotación de recursos de la sección A), denominada «Bateig» núm. RCA 622 del término municipal de Elda (Alicante).  
Promotor: Bateig Piedra Natural, SA.  
Órgano sustantivo: ST de Industria, Energía y Minas de Alicante.  
Ref. Órgano sustantivo: MIEXPA/2014/02/03.  
Localización: Término municipal de Elda (Alicante).  
  
Objeto y descripción del proyecto  
La mercantil Bateig Piedra Natural, SA, es propietaria de una cantera de areniscas situada en el Monte Bateig, al sur del término municipal de Elda, y que recibe el nombre de «Bateig», de donde se extrae un recurso de la sección A), arenisca ornamental pulimentable de gran interés económico. Dicha cantera fue autorizada por el organismo competente en materia minera el 12 de marzo de 1974.  
La cantera se sitúa en un entorno eminentemente minero donde abundan actividades extractivas desde hace más de 100 años, concretamente en dos parcelas propiedad del promotor, parcelas 67 y 68 del polígono 7 del término municipal de Elda, según datos catastrales. Tras décadas de explotación, el promotor quiso ampliar la superficie, para lo que debía regularizar el nuevo perímetro, pero no existía una calificación del suelo que permitiese estos usos según el Plan general de ordenación urbana de Elda, de 1985. El Ayuntamiento de Elda, inició en 2002 los trámites para crear un nuevo tipo de suelo que permitiese y regulase el uso extractivo en la zona de Bateig, aprobándose de forma definitiva la modificación puntual núm. 49 del Plan General de Elda (MP-49), por Resolución de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, de fecha 16 de diciembre de 2013, BOP-Alicante núm. 34 de 19 de febrero de 2014. En la citada MP-49, se creó una nueva categoría de suelo denominada suelo no urbanizable extractivo (NU-E) que abarca la zona designada como sector Bateig y dentro del perímetro de esta zona, se creó una zona interior de protección clasificada como suelo no urbanizable protegido de interés paisajístico, en la cual el único uso permitido es el agrícola de secano. No obstante, al tratarse de un área extractiva establecida con anterioridad, se permite únicamente labores de restauración.  
Acorde a la MP-49, la superficie de la explotación se divide en dos zonas: la zona 1, de 18,68 ha, que queda incluida en el perímetro delimitado como zona extractiva (clasificada como suelo NU-E), donde queda una parte del terreno sin explotar; la zona 2, de 9,08 ha, que se corresponde según se desprende de la ortofoto del visor web de la Conselleria con zonas ya explotadas y zonas de eliminación de escombreras. Según la MP-49, esta superficie se corresponde con suelo protegido y por lo tanto se debe restaurar. El perímetro de restauración total, que engloba ambas zonas, ocupa según el informe del Plan de restauración integral una superficie de 27,77 ha.  
La producción anual bruta aproximada es de 71.200 m³, por lo que teniendo en cuenta que se estima un aprovechamiento del mineral del 60 %, 42.720 m³/año se pueden considerar como mineral vendible. El total de volumen de reservas extraídas de la cantera es, según el proyecto técnico, de 2.137.095 m³. Siguiendo la misma línea, el volumen total bruto aprovechable sería de 1.282.257 m³, y la vida útil de la cantera Bateig se estima en unos 30 años.  
Según el mapa geológico, la totalidad de la zona de estudio se sitúa sobre materiales pertenecientes al Mioceno Superior, Medio Tortoniense-Serravalliense (Terciario). El mineral que se extrae es calcarenita o caliza aloquímica del Mioceno Medio-Superior, utilizado normalmente en la construcción como elemento decorativo u ornamental en placados de suelos, paredes, fachadas y zócalos. Dicha extracción, se llevará a cabo por el método de minería a cielo abierto con banqueo descendente en ladera, con bancos de trabajo de altura media 6 m y un máximo de 12 m. Actualmente, la zona dispone de una topografía de explotación con bancos de alturas medias entre 9 m y 5 m. La roca se extrae en forma de bloques de tamaño comercial, apto para laminado, de forma paralelepipédica, mediante bancos de talud forzado, de 7 m de altura media, siendo el prisma obtenido de 63 m³ de volumen (6 m de largo, 7 m de alto y 1,5 de ancho).  
Las labores a realizar en la explotación serán:  
- Labores preparatorias consistentes en labores de desbroce de la cubierta vegetal, así como de retirada y acopio de la tierra vegetal, para su posterior incorporación en las labores de restauración según el programa de fases establecido.  
- Arranque, que consiste en la perforación mediante perforadoras y compresores. La separación del macizo rocoso se realizará mediante el uso de rozadora de brazo y el corte con rozadora de cordón diamantado trabajando en vía húmeda.  
- Dimensionado de la torta sobre el banco mediante martillo perforador manual de 30 mm, que ejecutará una serie de perforaciones separadas entre sí unos quince centímetros, y que será suficiente para que con ayuda de cuñas y pinchotes se efectúe el troceado de la torta. Se utilizará la torreta de 3 martillos.  
- Carga del material, volcado de la torta y transporte interno de los bloques extraídos, que se realiza mediante pala cargadora sobre neumáticos.  
- Transporte interior de los bloques extraídos, que serán cargados mediante palas cargadoras sobre camiones o dumpers y transportados a las zonas de acopios temporales, localizados dentro del perímetro de actuación. En cuanto al transporte exterior, se realizará mediante camiones plataforma con destino a la fábrica aserradero situada en Novelda y a la fábrica de triturados.  
En esta explotación, prácticamente no se consumirá explosivo. Sin embargo, es imprescindible prever un mínimo de consumo debido a posibles necesidades puntuales de su uso.  
Las labores de restauración geomorfológicas proyectadas precisan de un volumen bruto de estériles de unos 984.241 m³. Durante la explotación, el volumen total de estéril obtenido es de 854.838 m³, y dado que el coeficiente de esponjamiento es de 1,3, el volumen de estéril disponible para las labores de restauración será finalmente de 1.111.289 m³. Se proyecta la clausura y restauración ambiental de la cantera por fases, para lo que se realizará un relleno mediante materiales inertes procedentes de la propia cantera. Respecto a las zonas definidas en el proyecto, la situación actual de la explotación distingue:  
- La zona 1, que supone la superficie más deprimida de la explotación, aún activa y de mayores dimensiones (se ubica la plaza de cantera de cota media 363 m). En esta zona se realizará una adecuación morfológica del hueco minero, quedando en el Este un reperfilado de frente desde la cota 361 m hasta la 388 m. Se descabezarán los taludes (verticales tras la explotación) dejando caer el material sobre la berma hasta conseguir el talud definitivo no mayor de 40º.  
- La zona 2, que responde al área más elevada de la concesión y donde se han detenido las labores de extracción. En esta zona se procederá a su relleno de la cota 430 m hasta la 450 m mediante vertido directo con el propio estéril de la cantera, y dejando taludes definitivos de 40º.  
  
Tramitación administrativa  
Con fecha 17 de noviembre de 2017, se recibió en este órgano ambiental solicitud de evaluación de impacto ambiental desde el Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante (STIE), que se acompaña de la siguiente documentación en formato digital:  
- Estudio de impacto ambiental (EIA).  
- Proyecto de explotación de la cantera.  
- Plan de restauración integral (PRI). Dicho plan fue informado desfavorablemente por el Servicio de Ordenación y Gestión Forestal, con fecha de 21 de septiembre de 2016, alegando que no garantiza una posible gestión forestal ulterior de la superficie afectada, pidiendo que se subsanen o justifiquen diversas deficiencias técnicas relacionadas con:  
- La falta de informes o autorizaciones de los distintos órganos competentes.  
- La afección a zonas que exceden a los límites aportados en la documentación del promotor.  
- La inclusión en el presupuesto de una partida que se corresponda a toda la superficie de restauración.  
- La determinación del porcentaje de las distintas especies seleccionadas para la siembra.  
- Las posibles soluciones técnicas para disminuir la erosión o disminuir el ángulo de inclinación del talud, no considerándose admisibles las pérdidas de suelo calculadas.  
- La falta de coordenadas en cuanto a la afección real de la explotación, superficie que se corresponde con terrenos forestal y de las distintas fases, así como la presentación del perfil longitudinal único de la explotación y de los transversales correspondientes.  
- Varias cuestiones relativas al presupuesto como incluir el presupuesto de la restauración de toda la superficie afectada, del desdoblado de bancos, aplicar las tarifas Tragsa si existen o las del tarifario oficial en el caso de que no existan.  
El 1 de junio de 2017, se recibió de la Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ) la solicitud de informe para la autorización de extracción de áridos en zona de policía de cauces que este organismo tramitaba y sobre la cual solicitaba informe de necesidad de EIA.  
El 13 de julio de 2017, se formuló requerimiento al STIE, solicitando que de conformidad con las previsiones de la Ley 21/2013, se proceda a completar la información técnica del proyecto por el promotor y se soliciten por el órgano sustantivo las consultas preceptivas en materia de afección a especies protegidas, afección a cauces, forestal y paisaje. Se concedió un plazo de 3 meses para la remisión de la documentación e informes indicados en el mismo. Asimismo, el 28 de julio de 2017, se le da traslado a la Confederación Hidrográfica del Júcar del requerimiento de documentación técnica remitido al promotor, comunicándole que el promotor debe obtener la autorización de la extracción de material en la zona de policía previamente a la emisión de la declaración de impacto ambiental.  
El 4 de septiembre de 2019, ante la falta de contestación del STIE, este órgano solicitó información sobre el estado de tramitación de la autorización, dado que no se había recibido el expediente para la continuación de la evaluación de impacto ambiental. En el mismo se advertía que de no recibirse la documentación en el plazo de 3 meses, se procedería al cierre del expediente AIA, sin perjuicio de la posibilidad de iniciar el trámite en cualquier momento posterior.  
En fecha 17 de octubre de 2019, el STIE comunicó que el promotor había remitido nuevos documentos y que sobre los mismos se habían formulado consultas a los organismos competentes en las materias afectadas.  
Con fecha 29 de octubre de 2019, este órgano ambiental recibió informe sobre el PRI, siendo esta vez favorable, a falta del informe por parte de Vida Silvestre en relación a los hábitats de la Directiva 94/43/CEE que pudieran afectar al ámbito de la explotación. Mediante escrito de fecha 17 de octubre de 2019, el STIE consulta al Servicio de Vida Silvestre para que formule las alegaciones que estime pertinentes.  
Con fecha 15 de julio de 2020, el STIE remite el expediente completo (proyecto de explotación, PRI, estudio de impacto ambiental, estudio de integración paisajística y estudio acústico), incluyendo los informes recabados (PRI, CHJ y paisaje), y solicita nuevamente la declaración de impacto ambiental del proyecto. En este escrito se informa que la mercantil ha presentado el 27 de marzo de 2019, escrito en el que comunica que no se ha podido cumplimentar el proyecto viario, infraestructuras y medidas o actuaciones comunes conjuntamente con las explotaciones ubicadas en el paraje Bateig. El STIE, en respuesta al escrito remitido por este órgano el 13 de julio de 2017, remite la información sobre las explotaciones que pueden estar afectadas en el ámbito de la MP-49 del Plan general de Elda, que son «Bateig», «Llano de Bateig», «La Cañada» y «San José», las tres primeras en actividad.  
En este punto, cabe indicar que durante la tramitación del expediente se ha modificado el perímetro de la explotación respecto al propuesto en un primer momento por el promotor, ajustándose a los requisitos exigidos por los distintos organismos implicados en el proceso. Por un lado, la CHJ, tal y como se detalla a continuación, ha exigido que se ajuste el perímetro tomando en consideración la franja de protección, tanto la distancia de protección de 20 m (en la que no se puede excavar), como la zona de policía de 100 m (condicionado a no poder excavar por debajo de la cota del cauce los siguientes 80 m), contándose ambas desde el margen del cauce. Por otro lado, el perímetro ha tenido que ajustarse a la MP-49 del ayuntamiento de Elda, ya mencionada anteriormente, respetando además la zona interior de protección establecida en el perímetro exterior del sector Bateig, de modo que se excluya esa franja del área extractiva y se incluya dentro de las zonas a restaurar.  
El promotor, ante la posibilidad de poder explotar en una franja de 75 m más allá de los límites marcados como zona extractiva por la citada modificación, cuya calificación del suelo es la de «Sistemas de áreas de protección o servidumbre», solicitó autorización para la extracción a la Confederación Hidrográfica del Júcar, obteniendo resolución de autorización en fecha 6 de febrero de 2018. En dicha resolución, la Confederación establece unas franjas de protección algo más restrictivas que en la MP-49, por lo que son estas las que han utilizado para definir el perímetro definitivo de explotación de la cantera, y siempre teniendo en cuenta que el sector Este de la MP-49 está fuera del ámbito extractivo y se corresponde estrictamente con una zona de restauración.  
A continuación, se transcribe los aspectos ambientales más destacables de los distintos organismos a los que se ha consultado.  
Informes de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fechas 25 de noviembre de 2014, 1 de junio de 2017, 6 de febrero de 2018, 15 de marzo de 2018, 28 de octubre de 2019, en los que informa favorablemente la autorización con diversas condiciones a cumplir, entre las que cabe destacar:  
- Se deberá solicitar nueva autorización, que no presupone disponibilidad de recursos hídricos ni autorización para vertidos al cauce o subsuelo, en el caso de que se vaya a realizar otra actuación en la zona de policía del cauce.  
- No se puede excavar en una franja de 20 metros a partir del margen del río, ni de 5 metros de ancho entre parcelas limítrofes y la zona de extracción. En todo caso, debe evitarse excavaciones con cota inferior al nivel de las aguas del cauce. Si se produjera algún perjuicio, el autorizado se hará responsable de los daños que pudiera causar.  
- Los taludes definitivos de la excavación serán estables, y en todo caso con pendientes inferiores o iguales a 45º.  
- Se deberá respetar lo establecido en el escrito del área de gestión del dominio público hidráulico de la Comisaría de Aguas, de fecha de 21.12.2017, en el que informa que:  
· «El punto de conexión de las cunetas pluviales al cauce deberá respetar la morfología actual del mismo, sin disminuir su sección hidráulica. Asimismo, se protegerá con escollera, de peso suficiente para evitar la erosión del mismo»  
· «Parece deducirse que también se pretende la restauración de diferentes zonas de la cantera existente. De ser así, cualquier relleno de tierras no superará la cota del terreno natural existente en su entorno. Asimismo, deberá realizarse con material no susceptible de contaminar el DPH y las plantaciones será arbustivas (no arbóreas)».  
Informe de estudio de integración paisajístico, del 19 de febrero de 2020, en el que se informa favorablemente, debiéndose cumplir las medidas de integración paisajística que vienen descritas en el apartado 8 del estudio de integración paisajística presentado y debiéndose justificar dichas medidas en la resolución que se adopte respecto de la DIC y los resultados del plan de participación pública.  
Informe de patrimonio etnológico, patrimonio industrial y patrimonio inmaterial, del 27 de octubre de 2014, remitido por la Dirección General de Cultura, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, en el que se informa favorablemente a los efectos patrimoniales del proyecto al constatarse que el proyecto aportado guarda identidad y no difiere respecto del que fue informado favorablemente el 4 de junio de 2012. En el mismo, se indica que existe un total de 21 bienes etnológicos, estableciendo una serie de medidas correctoras para su protección que quedan recogidas en el apartado 9 del informe de la memoria de prospección.  
Informe de Vida Silvestre, de fecha 1 de abril de 2022, en el que se informa que la ampliación de la explotación no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000, siempre que los trabajos se desarrollen de la forma prevista, y no deberá someterse a evaluación detallada de sus efectos sobre la Red Natura 2000.  
  
Consideraciones ambientales  
Visto el EIA, la documentación aportada y la tipología de los trabajos a ejecutar, se prevén afecciones potenciales especialmente en la fase de explotación de la cantera, que serán minimizadas o anuladas en la fase de restauración.  
El EIA del proyecto, contempla las medidas protectoras y correctoras encaminadas a prevenir, minimizar, eliminar o compensar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la explotación y restauración.  
La cantera Bateig se localiza en la provincia de Alicante, comarca del Vinalopó Mitjà, al sur del término municipal de Elda, aproximadamente a unos 3 km del casco urbano, en la vertiente de solana del denominado monte Bateig, en el límite con el término municipal de Novelda, junto a la autovía A-31. La salida núm. 210 de la autovía conduce a un camino asfaltado, se cruza la autovía por arriba y tras 1 km se accede a un camino sin asfaltar, conocido como «camino de los canteros», que da acceso a esta y a otras explotaciones de la zona.  
La zona se caracteriza por tener un paisaje muy degradado, donde coexisten varias canteras, con mucho afloramiento rocoso y poca vegetación. Predominan explotaciones mineras ubicadas en la falda del Bateig, así como en las llanuras anexas, ubicadas entre el monte Bateig, sierra de la Estación y el Altet de la Tia Malena. Esa zona se emplaza dentro del área del paisaje de relevancia regional PRR 20, «Sierras del interior de Alicante, Mariola, Maigmó y Penya Roja» de conformidad con lo establecido en la directriz 53 de la estrategia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), aprobada por Decreto 1/2011, de 13 de enero, del Consell. Por otro lado, también destaca la proximidad de la línea de ferrocarril Alicante-Madrid, a unos 800 m de distancia, así como la existencia del polígono industrial Campo Alto Sur, a 1 km de distancia. Asimismo, señalar que la zona de estudio se encuentra próxima a varios núcleos de viviendas de carácter rústico (segundas residencias), a 1 km del río Vinalapó (al oeste de la explotación) que recibe puntualmente las aguas de escorrentía que discurren por algunos de los barrancos y ramblas existentes. Por el oeste discurre un barranco sin denominación por parte de la CHJ (barranco Batech según información catastral, continuación del barranc de Casamitjana) y al este de la discurre el barranco de les Salinetes, a más de 600 m. Respecto del barranco que discurre por el oeste del perímetro delimitado cabe indicar que la zona de estudio se localiza en zona de dominio público hidráulico, por lo que considerando lo dispuesto por la CHJ, se modificó el perímetro de la explotación.  
En cuanto a los recursos paisajísticos de interés cultural de ámbito patrimonial, según la documentación aportada existe un total de 21 bienes etnológicos en el ámbito de actuación, recogidos en el catálogo de bienes y espacios protegidos de Elda, como son refugios de canteros, mojón de término, aljibes, carriladas, antigua cantera, azud de Bateig y caseta ferroviaria de Bateig.  
Consultado el visor cartográfico, en el ámbito de actuación no se observa afección a ningún espacio perteneciente a la Red Natura 2000, espacios naturales protegidos ni cuevas. El paisaje protegido más próximo a la explotación minera es el denominado Serra del Maigmó i Serra del Sit, que se extiende al noreste de la zona de estudio, quedando el sector más próximo a la cantera a una distancia lineal de aproximadamente 2,5 km. No obstante, por la posición de la cantera dentro del ámbito del monte Bateig, dicho monte actúa a modo de pantalla visual, por lo que la actividad extractiva no supone ninguna afección sobre el paisaje protegido, ni directa ni indirectamente. Tampoco consta afección a ninguna vía pecuaria, quedando próxima al área de estudio dos de ellas: en el término municipal de Elda la «Vereda de los Serranos» y en el de Novelda la «Cañada Real de Monteagudo». En un principio, el perímetro propuesto por la promotora para la ampliación de la superficie de explotación quedaba muy cerca de la segunda, y aunque no parecía que pudiera afectar directamente a la integridad superficial de la vía ni alterar ninguna de sus funciones, sí que podía suponer un problema en cuanto a los desniveles que se pudieran generar en sus proximidades. No obstante, las modificaciones realizadas para adaptarse a los requisitos que se le han exigido solucionan este aspecto, quedando en general más alejada de la explotación, estando el punto más cercano en el extremo sur de la explotación a 60 m de distancia. Atendiendo a lo expuesto, debe respetarse íntegramente el límite de la explotación, no pudiendo afectarse la superficie de la cañada. En el caso de que la actividad minera afecte directa o indirectamente a la Cañada Real de Monteagudo, el promotor deberá solicitar informe a la Sección Forestal de Alicante, según la Ley 3/2014, de 11 de julio, de las Generalitat, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana.  
En el ámbito de actuación de la cantera no se observa afección a montes de utilidad pública, pero sí se observa afección a suelo forestal no estratégico, concretamente 3,42 ha de la zona de restauración (zona 2) según el Plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR). La zona norte del ámbito de estudio, presenta un relieve montañoso en el que predomina el matorral y las herbáceas, pudiendo aparecer formaciones arbustivas termofilas mediterraneas (principalmente termomediterráneas) y matorral esclerófilo mediterráneo o submediterráneo. Se trata de una zona en la que se vienen realizando labores extractivas desde hace muchos años, constituyendo un espacio degradado, donde la cobertura vegetal de las parcelas ha sido eliminada en gran parte de la superficie, en los frentes abiertos, existiendo en aquellas zonas aún sin explotar una predominancia de un estrato herbáceo heterogéneo con especies como Brachypodium retusum (Pers.) Beauv., Sedium sediforme o Stipa tenacissima, además de existir un estrato de especies de porte arbustivo típicas del matorral mediterráneo (Pistacia lentiscus L., Rosmarinus officinalis L. o Ephedra fragilis entre otras). Dentro de la cantera Bateig, principalmente en la zona 2, se localiza un hábitat de Interés comunitario que afecta a los hábitats de Thymo morodori-Sideritidion leucanthae (5330: Matorrales mediterráneos y preestépicos) y Thymo moroderi-Teucrium verticillati (1520: Tomillares gipsícolas termo-mesomediterráneos semiáridos alicantinos), ambos descritos en la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y la fauna y flora silvestres. Según el informe de Vida Silvestre, no se considera que esta actividad pueda provocar efectos apreciables sobre la Red Natura y no debe someterse a evaluación detallada de sus efectos sobre la Red Natura 2000.  
En cuanto a la fauna, debido a la antropización producida por la intensidad de las actividades extractivas, y tal y como se desprende de la documentación aportada, se puede prever que las especies de fauna son de carácter generalista, aunque en terrenos colindantes a las explotaciones se corresponde con la típica de áreas ocupadas por matorral raso y cultivos de secano. Las rapaces son las propias de campo abierto y afinidad antrópica como Athene noctua, Falco tinnunculus y Tyto alba, y aparecen otras aves propias de estos ecosistemas de tomillares o espartales, como Upupa epops, Calandrella brachydactylla, Merops apiaster y Galerida cristata. Aparte de las aves, merecen interés los micromamíferos, base de la dieta de algunas de las rapaces comentadas (Mus sp., Rattus sp., entre otros) que suelen ser abundantes en estos biotopos, ricos en semillas e insectos.  
Según el PATRICOVA, se observa que sobre el perímetro de afección no existe peligrosidad por inundación ni riesgo alguno de inundación, siendo lo más destacable que, hacia el oeste de la cantera, existe una zona correspondiente al curso del río Vinalopó, con una peligrosidad por inundación de nivel 1, pero bastante alejada del área de actuación.  
En la fase de explotación, uno de los impactos más significativos que se prevé, será sobre la atmosfera, debido a la emisión de gases y contaminantes de la maquinaria interviniente, al tráfico de la maquinaria pesada, o a la carga y transporte del material volado, todos ellos de carácter temporal y reversible. Con el fin de minimizar estas afecciones se establecen las siguientes medidas correctoras:  
- Revisión de los límites de emisión de contaminantes de las máquinas, previstos en la vigente normativa.  
- Riego periódico de las pistas más frecuentadas y caminos de tránsito de la maquinaria mediante cuba móvil, con el fin de prevenir la generación de polvo. La frecuencia de los riegos se adaptará a las condiciones estacionales y climatológicas, así como a las características del suelo, con el fin de mantenerlo húmedo.  
- Planificación y control del tráfico de los vehículos de transporte.  
- Colocación de los tubos de escape en la parte superior de las cabinas de la maquinaria, minimizando la generación de polvo producida por la expulsión de gases contaminantes directamente sobre el terreno.  
- Reducción de la velocidad de circulación, evitando los cruces de pistas.  
- Colocación de lona de protección en la caja del remolque de los camiones externos que transportan el material.  
- Cumplimiento con lo establecido en el proyecto viario del sector Bateig, se dispondrá, al menos en el punto de inicio de los recorridos interiores y antes de la salida de los camiones a la autopista, de un sistema de supresión de polvo (lavado de ruedas y atomización de agua para humedecer el material cargado en las cajas bajo lonas) de modo que se evite el impacto del desprendimiento de partículas al aire producidas por el camión al circular a mayor velocidad.  
- En el proceso de corte del mármol, el polvo se controlará mediante el empleo de sistemas de vía húmeda (bien para prevenir la emisión de polvo, bien para disminuir la cantidad que hay en la atmósfera una vez ha sido emitido) o de captación de polvo (usando ventiladores para arrastrar el aire contaminado desde las fuentes de emisión hasta los colectores).  
- Los trabajos de perforación se realizarán en presencia de instrumental captador de polvo o en vía húmeda.  
- Colocación en las torretas de perforación de cepillos para recoger el polvo generado.  
- La planta de trituración estará carenada en sus cintas y la tolva de descarga se humedecerá mediante aspersión con agua.  
- Los acopios de materiales pulverulentos se efectuarán a resguardo del viento y en áreas de escasa visibilidad, y si van a ser utilizados ulteriormente para la restauración, se protegerán de la acción erosiva del viento y del agua mediante plantación de gramíneas y leguminosas.  
- Realización de mediciones de polvo cuatrimestrales (una por cuatrimestre y puesto de trabajo) tal y como especifica la legislación en materia de seguridad e higiene y también lo establecido en la normativa minera, así como emisiones de gases, vapores y humos según lo previsto en la Ley 34/2007 y el Decreto 100/2011. También se medirá los niveles de inmisión en las zonas colindantes a la explotación, si los organismos competentes lo considerasen necesario.  
- No se permitirá ninguna emisión de gases ni la manipulación de materias que produzcan malos olores en cantidades tales que puedan ser fácilmente detectables sin instrumentos.  
- Cuando las condiciones climáticas sean desfavorables, como por ejemplo fuertes rachas de viento, se paralizarán inmediatamente los trabajos de explotación que generen exceso de emisión de polvo y partículas a la atmósfera, regando aquellas zonas que se puedan ver más afectadas. Los trabajos se podrán reanudar tan pronto cesen las condiciones ambientales adversas.  
- En el caso de tener que utilizar en algún momento explosivos, se planteará el hueco y se elegirá el cartucho de tal forma que se produzca un arranque importante de material, pero a su vez se tendrá la precaución de dejar el tramo superior del hueco libre de carga explosiva. Se elegirán los tiempos de retardo con el fin de que la voladura progrese a lo largo del frente a una velocidad inferior a la del sonido en el aire. Se debe evitar emplear cordón detonante al aire libre y, si se emplea, cubrirlo con arena fina. Se intentará tener en cuenta las condiciones atmosféricas más favorables para la realización de las voladuras.  
El impacto causado por la generación de ruido durante el proceso de explotación será principalmente el debido al arranque, carga y transporte del material, sumado al emitido por las demás actividades mineras circundantes, así como agrícolas en menor intensidad. Estos impactos son de carácter reversible a corto plazo y de extensión puntual, pudiendo causar molestias a los residentes de las viviendas cercanas y a la fauna. Será paliado con las siguientes medidas correctoras:  
- Mantenimiento preventivo y adecuado a la normativa vigente en materia de niveles sonoros, de los tubos de escape de la maquinaria empleada en las distintas fases de explotación y de los elementos susceptibles de ocasionar ruido, pudiendo ser sustituidos por otros componentes cuyas emisiones sonoras sean menores.  
- Se limitará la velocidad de circulación de los vehículos por los accesos a 30 km/h.  
- Restricción del uso de las unidades más ruidosas y molestas a las horas diurnas.  
- Empleo de silenciadores en los tubos de escape de los vehículos.  
- Reducción del número de actividades sonoras solapadas.  
- Realización de mediciones de los niveles sonoros si se precisa.  
- Reducir la altura de caída de los materiales.  
- En el caso de tener que utilizar explosivos, se intentará minimizar la carga por unidad de microrretardo, reduciendo el diámetro de perforación, acortando la longitud de los barrenos, seccionando las cargas dentro de este e iniciándolas en tiempos distintos o utilizando un mayor número de detonadores.  
Durante la fase de ejecución y funcionamiento de la explotación, será inevitable la modificación de la escorrentía superficial del ámbito de la actuación, debido a la transformación que sufrirá el terreno como consecuencia de la continuada extracción de áridos. En este sentido, y con el objeto de obtener un mejor control de la nueva escorrentía generada, se establecen unas medidas encaminadas a reducir el poder erosivo del agua, así como interceptar los sedimentos arrastrados para su posterior recuperación, como son:  
- Construcción de un sistema de drenaje para encauzar las aguas de escorrentía, así como una zanja perimetral para desaguar la que llega desde las diferentes cuencas aportantes hasta la cantera, y que será derivada por cunetas hasta un cauce natural próximo. Los desagües se realizarán en terreno llano para evitar la erosión, y deberá disiparse la energía de la escorrentía superficial antes de su vertido a cauces naturales o parcelas colindantes. En los cruces con caminos, se deberá entubar la cuneta para que no impida el normal funcionamiento de la cantera. Deberá garantizarse la correcta recogida de las aguas de escorrentía y disponer de los dispositivos necesarios (como balsas de decantación) para impedir la salida de aguas pluviales contaminadas.  
- Se procederá a la limpieza de las zanjas de drenaje, para evitar que estas se colmaten del material que es arrastrado por las aguas, y se evacuen de forma adecuada, sin realizar actuaciones en cauces.  
- Se preverán mecanismos para eliminar los sólidos en suspensión del agua, como filtros o trampas de sedimentos.  
En la fase de explotación, es inevitable la afección al suelo y a la capa vegetal, que sufrirá un impacto relevante que podrá minimizarse teniendo en cuenta las siguientes medidas:  
- Retirada del suelo vegetal y de las capas edáficas superficiales y acopio en lugar apropiado apartada del paso de maquinaria y protegido del viento, señalizado y jalonado, en montículos de altura máxima de 2 m, para que sirva posteriormente como material de cobertura a aportar en las labores de restauración.  
- Mantenimiento periódico de los acopios de tierra vegetal retirada al inicio de las labores de explotación para que conserven las propiedades físico'químicas que la hagan susceptible de ser empleada como material de cobertura vegetal. Este material no será considerado como residuo, ya que será incorporado conforme avance la restauración de bancos y plataformas, empleándose todo el volumen desbrozado de manera progresiva.  
- Jalonamiento de la zona de afección y vigilancia del avance de la explotación según proyecto, con el fin de evitar la destrucción innecesaria de suelo y vegetación fuera de la superficie proyectada a explotar-restaurar.  
- Control del tráfico rodado y de las labores de explotación-restauración para evitar la afección a zonas no destinadas a ello.  
- Prohibición de circular por las zonas de acopios de materiales o por los lugares no establecidos como zonas de explotación.  
- Prohibición de realizar cualquier tipo de vertido no autorizado de aguas sucias o contaminadas directamente a cauces de agua o al suelo.  
- Realización de las tareas de mantenimiento de la maquinaria, llenado de gasoil, cambios de aceites y baterías en instalaciones independientes fuera de la zona de explotación. En caso de derrames o fugas, se retirará la arena y arcilla contaminadas gestionándose como un residuo peligroso y se pondrá arena y arcilla nueva.  
- No se dispondrá de una instalación permanente de residuos, dado que el mineral objeto de extracción será empleado como materia prima, y los residuos generados (clasificados como residuos mineros inertes según el Real decreto 975/2009) se emplearán para la restauración. En cuanto a los residuos urbanos y asimilables (restos de comida, envases, restos de cartón, etc.) se recogerán de forma selectiva para su gestión por el servicio municipal del ayuntamiento. En cuanto a los posibles residuos peligrosos que se pudieran generar, estos se almacenarán en envases estancos adecuados a sus características químicas, en recinto cerrado dotado con solera impermeabilizada y sistema de recogida de derrames, y los gestionará un gestor autorizado. El almacenamiento se realizará según lo dispuesto en la normativa vigente en materia de residuos, y al Plan de gestión de residuos.  
En cuanto a la fauna, a pesar de tratarse de una ampliación de la explotación colindante a la superficie actual, se verá afectada durante la fase de explotación especialmente por el ruido y las vibraciones procedentes del tránsito de la maquinaria interviniente en la explotación, y puntualmente por la propia maquinaria utilizada. Según la documentación aportada, se describen especies prioritarias como el martín pescador común (Alcedo atthis), la madreselva africana (Lonicera biflora), el galápago leproso (Mauremys leprosa) y la boja amarilla (Astragalus alopecuroides ssp.grossi), que por sus características, las tres primeras especies se encuentran en el río Vinalopó, y por lo tanto fuera del ámbito de la cantera, y la cuarta en una parcela cercana pero no en la propia explotación. No obstante, para reducir esta afección sobre la fauna, se establecen las siguientes medidas:  
- Vigilar la posible aparición de nidos que pudieran instalarse en la zona.  
- Evaluar el peligro que pudiera haber para las crías en el caso de que se encontraran dentro del área afectada, tomando las medidas oportunas para preservar la cría.  
- Censar las especies que puedan verse afectadas antes del inicio del desbroce.  
Tal y como ya se ha descrito, existe un total de 21 bienes etnológicos en el ámbito de actuación, recogidos en el catálogo de bienes y espacios protegidos de Elda, y que deberán protegerse mediante las siguientes medidas correctoras:  
- El mojón núm. 2 entre Elda y Novelda, de alto interés, puede verse afectado indirectamente. Deberá mantenerse su conservación integral mediante su reposición en su sitio original, mediante el reforzamiento de su cimentación para asegurar su conservación.  
- El conjunto de explotación minera tajo cantera-muelle de carga y refugio cantero, se señalizará mediante balizamiento perimetral del conjunto y se establecerá un perímetro de protección de 10 m de ancho de banda.  
- Los aljibes de la rambla de Bateig, de alto interés, deberán conservarse de forma integral, debiendo reponerse el vallado perimetral existente.  
- Los refugios de canteros de la zona, de alto interés, deberán conservarse íntegros, estableciendo un perímetro de protección de 5 m de diámetro alrededor del refugio. Se señalizará y balizará perimetralmente.  
- El azud de riego, de alto interés, se señalizará y se establecerá un perímetro de protección de 20 m de diámetro alrededor del mismo para su conservación integral.  
- Las rodadas o carriladas talladas en roca entre el camino actual y el cauce de la rambla se señalizarán y balizarán perimetralmente. Se establecerá un perímetro de protección de 5 m de diámetro.  
En el caso de producirse algún descubrimiento arqueológico o bien cultural durante la ejecución de las labores extractivas en el ámbito distintos a los mencionados anteriormente, la dirección facultativa dictará la suspensión inmediata de las operaciones de explotación y se comunicará a los organismos competentes el descubrimiento para que adopten las medidas que estimen necesarias para la protección, conservación o estudio del hallazgo.  
En cuanto al paisaje que genera la actividad, se propone unas medidas de integración visual y paisajística encaminadas a evitar, disminuir, modificar o compensar los efectos nocivos del proyecto, principalmente referidas a la restauración:  
- No se sobrepasará los límites de la autorización minera.  
- No se realizará ningún tipo de construcción permanente.  
- Se explotará por fases según se establece en el proyecto con el fin de proceder a la restauración lo antes posible.  
- Se remodelará topográficamente los bancos de explotación con el fin de reducir las dimensiones de estos y facilitar la integración paisajística.  
- Se revegetará la máxima superficie afectada con especies forestales autóctonas, con el fin de integrar la zona, reducir el impacto visual y devolverle el uso forestal inicial.  
- Se mantendrá la cobertura vegetal introducida con el fin de asegurar el éxito en la restauración.  
- Se creará un apantallamiento vegetal en la zona de la Sierra de la Estación que oculte las labores extractivas en el sector Bateig, como parte del proyecto viario.  
En el Plan de restauración integral se han planteado varias alternativas de restauración, optándose por una restauración progresiva con banqueo descendente en ladera en 6 fases, no siendo necesario esperar a finalizar la explotación para comenzar con las labores de remodelación topográfica previa a la revegetación. Este sistema es el más recomendado desde el punto de vista paisajístico, visual y medioambiental, pues permite una mejor y más rápida integración de la zona afectada en el entorno, más aún teniendo en cuenta el estado actual que presenta la zona de explotación, con frentes ya abiertos bien diferenciados. Además, la opción de la restauración progresiva es también la que se plantea en la MP-49, donde se indica que «Los trabajos de restauración se acometerán sucesivamente al avance de la explotación, restaurando progresivamente el espacio afectado conforme se vayan agotando los bancos de explotación».  
Cabe señalar que, tal y como se ha indicado, los límites de la explotación se han ido modificando para finalmente incluir toda la superficie correspondiente a las zonas 1 y 2 y cumplir así con las indicaciones y requerimientos de la MP-49 y lo reseñado por la CHJ y el Informe del PRI. La morfología de la restauración deberá crear formas meandriformes que simulen el terreno natural y favorezcan la evacuación de las aguas hasta el barranco más próximo.  
Al finalizar la explotación del recurso minero, de forma simultánea a la restauración, se desmantelará las construcciones e instalaciones presentes, fundamentalmente las asociadas a las construcciones permanentes, nave taller, aseos, etc., debiendo restituir el ámbito de actuación a las condiciones naturales previas a la explotación.  
Desde el punto de vista de la restauración geomorfológica del terreno, se limitará las pendientes de los taludes y la altura entre bermas, favoreciendo la infiltración del agua y reduciendo la velocidad para disminuir la pérdida de suelo. El remodelado se hará siguiendo lo que viene establecido en las distintas fases del PRI y se tendrá en cuenta:  
- Generar geomorfologías irregulares que simulen la orografía del entorno, como canchales en el suelo, o cortes estéticos que simulen naturalidad en los taludes.  
- Utilizar materiales del territorio, ya que mejoran la integración paisajística y generan mayor naturalidad.  
- Desdoblado de bancos, reduciendo la altura hasta los 3 m, con una berma mínima de 3,5 m, y dotando a las bermas y a la plataforma interior de las correspondientes cunetas.  
- Descabezado de taludes, hasta obtener un ángulo final de restauración mediante la última voladura en el frente de menos de 40°, siendo la inclinación de talud general inferior a 30°. En la zona 2, se crearán bancos artificiales con una altura de banco de 3 m e inclinación de 35°.  
- Relleno del hueco minero con estériles inertes de la propia cantera, formando pequeños relieves y geoformas con pendientes suaves.  
- Realización de un reperfilado de taludes en los nuevos taludes de explotación para llevar a cabo las labores de revegetación y lograr una mejor integración paisajística.  
- Las obras no podrán alterar el curso natural de las aguas en perjuicio del interés público ni de terceros, y tampoco podrán agravar ni impedir la servidumbre de los predios inferiores ni superiores.  
En la zona 1 (área extractiva) se va a restaurar totalmente la plaza de cantera rellenándose desde la cota final de explotación a 350 m hasta la cota 361 m. Estará integrada por 9 bancos de 3 m de altura, desde la cota 361 m en plaza de cantera rellenada hasta la cota 388 m a cota superior. Posteriormente se creará una geomorfología de pendiente suave entre las cotas 365 m y 361 m para facilitar el desagüe. En cuanto a la zona 2 (restauración externa al área extractiva), se remodelará formando 5 amplios bancos de restauración que van desde la cota 436 m hasta la 448 m, con alturas de 3 m y bermas de entre 5-13 m de ancho.  
En cuanto a la hidrología, con el fin de controlar la erosión y desplazamientos de tierra no deseados, deberá evitarse la libre circulación de agua sobre el talud. Para ello, se reconducirá el agua recogida por las cuencas aportantes hasta los puntos de desagüe o hacia las distintas zonas revegetadas mediante la implantación de una red de drenaje consistente en:  
- Construcción de cunetas de drenaje en bermas y en bajantes de los bancos, así como a ambos lados del camino de acceso principal a los bancos y cauces meandriformes en plaza de cantera. Todas las cunetas y bajantes irán encachadas y cuando atraviesen una zona de paso deberán ir entubadas con tubería de hormigón, la cual contará con una dimensión mínima del canal que le alimente.  
- Construcción de desagües perimetrales que eviten el arrastre del sustrato y la formación de cárcavas por escorrentías superficiales. Debe evitarse que las aguas de escorrentía penetren en los frentes de explotación. Para ello, se ha diseñado una cuneta que bordea todo el perímetro para recoger las aguas superficiales y desaguarla en la rambla próxima, para que continúe su evacuación de forma natural.  
- Valorar la opción de utilizar geotextiles en lugar de asfalto para mejorar la adaptación e integración al terreno y reducir futuros mantenimientos.  
- Realizar contrapendiente en todas las bermas del 2 % hacia el interior, favoreciendo así la retención del agua y su absorción por las plantas, ayudando al depósito de sedimentos.  
- Limitar la cota de explotación por encima de la cota del nivel freático cercano, como medida de protección de posibles acuíferos locales.  
Los estériles que se vayan generando están formados por clastos heterométricos, exentos prácticamente de arcillas y arenas, con diversidad de tamaño, desde bloques inútiles y escollera a piezas pequeñas y medias. Se irán acopiando en escombreras temporales ubicadas en zonas de la cantera que no entorpezcan el normal funcionamiento de la actividad, hasta poder ser incorporados en el hueco, pero nunca por más de 3 años. En el caso de no ser utilizados en este tiempo, o si se produce sobrante, será llevado a planta de trituración propiedad de la empresa para su valorización como árido. Deberá contemplarse la mejora edáfica de los estériles propios de la explotación, mediante la adición de enmiendas orgánicas al suelo (40.000 kg/ha).  
El volumen de explotación de la zona 1, sumando las 6 fases, se corresponde con 2.137.095 m³, el estéril sin tener en cuenta el coeficiente de esponjamiento es de 854.838 m³ (aumentando a 1.111.289 m³ con el coeficiente). En cuanto a la restauración, el volumen total será de 984.241 m³, correspondiendo 800.000 m³ a la zona 1 y 184.241 m³ a la zona 2. El volumen de estériles que serán sometidos a machacado, correspondiente, con al menos el 50 % del volumen total de estériles destinados a la creación de tierras vegetales será de 44.290,16 m³ para la zona 1, y de 18.826,85 m³ para la zona 2.  
Los estériles que se utilicen para el relleno parcial del hueco minero, deberán ser residuos inertes adecuados (RIA), definidos según el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat.  
Una vez obtenido el perfil de restauración deseado, se procederá a mejorar las condiciones edáficas para garantizar el establecimiento de la vegetación, para lo que se realizará:  
- Preparación del suelo, extensión del sustrato edáfico y arado en subsolado superficial.  
- Aporte de tierra vegetal sobre tacones y bermas, que podrán ser enmendados para aumentar el contenido en materia orgánica y aumentar la cantidad de nutrientes disponibles, mejorando así la capacidad de retención del suelo.  
- Realización de fajinas dispuestas en zanjas paralelas al perfil de la ladera. Pueden estar constituidas de por material vivo, inerte o de la combinación de ambos. La distancia entre ellas será variable en función de la pendiente.  
- Utilización de escalones de matorral orientados perpendicularmente al perfil del talud e introducidos en zanjas de 1 o 1,25 m de profundidad. Las zanjas deben dotarse de una contrapendiente de entre 10º y 20º hacia el talud y su anchura deberá ser de entre 0,5 y 1 m. Si se aprecia problemas de drenaje, deberán inclinarse hacia el borde del talud para que las aguas que recojan las zanjas puedan circular y no queden retenidas. Se recomienda una distancia media entre zanjas de 1 o 1,25 m.  
- Si fuera necesario, se aplicarán cubiertas protectoras del suelo, que revestirán los taludes con mulches o manta orgánica, compuesta por entramado de fibras (70 % paja y 30 % esparto). Las mantas suponen una protección temporal y un refuerzo estructural que reduce la erosión superficial en los taludes.  
Tal y como describe el PRI, se optará por una restauración forestal con especies propias del lugar y de bajo requerimiento hídrico, siendo los principales aspectos a considerar:  
- Implantación de especies vegetales autóctonas teniendo en cuenta el entorno próximo a la cantera, de modo que con el tiempo pueda quedar totalmente integrada la vegetación en el paisaje.  
- En taludes se realizarán hidrosiembras de arbustivas y herbáceas, y en zonas llanas (bermas, plataformas y plaza de cantera) plantación al tresbolillo mediante ahoyado manual (marco de plantación de 3 x 3 m), apoyado por siembra en cabeza y pie de talud siguiendo las medidas establecidas en la Orden 16 de mayo de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se aprueban las directrices básicas para las actuaciones de forestación o repoblación forestal en la Comunitat Valenciana. Si fuera necesario, puede añadirse compost en los hoyos.  
- La elección de especie se hará considerando la estación y se potenciará la presencia de especie atractivas para la fauna, para que esta promueva la dispersión de semillas.  
- Inspección visual en la recepción de los plantones y semillas empleados en la restauración y procedentes de vivero. Deberá cumplirse la normativa referente a las regiones de procedencia.  
- Alrededor de las plantaciones en bermas, se pueden formar caballones (de al menos 10 cm de alto para formar pocetas de unos 50 cm de diámetro), así como realizar microcuencas con el fin de retener mayor cantidad de agua.  
- Se colocará, si fuera necesario, tubos o mallas protectoras en las plantas, y si la zona lo requiere podría añadirse hidrogeles.  
- Se llevará a cabo un apantallamiento vegetal a modo de bosquete en el límite oeste del ámbito de la modificación puntual núm. 49, debido a la proximidad de viviendas en la zona de la Sierra de la Estación.  
- Realización de trabajos de mejora paisajística en las zonas no revegetadas de los antiguos frentes de explotación, mediante el envejecimiento de las rocas del talud.  
- En las zonas no revegetadas, se realizará una mejora del hábitat para la avifauna rupícola, creando de forma artificial oquedades en taludes que puedan ser utilizados por las aves para nidificar.  
A medida que finalicen las labores de restauración, que se hará por zonas, comenzará una fase de mantenimiento que se llevará a cabo por un período de 2 años, en cada una de ellas. Estas labores, están orientadas, por un lado, a la limpieza y adecuación del sistema de drenaje para mantenerlo en correctas condiciones de uso, y por otro al mantenimiento de la vegetación en buen estado, para lo que deberá tenerse en cuenta aspectos como los riegos periódicos, la reposición de marras, las escardas manuales de especies invasoras, el mantenimiento de los caballones, los tratamientos selvícolas o los posibles tratamientos fitosanitarios que puedan ser necesarios.  
El EIA cuenta con un Plan de vigilancia ambiental (PVA) que establece las pautas establecidas a seguir, efectuando los controles, las mediciones y el análisis de los parámetros que permitirán conocer el impacto que está soportando el ámbito de la actuación y su entorno, con su periodicidad correspondiente. Todas las actuaciones y mediciones que se realicen en la aplicación del PVA tendrán constancia escrita en forma de actas, lecturas o estadillos, de forma que permita comprobar su correcta ejecución y respeto de los trabajos a las condiciones establecidas en la normativa vigente que le sea de aplicación. Esta documentación recogerá todos los datos desde el inicio de la actividad estando a disposición de los órganos de inspección y vigilancia. Si se observase alguna desviación significativa respecto de las previsiones descritas en el EIA durante la realización de los controles mencionados, el promotor lo pondrá en conocimiento de la administración competente, para que se apliquen las medidas correctoras necesarias.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria conforme al anexo I del Decreto 162/1990, grupo 3, c) Extracción de minerales no metálicos ni energéticos; c.1. Materiales de construcción (sustancias arcillosas, rocas y pizarras, áridos naturales y por machaqueo, yesos, rocas ornamentales), en concordancia con el artículo 7 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general del Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de ampliación de la explotación de recursos de la sección A), denominada Bateig núm. RCA 622 del término municipal de Elda (Alicante), promovido por la mercantil Bateig Piedra Natural, SA, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con las siguientes condiciones:  
- El seguimiento del cumplimiento de las medidas descritas en el EIA, así como las propuestas emitidas por los distintos organismos consultados, corresponderá al órgano sustantivo, así como de las medidas adicionales propuestas.  
- La propiedad de los terrenos afectados por la actividad extractiva y restauradora será comprobada por la Conselleria competente en materia minera.  
- En la zona 1, la diferencia máxima de cota entre bermas o altura de bancos será de 3 m, la anchura mínima de la berma será de 3,5 m y la inclinación de los taludes de restauración será como máximo de 40º, siendo la inclinación de talud general menor de 30º. En la zona 2, se crearán bancos artificiales con una altura de banco de 3 m e inclinación inferior a 35º.  
- Respecto a los recursos paisajísticos de interés cultural de ámbito patrimonial, se cumplirán todas las medidas correctoras propuestas para su protección en el informe de la memoria de prospección.  
- En caso de alcanzar el nivel freático antes de la cota final de la excavación, se finalizará la explotación del material y se comenzará con la restauración.  
- Las pistas y caminos, tanto exteriores como interiores ya existentes en la superficie de la cantera de la zona 1, deberán mantenerse durante todo el tiempo que dure la actividad en correctas condiciones. El promotor será responsable del mantenimiento adecuado de los mismos. Los accesos de la zona 2, en ningún caso podrán serán asfaltados.  
- Deberán respetarse los límites de la explotación, no pudiéndose ocupar terrenos fuera del ámbito de actuación. En la misma línea, no debe acumularse material extraído fuera del perímetro de la explotación y restauración, debiendo depositarse en lugares que no generen impactos ambientales.  
- Está totalmente prohibido realizar cualquier tipo de vertido no autorizado directamente a cauces de agua o al suelo y en particular, los producidos por los cambios de aceite, combustibles y mantenimiento de la maquinaria, que deberán ser gestionados por el taller o por un gestor de residuos debidamente autorizado de acuerdo a los provisto en la normativa de residuos.  
- Se deberá cumplir lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
- Para la restauración geomorfológica del hueco minero con aporte de residuos inertes adecuados, se iniciará y tramitará el procedimiento conforme al Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat y a la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron. La promotora vigilará la naturaleza de los materiales utilizados como relleno, llevando un libro de registro sobre el volumen y procedencia que estará disponible en las oficinas adjuntas a la explotación.  
- Mediante las acciones de control y vigilancia del área destinada a las instalaciones auxiliares de la explotación, se comprobará que todas las instalaciones de la explotación dispongan de los mecanismos y elementos necesarios para minimizar los posibles riesgos de contaminación a cursos de agua superficiales o subterráneos, los riesgos de contaminación atmosférica y acústica, tanto en el funcionamiento cotidiano como en caso de posibles accidentes. Además, se controlará que la gestión de los residuos generados en cada una de las instalaciones, y en el conjunto de la explotación, se lleve a cabo de acuerdo con la normativa vigente.  
- Las acciones incluidas en el PVA deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
- En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 21 de abril de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML