Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9478, del 25-11-2022 (2022/10757)

RESOLUCIÓ de 12 de setembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de modificació d'explotació porcina de tipus mixt, del terme municipal de Requena (València). Expedient: (1665370) 15/2021-AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9478

Data del DOGV
:   25-11-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/10757

CVE


Data del document
:   12-09-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Requena](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 12 de setembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de modificació d'explotació porcina de tipus mixt, del terme municipal de Requena (València). Expedient: (1665370) 15/2021-AIA. [2022/10757]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient:(1665370) 15/2021-AIA.  
Títol: Projecte de modificació d'explotació porcina de tipus mixt.  
  
Promotor: Agropecuaria de Albosa, SL.  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació.  
Ref. Òrgan substantiu: 061/19 IPPC.  
Localització: Parcel·les 54 i 56 del polígon 112, parcel·la 110 del polígon 114 i parcel·la 62 del polígon 116 de Requena (València).  
  
NIMA: 4600015840  
  
Antecedents i descripció del projecte  
El 5 de desembre de 2002, la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi emet una declaració d'impacte ambiental referent al projecte de legalització d'una explotació porcina de cicle tancat (expediente 356/2002-AIA) en les parcel·les objecte d'aquesta valoració ambiental.  
Actualment aquesta explotació porcina té una capacitat de 286 truges velles, 1.279 femelles reproductores, 515 femelles de reposició, 3.100 porquets de transició, 36 verros i 4.873 porcs d'engreix, la qual cosa equival a 1.137,16 URM (unitat ramadera major) i l'orientació productiva és d'explotació de tipus mixt, una part dels porquets es destinen a engreix en la mateixa explotació i una altra part es destina a altres engreixadors.  
Les instal·lacions existents s'han quedat obsoletes per la qual cosa es desitja eliminar les naus, realitzar una nova explotació de porcí i canviar, a més, l'orientació productiva. En la nova explotació s'eliminaran els porcs d'engreix i deixaran només les femelles de reposició (600), les truges velles (2.593), els porquets de transició (17.400) i els verros (7). Les URM totals seran de 864.  
Les noves instal·lacions se situaran íntegrament en la parcel·la 64. Es dividiran en 3 zones:  
Zona 1: gestació i maternitat.  
Zona 2: recria/transició.  
Zona 3: zona de porquets.  
Es construiran les edificacions següents (en m²):  
- 1. Edificació gestació lliure amb una superfície de 8.192,84.  
- 2. Nau d'animals vells d'escorxador de 264,97.  
- 3. Corredor a l'escorxador: 39,11.  
- 4. Edificació de recria:656,61.  
- 5. Edificació per a porquets composta per dues naus i una superfície total de 5.152,17.  
- 6. Edificació vestidors i corredor amb superfície de 228,28.  
- 7. Paridores: 6.970,03.  
- 8. Edificació caldera, infermeria, dutxes i corredor:190,64.  
- 9. Nau experimental de tractament de purins:600.  
- 10. Edificació vestidor, corredor, edificis per a porquets: 168,73.  
- 11. Edificació caldera, magatzem, edificis per a porquets:174,72.  
Les 8 basses d'emmagatzematge de purins i el separador sòlid/líquid, amb els quals compta l'actual explotació, seran les úniques instal·lacions que es conservaran.  
El cicle realitzat en la granja consisteix bàsicament en la inseminació, cura de truges gestants i cria de porquets fins que arriben a un pes de 20 kg, moment en el qual es traslladen a explotacions d'engreix.  
  
Els consums previstos en la nova explotació són: aigua, energia i pinsos, fonamentalment.  
El subministrament d'aigua es realitza des del riu Cabriol a través d'un assut des del qual s'impulsa l'aigua a una bassa de 2430 m³ des d'on és dirigida, a través de canonades fins als depòsits de polièster. Es calcula un consum d'aigua pels animals de 24.634,42 m³/any, de 1.956,04 m³/any per a neteja de les instal·lacions i de 584,73 m³ en les instal·lacions sanitàries. En total es preveu un consum de 27.175,19 m³/any. El promotor disposa de concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'un volum de 385.099 m³ dels quals estan destinats a usos ramaders 41.099 m³/any i són, per tant, suficients per al subministrament de l'activitat ramadera.  
Amb la finalitat d'evitar un ús excessiu d'aigua, el sistema de subministrament d'aigua als animals serà el de xupló, que permet, a més, una dispensació d'aigua més òptima.  
En les instal·lacions s'utilitzarà energia per a la il·luminació de les naus i el funcionament d'automatismes. El consum d'energia previst es xifra en 2.501.664,16 kWh. Actualment, es disposa d'una línia de mitjana tensió de 20 kV, composta per una línia subterrània des del CT existent per a donar subministrament a 4 CT prefabricats, 3 de 50 kVA i un de 100 kVA, disposat amb un tram aeri amb aïllament per a ocells per intercalar per a subministrament a 3 CT d'intempèrie de 50 kVA per a subministrament elèctric en la finca El Saladar. S'han instal·lat 7 CT. El corrent arriba a cada zona de naus, i es rep en cada quadre general des d'on es dispersa a la resta de naus i edificacions, i dona servei, principalment, als equips de les línies de distribució automàtica de pinso i a les línies d'il·luminació, tant interior com exterior.  
El subministrament elèctric ja existent i autoritzat garanteix el subministrament elèctric correcte a les noves edificacions, ja que el consum no excedeix l'actualment instal·lat, per tant, es manté igual que en les anteriors instal·lacions. Les línies elèctriques existents es deixaran sense tensió i es realitzarà la línia subterrània a les noves naus projectades. Amb la finalitat de disminuir el consum elèctric està prevista la realització d'una instal·lació fotovoltaica els panells de la qual s'instal·laran en la coberta de les naus.  
Les noves instal·lacions permetran tindre un control millor de la temperatura dins de les naus per mitjà de finestres i fumerals zenitals així com de sistemes de refrigeració tipus cooling-system.  
Per a la calefacció de les naus s'instal·larà una caldera de gas a la sala de maternitat. S'utilitzarà com a combustible gas propà que serà emmagatzemat en un depòsit destinat a tal fi. En els edificis per a porquets, a més del sistema de gas, s'instal·larà un sistema d'aerotermia que permetrà reduir el consum energètic.  
Les naus comptaran, així mateix, amb elements en carener que permetran tindre il·luminació natural, la qual cosa disminuirà el consum energètic.  
Un dels consums més rellevants en l'explotació serà el consum de pinso. La utilització de tecnologia que permet realitzar una alimentació individualitzada en les gestants segons les seues necessitats i la utilització de sistemes automàtics de distribució en les edificacions per a porquets, en reduirà el consum. Es preveu un consum de 12.900 kg/dia de pinso. S'instal·laran un total de 20 sitges per a emmagatzemar el pinso necessari amb una autonomia de 6 a 16 dies.  
El subproducte principal produït és el purí que juntament amb les aigües de neteja i les aigües sanitàries suposaran un volum anual generat de 19.952,77m³. D'aquests, 17.412 m³ corresponen a purins que contindran 51.900 kg de nitrogen.  
El sòl de les naus comptarà amb una reixeta de plàstic que permetrà el pas de les dejeccions al fossat de recollida de purins. La capacitat d'emmagatzematge en fossats interiors és de 14.140,83m³ que, juntament amb una capacitat d'emmagatzematge exterior de 15.877 m³ en les 8 basses exteriors existents permetrà tindre una capacitat d'emmagatzematge de quasi 11 mesos.  
El sistema de gestió de purins que s'emprarà és la separació sòlid/líquid. Des de les fosses interiors tots els purins, les aigües de neteja i les aigües procedents de lavabos i vestidors es portaran mitjançant canalitzacions i conduccions a la bassa de pretractament de purí. En la bassa de pretractament està instal·lat el separador sòlid/líquid de tipus rotatiu existent. Després del pas pel separador s'obté una fracció sòlida (8-10 % del purí) i una part líquida. Si bé al principi es preveia en projecte l'evaporació de la part líquida dels purins, aquesta pràctica es va modificar a requeriment d'aquest òrgan ambiental. Actualment i segons la documentació remesa, tant la part sòlida com la líquida s'utilitzaran en l'adobament de camps agrícoles.  
El projecte preveu la construcció d'una planta experimental de tractament de purins on es tractaran els purins per mitjà d'un biodigestor. No es descriu el procés.  
Un altre subproducte que es generarà en l'explotació seran els animals morts. Les baixes dels animals es gestionaran d'acord amb la legislació vigent. En la documentació tècnica s'incorpora una còpia del contracte de retirada de cadàvers.  
Com a residus produïts cal destacar els residus de serveis mèdics i veterinaris i residus assimilables a urbans. Per a la gestió d'aquests residus s'han subscrit els contractes corresponents amb un gestor autoritzat.  
  
Amb anterioritat a la construcció de les noves naus serà necessari demolir les antigues instal·lacions. La documentació presentada inclou un pla de desmantellament. Segons el pla, es farà en primer lloc la neteja, la desinfecció i la retirada de tots els elements perillosos. En el cas que es detecte amiant en les instal·lacions, s'elaborarà el pla corresponent i es retiraran aquests elements amb anterioritat al començament de les obres de demolició.  
Els fossats de purins de les naus es netejaran, els residus generats es portaran a un gestor i s'ompliran amb les terres sobrants de la construcció de les noves naus. Una vegada retirats tots els elements i emplenades les fosses de purins, es farcirà el terreny amb inerts adequats (restes de demolició de les naus triturades) que s'empraran, així mateix, per al farciment dels camins de la finca i terra vegetal.  
  
  
Tramitació administrativa  
Expedient 259/2018-AMB  
El 24 d'agost de 2018, el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació (SPCIC) realitza una consulta sobre la necessitat de realitzar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental del projecte de remodelació de l'explotació de referència el promotor de la qual era Veenhandel En Investeringen Península Ibérica Requena, SLU.  
El 12 de novembre de 2018, aquest òrgan ambiental emet un informe en el qual, després de l'anàlisi de les modificacions realitzades segons els criteris de l'article 7.2.c de la Llei 21/2013, es conclou que la modificació del projecte requereix una avaluació d'impacte ambiental pel tràmit simplificat. No hi ha constància de la tramitació de les modificacions plantejades.  
  
Expedient 148-2019-AMB  
El 7 d'octubre de 2019, el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació sol·licita un informe respecte de la modificació plantejada per Agropecuaria de Albosa com a nou promotor del projecte i respecte de la modificació de l'explotació porcina segons el projecte actual.  
El 10 de desembre de 2019, aquest òrgan ambiental emet un informe sobre la necessitat de realitzar una avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari.  
En dates de 20 de maig de 2020 i 15 d'octubre de 2020, aquest òrgan ambiental emet un informe sobre aspectes de la documentació tècnica i de l'expedient per modificar o completar (estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000, consideració del risc d'inundació en la zona proposada per a la ubicació de les noves naus, consideració de l'evaporació de la part líquida dels purins com un mètode adequat segons les MTD i la modificació d'aquest en cas necessari, entre altres).  
  
Expedient 15/2021-AIA  
En data 26 de gener de 2021, el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació (òrgan substantiu) va traslladar a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. A aquesta s'adjunta:  
- Projecte.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Document de síntesi.  
- Resum no tècnic (AAI).  
- Fitxes CAPCA.  
- Quadre MTD.  
- Resultat del tràmit d'informació pública i consultes.  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de 17 de juny de 2020, i l'exposició en el seu web.  
Segons una diligència de 24 d'agost de 2020, durant el termini d'informació pública no es van presentar al·legacions.  
Així mateix, es va formular consulta a les administracions públiques afectades. S'ha remés una còpia dels informes recaptats:  
- Informe favorable del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits de 12 de juny de 2020.  
- Informe favorable de la Direcció Territorial de València de 15 de juny de 2020, respecte a la suficiència de documentació.  
- Informe favorable condicionat de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 16 de juliol de 2020.  
- Informe favorable de compatibilitat urbanística de 8 de gener de 2020.  
- Informe, de 19 de gener de 2021, del Servei d'Ordenació del Territori en què s'indica la compatibilitat del projecte amb condicions amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.  
  
Mitjançant una notificació de 26 de gener de 2021 aquest òrgan ambiental sol·licita a l'òrgan substantiu l'esmena del tràmit de consultes (valoració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000).  
El 30 de desembre de 2021, l'SPCIC remet la documentació aportada pel promotor (proposta de reducció d'emissions amb cobertes flotants).  
El 30 de maig de 2022, l'òrgan substantiu remet la valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, de 26 de maig de 2022, de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental.  
El 10 de juny de 2022, aquest òrgan ambiental fa un requeriment al promotor i informa d'això a l'òrgan substantiu, perquè aclarisca i esmene diversos aspectes del pla de gestió de purins (aclariment de la superfície que s'han d'adobar de les diverses parcel·les, ajust de les dosis d'adobament segons el sistema de cultiu, les mesures preventives per a la conservació de la qualitat de les aigües del riu Cabriol, un aclariment sobre la gestió de la part líquida dels purins, entre altres).  
Amb data de 13 de juliol de 2022, l'òrgan substantiu remet la documentació requerida.  
El 22 d'agost de 2022, l'òrgan substantiu remet a aquest òrgan ambiental documentació diversa respecte del projecte (ubicació de tanques, gestió de subproductes, etc) i disposa aquest òrgan ambiental de suficients elements de judici per a resoldre.  
  
Consideracions ambientals  
En l'estudi d'alternatives s'han considerat 4 alternatives que inclou l'alternativa 0 (no realització del projecte). L'alternativa 0 es va descartar a causa de l'obsolescència de les instal·lacions existents; l'alternativa 1 (readaptar les instal·lacions) es descarta a causa de la impossibilitat d'adaptar les instal·lacions actuals a les condicions de benestar animal, bioseguretat i possibilitat d'adoptar millors tècniques de climatització i ventilació, i impedir amb això disminuir el consum energètic; l'alternativa 2 (construcció de noves instal·lacions en la parcel·la en zona oest limitant amb sòl forestal) es va descartar per situar-se les instal·lacions en zona inundable; finalment, es va adoptar l'alternativa 3 (actual) per la seua ubicació fora de zona de policia de llit i forestal, zones inundables i amb elevats desnivells el que evita la realització d'elevats moviments de terres.  
En l'entorn on se situarà la granja, l'element més destacat és el riu Cabriol que discorre al sud de la parcel·la afectada per l'activitat. La noves naus i basses de purins existents se situen a una distància entre 400 m (aproximats) i més de 800 m del llit del riu Cabriol sense afecció a la zona de servitud o policia.  
Respecte a la vulnerabilitat d'aqüífers, les noves naus se situaran en zona de vulnerabilitat mitjana mentre que les basses de purins se situen en zona de vulnerabilitat molt baixa.  
Les naus se situen, o bé en terreny ja ocupat per les antigues edificacions o bé en terreny agrícola per la qual cosa no existeix afecció als terrenys forestals presents en l'àmbit ni s'actuarà sobre terrenys naturals.  
  
Segons el certificat de compatibilitat urbanística, el sòl on es desenvoluparà l'activitat està classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció ecològica i l'ús dominant és agrícola, forestal, ramader i cinegètic. Segons els certificat urbanístic, el projecte és compatible amb l'ús previst.  
El projecte se situa a l'interior de l'espai que conforma el Parc Natural de les Gorges del Cabriol. Segons l'òrgan competent en espais naturals protegits, se situa en la zonificació del PRUG (pla rector d'ús i gestió) com a zona d'ús compatible, on es permeten les activitats constructives estrictament necessàries per al manteniment i aprofitament agrari i les activitats permeses en el PORN. Indica l'informe que, el 4 de novembre de 2019 es va emetre un informe favorable a una altra versió del projecte condicionat a la realització de la correcció de totes les torres de les línies elèctriques aèries responsables de les electrocucions d'ocells silvestres. El nou projecte indica que totes les línies elèctriques aniran soterrades. No obstant això, com no hi ha en el projecte documentació gràfica d'aquestes ni constància del desmantellament de les antigues instal·lacions, aquesta resolució recollirà diverses mesures preventives amb la finalitat d'evitar les afeccions a ocells que actualment s'estan produint.  
L'activitat valorada se situa, així mateix, en l'àmbit dels espais naturals protegits de la Xarxa Natura 2000, LIC/ZEPA Goges del Cabriol. La valoració de repercussions sobre la xarxa realitzada per l'òrgan competent indica que en la zona d'actuació no hi ha presència de fauna ni flora protegides ni d'hàbitats prioritaris per la qual cosa no són previsibles afeccions i el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000.  
Respecte als riscos existents, el més destacable és el risc d'inundació existent en la parcel·la on se situarà l'activitat. Les naus i basses de purins se situen en zones sense risc segons la cartografia de zones inundables de la Generalitat Valenciana i segons la cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones inundables del Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic.  
Respecte al risc existent, l'11 d'octubre de 2019, amb anterioritat a la modificació del projecte i la modificació de la ubicació de les naus, l'òrgan substantiu va sol·licitar un informe. El 19 de gener de 2021 l'òrgan competent va emetre un informe en què indicava que en l'àmbit s'observa que hi ha una superposició de la perillositat geomorfològica amb la del risc de nivell 6. Considera que l'afecció pot ser causada, no per les aigües de les muntanyes situades al nord, si no pel riu Cabriol per la qual cosa es considera més adequada, en la zona d'execució del projecte, a la cartografia de l'SNCZI per estar realitzada a major escala. L'informe finalitza indicant que l'article 18 de la normativa del PATRICOVA prohibeix les granges d'animals en zona inundable i indica que el projecte per a l'alternativa objecte d'informe seria compatible sempre que es comprovara en el projecte que les plataformes de producció se situen a un metre sobre la zona plana contigua.  
Tal com s'ha indicat, el promotor va modificar la ubicació de les naus a fi d'evitar l'afecció a la zona amb el risc d'inundabilitat. No obstant això, a fi de previndre que qualsevol succés relacionat amb la inundabilitat de la zona puga generar efectes significatius sobre el medi ambient hauran d'habilitar-se mesures de prevenció.  
Quant al paisatge, es destaca la presència de sòls de cultiu (on se situarà la nova explotació) i la zona forestal contigua que presenta una baixa cobertura de vegetació a causa de la seua orientació (sud) i a la presència d'algeps en el substrat. La parcel·la on es construirà la granja se situa en un espai de formació plana envoltada de formacions muntanyenques com la Sierra Bermeja i Sierra de Villarta i queda pràcticament oculta del terreny circumdant. En els voltants no existeixen vies principals de comunicació que puguen augmentar la visibilitat de les infraestructures.  
Quant al Patrimoni Cultural, una vegada consultats els catàleg de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport de la Generalitat Valenciana, no s'han localitzat en l'àmbit elements coneguts d'interés patrimonial. Els elements etnològics catalogats no se situen en l'àmbit del projecte. La zona no sembla susceptible de contindre elements paleontològics.  
  
L'estudi d'impacte ambiental conté l'informe de conformitat del projecte amb la protecció del patrimoni cultural segons article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià emés per la Direcció General de Cultura i Patrimoni que en data de 6 de novembre de 2020, determina que el projecte no tindrà afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions.  
Determinat amb caràcter general les possibles afeccions sobre el mitjà en funció de la ubicació del projecte, l'estudi d'impacte ambiental analitza els impactes que poden ocasionar-se en la fase de construcció, funcionament i abandó.  
En la fase de construcció l'augment del nivell de sorolls, pols i el risc d'abocaments accidentals es consideren les accions susceptibles de generar efectes ambientals. Aquests efectes seran de curta duració i immediata recuperabilitat per la qual cosa es valoren com a compatibles.  
Les mesures per a previndre efectes ambientals significatius seran les següents: ús de maquinària amb un manteniment correcte. En el cas que es produïsquen abocaments accidentals, s'haurà de netejar la zona i es gestionar les restes per mitjà d'un gestor autoritzat. Els residus d'obra s'hauran de portar a un gestor autoritzat.  
En la fase de funcionament, la producció de purins i l'emissió de gasos contaminants a l'atmosfera seran els aspectes del projecte que poden generar impactes sobre l'atmosfera (influència sobre el canvi climàtic), sòl i aigua (contaminació de sòl i aqüífers).  
Per a evitar la contaminació d'aigües superficials i subterrànies, els fossats de recollida de purins s'han de construir amb murets de formigó armat revestits de morter, les basses d'emmagatzematge de la part líquida del tractament dels purins estan impermeabilitzades i se n'ha de fer un manteniment adequat. D'acord amb el que requereix l'òrgan de conca, les instal·lacions s'han de mantindre netes, sense apilaments a la intempèrie. Per a previndre abocaments per filtracions de purins s'han de revisar periòdicament les canonades i els fossats. L'impacte es valora com a compatible.  
En matèria d'aigües l'òrgan de conca va destacar en l'informe emés la necessitat de complir la normativa sectorial en el tractament del fem generat pels animals, comptar amb el certificat d'impermeabilitat de fossats i basses d'emmagatzematge de purins (certificat que s'adjunta a la documentació tècnica) i que les basses han de comptar amb resguard suficient per a evitar desbordaments en cas de pluges. Així mateix, ha d'haver-hi un registre del volum emmagatzemat i portar manteniment un adequat d'aquests elements, entre altres.  
Per a la valoració de les emissions a l'atmosfera únicament es valora la producció d'NH3 i les olors. La granja està a 2 km de la població més pròxima i envoltada de muntanyes per la qual cosa no s'esperen efectes per males olors sobre la població. Amb la finalitat de reduir la generació de compostos nitrogenats que puguen contaminar l'atmosfera, s'ha d'ajustar de la dieta dels animals en funció de la grandària, i, tal com s'ha dit, s'han d'usar sistemes de control que permeten la dispensació dels pinsos segons les necessitats amb la qual cosa s'espera la disminució del nitrogen generat i amb això de la producció d'NH3.  
  
L'activitat està catalogada com a potencialment contaminadora de l'atmosfera, per la qual cosa està subjecta a les obligacions que d'això es deriven. Amb independència d'aquestes obligacions, el promotor ha de realitzar aquelles pràctiques ramaderes adequades(millora de l'alimentació i millora d'allotjaments i les condicions d'aquests) que permeten una millora contínua de la reducció de les emissions atmosfèriques.  
La principal mesura preventiva proposada per a evitar la contaminació de sòls i aigües a causa de la generació de purins és l'elaboració d'un pla de gestió. Els aspectes principals del pla de gestió són els següents:  
- S'ha d'abandonar l'evaporació dels purins mitjançant llacunes d'evaporació i aplicar com a adob i de manera separada la part sòlida i la part líquida.   
- Els adobaments s'han de realitzar exclusivament en camps cultivats.  
- La base territorial de què es disposa permet gestionar 63.795,36 kg d'N anuals, valor superior al nitrogen generat (51.900 kg/any) per la qual cosa es disposa de suficient territorial base.  
Les dosis d'adobament s'han calculat d'acord amb l'Ordre 10/2018, de 27 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, sobre la utilització de matèries fertilitzants nitrogenades en les explotacions agràries de la Comunitat Valenciana.  
- Amb la finalitat d'evitar afeccions a la qualitat de les aigües del riu Cabriol, s'ha de guardar una distància de 75 m metres al llit del riu, superior al que s'estableix en l'Ordre 10/2018 (50m).  
- En el cas del cereal, a causa de la tècnica de guaret, les parcel·les han de deixar-se sense cultiu cada quatre anys per la qual cosa únicament es considera per al càlcul del nitrogen gestionat el 75 % de la superfície de cereal.  
- Les basses existents s'han de cobrir mitjançant l'ús de peces flotants les quals permetran la reducció de les emissions d'NH3 a l'atmosfera. Aquestes basses compten amb un certificat d'impermeabilització que s'aporta juntament amb la documentació tècnica.   
- Les parcel·les on s'aplicaran els purins estan situades en els municipis de Requena, Venta del Moro, Cofrentes, Jalance, Villagordo del Cabriel.  
Sobre aquest tema aquest òrgan ambiental assenyala que l'òrgan competent en la Xarxa Natura 2000 no ha previst l'ús de purins en espais de la Xarxa. En els municipis de Requena, Villagordo del Cabriel i Venta del Moro es realitzarà l'adobament de parcel·les en l'àmbit del LIC/ZEPA Goges del Cabriol, zones on hauran d'augmentar-se les mesures de prevenció ambiental.  
Respecte al pla de gestió, aquest òrgan ambiental indica que n'és necessària la revisió constant amb la finalitat d'incorporar noves parcel·les, eliminar aquelles els propietaris de les quals deixen de requerir l'adobament o modificar les dosis d'adobament per canvis en els cultius o qualsevol altra circumstància que puga succeir. Per això la superfície de la base territorial no és fixa, igual que les parcel·les d'aplicació i els cultius presents en aquestes. Aquestes modificacions han de ser assumides pel promotor com una pràctica que redunda en un control millor de l'ús del purí i, per això, en una millor protecció del medi ambient. Per això aquests canvis, en general i sempre que complisquen els criteris d'aquesta resolució, no és necessari sotmetre'ls a una nova valoració ambiental si bé han de ser comunicats tant a l'òrgan substantiu com a l'òrgan ambiental.  
D'altra banda, tots els municipis inclosos en el pla de gestió estan inclosos en zona vulnerable a la contaminació per nitrats procedents de fonts agràries. Aquesta resolució assumeix les condicions d'adobament dels cultius en zona vulnerable d'acord amb l'Ordre 10/2018, anteriorment esmentada, que són aplicables a l'àmbit del projecte; si bé això no eximeix els propietaris de les parcel·les integrants del pla de gestió del compliment de les obligacions derivades de l'ordre.  
  
El Pla de vigilància ambiental dissenyat té com a objectiu disposar d'informació sobre les mesures preventives i correctores previstes i les que s'incloguen en aquesta valoració ambiental així com la comprovació de la valoració dels impactes previstos segons l'estudi. Aquest pla inclou en la fase de construcció la realització d'un assessorament sobre les mesures preventives i correctores. Durant la fase d'explotació s'han de portar els controls de l'estanquitat de les fosses de recollida i basses d'emmagatzematge de purins. S'ha de portar un registre de l'aplicació d'adobs.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I (grup 1.4).  
L'expedient ha observat els tràmits recollits en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en la resta de disposicions aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot quant el que s'ha exposat abans, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de modificació d'explotació porcina d'engreix, promogut per Agropecuaria de Albosa, SL, en les parcel·les 54 i 56 del polígon 112, parcel·la 110 del polígon 114 i parcel·la 62 del polígon 116 de Requena (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que consta en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:  
1. Les basses exteriors de purins han de tindre un resguard d'almenys 30 cm per a evitar-ne el desbordament en cas de pluges.  
2. La gestió dels purins en zones Xarxa Natura 2000 s'ha de realitzar procurant que, en la zona de mosaic agrícola forestal, el purí no discórrega cap a les zones naturals. S'han de prioritzar les aplicacions de la part sòlida del purí enfront de la líquida. En el cas de parcel·les pròximes al riu Cabriol no es poden efectuar aplicacions líquides al sòl.  
3. El pla de gestió de purins es considera un document dinàmic que ha de revisar-se i actualitzar-se sempre que es donen canvis en les parcel·les o cultius. La modificació del pla de gestió ha de comunicar-se a l'òrgan substantiu i a l'òrgan ambiental.  
4. En la realització del projecte constructiu s'ha de tindre en compte el risc d'inundació existent en l'àmbit per la qual cosa, encara que les naus estan en zones cartografiades com a exemptes d'inundabilitat, s'han de projectar de manera que les cotes de disseny eviten qualsevol risc en aquest sentit d'acord amb l'exposat per l'òrgan competent. El contingut de l'informe esmentat podrà consultar-se en el lloc electrònic de la pàgina de la Generalitat Valenciana corresponent a l'avaluació d'impacte ambiental i a l'expedient de referència.  
5. Amb independència de les obligacions derivades de la inclusió de l'activitat entre les activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, el promotor ha de realitzar aquelles pràctiques ramaderes adequades(millora de l'alimentació i millora d'allotjaments i les seues condicions) que redunden en una millora contínua de la reducció de les emissions atmosfèriques.  
6. S'han de desmantellar o modificar les infraestructures elèctriques actuals que presenten risc d'electrocució per a ocells segons la normativa establida en la matèria.  
7. Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental han de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes. La documentació ha d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i deixarà de produir els efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. Amb aquesta finalitat, el promotor ha de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que s'estableix en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Ordenar la publicació d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. Aquesta declaració d'impacte ambiental no pot ser objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, procedisquen en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu ha de tindre en compte degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 12 de setembre de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9478, del 25-11-2022 (2022/10757)

RESOLUCIÓN de 12 de septiembre de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de modificación de explotación porcina de tipo mixto, del término municipal de Requena (Valencia). Expediente: (1665370) 15/2021-AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9478

Fecha DOGV
:   25-11-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/10757

CVE


Fecha del documento
:   12-09-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Requena](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 12 de septiembre de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de modificación de explotación porcina de tipo mixto, del término municipal de Requena (Valencia). Expediente: (1665370) 15/2021-AIA. [2022/10757]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente:(1665370) 15/2021-AIA.  
Título: Proyecto de modificación de explotación porcina de tipo mixto.  
Promotor: Agropecuaria de Albosa, SL.  
Órganosustantivo: Servicio de prevención y control integrado de la contaminación.  
Ref. Órgano sustantivo: 061/19 IPPC.  
Localización: Parcelas 54 y 56 del polígono 112 y parcelas parcela 110 del polígono 114, parcela 62 del polígono 116 de Requena (València).  
NIMA: 4600015840  
  
Antecedentes y descripción del proyecto  
El 5 de diciembre de 2002 la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio emite declaración de impacto ambiental referente al proyecto de legalización de una explotación porcina en ciclo cerrado (expediente 356/2002-AIA) en las parcelas objeto de esta valoración ambiental.  
Actualmente esta explotación porcina tiene una capacidad de 286 abuelas, 1.279 hembras reproductoras, 515 hembras de reposición, 3.100 lechones de transición, 36 verracos y 4.873 cerdos de engorde, lo que equivale a 1.137,16 UGM (unidad ganadera mayor) y la orientación productiva es de explotación de tipo mixto, una parte de los lechones se destinan a cebo en la propia explotación y otra parte se destina a otros cebaderos.  
Las instalaciones existentes se han quedado obsoletas por lo que se desea eliminar las naves y realizar una nueva explotación de porcino cambiando, además, la orientación productiva. En la nueva explotación se eliminarán los cerdos de engorde dejando solo las hembras de reposición (600), abuelas (2.593), lechones de transición (17.400) y verracos (7). Las UGMs totales serán de 864.  
Las nuevas instalaciones se ubicarán íntegramente en la parcela 64. Se dividirán en 3 zonas:  
Zona 1: gestación y maternidad.  
Zona 2:recría/transición.  
Zona 3: lechoneras.  
Se construirán las siguientes edificaciones (en m²):  
- 1. Edificación gestación libre con una superficie de 8.192,84.  
- 2. Nave de desvieje de 264,97.  
- 3. Pasillo a desvieje:39,11.  
- 4. Edificación de recría:656,61.  
- 5. Edificación de lechoneras compuesta por dos naves y superficie total de 5.152,17.  
- 6. Edificacio vestuarios y pasillo con superficie de 228,28.  
- 7. Parideras:6.970,03.  
- 8. Edificación caldera, enfermería, duchas y pasillo:190,64.  
- 9. Nave experimental de tratamiento de purines:600.  
- 10. Edficación vestuario, pasillo, lechoneras:168,73.  
- 11. Edificación caldera, almacén, lechoneras:174,72.  
Las 8 balsas de almacenamiento de purines y el separador sólido-líquido con los que cuenta la actual explotación, serán las únicas instalaciones que se conservarán.  
El ciclo realizado en la granja consiste básicamente en la inseminación, cuidado de cerdas gestantes y cría de lechones hasta que alcanzan un peso de 20 kg, momento en el que se trasladan a explotaciones de cebo.  
Los consumos previstos en la nueva explotación son: agua, energía y piensos fundamentalmente.  
El suministro de agua se realiza desde el río Cabriel a través de un azud desde el que se impulsa el agua a una balsa de 2430m³ desde donde es dirigida, a través de tuberías hasta los depósitos de poliester. Se calcula un consumo de agua por los animales de 24.634,42 m³/año, de 1.956,04 m³/año para limpieza de las instalaciones y de 584,73m³ en las instalaciones sanitarias. En total se prevé un consumo de 27.175,19 m³/año. El promotor dispone de concesión de la CHJ de un volumen de 385.099 m³ de los cuales están destinados a usos ganaderos 41.099 m³/año siendo por lo tanto suficientes para el suministro de la actividad ganadera.  
Con el fin de evitar un uso excesivo de agua, el sistema de suministro de agua a los animales será el de chupete, que permite además una más óptima dispensación de agua.  
En las instalaciones se utilizará energía para la iluminación de las naves, y el funcionamiento de automatismos. El consumo de energía previsto se cifra en 2.501.664,16kWh. Actualmente se dispone de una línea de media tensión de 20 kV, compuesto por línea subterránea desde CT existente para dar suministro a 4 CT prefabricados, 3 de 50 kVA y uno de 100 kVA, dispuesto con tramo aéreo con aislamiento para aves a intercalar para suministro a 3 CT de intemperie de 50 kVA para suministro eléctrico en finca el saladar. Se han instalado 7 CT La corriente llega a cada zona de naves, recibiéndose en cada cuadro general desde donde se dispersa al resto de naves y edificaciones, dando servicio, principalmente, a los equipos de las líneas de distribución automática de pienso, y a las líneas de iluminación, tanto interior como exterior.  
El suministro eléctrico ya existente y autorizado, garantiza el correcto suministro eléctrico de las nuevas edificaciones, ya que el consumo no excede lo actualmente instalado, por tanto, se mantiene igual que en las anteriores instalaciones. Las líneas eléctricas existentes se dejarán sin tensión y se realizará el tendido subterráneo a las nuevas naves proyectadas. Con el fin de disminuir el consumo eléctrico está prevista la realización de una instalación fotovoltaica cuyos paneles se instalarán en la cubierta de las naves.  
Las nuevas instalaciones permitirán tener un mejor control de la temperatura dentro de las naves por medio de ventanas y chimeneas cenitales así como de sistemas de refrigeración tipo «cooling-system».  
Para la calefacción de las naves se instalará una caldera de gas en la sala de maternidad. Se utilizará como combustible gas propano el cual será almacenado en un depósito destinado a tal fin. En las lechoneras, además del sistema de gas, se instalará un sistema de aerotermia lo que permitirá reducir el consumo energético.  
Las naves contarán asimismo con elementos en cumbrera que permitirán tener iluminación natural, lo que disminuirá el consumo energético.  
Uno de los consumos más relevantes en la explotación será el consumo de pienso. La utilización de tecnología que permite realizar una alimentación individualizada en las gestantes según sus necesidades y la utilización de sistemas automáticos de distribución en lechoneras, reducirá su consumo. Se prevé un consumo de 12.900 kg/día de pienso. Se instalarán un total de 20 silos para almacenar el pienso necesario con una autonomía de 6 a 16 días.  
El subproducto principal producido es el purín que junto con las aguas de limpieza y las aguas sanitarias supondrán un volumen anual generado de 19.952,77m³. De estos, 17.412 m³ corresponden a purines que contendrán 51.900 kg de nitrógeno.  
El suelo de las naves contará con rejilla de plástico permitiendo el paso de las deyecciones al foso de recogida de purines. La capacidad de almacenamiento en fosos interiores es de 14.140,83m³ que, junto con una capacidad de almacenamiento exterior de 15.877 m³, en las 8 balsas exteriores existentes permitirá tener una capacidad de almacenamiento de casi 11 meses.  
El sistema de gestión de purines que se empleará es la separación sólido-líquido. Desde las fosas interiores todos los purines, las aguas de limpieza y las aguas procedentes de aseos y vestuarios se llevarán mediante canalizaciones y conducciones a la balsa de pretratamiento de purín. En la balsa de pretratamiento se encuentra instalado el separador sólido/líquido de tipo rotativo existente. Después del paso por el separador se obtiene una fracción sólida (8-10 % del purín) y una parte líquida. Si bien en un principio se contemplaba en proyecto la evaporación de la parte líquida de los purines, esta práctica se modificó a requerimiento de este órgano ambiental. Actualmente y según documentación remitida, tanto la parte sólida como la líquida se utilizarán en el abonado de campos agrícolas.  
El proyecto prevé la construcción de una planta de tratamiento de purines experimental donde se tratarán los purines por medio de un biodigestor. No se describe el proceso a realizar.  
Otro subproducto que se generará en la explotación serán los animales muertos. Las bajas de los animales se gestionarán de acuerdo con la legislación vigente. En la documentación técnica se incorpora copia del contrato de retirada de cadáveres.  
Como residuos producidos cabe destacar los residuos de servicios médicos y veterinarios y residuos asimilables a urbanos. Para la gestión de estos residuos se han suscrito los correspondientes contratos con gestor autorizado.  
Con anterioridad a la construcción de las nuevas naves será necesario demoler las antiguas instalaciones. La documentación presentada incluye un plan de desmantelamiento. Según el plan, se procederá en primer lugar a la limpieza, desinfección y retirada de todos los elementos peligrosos. En el caso que se detecte amianto en las instalaciones, se elaborará el plan correspondiente y se retirarán estos elementos con anterioridad al comienzo de las obras de demolición.  
Los fosos de purines de las naves se limpiarán, los residuos generados se llevarán a gestor y, se procederá a su rellenado con las tierras sobrantes de la construcción de las nuevas naves. Una vez retirados todos los elementos y rellenadas las fosas de purines, se procederá al relleno del terreno con inertes adecuados (restos de demolición de las naves triturados) que se emplearán asimismo para el relleno de los caminos de la finca y tierra vegetal.  
  
Tramitación administrativa  
Expediente 259/2018-CON  
El 24 de agosto de 2018 el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación (SPCIC) realiza consulta sobre la necesidad de realizar el procedimiento de evaluación de impacto ambiental del proyecto de remodelación de la explotación de referencia cuyo promotor era Veenhandel En Investeringen Península Ibérica Requena, SLU.  
El 12 de noviembre de 2018 este órgano ambiental emite informe en el que, tras análisis de las modificaciones realizadas según criterios del artículo 7.2.c de la Ley 21/2013, se concluye que la modificación del proyecto requiere una evaluación de impacto ambiental por el trámite simplificado. No existe constancia de la tramitación de las modificaciones planteadas.  
  
Expediente 148-2019-CON  
El 7 de octubre de 2019 el (SPCIC) solicita informe respecto a la modificación planteada por agropecuaria de Albosa como nuevo promotor del proyecto y respecto a la modificación de la explotación porcina según proyecto actual.  
El 10 de diciembre de 2019 este órgano ambiental emite informe sobre la necesidad de realizar una evaluación de impacto ambiental por el trámite ordinario.  
En fechas de 20 de mayo de 2020 y 15 de octubre de 2020 este órgano ambiental emite informe sobre aspectos de la documentación técnica y del expediente a modificar o completar (estudio de afecciones a la Red Natura 2000,consideración del riesgo de inundación en la zona propuesta para la ubicación de las nuevas naves, consideración de la evaporación de la parte líquida de los purines como un método adecuado según las MTDs y su modificación en caso necesario, entre otros).  
  
Expediente 15/2021-AIA  
En fecha 26 de enero de 2021, el SPCIC (órgano sustantivo) dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto. La misma se acompaña de:  
  
- Proyecto.  
- Estudio de impacto ambiental.  
- Documento de síntesis.  
- Resumen no técnico (AAI).  
- Fichas CAPCA.  
- Cuadro MTDs.  
- Resultado del trámite de información pública y consultas.  
De acuerdo con el certificado remitido, el órgano sustantivo realizó la información pública del expediente mediante anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 17 de junio de 2020 y exposición en su web.  
Según diligencia de 24 de agosto de 2020, durante el plazo de información pública no se produjeron alegaciones.  
Asimismo, se formuló consulta a las Administraciones Públicas afectadas. Se ha remitido copia de los informes recabados:  
- Informe favorable del Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos de 12 de junio de 2020.  
- Informe de la Dirección Territorial de Valencia favorable de 15 de junio de 2020 respecto a la suficiencia de documentación.  
- Informe de la comisaría de aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar de 16 de julio de 2020 favorable condicionado.  
- Informe favorable de compatibilidad urbanística de 8 de enero de 2020.  
- Informe de 19 de enero de 2021, del Servicio de Ordenación del Territorio indicando la compatibilidad del proyecto con condiciones con las determinaciones normativas del plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la comunidad valenciana.  
Mediante notificación de 26 de enero de 2021 este órgano ambiental solicita al órgano sustantivo la subsanación del trámite de consultas (valoración de repercusiones sobre la Red Natura 2000).  
El 30 de diciembre de 2021 el SPCIC remite documentación aportada por el promotor (propuesta de reducción de emisiones con cubiertas flotantes).  
El 30 de mayo de 2022 el órgano sustantivo remite valoración preliminar de repercusiones sobre la Red Natura 2000 de 26 de mayo de 2022, de la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental.  
El 10 de junio de 2022 este órgano ambiental requiere al promotor, informando de ello al órgano sustantivo, para que aclare y subsane diversos aspectos del plan de gestión de purines (aclaración de la superficie a abonar de las diversas parcelas, ajuste de las dosis de abonado según sistema de cultivo, medidas preventivas para la conservación de la calidad de las aguas del río Cabriel, aclaración sobre la gestión de la parte líquida de los purines, entre otros).  
Con fecha de 13 de julio de 2022 el órgano sustantivo remite la documentación requerida.  
El 22 de agosto de 2022 el órgano sustantivo remite a este órgano ambiental diversa documentación respecto al proyecto (ubicación de vallados, gestión de subproductos, etc) disponiendo este órgano ambiental de suficientes elementos de juicio para resolver.  
  
Consideraciones ambientales  
En el estudio de alternativas se han considerado 4 alternativas que incluye la alternativa 0 (no realización del proyecto). La alternativa 0 se descartó debido a la obsolescencia de las instalaciones existentes; la alternativa 1(readaptar las instalaciones) se descarta debido a la imposibilidad de adaptar las actuales instalaciones a las condiciones de bienestar animal, bioseguridad y posibilidad de adoptar mejores técnicas de climatización y ventilación impidiendo con ello disminuir el consumo energético; la alternativa 2 (construcción de nuevas instalaciones en la parcela en zona oeste limitando con suelo forestal) se descartó al ubicarse las instalaciones en zona inundable; finalmente, se adopta la alternativa 3 (actual) por su ubicación fuera de zona de policía de cauce y forestal, zonas inundables y con elevados desniveles lo que evita la realización de elevados movimientos de tierras.  
En el entorno donde se ubicará la granja, el elemento más destacado es el río Cabriel que discurre al sur de la parcela afectada por la actividad. La nuevas naves y balsas de purines existentes se sitúan a una distancia entre 400 m (aproximados) y más de 800 m del cauce del río Cabriel sin afección a zona de servidumbre o policía.  
Respecto a la vulnerabilidad de acuíferos, las nuevas naves se ubicarán en zona de vulnerabilidad media mientras que las balsas de purines se sitúan en zona de vulnerabilidad muy baja.  
Las naves se sitúan, o bien en terreno ya ocupado por las antiguas edificaciones o bien en terreno agrícola por lo que no existe afección a los terrenos forestales presentes en el ámbito ni se actuará sobre terrenos naturales.  
Según certificado de compatibilidad urbanística, el suelo donde se desarrollará la actividad está clasificado como suelo no urbanizable de especial protección ecológica siendo el uso dominante agrícola, forestal, ganadero y cinegético. Según certificado urbanístico, el proyecto es compatible con el uso previsto.  
El proyecto se ubica en el interior del espacio que conforma el Parque Natural de las Hoces del Cabriel. Según el órgano competente en espacios naturales protegidos, se sitúa en la zonificación del PRUG (plan rector de uso y gestión) como zona de uso compatible, donde se permiten las actividades constructivas estrictamente necesarias para el mantenimiento y aprovechamiento agrario y las actividades permitidas en el PORN. Indica el informe que, el 4 de noviembre de 2019 se emitió informe favorable a otra versión del proyecto condicionado a la realización de la corrección de todas las torres de las líneas eléctricas aéreas responsables de las electrocuciones de aves silvestres. El nuevo proyecto indica que todas las líneas eléctricas irán enterradas. No obstante, no existiendo en el proyecto documentación gráfica de estas ni constancia del desmantelamiento de las antiguas instalaciones, esta resolución recogerá diversas medidas preventivas con el fin de evitar las afecciones a aves que actualmente se están produciendo.  
La actividad valorada se ubica asimismo en el ámbito de los espacios naturales protegidos Red Natura 2000, LIC/ZEPA Hoces del Cabriel. La valoración de repercusiones sobre la red realizada por el órgano competente indica que en la zona de actuación no hay presencia de fauna y flora protegidas ni de hábitats prioritarios por lo que no son previsibles afecciones y el proyecto no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000.  
Respecto a los riesgos existentes, el más destacable es el riesgo de inundación existente en la parcela donde se ubicará la actividad. Las naves y balsas de purines se ubican en zonas sin riesgo según cartografía de zonas inundables de la Generalitat Valenciana y según la cartografía del sistema nacional de cartografía de zonas inundables del Ministerio para la Transición Ecológica y el Reto Demográfico.  
Respecto al riesgo existente el 11 de octubre de 2019, con anterioridad a la modificación del proyecto y la modificación de la ubicación de las naves, el órgano sustantivo solicitó informe. El 19 de enero de 2021 el órgano competente emitió informe indicando que en el ámbito se observa que hay una superposición de la peligrosidad geomorfológica con la del riesgo de nivel 6. Considera que la afección puede ser causada, no por las aguas de las montañas situadas al norte, si no por el río Cabriel por lo que se considera más adecuada, en la zona de ejecución del proyecto, a la cartografía del SNCZI por estar realizada a mayor escala. El informe finaliza indicando que el artículo 18 de la normativa del PATRICOVA prohíbe las granjas de animales en zona inundable e indica que el proyecto para la alternativa informada sería compatible siempre que se compruebe en el proyecto que las plataformas de producción se sitúan a un metro sobre la zona plana contigua.  
Tal y como se ha indicado, el promotor modificó la ubicación de las naves al objeto de evitar la afección a zona con riesgo de inundabilidad. No obstante, al objeto de prevenir que cualquier suceso relacionado con la inundabilidad de la zona pueda generar efectos significativos sobre el medio ambiente deberán habilitarse medidas de prevención.  
En cuanto al paisaje, se destaca la presencia de suelos de cultivo (donde se ubicará la nueva explotación) y la zona forestal contigua que presenta una baja cobertura de vegetación debido a su orientación (sur) y a la presencia de yesos en el sustrato. La parcela donde se construirá la granja se sitúa en un espacio de formación plana rodeada de formaciones montañosas como la Sierra Bermeja y Sierra de Villarta quedando prácticamente oculta del terreno circundante. En las inmediaciones no existen vías principales de comunicación que puedan aumentar la visibilidad de las infraestructuras.  
En cuanto al Patrimonio Cultural, consultados los catálogos de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte de la Generalitat Valenciana, no se han localizado en el ámbito elementos conocidos de interés patrimonial. Los elementos etnológicos catalogados no se sitúan en el ámbito del proyecto. La zona no parece susceptible de contener elementos paleontológicos.  
El estudio de impacto ambiental contiene el informe de conformidad del proyecto con la protección del patrimonio cultural según artículo 11 de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano emitido por la Dirección General de Cultura y Patrimonio quién en fecha de 6 de noviembre de 2020, determina que el proyecto no tendrá afección al patrimonio cultural en ninguna de sus manifestaciones.  
Determinado con carácter general las posibles afecciones sobre el medio en función de la ubicación del proyecto, el estudio de impacto ambiental analiza los impactos que pueden ocasionarse en la fase de construcción, funcionamiento y abandono.  
En la fase de construcción el aumento del nivel de ruidos, polvo y el riesgo de vertidos accidentales se consideran las acciones susceptibles de generar efectos ambientales. Estos efectos serán de corta duración e inmediata recuperabilidad por lo que se valoran como compatibles.  
Las medidas para prevenir efectos ambientales significativos serán las siguientes: empleo de maquinaria con un correcto mantenimiento. En el caso que se produzcan vertidos accidentales, se limpiará la zona y se gestionarán los restos por medio de gestor autorizado. Los residuos de obra se llevarán a gestor autorizado.  
En la fase de funcionamiento, la producción de purines y la emisión de gases contaminantes a la atmósfera, serán los aspectos del proyecto que pueden generar impactos sobre la atmósfera (influencia sobre el cambio climático), suelo y agua (contaminación de suelo y acuíferos).  
Para evitar la contaminación de aguas superficiales y subterráneas, los fosos de recogida de purines se construirán con muretes de hormigón armado revestidos de mortero, las balsas de almacenamiento de la parte líquida del tratamiento de los purines están impermeabilizadas y se llevará un adecuado mantenimiento de estas. De acuerdo con lo requerido por el órgano de cuenca, las instalaciones se mantendrán limpias, sin acopios a la intemperie. Para prevenir vertidos por filtraciones de purines se procederá a la revisión periódica de tuberías y fosos. El impacto se valora como compatible.  
En materia de aguas el órgano de cuenca destacó en el informe emitido la necesidad de cumplir con la normativa sectorial en el tratamiento del estiércol generado por los animales, contar con certificado de impermeabilidad de fosos y balsas de almacenamiento de purines (certificado que se adjunta a la documentación técnica) debiendo contar las balsas con resguardo suficiente para evitar desbordamientos en caso de lluvias. Asimismo deberá existir un registro del volumen almacenado y llevar un adecuado mantenimiento de estos elementos, entre otros.  
Para la valoración de las emisiones a la atmósfera únicamente se valora la producción de NH3 y olores. La granja está a 2 km de la población más cercana y rodeada de montañas por lo que no se esperan efectos por malos olores sobre la población. Con el fin de reducir la generación de compuestos nitrogenados que puedan contaminar la atmósfera, se procederá al ajuste de la dieta de los animales en función del tamaño, y, tal como se ha dicho, al empleo de sistemas de control que permitan la dispensación de los piensos según necesidades con lo que se espera la disminución del nitrógeno generado y con ello la producción de NH3.  
La actividad está catalogada como potencialmente contaminadora de la atmósfera, por lo que estará sujeta a las obligaciones que de ello se deriven. Con independencia de estas obligaciones, el promotor deberá realizar aquellas adecuadas prácticas ganaderas (mejora de la alimentación y mejora de alojamientos y sus condiciones) que permitan una mejora continua de la reducción de las emisiones atmosféricas.  
La principal medida preventiva propuesta para evitar la contaminación de suelos y aguas debido a la generación de purines es la elaboración de un plan de gestión. Los aspectos principales del plan de gestión son los siguientes:  
- Se abandonará la evaporación de los purines mediante lagunas de evaporación y se aplicará como abono y de manera separada la parte sólida y la parte líquida.   
- Los abonados se realizarán exclusivamente en campos cultivados.  
  
- La base territorial de que se dispone permite gestionar 63.795,36 kg de N anuales, valor superior al nitrógeno generado (51.900 kg/año) por lo que se dispone de suficiente base territorial.  
Las dosis de abonado se han calculado de acuerdo con la Orden 10/2018, de 27 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, sobre la utilización de materias fertilizantes nitrogenadas en las explotaciones agrarias de la Comunitat Valenciana.  
- Con el fin de evitar afecciones a la calidad de las aguas del río Cabriel, se guardará una distancia de 75m metros al cauce del río, superior a lo establecido en la Orden 10/2018 (50m).  
- En el caso del cereal, debido a la técnica de barbecho, las parcelas deben dejarse sin cultivo cada cuatro años por lo que únicamente se considera para el cálculo del nitrógeno gestionado, el 75 % de la superficie de cereal.  
- Las balsas existentes se cubrirán mediante el uso de piezas flotantes las cuales permitirán la reducción de las emisiones de NH3 a la atmósfera. Estas balsas cuentan con certificado de impermeabilización que se aporta junto a la documentación técnica.   
- Las parcelas donde se aplicarán los purines están situadas en los municipios de Requena, Venta del Moro, Cofrentes, Jalance, Villagordo del Cabriel.  
Al respecto este órgano ambiental señala que el órgano competente en RN2000 no ha contemplado el uso de purines en espacios de la red. En los municipios de Requena, Villagordo del Cabriel y Venta del Moro se realizará abonado de parcelas en el ámbito del LIC/ZEPA Hoces del Cabriel, zonas donde deberán aumentarse las medidas de prevención ambiental.  
Respecto al plan de gestión, este órgano ambiental indica que es necesaria su constante revisión con el fin de incorporar nuevas parcelas, eliminar aquellas cuyos propietarios dejan de requerir el abono o modificar las dosis de abonado por cambios en los cultivos o cualquier otra circunstancia que pueda suceder. Por ello la superficie de la base territorial no es fija, al igual que las parcelas de aplicación y los cultivos presentes en estas. Estas modificaciones deben ser asumidas por el promotor como una práctica que redunda en un mejor control del empleo del purín y por ello en una mejor protección del medio ambiente. Por ello estos cambios, en general y siempre que cumplan con los criterios de esta resolución, no es necesario someterlos a nueva valoración ambiental si bien deben ser comunicados tanto al órgano sustantivo como al órgano ambiental.  
Por otro lado, todos los municipios incluidos en el plan de gestión están incluidos en zona vulnerable a la contaminación por nitratos procedentes de fuentes agrarias. Esta resolución asume las condiciones de abonado de los cultivos en zona vulnerable de acuerdo con la Orden 10/2018 anteriormente citada que son de aplicación al ámbito del proyecto si bien ello no exime del cumplimiento de las obligaciones derivadas de la orden a los propietarios de las parcelas integrantes del plan de gestión.  
El Plan de vigilancia ambiental diseñado tienen como objetivo disponer información sobre las medidas preventivas y correctoras previstas y las que se incluyan en esta valoración ambiental así como la comprobación de la valoración de los impactos previstos según estudio. Este plan incluye en la fase de construcción la realización de un asesoramiento sobre las medidas preventivas y correctoras. Durante la fase de explotación se llevarán controles de la estanqueidad de las fosas de recogida y balsas de almacenamiento de purines. Se llevará un registro de la aplicación de abonos.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto está sujeto a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 a de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, en concordancia con el anexo I (grupo 1.4º).  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de modificación de explotación porcina de cebo, promovido por Agropecuaria de Albosa, SL, en las parcelas 54 y 56 del polígono 112 y parcelas parcela 110 del polígono 114, parcela 62 del polígono 116 de Requena (València), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con las siguientes condiciones:  
1. Las balsas exteriores de purines deberán tener un resguardo de al menos 30 cm para evitar su desbordamiento en caso de lluvias.  
2. La gestión de los purines en zonas Red Natura 2000 se realizará procurando que, en zona de mosaico agrícola-forestal, el purín no discurra hacia las zonas naturales. Se priorizarán las aplicaciones de la parte sólida del purín frente a la líquida. En el caso de parcelas cercanas al río Cabriel no se podrán efectuar aplicaciones líquidas al suelo.  
3. El plan de gestión de purines se considera un documento dinámico que debe revisarse y actualizarse siempre que se den cambios en las parcelas o cultivos. La modificación del plan de gestión deberá comunicarse al órgano sustantivo y al órgano ambiental.  
4. En la realización del proyecto constructivo se tendrá en cuenta el riesgo de inundación existente en el ámbito por lo que, aún estando las naves en zonas cartografiadas como exentas de inundabilidad, se proyectarán de manera que las cotas de diseño eviten cualquier riesgo en este sentido de acuerdo con lo expuesto por el órgano competente. El contenido del citado informe podrá consultarse en el sitio electrónico de la página de la Generalitat Valenciana correspondiente a evaluación de impacto ambiental y al expediente de referencia.  
5. Con independencia de las obligaciones derivadas de la inclusión de la actividad entre las actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, el promotor deberá realizar aquellas adecuadas prácticas ganaderas (mejora de la alimentación y mejora de alojamientos y sus condiciones) que redunden en una mejora continua de la reducción de las emisiones atmosféricas.  
6. Se procederá al desmantelamiento o modificación de las actuales infraestructuras eléctricas que presentan riesgo de electrocución para aves según la normativa establecida en la materia.  
7. Las acciones incluidas en el Programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Ordenar la publicación de la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 12 de septiembre de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML