Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7469, del 19-02-2015 (2015/1387)

RESOLUCIÓ de 15 de gener de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 74/2013-AIA Chelva, La Yesa, Alpuente; 104/2014-AIA Cheste, i 119/2014-AIA Guadassuar.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7469

Data del DOGV
:   19-02-2015

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2015/1387

CVE


Data del document
:   15-01-2015

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Cheste](javascript:void(0))
    * [Guadassuar](javascript:void(0))
    * [Chelva](javascript:void(0))
    * [Yesa, La](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 15 de gener de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 74/2013-AIA Chelva, La Yesa, Alpuente; 104/2014-AIA Cheste, i 119/2014-AIA Guadassuar. [2015/1387]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, que establix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 74/2013-AIA Chelva, La Yesa, Alpuente; 104/2014-AIA Cheste, i 119/2014-AIA Guadassuar.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 074/2013-AIA.  
Projecte: projecte bàsic de condicionament de traçat en la carretera CV-345. Tram: des de l'accés al tossal de la Nevera fins a Alpuente i la variant de La Yesa.  
Òrgan promotor: Diputació de València.  
Òrgan substantiu: Diputació de València.  
Localització: termes municipals de Chelva, La Yesa i Alpuente.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
La CV-345 és una de les carreteres que connecta els municipis de la comarca dels Serrans i comunica Villar del Arzobispo amb Titaguas. Suporta un considerable trànsit de pesants per al transport de materials argilosos de les pedreres de la comarca i per a l'accés als parcs eòlics. El traçat ja ha sigut millorat en el tram de Casinos a Higueruelas, ja que en algunes seccions la plataforma a penes arriba als 5 metres.  
  
  
En el tram que ens ocupa, des de l'accés al tossal de la Nevera fins a Alpuente, la carretera té un tram de travessia urbana al pas per La Yesa. Es caracteritza per una secció transversal insuficient, radis de gir reduïts i visibilitat limitada, i causa demores excessives, amb perill evident de col·lisions posteriors i d'atropellaments. La funcionalitat de la infraestructura és deficient.  
L'objecte de l'actuació és fer millores en la CV-345 per a resoldre la problemàtica de la funcionalitat, l'accessibilitat i la seguretat viària de l'eix viari Higueruelas-La Yesa-Alpuente.  
El projecte s'ha dividit en tres fases d'execució:  
Fase 1: des de l'accés al tossal de la Nevera (PK 30+480) fins a La Yesa.  
Fase 2: variant de La Yesa.  
Fase 3: des de La Yesa fins a Alpuente (PK 45+800).  
2. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.  
La primera fase, denominada de l'accés del tossal de la Nevera a La Yesa, té una longitud de 9,69 km, encara que alguns dels trams ja estan condicionats. En el primer subtram es crea una secció de 7/8 i en el segon de 7/10. El traçat en planta queda molt ajustat a la planta actual. El perfil longitudinal manté la rasant de la carretera actual, només afegix la grossària mínima de reforç. Està previst substituir o ampliar diversos marcs i tubs de drenatge i ampliar un pont.  
  
La fase 2, variant de La Yesa, va pel nord del municipi, té una longitud d'1,3 km i una velocitat de projecte de 60 km/h. S'inicia amb una glorieta en la part d'Higueruelas, continua amb una altra glorieta en l'encreuament amb la CV-350 i, al final, una altra glorieta en la part d'Alpuente. El pendent màxim del tram és de 9 %. La secció transversal és de 7/10. També hi ha una estructura per a passar la rambla d'Ahillas entre el PK 0+159,976 i el PK 0+179,515.  
La fase 3, denominada de La Yesa a Alpuente, té una longitud de 3,87 km. La secció transversal dissenyada és de 7/10, excepte en el tram entre els PK 2+150 a 3+400, que ja està preparat i manté la secció actual de 7/9. Està prevista la substitució o l'ampliació de diversos marcs i tubs de drenatge.  
S'ha estudiat la reposició dels principals servicis afectats i el drenatge longitudinal i transversal.  
El termini d'execució de les obres està previst en 24 mesos: 12 per a la primera fase, 6 per a la segona i 6 per a la tercera.  
  
S'espera una IMD l'any 2015 d'uns 500 vehicles/dia.  
  
El criteri d'expropiació utilitzat considera de domini públic una franja de 3 m d'ample.  
Tramitació administrativa  
1. Actuacions de l'avaluació d'impacte ambiental  
El 25 de novembre de 2011 es va rebre en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental una sol·licitud de sotmetiment del projecte a l'avaluació d'impacte ambiental que s'acompanyava amb el document inicial del projecte. El 30 de maig de 2012, l'òrgan ambiental, després de consultar les administracions públiques afectades i les persones interessades, va determinar l'abast de l'estudi d'impacte ambiental (expedient 254/2011-CON).  
La Diputació de València va sotmetre el projecte bàsic, l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi d'integració paisatgística del condicionament de traçat en la carretera CV-345. Tram: des de l'accés al tossal de la Nevera fins a Alpuente i variant de La Yesa a informació pública i el va publicar en el Butlletí Oficial de la Província de València número 98, el 26 d'abril de 2013, per un termini de 30 dies hàbils.  
  
El 10 de juny de 2013 la Diputació de València va emetre un certificat del tràmit d'informació pública que indicava que no s'havien rebut al·legacions al projecte ni a l'estudi d'impacte ambiental.  
Simultàniament, la Diputació de València va consultar les administracions públiques afectades que havien sigut identificades per l'òrgan ambiental. Els resultats d'estes consultes i de com es van prendre en consideració es reflectix en l'apartat següent.  
El 25 de juny de 2013, la Diputació de València va remetre el certificat del resultat de la informació al públic, el projecte bàsic, l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi d'integració paisatgística del condicionament de traçat en la carretera CV-345. Tram: des de l'accés al tossal de la Nevera fins a Alpuente i variant de La Yesa, per tal que es formulara la declaració d'impacte ambiental.  
2. Consultes  
S'han fet consultes als següents departaments de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient:  
- Direcció General de Qualitat Ambiental, atés que en la fase inicial es va indicar la necessitat de redactar un estudi acústic que avaluara els nivells sonors esperats i la necessitat o no d'establir mesures protectores i/o correctores.  
- Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques, per les seues competències en matèria de paisatge, atés que en la fase inicial es va indicar la necessitat de redactar un estudi d'integració paisatgística que avaluara els impactes sobre el paisatge.  
- Direcció General de Medi Natural, ja que en la fase inicial s'indicava la necessitat de rastrejos per a saber com afectava determinades aus.  
- Servici Territorial de Medi Ambient, per les seues observacions en matèria de vies pecuàries, sòl forestal i forest d'utilitat pública.  
  
També s'ha consultat la Direcció General de Cultura, atés que en la fase inicial es va detallar el procediment i la documentació per a elaborar l'informe en matèria patrimonial.  
A continuació es resumixen els principals informes obtinguts com a resposta a les consultes efectuades.  
Informe del Servici de Protecció i Control Integrat de la Contaminació de la Direcció General de Qualitat Ambiental, realitzat el 7 de maig de 2013.  
«[...] Per a totes les zones d'afecció de la nova variant, els nivells sonors estimats estan per davall dels objectius de qualitat acústica especificats en la taula 1 de l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
També s'aporta el pla de seguiment amb l'objectiu de comprovar que els nivells sonors futurs estaran per davall dels objectius de qualitat acústica:  
- Al mes de la posada en servici de les infraestructures, es faran mesuraments acústics en el període diürn per a validar les prediccions de l'estudi acústic. Es faran en les hores de més trànsit de cada període.  
  
- A l'any de la posada en servici de la infraestructura, es tornaran a fer els mesuraments acústics per a avaluar el compliment dels objectius de qualitat.  
[?] Una vegada analitzat l'estudi acústic aportat, este servici considera que la documentació és conforme al Decret 104/2006 [...]».  
Informe de la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques de 23 de juliol de 2013.  
  
En matèria de risc d'inundació:  
«[...] El traçat travessa sengles tàlvegs i barrancs que es resolen per mitjà de marcs, principalment, per a la resolució del drenatge transversal. Sobre això, cal dir que la normativa del PATRICOVA és més restrictiva que la de la Instrucció 5.2-IC. [..] Però com que el projecte desenrotlla la fase I, un traçat que ja hi ha i que és anterior al 2003, es consideren suficients els drenatges proposats. D'acord amb el que s'exposa, el projecte bàsic [?] està afectat per risc d'inundació, i la proposta és compatible amb els documents normatius del PATRICOVA.»  
  
En matèria de paisatge:  
«Analitzada la documentació [?]:  
1. El contingut de l'estudi d'integració paisatgística es considera suficient per a valorar la incidència de la infraestructura projectada d'acord amb els articles 52 i 57 del RPJECV.  
2. L'estudi conté una sèrie de mesures d'integració paisatgística (el pressupost per a les quals sembla que s'arreplega en el pressupost del projecte com a integració ambiental) que, en tot cas, s'hauran d'aplicar en l'execució de la infraestructura.  
Per tot això, s'emet un informe favorable».  
Informe del Servici Territorial de Medi Ambient  
En matèria d'afecció forestal, de 18 de juny de 2013:  
  
«[...] S'han arreplegat les observacions realitzades en l'informe de 2 de febrer de 2012, i en concret allò que fa referència a l'afecció a la forest d'utilitat pública.  
No obstant això, queda per determinar l'afecció exacta a la forest d'utilitat pública, que serà preceptiva quan se sol·licite l'ocupació de forest.  
Com s'assenyala en el document presentat, l'afecció a la forest serà la mínima possible, de manera que s'haurà de triar l'alternativa que menys afecte».  
En matèria de vies pecuàries, de 3 de juny de 2014:  
  
«[...] Esta actuació es farà sobre una infraestructura que ja és reconeguda en la classificació de les vies pecuàries [?] en què també se les considera d'amplàries excessives per l'escassa necessitat agropecuària, situació que no ha canviat en l'actualitat. A més, no hi ha dubte que l'exigència d'una altra via en paral·lel generaria un impacte paisatgístic de dubtosa restauració a causa del terreny abrupte, la inversió del qual per al desenrotllament dels usos complementaris seria més que qüestionable, ja que els compatibles (comunicació rural i desplaçament de vehicles motoritzats de caràcter agrícola) quedaran totalment garantits.  
  
A més, sobre cap de les dos vies pecuàries afectades s'ha dut a terme la delimitació preceptiva en la forma prevista per l'article 8 de la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, per la qual cosa no se sap, òbviament, quins són els límits de cada una, encara que apareixen grafiades en la planimetria de 1907 i hi ha nombroses referències en l'actual fons historicodocumental de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això [...] es consideren acceptables les solucions proposades, sempre que se senyalitzen correctament els trams de l'afecció segons el que disposa el Reglament General de Circulació [...]; també hauria de completar-se la instal·lació dels cartells tipus segons la Resolució de 26 d'abril de 1988 de la Direcció General de Producció Agrària [...], en què s'establixen les normes per a la senyalització de les vies pecuàries [...]  
  
Finalment, resultaria molt convenient que s'adequaren els sobreamples, sobrants i resultants del nou traçat, per mitjà de la revegetació d'estes àrees (amb Pinus pinea i Cupressus sempervirens, per exemple), retirant abans el ferm anterior i ripant el terreny per a garantir el creixement de la plantació; també seria interessant limitar eixes àrees per mitjà d'algun tipus de protecció a fi d'independitzar-les de la carretera, i habilitar-les com a zona de descans per als usuaris complementaris: senderistes, cicloturistes, etc.  
  
Així, pel que s'ha exposat, s'emet este informe favorable d'acord amb les aportacions esmentades i que caldria considerar, i sempre que durant la fase d'execució material es prenguen totes les cauteles necessàries, en matèria de seguretat, per a evitar incidents o accidents entre els usuaris d'estes vies».  
Informe de la Direcció General de Cultura, de 24 de setembre de 2014:  
«[...] Des de la consideració del patrimoni arquitectònic [?] el document analitza els elements d'interés patrimonial directament afectats pel projecte i establix mesures per a protegir-los. L'únic immoble amb la categoria de monument d'interés local que es veu afectat és l'ermita de San Sebastián al terme municipal de La Yesa.  
  
[?] Des de la consideració del patrimoni arqueològic no s'ha detectat afecció. No obstant això, l'informe presentat considera necessari el seguiment arqueològic intensiu de les obres que afecten el subsòl, incloent-hi els desbrossaments.  
Si aparegueren restes de naturalesa arqueològica durant el seguiment arqueològic, s'hauran de realitzar les actuacions arqueològiques pertinents. D'altra banda, en el cas que es documentara un jaciment arqueològic i s'haguera de dur a terme una intervenció arqueològica exhaustiva, s'haurà de preveure com a mesura compensatòria l'obligació inexcusable de publicar els resultats obtinguts. L'abast del treball dependrà de l'extensió i la importància de les restes documentades.  
  
Des de la consideració del patrimoni etnològic [?] s'indiquen les actuacions projectades junt amb els elements [?] i de les mesures preventives i compensatòries proposades [?]:  
Casetes de Los Llanos II (fase 1 PK 0+300 a 0+320): [?] s'ha previst el jalonament de tot el perímetre de la parcel·la on estan les casetes [?] dins del programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
  
Caseta de Los Llanos I (fase 1 PK 0+880): [?] s'ha previst el jalonament preventiu de tot el perímetre de la parcel·la que queda a menys de 50 m de l'actuació. [?] En el programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
Caseta La Rubia II (fase 1 PK 2+580): [?] s'ha previst l'abalisament de tot el perímetre de l'element. [?] En el programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
Abeurador de Juan Andilla (fase I PK 4+460): [?] el jalonament de tot el perímetre de l'abeurador [?] dins del programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
Bancals de Las Pedrizas 01 (fase 1 PK 5+680 a 5+780): [?] S'ha previst elaborar una fitxa etnològica per a la caracterització dels bancals [?]. També es preveu el jalonament de tot el perímetre dels bancals (zona no afectada) que queda a menys de 50 m de l'actuació [?] [?] Dins del programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
  
Bancals 04 (fase 1 PK 8+540 a 8+580): [?] S'ha previst elaborar una fitxa etnològica per a la caracterització dels bancals [?]. També es preveu el jalonament de tot el perímetre dels bancals (zona no afectada) que queda a menys de 50 m de l'actuació [?] [?] En el programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
Bancals 03 (fase 1 PK 9+340 a 9+460): [?] S'ha previst el jalonament de tot el perímetre dels bancals que queda a menys de 50 m de l'actuació [?] En el programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
  
Bancals 02 (fase 2 tronc 1 PK 0+000 a 0+080): [?] S'ha previst elaborar una fitxa etnològica per a la caracterització dels bancals [?] Dins del programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
  
Fàbrica d'alcohol (fase 2 tronc 1 PK 0+260 a 0+280): [?] S'ha previst el jalonament de tot el perímetre de la fàbrica [?] En el programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
  
Llavador de San Juan (fase 2 glorieta 3 PK 0+120): [?] S'ha previst l'abalisament preventiu de tot el perímetre del llavador [?] En el programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
Ermita de San Sebastián (fase 2 PK 0+460 a 0+480): [?] S'ha previst el jalonament preventiu de tot el perímetre de l'ermita[?] i la vigilància intensiva de tots els moviments de terres projectats al voltant del bé immoble de rellevància local (BRL).  
Paller (fase 3 PK 1+480 a 1+500): s'ha previst l'abalisament preventiu de tot el seu perímetre [?] En el programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
Bancals 01 (fase 3 PK 1+920 a 1+980): [?] S'ha previst el jalonament de tot el perímetre dels bancals a menys de 50 m de l'actuació [?] En el programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
  
Caseta d'apers partida d'El Hondo 02 (fase 3 PK 2+500): [?] s'ha previst el jalonament de la caseta [?] dins del programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
Creu de pedra (fase 3 PK 2+890) [?] s'ha previst el jalonament de la creu [?] en el programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
  
Aqüeducte de Los Arcos (fase 3 PK 3+420): [?] s'ha previst el jalonament del perímetre de l'aqüeducte [?] i la vigilància intensiva de tots els moviments de terres projectats en l'entorn de protecció arqueològica.  
Creu de fusta (fase 3 PK 3+360) [?] s'ha previst el jalonament de la creu [?] en el programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
  
Era partida de Los Cerraos 01 (fase 3 PK 3+780 a 3+800): [?] s'ha previst el jalonament de tot el perímetre de l'era [...] en el programa de vigilància arqueològica de l'obra es prestarà especial atenció als moviments de terres al voltant del bé.  
[?] Quant a la possible afecció a murs de pedra seca, es recorda que s'han de reposar amb la tècnica tradicional i restaurar així en part el paisatge canviat per la carretera.  
[?] Des de la consideració del patrimoni paleontològic [?] des del final de la variant de La Yesa fins a l'inici de la variant d'Alpuente (PK 0+000 a PK 3+872) la carretera circula sobre materials del juràssic superior-cretaci inferior (fàcies Purbeck i Weald). Estes seqüències sedimentàries alberguen en altres punts de la Comunitat Valenciana abundants jaciments paleontològics amb restes de dinosaures i faunes associades. En alguns trams no es faran obres que comporten moviments de terres inherents a l'execució del projecte per la possibilitat que resulten afectats nivells sedimentaris d'interés paleontològic, de manera que es considera necessari prendre cauteles en alguns trams durant esta fase d'execució.[...] Haurà de fer-se un seguiment paleontològic en els trams de l'obra [...] en què els moviments de terres suposen una remoció del terreny més enllà de la capa edàfica o de la simple eliminació de les capes asfàltiques de l'antiga carretera. En concret, el seguiment paleontològic haurà d'executar-se en els trams següents:  
  
  
PK 0+350 al PK 2+200  
PK 3+300 al PK 3+3872  
El seguiment paleontològic haurà de ser expressament autoritzat per esta direcció general. Qualsevol troballa paleontològica d'interés rellevant durant l'execució del projecte haurà de ser comunicada a este centre directiu o als ajuntaments».  
Afeccions legals  
D'acord amb l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes hauran d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre l'adequació del projecte a la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
Segons l'article 48 del Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, en què s'aprova el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, els projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental a l'empara del que disposa la Llei 2/1989, de 3 de març, i del seu reglament de desplegament, aprovat pel Decret 162/1990, de 15 d'octubre, hauran d'anar acompanyats d'un estudi d'integració paisatgística, i se substituirà l'anàlisi d'impacte visual per l'estudi esmentat.  
D'acord amb l'article 4 del Reial Decret 105/2008, d'1 de febrer, que regula la producció i la gestió dels residus de construcció i demolició, els projectes d'execució d'obres hauran d'incloure un estudi de gestió de residus de construcció i demolició.  
Pel que fa al que establix l'article 53 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, el soroll produït per les infraestructures de transport en l'àmbit de la Comunitat Valenciana s'avaluarà seguint els procediments i criteris establits reglamentàriament. En els projectes de noves infraestructures a executar a la Comunitat Valenciana s'adoptaran les mesures per a complir els objectius de qualitat establits en la taula 1 de l'annex II, fent ús de la millor tecnologia disponible de protecció contra el soroll i les vibracions.   
  
D'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, són béns de domini públic de les comunitats autònomes i, en conseqüència, inalienables, imprescriptibles i inembargables. Les actuacions de les comunitats autònomes hauran de garantir-ne l'ús públic quan servisquen per a facilitar el moviment dels ramats i quan s'adscriguen a altres usos compatibles o complementaris.  
  
Consideracions ambientals  
Per a les fases 1 i 3, si bé inicialment es plantegen diferents alternatives, finalment s'hi han descartat i s'ha optat únicament per l'ampliació de la secció transversal amb algunes millores de traçat en comptes d'un condicionament general de la carretera. Així, doncs, no es complix estrictament la norma de traçat ni s'adopta una velocitat de projecte. El motiu és respectar els valors ambientals i paisatgístics i aprofitar al màxim la calçada actual.  
Per a la fase 2 es plantegen dos alternatives tècnicament viables, les dos amb una velocitat de projecte de 60 km/h. La diferència està en els radis de les glorietes, en el menor pendent i en la major compensació de terres.  
El corredor proposat pot afectar forest d'utilitat pública, sòl forestal i les vies pecuàries següents: vereda de Los Planos i vereda d'Alpuente (per mitjà d'encavalcaments i encreuaments).  
Poden resultar afectats els llits fluvials següents: barranc de La Verruga, rambla de La Abejuela, barranc de Besa, barranc de Morca, barranc d'El Majano de las Cañadillas, barranc de La Cañada, Vallejo del Agua, barranc de Las Cruces, rambla d'Ahillas, barranc d'El Properal i barranc d'El Reguero.  
Les actuacions es troben pròximes a la ZEPA Alt Túria i serra del Negrete i al LIC Savinar d'Alpuente.  
Les actuacions estan pròximes a ubicacions en què s'han trobat espècies catalogades: carranc de riu (Austropotamobius pallipes) i l'apol·lo o parnàs (Parnassius apollo).  
  
Es travessen diverses zones amb risc d'inundació segons la cartografia a escala 1:25000.  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants.  
Este epígraf vol remarcar els efectes generats per l'actuació.  
Els principals efectes ambientals es concentren en la fase 2, ja que és un traçat nou, més que en les fases 1 i 3, que suposen poques modificacions del traçat. No obstant això, l'entorn ambiental del primer subtram de la fase 1 s'inclou de ple en sòl forestal i forest d'utilitat pública, i la fase 3 fita amb sòl forestal.  
  
Els principals efectes generats per l'actuació són l'ocupació de sòl, l'eliminació de sòl forestal, la fragmentació de l'hàbitat, l'impacte paisatgístic i la contaminació d'aigües.  
El sòl és un dels principals factors que resulten perjudicats perquè l'execució de l'activitat en si en presenta una ocupació significativa en la fase 2. També poden resultar afectats els sòls adjunts a la traça, amb la menció especial del sòl forestal de les fases 1 i 3.  
  
Són nombrosos els llits que es travessen, per això cal prestar especial atenció a la possible contaminació de les aigües dels llits fluvials.  
En ser una fase de nou traçat comportarà una fragmentació de l'hàbitat, una barrera per a la fauna i un impacte paisatgístic important.  
Hi ha béns d'interés patrimonial arquitectònics, etnològics i paleontològics.  
Respecte de l'impacte acústic, es millorarà la situació actual perquè es desvia del nucli urbà i es condicionen les fases 1 i 3.  
2. Establiment de mesures correctores i/o protectores.  
Durant l'execució de les obres, entre les mesures detallades per a controlar l'impacte d'ocupació del sòl es limitarà el perímetre d'ocupació de les obres, incloent-hi els necessaris per a les instal·lacions d'obra, camins d'obra, etc. L'estudi d'impacte ambiental proposa que les instal·lacions i els elements auxiliars de l'obra s'ubiquen en les zones de menor incidència ambiental i visual, però no determina quines són estes zones. Per això s'haurà d'establir un plànol de zonificació del territori en què es diferencien les zones excloses i les admissibles per a estes instal·lacions auxiliars (condicionant 1.1 d'esta resolució). Este plànol s'aportarà juntament amb l'informe previ de l'inici de les obres contingut en el programa de vigilància ambiental (d'ara endavant PVA).  
  
Els materials de rebliment i el balast s'obtindran de la mateixa traça o de préstecs i pedreres legalment autoritzades. Per a l'abocament de materials, s'ha establit un acord amb l'empresa Caoliníferas Cerrillo, propietària d'una pedrera pròxima a l'àmbit d'actuació, a Alpuente, per a la restauració ambiental. Si foren necessàries noves zones d'abocador i d'enderroc es tramitarien de la manera convenient.  
  
Està prevista la reutilització de la terra vegetal extreta de la traça. S'arreplegarà en monticles o cavallons i es mantindran les condicions d'humitat del sòl apropiades. L'altura d'estos muntons no haurà de superar 1,5 m (condicionant 1.2 d'esta resolució).  
Per a l'estabilitat dels talussos s'ha adoptat, en els de terraplé, el pendent de 3H/2V, i en els de desmunts s'empren 1H:1V, 1H:2V o 1H:3V. També es construiran bermes intermèdies cada 3 m d'altura en els talussos que superen els 5 m de desnivell. Les bermes es construiran a contrapendent amb una amplària mínima d'1,5 m. Sobre estes s'aportarà terra vegetal en capa de com a mínim 15 cm de grossària abans de plantar les espècies que es determine (condicionant 1.3 d'esta resolució). S'aportarà juntament amb l'informe previ de l'inici de les obres del PVA la llista dels talussos que superen els 5 m i on s'hauran de construir bermes.  
  
Per a evitar l'afecció sobre els llits d'aigua, es construiran passos provisionals sobre rius i barrancs si feren falta. Per als abocaments assimilables als domèstics, un gestor autoritzat els traslladarà a una depuradora o es tractaran en les instal·lacions de depuració de les obres. Per a evitar que els agents contaminants arriben a la xarxa de drenatge, es localitzaran les instal·lacions auxiliars a més de 20 m dels cursos d'aigua superficials i disposaran d'un sistema d'arreplega d'aigües. Les aigües assimilables a les domèstiques tindran el tractament anterior, i les aigües amb algun component químic s'emmagatzemaran en depòsits estancs i seran retirades i traslladades a una estació depuradora per a completar-ne el tractament correcte. S'haurà d'instal·lar una barrera antiterbolesa flotant en els diversos encreuaments de llits (condicionant 1.4 d'esta resolució).  
Com a mesures de protecció per a la vegetació, es demanaran les autoritzacions d'ocupació de forest d'utilitat pública i les autoritzacions per a la realització de tales i desbrossaments en sòl forestal. Els treballs compliran el que establix el Decret 7/2004, de 23 de gener, en què s'aprova el plec general de normes de seguretat de prevenció d'incendis forestals. Es marcaran els exemplars vegetals singulars i les formacions vegetals rares o escasses. S'aportarà, juntament amb l'informe previ de l'inici de les obres del PVA, el pla en què es detallen estos exemplars.  
  
Per a evitar molèsties a la fauna, es recomana en l'estudi d'impacte ambiental, prèviament a l'inici de les obres, una exploració per a inventariar les espècies, conéixer les zones de nidificació, reproducció... En este sentit, abans de l'inici del projecte s'haurà de fer un rastreig de les espècies, com aconsellen els informes de la Direcció General de Medi Natural: el carranc de riu (Austropotamobius pallipes), l'apol·lo o parnàs (Parnassius apollo), l'aufrany (Neophron percnopterus), l'àguila serpera (Circaetus gallicus), l'àguila reial (Aquila chrysaetos), l'àguila calçada (Aquila pennata), l'àguila de panxa blanca (Aquila fasciata), el falcó pelegrí (Falco peregrinus), el torlit comú (Burhinus oedicnemus), el duc (Bubo bubo), l'enganyapastors (Caprimulgus europaeus), el blauet (Alcedo atthis), la calandra comuna (Melanocorypha calandra), el terrer comú (Calandrella brachydactyla), la cogullada fosca (Galerida theklae), el cotoliu (Lullula arborea), la titeta d'estiu (Anthus campestris), l'esterrossador negre (Oenanthe leucura), la busquereta cuallarga (Sylvia undata) i la gralla de bec vermell (Pyrrhocorax phyrrocorax) (condicionant 1.5 d'esta resolució). Els resultats del rastreig hauran de presentar-se abans de l'informe previ a l'acta de replantejament del PVA. Segons el que en resulte, l'òrgan ambiental podrà exigir mesures protectores o correctores addicionals a les contingudes en l'estudi d'impacte ambiental i en esta declaració. L'estudi establix que les tasques més molestes es faran fora dels períodes de cria i nidificació, això és, no entre març i juny.  
  
  
Per a protegir els impactes sobre el patrimoni cultural s'hauran de seguir les mesures arquitectòniques, arqueològiques, etnològiques i paleontològiques que es detallen en la memòria d'impacte patrimonial i en la seua addenda. També caldrà fer el seguiment arqueològic i paleontològic durant l'execució de les obres (condicionant 1.6 d'esta resolució).  
Per a reduir la contaminació atmosfèrica s'han previst les mesures protectores més freqüents, com ara el reg quan el traçat se situe a menys de 250 m de sòls urbans, la disposició de tendals ajustats en els camions que eviten la pèrdua del material, la neteja dels llits de pols, les revisions periòdiques i les actuacions de manteniment.  
  
Per a reduir els nivells de soroll, durant la fase d'execució s'exigiran unes característiques determinades a la maquinària, un manteniment adequat i una planificació adequada de les obres.  
Està prevista la gestió dels residus que es generen en l'obra.  
Durant la fase d'explotació, quant a l'impacte paisatgístic es proposa:  
- La descompactació del terreny afectat per les instal·lacions auxiliars i maquinària per mitjà de conreu i mescla amb esmenes orgàniques, fertilitzants i tractaments específics.  
- La rectificació de la superfície topogràfica dels accessos a la traça, els talussos, les instal·lacions auxiliars i els abocadors, material de préstecs o enderrocs.  
- L'estesa de terra vegetal prèviament decapada i emmagatzemada.  
  
- La hidrosembra per mitjans mecànics en els talussos generats en les obres.  
- Plantacions en les glorietes, talussos de la variant de La Yesa, accessos als passos de fauna i a l'àrea recreativa vora el parc de la Rambla.  
S'hauran de tractar les zones de traçat antic que quedaran en desús per mitjà de l'eliminació del ferm, la descompactació de la superfície, l'ocupació de terra vegetal i la revegetació amb espècies autòctones (condicionant 1.7 d'esta resolució).  
Les espècies que s'utilitzen en les glorietes són l'olivera (Olea europaea), el romer (Rosmarinus officinalis), el timó (Thymus vulgaris), la camamilla (Santolina chamaecyparissus), el ginebre bord (Juniperus phoenicea), el ginebre roig (Juniperus oxycedrus), i la garrofera (Ceratonia siliqua).  
En l'àrea recreativa a la vora del parc de la Rambla es plantaran àlbers (Populus alba), romer (Rosmarinus officinalis) i camamilla (Santolina chamaecyparissus).  
S'aporta un estudi acústic que dóna nivells acústics compatibles amb els nivells sonors establits en l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, de manera que no caldrà aplicar mesures correctores o protectores. No obstant això, es proposen mesuraments al mes i a l'any de la posada en servici de la infraestructura per a assegurar que els objectius de qualitat es complixen.  
Per a la reposició de la vereda de Los Planos i de la vereda d'Alpuente es consideren adequats l'encavalcament i els diversos encreuaments al mateix nivell de la calçada, per la classificació excessiva, l'atermenament preceptiu pendent, l'escassa necessitat agropecuària, l'abruptesa del terreny i l'actual satisfacció dels usos compatibles. No obstant això, es tramitarà la corresponent autorització d'ocupació temporal de la via pecuària durant l'execució de les obres (condicionant 1.8 d'esta resolució). Així mateix, s'hauran de senyalitzar correctament, tal com s'adjunta en esta resolució en l'informe denominat Senyalització de les vies pecuàries (condicionant 1.9 d'esta resolució).  
  
Per a mitigar l'efecte barrera està prevista la construcció i el condicionament de les obres de drenatge transversal. Encara que les prescripcions tècniques per al disseny de passos fauna i tanques perimetrals del Ministeri de Medi Ambient recomanen que els passos per a vertebrats menuts siguen marcs de dimensions mínimes de 2x2, en alguns punts es té previst adaptar com a passos de fauna marcs de dimensions inferiors per la necessitat de mantindre la cota actual de la carretera. Els accessos a les obres de pas tindran un pendent suau perquè els animals puguen accedir-hi fàcilment. Hi ha prevista una plantació de botja blanca (Anthyllis cytisoides) i de llistons (Brachypodium retusum) en una banda de 5 m de longitud per un metre d'ample a una banda i a l'altra del pas. Es té, a més, previst el tancat perimetral de l'accés a tots els passos de fauna.  
La valoració econòmica de les mesures s'arreplega en l'estudi d'impacte ambiental i en el pressupost complet d'execució de l'obra. No obstant això, se n'ha d'adequar el contingut al d'esta resolució (condicionant 3 d'esta resolució).  
3. Programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental establix un programa de vigilància ambiental que pretén dur a terme un control durant la fase de construcció i durant la fase d'explotació. Com a mínim, el PVA es desenrotllarà durant la fase de garantia i una anualitat posterior (condicionant 2.1 d'esta resolució).  
El contingut del PVA en la fase de construcció es considera adequat, encara que s'ha de completar amb informació sobre les mesures de protecció de les aigües superficials respecte a la utilitat i retenció que les barreres antiterbolesa proporcionen, i sobre el control de la qualitat de les aigües superficials (condicionant 2.2 d'esta resolució).  
  
El contingut del PVA en la fase d'explotació es considera adequat, encara que s'ha de completar amb informació sobre la qualitat acústica (aportant els mesuraments de nivells sonors que es faran al mes en el període diürn i a l'any de la posada en funcionament de la carretera) i el resultat del funcionament dels passos de fauna (condicionant 2.3 d'esta resolució).  
Establix la participació d'agents de la gestió ambiental. En particular, fixa que l'aplicació del programa de vigilància ambiental dispose d'un tècnic ambiental que es responsabilitze del compliment de les mesures definides durant l'execució de les obres. Durant la fase d'explotació, el PVA el durà a terme l'òrgan substantiu (condicionant 2.4 d'esta resolució).  
Respecte de la gestió d'informació a l'òrgan ambiental, s'indica que abans de l'inici de l'execució de les obres es remetrà el pla d'obres detallat i se'n comunicarà l'inici i la fi. Durant l'execució de les obres, el tècnic ambiental redactarà informes periòdics sobre el desenrotllament de les obres. Estos informes seran enviats a l'òrgan ambiental: abans de la formalització de l'acta de replantejament, durant l'execució de les obres, abans de l'emissió de l'acta de recepció de les obres i després de la recepció de les obres. Es considera adequada la periodicitat d'estos informes, encara que durant l'execució de les obres es recomana que tinga caràcter semestral (condicionant 2.5 d'esta resolució).   
L'informe que s'emeta abans de la formalització de l'acta de replantejament (condicionant 2.6 d'esta resolució) haurà d'incidir en els aspectes següents:  
- Plànol de zonificació del territori en què es diferencien zones excloses i admissibles per a este tipus d'instal·lacions auxiliars.  
- La llista dels talussos que superen els 5 m en què s'hauran de construir bermes.  
- Els exemplars vegetals singulars i les formacions vegetals rares o escasses.  
- Els resultats del rastreig de les espècies indicades en el condicionant 1.5 d'esta resolució.  
El PVA també preveu l'emissió d'informes especials quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals no previstos o excepcionals, o situacions de risc. També es remetran estos últims informes (condicionant 2.8 d'esta resolució). En el cas de troballes de béns patrimonials, es comunicarà a l'òrgan ambiental i a la Direcció General de Cultura.  
  
Durant la fase d'explotació, el PVA establix que s'emetrà un informe especial quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que comporten deterioraments ambientals o situacions de risc. A més, es considera necessari aportar amb caràcter ordinari i periodicitat anual un informe amb informació sobre el contingut del PVA detallat en epígrafs anteriors (bàsicament del funcionament dels passos de fauna, dels resultats de la integració paisatgística i dels mesuraments acústics) (condicionant 2.7 d'esta resolució). Tant els informes ordinaris (condicionant 2.7 d'esta resolució) com els excepcionals s'enviaran a l'òrgan ambiental (condicionant 2.8 d'esta resolució).  
  
S'haurà d'adaptar el pressupost de manera que incloga la tercera fase del PVA i complisca el que establixen els condicionants previs (condicionant 3 d'esta resolució).  
L'òrgan ambiental podrà fer activitats dirigides al seguiment de l'execució de les obres i l'explotació del projecte, en el marc de la vigilància i el seguiment ambiental, per a verificar l'eficàcia de les mesures establides, la magnitud dels impactes i qualsevol imprevist o canvi en el projecte que sorgisca durant l'execució i explotació de la via. Els resultats d'este seguiment podran plasmar-se en un informe a este efecte.  
  
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què resulta preceptiva una declaració d'impacte ambiental abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.a), del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, en què s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, en què s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions aplicables.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, en què s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
4. L'article 16 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, en què s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Considerar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte bàsic de condicionament de traçat en la carretera CV-345. Tram des de l'accés al tossal de la Nevera fins a Alpuente i variant de La Yesa, sempre que es duga a terme amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits a continuació.  
  
  
Segon  
1. El projecte i la proposta de mesures correctores i protectores haurà de completar-se amb les mesures següents, detallades en el cos d'esta DIA, que hauran d'executar-se en la fase corresponent de la carretera (execució, garantia o funcionament):  
1.1. S'haurà d'establir un pla de zonificació del territori en què es diferencien zones excloses i admissibles per a este tipus d'instal·lacions auxiliars.  
1.2. L'altura dels muntons en què s'apile la terra vegetal no haurà d'excedir 1,5 m.  
1.3. Es construiran bermes intermèdies cada 3 m d'altura en els talussos que superen els 5 m de desnivell. Estes bermes es construiran a contrapendent, tindran una amplària mínima d'1,5 m, i per damunt s'aportarà terra vegetal com a mínim de 15 cm de grossària abans de plantar les espècies.  
1.4. S'haurà d'instal·lar una barrera antiterbolesa flotant en els diferents encreuaments de llits.  
1.5. S'haurà de fer un rastreig d'espècies, com aconsellen els informes de la Direcció General de Medi Natural: el carranc de riu (Austropotamobius pallipes), l'apol·lo o parnàs (Parnassius apollo), l'aufrany (Neophron percnopterus), l'àguila serpera (Circaetus gallicus), l'àguila reial (Aquila chrysaetos), l'àguila calçada (Aquila pennata), l'àguila de panxa blanca (Aquila fasciata), el falcó pelegrí (Falco peregrinus), el torlit comú (Burhinus oedicnemus), el duc (Bubo bubo), l'enganyapastors (Caprimulgus europaeus), el blauet (Alcedo atthis), la calandra comuna (Melanocorypha calandra), el terrer comú (Calandrella brachydactyla), la cogullada fosca (Galerida theklae), el cotoliu (Lullula arborea), la titeta d'estiu (Anthus campestris), l'esterrossador negre (Oenanthe leucura), la busquereta cuallarga (Sylvia undata) i la gralla de bec vermell (Pyrrhocorax phyrrocorax).  
  
  
1.6. Per a protegir els impactes sobre el patrimoni cultural, s'hauran de seguir les mesures arquitectòniques, arqueològiques, etnològiques i paleontològiques que es detallen en la memòria d'impacte patrimonial i en la seua addenda, i fer el seguiment arqueològic i paleontològic durant l'execució de les obres.  
1.7. Es tractaran les zones de traçat antic que quedaran en desús per mitjà de l'eliminació del ferm, la descompactació de la superfície, l'ocupació de terra vegetal i la revegetació amb espècies autòctones.  
  
1.8. Es tramitarà l'autorització corresponent d'ocupació temporal de la via pecuària durant l'execució de les obres.  
1.9. S'hauran de senyalitzar correctament les vies pecuàries.  
2. El PVA afegirà les observacions següents:  
2.1. La fase del PVA durant l'explotació de les obres s'estendrà com a mínim durant la fase de garantia i una anualitat posterior.  
2.2. El contingut del PVA durant la fase de construcció s'ha de completar amb informació sobre les mesures de protecció de les aigües superficials, amb informació sobre la utilitat i la retenció que les barreres antiterbolesa proporcionen, i del control de la qualitat de les aigües superficials.  
2.3. El contingut del PVA durant la fase d'explotació s'ha de completar amb informació sobre la qualitat acústica (aportant els mesuraments de nivells sonors que es facen al mes en el període diürn i a l'any de la posada en funcionament de la carretera) i el resultat del funcionament dels passos de fauna.  
2.4. Durant la fase explotació, el PVA el durà a terme l'òrgan substantiu.  
2.5. Durant la fase de construcció del PVA s'hauran de redactar i remetre a l'òrgan ambiental, amb freqüència semestral, els informes de caràcter ordinari.  
2.6. L'informe que s'emeta abans de la formalització de l'acta de replantejament (dins de la fase de construcció) haurà de fer especial incidència en els aspectes següents:  
- Pla de zonificació del territori en què es diferencien zones excloses i admissibles per a este tipus d'instal·lacions auxiliars.  
- La llista dels talussos que superen els 5 m, en què s'hauran de construir bermes.  
- Els exemplars vegetals singulars i les formacions vegetals rares o escasses.  
- Els resultats del rastreig de les espècies.  
2.7. Durant la fase d'explotació del PVA s'hauran de redactar i enviar a l'òrgan ambiental, amb freqüència anual, els informes de caràcter ordinari, que incidiran sobre el funcionament dels passos de fauna, els resultats de la integració paisatgística i els mesuraments acústics.  
  
2.8. En el cas que es redacten informes especials durant la fase de construcció i explotació del PVA, s'enviaran a l'òrgan ambiental.  
  
3. El projecte i l'estudi d'impacte ambiental inclouran en el seu pressupost totes les mesures correctores i/o protectores previstes en l'estudi d'impacte ambiental i en esta DIA, el PVA i les modificacions que s'hi han introduït.  
4. Qualsevol canvi del projecte posterior a l'emissió d'esta DIA (ja siga prèvia a l'inici de les obres, ja siga durant l'execució o durant l'explotació) que puga suposar una modificació substancial des del punt de vista de les afeccions ambientals, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental, que determinarà si cal avaluar-ne els efectes en el medi ambient per a establir, si és el cas, mesures correctores i/o protectores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra esta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs. Això no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren oportuns.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en què s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 29 de desembre de 2014.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, Juan Giner Corell.»  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 104-2014-AIA.  
Títol: explotació porcina d'engreixament.  
Promotor: Cárnicas Pons, SCP.  
Òrgan substantiu: Servici de Protecció i Control Integrat de la Contaminació (exp. 019/14 IPPC).  
Localització: partida d'El Campillo. Polígon 35, parcel·les 51, 53, 124 i 128. Cheste (València).  
Descripció del projecte  
L'objecte de l'expedient és obtindre l'autorització ambiental integrada d'una explotació porcina ubicada a la partida del Campillo. Ara l'explotació té 2.296 places i es pretén afegir-ne 1.133 fins a una capacitat productiva total de 3.469 places.  
  
L'activitat productiva es basa en la cria intensiva de porcs d'engreixament per a aprofitar-ne el canal. Els animals provindran d'una empresa integradora productora de garrins amb un pes viu entre 18 i 20 kg. Els animals estaran en l'explotació fins que tinguen un pes aproximat de 100 kg.  
El sistema de maneig dels animals és el denominat tot dins-tot fora, en què tots entren i ixen al mateix temps (o en rangs molt curts de temps). Tots els animals tenen el mateix origen, són d'edat semblant i es trauen de la granja en un període curt de temps.  
  
El subministrament d'aigua potable és a través del municipi, amb un consum estimat de 788,2 m³.  
Per a l'engreixament del bestiar hi ha dos naus de 81,2 x 13 m i dos casetes de 81,2 x 5,2 m.  
Totes disposen de reixes de 2 m d'amplària per a l'arreplega de purins i de fossa interior de formigó on s'aboquen els purins de 0,8 m de profunditat. La capacitat d'emmagatzematge total és de 708,6 m³.  
  
Els purins que s'acumulen en la fossa van per mitjà de canonada a la bassa d'emmagatzematge de purins de dimensions irregulars, que té una capacitat de 1.482,6 m³. Així, la capacitat total d'emmagatzematge de purins en l'explotació és de 2.191,2 m³.  
Disposa d'una superfície de dimensions aproximades de 40 x 28,5 m destinada a era d'assecament, amb solera de formigó en massa de 15 cm de grossària i talussos d'1 m d'altura i 45º de pendent, també recoberts de formigó en massa amb l'objecte d'assegurar-ne la impermeabilitat.  
L'era d'assecament permet aplicar un sistema de gestió de purins alternatiu a l'aplicació directa en el camp. Per a això es bomba una part dels purins a l'era d'assecament, on es deixa evaporar la fracció líquida fins que només queda la fracció sòlida, de fàcil maneig, que és extreta en camió després de carregar-la amb tractor pala. Esta fracció sòlida pot ser aplicada en el camp, venuda a agricultors de la zona o retirada per un gestor autoritzat per a compostar-la i vendre-la després.  
Els purins es fan servir en el camp d'adob orgànic, seguint sempre les indicacions del codi de bones pràctiques agràries de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
  
D'acord amb el Reial Decret 324/2000, s'estima un volum de purins generat de 7.458,3 m³, dels quals 1.998,89 m³ passen a la bassa d'assecamsnt.  
Segons els càlculs, fan falta 93,58 ha per a gestionar els purins produïts en parcel·les agrícoles.  
La gestió dels cadàvers la fa una empresa autoritzada. Es disposa d'un contenidor per a emmagatzemar-los temporalment.  
Tramitació administrativa  
El 25 de febrer de 2014 va entrar en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental una consulta sobre la suficiència de documentació procedent del Servici de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació en relació amb la tramitació de l'autorització ambiental integrada per a una explotació porcina d'engreixament a Cheste.  
El 29 d'agost de 2014, el Servici de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació va sol·licitar la preceptiva declaració d'impacte ambiental.  
El 12 de desembre de 2014, el Servici de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació va remetre els certificats acreditatius de la realització del tràmit d'informació pública.  
La informació pública es va fer per mitjà de publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el 20 de juny de 2014, per un període de 30 dies hàbils, i per mitjà d'inserció al tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Cheste i la notificació als veïns contigus.  
Durant el període d'informació pública no hi hagué al·legacions.  
  
Afeccions legals i ambientals. Informe sectorials:  
- L'explotació porcina s'ubica en sòl protegit agrícola.  
- Limita amb el barranc Grande, de manera que una part de l'explotació s'ubica en zona de policia de llit fluvial.  
Sobre això, la documentació tècnica de l'expedient conté els informes següents:  
Autorització d'11 de setembre de 2013, de la Comissaria d'Aigües, per a construcció d'una bassa per a emmagatzematge de fem de porcí en la parcel·la 51 del polígon 35 del terme municipal de Cheste (València), zona de policia del barranc Grande.  
En l'autorització s'indica:  
?Atés l'elevat risc de contaminant dels residus, caldrà tindre en compte el següent:  
La bassa d'acumulació de fems haurà d'estar tancada, impermeabilitzada artificialment i ensostrada, de manera que s'evite el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, que s'impedisquen pèrdues per sobreeiximent o per inestabilitat geotècnica, i que tinga una capacitat d'emmagatzematge de com a mínim tres mesos per a poder-los gestionar adequadament.  
  
Les instal·lacions on s'emmagatzemarà el fem disposaran dels mitjans de protecció necessaris per a evitar que les aigües que hi caiguen siguen abocades al terreny o a qualsevol altre element de domini públic hidràulic.  
Està totalment prohibit l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, incloent-hi les pluvials que hagen pogut entrar en contacte amb el fem.  
  
Informe de 7 d'abril de 2014 de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a l'empara del que disposa la Llei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació:  
Quant a les aigües residuals domèstiques[?.] haurà d'optar per una de les següents opcions per a gestionar-les: connexió amb la xarxa de clavegueram[...] emmagatzematge en un depòsit estanc i impermeable perquè les retire després un gestor autoritzat, o gestionar-les. I la resta de residus generats, d'acord amb les disposicions legals vigents.  
  
[...] Segons el que establix el Reial Decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per fonts agràries, les instal·lacions ramaderes han de disposar de femers o fosses de purins estanques i impermeables amb capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans que siguen aprofitades posteriorment, per la qual cosa la falta d'impermeabilitat i estanquitat de les basses o depòsits d'emmagatzematge dels fems i purins i la seua incorrecta aplicació agronòmica, quan esta siga la forma d'eliminar-los, podrà donar lloc a la incoació d'expedient sancionador per infracció tipificada en la lletra f de l'article 116.3 del Reial Decret Llei 1/2001, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües [...]  
  
- L'explotació s'ubica en l'àmbit del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) de la conca hidrogràfica de l'Albufera aprovat pel Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià.  
  
Respecte d'això, el Servici de Gestió d'Espais Naturals Protegits, el 21 de novembre de 2014, va emetre un informe que indicava que l'activitat és compatible amb el PORN d'acord amb la modificació de l'article 33 de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana; l'activitat, d'acord amb este article, ha de regir-se per la normativa sectorial, urbanística i mediambiental que se li aplique.  
  
Consideracions ambientals  
L'explotació s'ubica en un entorn agrícola a uns 1.600 m del nucli urbà de Cheste.   
L'aspecte més rellevant del medi ambient és la ubicació de l'activitat en la zona de policia del barranc Grande que, amb el de la cova Morica, forma part del barranc de Chiva o del Poyo, que alhora formen part de la conca de l'Albufera de València.  
En la zona on s'ubica la granja, segons la cartografia disponible de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, no s'ha detectat risc d'inundació.  
Quant als aspectes relacionats amb la contaminació de l'aigua per nitrats, el municipi de Cheste està considerat zona vulnerable a la contaminació per nitrats, segons el Reial Decret 26/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries.  
Quant a altres valors ambientals, cal esmentar que la parcel·la on s'ubica l'explotació està considerada forestal segons el PATFOR (Pla d'Acció Territorial Forestal), si bé evidentment la cartografia està subjecta a interpretació i per això es considera errònia esta qualificació. El Barranco Grande està considerat zona forestal segons el PATFOR.  
  
Al sud de l'explotació, en el marge esquerre del barranc, està la via pecuària Vereda Real de Gestalgar a Godelleta, de 20 m d'amplària, sobre la qual a priori no hi ha afecció.  
No s'han localitzat espècies ni hàbitats que puguen resultar afectades per l'explotació.  
En relació amb els impactes ambientals esperats, l'estudi d'impacte ambiental indica:  
- Atmosfera: la presència d'animals i el seu maneig impliquen l'emissió de gasos CO2, CH4, N2O, N2, NH3 i H2S, que contribuïxen al calfament global i a la disminució de la capa d'ozó. I alguns són responsables de males olors.  
La ubicació de la granja i l'estudi dels vents dominants de la zona indiquen que no són esperables males olors en l'entorn del nucli de Cheste.  
- Sòl: l'ocupació de l'activitat genera un canvi d'ús del sòl.  
  
- Recursos hídrics i hidrologia: es produirà un consum de recursos hídrics i pot produir-se contaminació de les aigües superficials i subterrànies per filtracions de l'activitat i per la gestió dels purins produïts en la granja.  
- Sobre el paisatge: es produïx una alteració de la seua qualitat, però una vegada analitzat es considera que és de qualitat baixa.  
- Població: poden produir-se molèsties per olors derivades de l'activitat i del trànsit de camions en el transport dels fems o purins produïts en l'explotació.  
- Patrimoni: no s'han trobat elements del patrimoni cultural que puguen ser afectats per l'activitat. Si bé l'estudi d'impacte ambiental indica que s'inclourà l'informe a què es referix l'article 11 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
Establiment de mesures protectores i correctores  
Les mesures preventives se centren en la gestió dels purins. A estos efectes, les fosses on s'emmagatzemen els purins i la bassa d'emmagatzematge, per les característiques constructives, no és previsible que puguen causar filtracions.  
Els purins en fossa i bassa i els fems de l'era d'assecament s'utilitzaran d'adob. Per a això cal aportar 93,58 ha de superfície, que es gestionaran d'acord amb el Codi Valencià de Bones Pràctiques Agràries (CVBPA).  
Programa de vigilància ambiental  
El programa de vigilància ambiental es basarà en el control d'olors i en el control dels recursos hídrics.  
En el cas que les mesures de control proposades resulten insuficients per a garantir la qualitat ambiental de l'entorn, es revisaran els objectius principals.  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
En primer lloc ha d'indicar-se que, d'acord amb les ortofotos històriques de les bases de dades cartogràfiques de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, encara que l'explotació siga anterior a la Llei d'Impacte Ambiental, l'ampliació proposada està subjecta al procediment d'avaluació d'impacte ambiental perquè supera per ella mateixa els llindars de l'annex I 1.h del Decret 162/1990, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental de la Comunitat Valenciana, i s'han de considerar la totalitat d'efectes ambientals d'esta.  
En relació amb la ubicació: segons l'informe sectorial emés, l'explotació és compatible amb el PORN de l'Albufera, i no s'ha detectat cap altra figura de protecció ambiental que puga resultar afectada directament o indirectament per l'activitat.  
No obstant això, ha de considerar-se el barranc Grande un element d'interés, pel fet de formar part de la conca vessant de l'Albufera, que pot rebre impactes de l'activitat a causa de la ubicació de la bassa de fems en la zona de la parcel·la més pròxima al barranc. Esta ubicació no és la idònia pel risc de contaminació que suposa. En esta declaració d'impacte ambiental es faran propostes sobre això.  
  
Pel fet que l'explotació s'ubica en el mateix lloc des de fa més de 25 anys, ha de considerar-se el factor d'obsolescència de les instal·lacions: cal revisar-les, i el conjunt d'estructures també, de manera que s'aconseguisca el màxim respecte ambiental.  
D'acord amb el que ha expressat l'òrgan de conca, haurà de revisar-se la destinació de les aigües pluvials i adaptar les estructures perquè no entren en contacte amb els purins ni amb altres substàncies contaminants.  
Respecte a l'era d'assecament, els processos d'assecament dels purins tenen un risc ambiental (emissió de nitrogen amoniacal a l'atmosfera i d'altres compostos volàtils) si no es fan en les degudes condicions. En tot cas, serà l'òrgan substantiu (tenint en compte les possibles emissions a l'atmosfera i les MTD) el que haurà de pronunciar-se sobre si esta pràctica és una bona pràctica ambiental.  
Quant al càlcul de la capacitat d'emmagatzematge dels purins i la seua utilització en parcel·les agrícoles, haurà de tindre's en compte que l'explotació s'ubica en una zona vulnerable a la contaminació d'aigües per nitrats i que una gran part de la utilització dels purins es farà també en una zona vulnerable. Per tant caldrà seguir el Reial Decret 324/2000, de 3 de març, en què s'establixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, en què s'indica:  
[?] En les zones vulnerables, la quantitat màxima de fems aplicada en la superfície, procedent o no del porcí, i el seu contingut de nitrogen calculat d'acord amb l'annex I, s'ajustarà al que establix el Reial Decret 261/1996, i caldrà presentar un pla de gestió i producció de fems d'acord amb l'annex II i amb els programes d'actuació elaborats per les comunitats autònomes.  
Quant als programes d'actuació elaborats per la Comunitat Valenciana, cal referir-se a l'Orde de 12 de desembre de 2008, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'establix el programa d'actuació sobre zones vulnerables designades a la Comunitat Valenciana, i a l'Orde 7/2010, de 10 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi Valencià de Bones Pràctiques Agràries (CVBPA).  
Per tant, haurà d'elaborar-se i presentar-se un pla de producció i gestió de fems. Amb independència dels continguts establits en la legislació vigent, el pla s'ampliarà d'acord amb el que s'indica a continuació:  
El pla es realitzarà tenint en compte:  
a) En el càlcul de la capacitat d'emmagatzematge, haurà de tindre's en compte que el Reial Decret 324/2000 i el CVBPA es referixen a capacitats d'emmagatzematge mínimes que hauran d'ampliar-se segons les circumstàncies particulars de cada explotació.  
Estes circumstàncies particulars poden ser degudes a:  
- Que la periodicitat i l'època en què es faça el buidatge de l'explotació i la neteja de les tapadores de purins no sempre coincidirà amb l'època en què, segons el CVBPA, es pot adobar el camp.  
- Que el cicle productiu dels cultius i les èpoques normals d'adobament no sempre coincidixen amb els tres mesos d'emmagatzematge mínim.  
- Tipus de cultiu i dosis de fertilitzant orgànic segons cultiu.  
b) En la selecció de la superfície agrícola, a més del que s'exigix en l'article 5.B.1.2, d'acord amb el CVBPA no s'admetran parcel·les o recintes:  
- Situats a distàncies menors de 50 m de corrents naturals d'aigua (rius, barrancs, rambles...), conduccions i depòsits d'aigua potable.  
  
- Situats a menys de 200 m de brolladors d'aigua potable.  
En estos casos podrà admetre's una part de la parcel·la sempre que es guarden les distàncies indicades.  
- Que no s'exploten de manera agrícola. És a dir, que figuren en SIGPAC com a pastures (PS,PR o PA), IM (improductius) o CA (camins). És a dir, no s'admetran terrenys naturals, seminaturals o incultes o que siguen sòl forestal segons el PATFOR.   
- Parcel·les de cultius llenyosos amb un pendent mitjà superior al 15 % o de cultius herbacis amb un pendent mitja superior al 10 %. En el cas que s'apliquen tècniques específiques contra l'erosió (abancalament, terrasses o treball perpendicular a la línia de màxima pendent) o en el cas que se soterren els purins, es consideraran vàlides estes superfícies.  
  
En este sentit i després de fer un mostreig de les parcel·les aportades, s'ha detectat el següent:  
- Parcel·les no aptes per ser forestals, per no albergar cultiu, per pertànyer als mateixos terrenys de la granja o per estar a menys de 50 m de cursos d'aigua:  
Cheste. Polígon 1, parcel·les 135 (no aplicar en la part forestal), 136 (no aplicar en la part forestal), 488.  
Polígon 36, parcel·les 51, 124, 196.  
Polígon 36, parcel·les 537, 619, 620, 621, 703.  
Chiva. Polígon 3, parcel·la 61, parcel·la 79\*, 549.  
Polígon 11, parcel·les 264\*.  
Polígon 17, parcel·la 278 \*.  
Polígon 35, parcel·la 514 \*.  
Godelleta. Polígon 10, parcel·la 223\*.  
Polígon 12, parcel·la 16 \*.  
Polígon 19, parcel·la 240 \*.  
Polígon 501, parcel·la 107 \*.  
Riba-roja de Túria. Polígon 64, parcel·les 119 i 120.  
Torrent. Polígon 28, parcel·la 10, 35 i 40 \*.  
\* Parcel·les en què podrà aplicar-se l'adob orgànic sempre que es respecte una distància de 50 m al curs d'aigua pròxim.  
Quant als aspectes legals, l'activitat haurà de disposar almenys d'un informe de la conselleria competent en agricultura pel fet que s'ubica en sòl de protecció agrícola, d'un certificat de compatibilitat urbanística i d'un informe de l'empresa o entitat subministradora d'aigua en què consten els cabals proporcionats i la justificació que és factible subministrar-la.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la declaració d'impacte ambiental, i abans de la resolució administrativa que s'adopte per a aprovar-lo definitivament, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Annex I.1.h del Decret 162/1990.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, en què s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions aplicables.  
  
3. L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, en què s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
  
Primer  
Considerar-lo acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, sempre que es duga a terme d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants i les modificacions establits a continuació:  
1. Aspectes legals: abans de l'autorització substantiva del projecte hauran d'haver-se demanat els informes que s'indiquen en l'últim paràgraf de les consideracions ambientals d'esta declaració d'impacte ambiental i enviar-ne una còpia al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
  
2. Capacitat d'emmagatzematge de purins/fems: l'explotació adaptarà la capacitat d'emmagatzematge de purins al que resulte del pla de gestió de purins.  
A estos efectes, i com que és previsible la necessitat d'augmentar la capacitat d'emmagatzematge, la bassa o basses que hagen de construir-se s'ubicaran preferentment fora de zona de policia de llit fluvial, en el punt més allunyat possible del barranc Grande, i es respectaran, a més, les característiques constructives que s'indiquen en el CVBPA i en el Reial Decret 324/2000 i les distàncies establides en l'article 5.B.3 del mateix reial decret.  
3. Es farà el pla de gestió de purins tenint en compte el que s'ha exposat en l'apartat de consideracions de l'òrgan ambiental.  
4. Adaptació dels elements constructius de l'explotació:  
4.1) La bassa d'acumulació de purins s'adaptarà a les característiques constructives exigides en la legislació vigent i a les indicades en l'autorització de l'organisme de conca.  
No obstant això, pel fet que la ubicació de la bassa pot generar riscos en un barranc tributari de la conca de l'Albufera, el promotor haurà de fer propostes de canvi d'ubicació de la bassa, i temporals respecte al temps previst per a dur a terme este canvi.  
4.2) Sempre que l'òrgan substantiu considere que el sistema de gestió de purins per mitjà de l'assecament en eres és una adequada tècnica disponible, esta estructura s'haurà d'adaptar amb sostre perquè no puga haver-hi sobreeiximents amb l'aigua de pluja i amb les mesures necessàries perquè l'aigua de pluja no entre en contacte amb els residus orgànics i cap lixiviat puga eixir-se'n ni es desborden per l'aigua.  
  
4.3) A més del compliment del que s'ha exposat en els informes de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, es garantirà per mitjà de les mesures correctores oportunes que les aigües pluvials no entren en contacte amb materials que puguen contaminar-les.  
  
5. El programa de vigilància ambiental incorporarà:  
- La vigilància de l'estanquitat de les estructures actualment utilitzades per a l'emmagatzematge de purins o fems per mitjà de revisió per un tècnic competent i amb el seu informe favorable, que es farà arribar a l'òrgan substantiu i a l'òrgan ambiental.  
En el cas de construcció de basses noves, este informe es referirà a justificar-ne la impermeabilitat.  
- La vigilància de l'ús adequat de purins /fems en les parcel·les en dosis i en època d'aplicació.  
- La vigilància de qualsevol incidència en època de pluges: sobreeiximent de basses, entrada de pluvials en zones d'acumulació de residus, etc.  
Davant de l'aparició de qualsevol incident s'habilitaran les mesures oportunes i s'enviarà un resum de la incidència i de la seua solució al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
6. S'enviaran a l'òrgan substantiu i a l'òrgan ambiental el pla de gestió de purins, les propostes respecte a les millores de la gestió de les aigües pluvials, les millores a realitzar en la bassa de purins i en l'era d'assecament, i la proposta d'ubicació de bassa o basses noves i el termini en què es construiran.  
7. Pel fet que limita amb terreny forestal, es tindrà en compte el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, en què s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o a prop.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, pel fet que és un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjuí que puguen utilitzar els mitjans que consideren oportuns en defensa dels seus drets.  
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, en què s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 30 de desembre de 2014.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, Juan Giner Corell.»  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 119/2014-AIA.  
Títol: planta de tractament de residus voluminosos i RCD procedents de la xarxa d'ecoparcs i de residus municipals.  
Promotor: Reciclados Ribera del Xúquer, SL, (adjudicatari del Consorci Ribera i Valldigna).  
Òrgan substantiu: Direcció General de Qualitat Ambiental (67/12 IPPC Instal·lació 2).  
Localització: Guadassuar (València).  
Descripció del projecte  
El pla zonal 5, àrea de gestió V4, té com a àmbit territorial les comarques de la Ribera Alta, la Ribera Baixa i la subcomarca de la Valldigna, d'acord amb el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana vigent, aprovat pel Decret 81/2013, de 21 de juny. Abans (PIR 1997), este àmbit es denominava pla zonal X, XI i XII (aprovat per una Orde de 29.10.2004), àrea de gestió 1. Per a desenrotllar els objectius del pla zonal es va constituir el Consorci Ribera i Valldigna. En el pla zonal es planificaven les instal·lacions de gestió de residus urbans (d'ara en avant, RU) necessàries, i s'establia que la planta de tractament que ja hi havia a Guadassuar havia de formar part de les instal·lacions amb què donar resposta a les necessitats de tractament dels RU, conjuntament amb les instal·lacions següents:  
  
- Xarxa d'ecoparcs, assumint els ecoparcs que ja hi havia i construint-ne de nous.  
- Centre de tractament de residus voluminosos i RCD procedents de la xarxa d'ecoparcs.  
- Instal·lació d'eliminació per mitjà de depòsit controlat per a l'eliminació dels residus no valoritzables procedents de la resta d'instal·lacions del pla zonal.  
Està en tràmit l'autorització ambiental integrada (d'ara en avant, AAI) de la instal·lació de tractament de matèria orgànica que hi ha a Guadassuar (instal·lació 1, expedient 14/2012 IPPC), que es reformarà quan acabe la concessió d'explotació vigent (en 2016). S'ha emés un informe previ, inclòs en este procediment, en matèria d'avaluació ambiental (expedient 197/2012-CON).  
Es tramita també l'AAI del centre de tractament de residus voluminosos, RCD i rebuig de la instal·lació 1 (instal·lació 2) i l'execució del depòsit de rebuig (instal·lació 3), els dos amb referència d'expedient 67/2012 IPPC, i situades a Guadassuar. Este projecte el promou Reciclados Ribera del Xúquer, SL, adjudicatari del concurs convocat pel consorci per a la construcció i explotació d'estes instal·lacions de gestió de RU.  
Per al tràmit d'AAI és competent la Direcció General de Qualitat Ambiental. L'AAI integra les diverses autoritzacions sectorials necessàries per al funcionament de la instal·lació (en matèria de residus, emissions a l'atmosfera, abocaments, etc.).  
A causa dels tràmits sectorials i dels terminis que l'autorització de cada instal·lació requerix, s'ha proposat l'autorització individual de cada una, raó per la qual este expedient d'avaluació ambiental té com a únic objecte la instal·lació de tractament de residus voluminosos i RCD procedents de la xarxa d'ecoparcs i rebutjos de la instal·lació 1, sense perjuí de l'avaluació ambiental que corresponga per a la resta d'instal·lacions. En particular, l'avaluació ambiental del depòsit de rebuig es tramita amb referència 124/2013-AIA.  
  
La instal·lació s'ubicarà en un emplaçament contigu a la planta de gestió de RU que hi ha a Guadassuar, en què ara es duen a terme operacions de pretractament, tractament biològic de la matèria orgànica i tria de matèries reciclables. De manera que la fracció que quede (que supera el 44 % en pes dels RU rebuts) passarà a la nova instal·lació projectada, on es valoritzarà per a recuperar materials i des d'on el rebuig s'expedirà per a eliminar-lo en un abocador controlat. Es busca arribar als objectius establits en el pla zonal de recuperació de materials reciclables (9 %) i de màxim de generació de rebutjos, mesurats en pes sobre la quantitat de RU rebuts en la planta. En la instal·lació en projecte també es tractaran residus voluminosos i de construcció i demolició. La capacitat de tractament per a la qual s'ha dimensionat la planta és de 2.387 t/any de voluminosos, 4.0817 t/any de RCD i 9.3860 t/any de rebuig sec de la instal·lació 1.  
  
  
A fi d'integrar els diferents aspectes ambientals i tècnics que s'han posat de manifest durant la tramitació del projecte d'implantació de la instal·lació 2 i del projecte d'actualització i reforma de la instal·lació 1, s'ha elaborat el pla de gestió del complex de tractament de residus urbans de Guadassuar. S'inicia amb una anàlisi de les oportunitats i les carències de les dos instal·lacions i els fluxos estimats de residus a gestionar en els pròxims 20 anys (horitzó 2035). A partir d'esta informació es redissenya la distribució en planta de les dos instal·lacions per a optimitzar el funcionament del complex. Quan estiga acabada l'execució dels dos projectes, totes les tasques d'admissió i tractament mecànic dels RU es faran en la instal·lació 2, mentre que el tractament biològic (compostatge) de la matèria orgànica i el filtratge biològic dels corrents gasosos (biofiltre) es faran en la instal·lació 1. Per a això, s'amplia la platja de descàrrega de l'edifici de tractament de la instal·lació 2 i es completen els equips previstos ací per a permetre la recepció i el tractament mecànic de residus municipals. Estes modificacions es detallen en l'avantprojecte com a instal·lació E per a diferenciar-les de les qüestions ja resoltes en el projecte previ de la instal·lació 2, de manera que tots els equips integrats queden en l'edifici de tractament, que no modifica la superfície però sí que modifica la distribució interna i l'orientació (abans l'eix major de l'edifici se situava en direcció est-oest i finalment es col·locarà en direcció nord-sud), per a connectar-se físicament amb la instal·lació 1. Així, es considera en esta resolució el projecte definitiu de la instal·lació de tractament (instal·lació 2-E) i l'activitat i processos que s'hi desenrotllaran.  
  
Les parcel·les sobre les quals es projecta la instal·lació són les 13, 47, 48 i 49 del polígon 7, partida del Pla, del terme de Guadassuar, amb accés a través del camí de l'Assagador. Estes parcel·les sumen 14.728 m². D'acord amb el pla general vigent, aprovat definitivament per l'Acord de 17 de juliol de 2013, de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la classificació d'estes parcel·les és de sòl no urbanitzable comú i la qualificació de dotacional, xarxa bàsica d'infraestructures (PIR). A més del camí de la Font Roja la planta disposa d'un altre accés, des del qual es connectarà amb la instal·lació 3.  
L'enclavament, com s'ha assenyalat, afronta amb la parcel·la on s'ubica la planta actual (instal·lació 1), la reforma de la qual està prevista. El depòsit d'eliminació (instal·lació 3) es projecta a 1,4 km.  
Es preveu la construcció de tres edificis: un d'oficines i control administratiu (156 m²), un altre de vestuaris i control de pesatge (56 m²) i el tercer per al desenrotllament del procés de tractament (3.308 m², organitzat en tres naus). La instal·lació s'ubicarà sobre una única plataforma de formigó lleugerament elevada respecte de les parcel·les veïnes i amb sistema de pendents i drenatges.  
Darrere de les naus s'ha previst un depòsit de pluvials de 500 m³ per a la retenció de contaminants que arreplegarà les primeres pluges que arrossegaran la brutícia del paviment. Estes aigües es portaran a l'EDAR per a gestionar-les. Quedarà un romanent màxim de 50 m³ per a humectació dels residus inerts que es trituren (prevenció de la formació de pols) i l'alimentació del llava-rodes. Les pluvials netes s'arreplegaran i emmagatzemaran en una bassa per a reg de jardins (en el cas de les cobertes de les oficines) o es conduiran cap a una cuneta del camí de la Font Roja (en el cas de les cobertes de les naus de tractament). El subministrament d'aigua potable es farà amb camions cisterna que descarregaran en un depòsit de 50 m³. Les aigües sanitàries s'arreplegaran en un altre depòsit de 30 m³ i es retiraran amb un camió cisterna fins a l'EDAR. L'alimentació elèctrica es farà per una línia subterrània d'alta tensió de 20 kV i 340 m de longitud que anirà per davall del camí de la Font Roja, des de la línia L-14 Montortal de la ST Alzira, per mitjà d'una conversió aereosubterrània en el suport núm. 651030 fins al CT de client a construir (potència instal·lada en el CT de 1.000 kVA). Es disposarà d'un depòsit per a emmagatzematge de gasoil per a equips autònoms.  
Les operacions de gestió en la planta, segons el promotor, seran les següents:  
- Reciclatge o recuperació de metalls i de compostos metàl·lics, R4.  
- Reciclatge o recuperació d'altres matèries inorgàniques, R4.  
L'òrgan competent en matèria de residus assenyala que l'operació de gestió realitzada és la valoració R12 (intercanvi de residus per a sotmetre'ls a qualsevol de les operacions enumerades entre R1 i R11).  
  
Els residus gestionats seran els següents:  
a) 17 01 Residus de la construcció i demolició: formigó, rajoles, teules i materials ceràmics.  
- 17 01 01 Formigó.  
- 17 01 02 Rajoles.  
- 17 01 03 Teules i materials ceràmics.  
- 17 01 07 Mescles de formigó, rajoles, teules i materials ceràmics, diferents de les especificades en el codi 17 01 06.  
b) 19 12 Residus de tractament mecànic de residus (per exemple, classificació, trituració, compactació, paletització) no especificats en una altra categoria.  
- 19 12 12 Altres residus (incloses mescles de materials) procedents del tractament mecànic de residus, diferents dels especificats en el codi 19 12 11.  
c) 20 02 Residus municipals: residus de parcs i jardins (inclosos els residus de cementeris).  
- 20 02 01 Residus biodegradables.  
- 20 02 02 Terra i pedres.  
- 20 02 03 Altres residus no biodegradables.  
d) 20 03 Altres residus municipals.  
- 20 03 03 Residus de la neteja viària.  
- 20 03 07 Residus voluminosos.  
- 20 03 99 Residus municipals no especificats en una altra categoria.  
L'òrgan competent en matèria de residus recomana incloure en l'autorització, almenys, els residus següents, actualment gestionats en la instal·lació 1:  
- 20 03 01 Mescles de residus municipals.  
- 20 03 02 Residus de mercats.  
En la planta es rebran en camions els residus voluminosos (fonamentalment mobles i matalafs), els RCD i els rebutjos de la instal·lació 1, agrupats per tipus en contenidors normalitzats o en altres depòsits compatibles amb els sistemes d'emmagatzematge i càrrega de les instal·lacions 1 i 2. De la mateixa manera, es rebran altres tipus de residus compatibles amb les possibilitats de tractament de la planta. Tots els residus admesos seran pesats, identificats i inscrits en el registre disponible a este efecte, on constarà la quantitat, la naturalesa, l'origen, la destinació i el mètode de tractament.  
Els RCD es descarregaran en la platja d'emmagatzematge i tractament prevista, situada en l'esplanada d'operacions, amb una superfície de 1.660 m². De manera manual, es farà una preselecció per a separar els productes voluminosos o impropis com ara efectes domèstics o residus no inerts. Si se separen voluminosos, s'incorporaran a la línia de tractament de voluminosos. Si s'arrepleguen recuperables, es premsaran per a vendre'ls. L'objectiu és que queden els àrids que es destinaran a trituració. Quan s'aconseguisca un volum d'àrids suficient, es demanarà l'ús d'una trituradora mòbil per a prestar el servici in situ. Amb una retroexcavadora s'introduirà la runa en la trituradora per a reduir-la de dimensions i obtindre'n petris i àrids aprofitables. La trituradora incorpora un separador fèrric. Els no comercialitzables s'enviaran a un centre d'eliminació o de recuperació de buits.  
  
La resta de residus es descarregarà en la platja de descàrrega (fossa) situada dins de l'edifici de tractament. Mentre estiga en funcionament la instal·lació 1 es descarregaran ací els rebutjos que s'hi generen. Quan s'inicie la reforma de la instal·lació 1 es descarregaran directament en la instal·lació 2-E els camions del fem municipal (residus municipals mesclats). Els molls de descàrrega de camions disposen de comportes d'entrada i eixida de tancament automàtic, cosa que possibilita sempre el tancament de la nau. En la platja de descàrrega se situa un polp electromecànic que alimenta els equips de tractament.  
  
Els residus voluminosos es depositen en una trituradora que els reduïx a un volum de dimensions adequades per als tractaments posteriors i proporciona una dosificació uniforme. De la mateixa manera, s'alimenta una trituradora amb els rebutjos de la planta que hi ha (instal·lació 1), que en reduïx el volum a dimensions adequades per als tractaments posteriors, allibera la matèria orgànica i proporciona una dosificació uniforme.  
Per a la recepció directa dels residus municipals en esta planta (instal·lació 2-E), es disposarà d'un obridor de bosses i d'un garbell rotatiu o trommel (90x90 mm) per a l'afonament de la fracció orgànica que, després d'una separació de metalls, es destinarà a la instal·lació 1 per a tractar-la biològicament.  
A continuació, tots els residus tractats passaran per un garbell rotatiu que permet la caiguda de la matèria orgànica, que després d'una recuperació de metalls anirà finalment a la instal·lació 1. El sobreeixidor del garbell rotatiu passarà per un separador magnètic que retirarà els residus metàl·lics, que seran entregats a un gestor. Després passarà per un sistema d'aspiració que retindrà els elements més lleugers. Els elements més densos i la pols s'enviaran a rebuig. Una segona aspiració actuarà sobre els elements lleugers per a separar els més lleugers o de major volum aparent; si no, cobririen els més pesats i n'entorpirien la detecció i l'extracció.  
La resta de residus lleugers precipiten en un cicló i passen a la cinta de tria manual en què es retiren les fraccions que poden retornar al mercat: paper-cartó, envasos de PET, envasos de PEAD i brics. Després de la tria manual, un separador d'inducció retirarà els materials ferromagnètics i els paramagnètics. La fracció no recuperada després d'este procés i els lleugers extrets abans de la tria manual alimentaran el triturador secundari que reduïx la granulometria fins a un màxim de 30 mm i que es destina a la fabricació de CDR (combustible derivat de residus).  
  
Este CDR s'emmagatzema directament en els semiremolcs que s'utilitzaran per a transportar-lo. Els fluxos rebutjats passaran per la premsa, que confecciona bales encapsulades en plàstic retràctil que impedix la penetració d'humitat, conserva les característiques del material embalat i protegix de les condicions atmosfèriques. Les fraccions recuperades passaran per la premsa i s'emmagatzemaran en un recinte separat a l'espera d'entregar-los a un gestor autoritzat.  
Els residus que ixen ja tractats de la planta aniran agrupats per la destinació i el tipus de tractament que se'ls haja d'aplicar. Seran pesats, i es registrarà el codi LER, la quantitat, l'operació de tractament i l'empresa a què se'ls destina.  
Tramitació administrativa  
L'avaluació ambiental del projecte es va iniciar el 30 d'octubre de 2012, quan es va rebre una consulta del Servici de Protecció i Control Integrat de la Contaminació (SPCIC), òrgan substantiu als efectes de l'avaluació d'impacte ambiental, respecte a la suficiència de la documentació presentada per a l'AAI i l'avaluació ambiental del projecte d'un nou abocador de residus no perillosos (identificat com a instal·lació 3) i una nova planta de tractament de residus (identificada com a instal·lació 2) a Guadassuar, promoguts per Reciclados Ribera del Xúquer, SL, (expedient 212/2012-CON). La sol·licitud adjuntava, en format paper i CD, el projecte bàsic d'AAI, l'estudi d'impacte ambiental i la resta d'estudis complementaris. En resposta a la consulta el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental va elaborar l'informe de 8 de febrer de 2012 en què assenyalava els aspectes a completar. En l'expedient, i a instàncies del promotor, hi havia també un informe d'avaluació ambiental del projecte d'abocador, on s'assenyalava que el pla especial (urbanístic) havia d'avaluar-se conjuntament amb el projecte d'abocador. Este informe es va enviar al promotor i als organismes competents en l'aprovació del projecte i del pla especial.  
  
El 4 de novembre de 2013 es va rebre de l'òrgan substantiu la sol·licitud de declaració d'impacte ambiental del projecte d'un nou abocador de residus no perillosos i d'una nova planta de tractament de residus a Guadassuar, que donaria lloc a l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental 119/2013-AIA. La sol·licitud comunicava la finalització del tràmit d'informació pública i consultes, i adjuntava:  
- Certificat d'exposició al públic.  
- Al·legacions rebudes, organitzades per models.  
- Resposta a les al·legacions.  
- Informes rebuts.  
- Documentació complementària en contestació a l'informe del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental esmentat en el paràgraf anterior.  
  
La major part de les al·legacions es referien a l'abocador, ja que el projecte i l'EIA preveuen conjuntament les dos instal·lacions. Respecte a la planta de tractament, les al·legacions es referixen a: l'existència del nucli urbà de Montortal, a l'Alcúdia, (Ajuntament de l'Alcúdia), i les potencials afeccions que hi ha (visual, trànsit, sorolls, olors, etc.); proximitat a nuclis urbans i l'afecció visual (nombrosos particulars); qüestionament de la gestió de residus en la planta (plataforma contra el macroabocador de la Ribera); carències en la tramitació de l'estudi d'integració paisatgística (Xúquer Viu i altres); qüestions urbanístiques i relatives a la planificació en matèria de residus, i altres relatives a la participació ciutadana o sobre les afeccions considerades en l'EIA (Compromís-Coalició), i d'afecció al patrimoni cultural (particular).  
  
Els informes rebuts són:  
- Informe de l'Institut Geològic i Miner d'Espanya, de 12 de novembre de 2012. Es referix únicament a l'abocador.  
- El Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge aporta dos informes. El tècnic d'Ordenació Territorial emet un informe el 26 de febrer de 2013 en què assenyala que la planta de tractament de residus no està afectada per risc d'inundació, d'acord amb el PATRICOVA. El tècnic d'Infraestructura Verda i Paisatge informa en matèria de paisatge el 26 d'abril de 2013 i valora positivament la localització triada, considera adequades les mesures relatives a tancaments exteriors dels edificis i zones enjardinades proposades, considera suficient el contingut de l'estudi d'integració paisatgística, i que s'ha de justificar la realització del pla de participació pública.  
- Informe de la Secció de Gestió i Planificació Mediambiental, de 13 de maig de 2013, que assenyala qüestions relatives a la codificació i comptabilització dels residus tractats; conclou que el plantejament realitzat per a les tres instal·lacions de tractament i eliminació de residus (és a dir, la planta que hi ha -instal·lació 1-, la planta en projecte -instal·lació 2- i l'abocador -instal·lació 3-) és adequat i coherent amb les prescripcions del pla zonal, encara que és necessari descriure detalladament la programació temporal prevista any per any per a fer el tractament de totes les fraccions de RU en les instal·lacions 1 i 2, i les quantitats de rebuig d'abocador.  
- Informe favorable de la directora general de Cultura, de 3 de maig de 2013, que establix la necessitat del seguiment arqueològic exhaustiu dels moviments de terres, inicialment de la coberta vegetal. En el cas d'aparició de restes arqueològiques, haurien de documentar-se en tota l'àrea afectada com a mínim. No hi ha afecció del patrimoni de naturalesa arquitectònica, paleontològica o etnològica.  
  
Tenint en compte l'aprovació definitiva del pla general de Guadassuar, per acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de 17 de juliol de 2013, l'Ajuntament va emetre un informe de compatibilitat per a la planta de tractament d'11 d'octubre de 2013, perquè és compatible amb el planejament en vigor. Respecte a la compatibilitat urbanística de l'abocador, l'Ajuntament no es pronuncia. Per la diferència de terminis de tramitació que això comporta, el SPCIC va remetre l'escrit de 14 de gener de 2014 en què demanava el pronunciament per separat en matèria d'avaluació d'impacte ambiental de cada una de les dos instal·lacions (abocador i planta de tractament). Com a contestació es va remetre l'informe de 8 d'abril de 2014 en què s'assenyalava que no hi havia inconvenient a avaluar individualment les dos instal·lacions. No obstant això, es requeria l'aportació de diversos informes sobre la planta de tractament.  
El 14 d'octubre de 2014 es va rebre un escrit del SPCIC en què es reiterava la sol·licitud de pronunciament ambiental amb els informes següents:  
- Informe favorable de 3 de febrer de 2014, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en què es considera que no hi ha afecció a DPH, ni incidència en el règim de corrents i en la disponibilitat de recursos hídrics.  
- Informe favorable de 13 de febrer de 2014, de l'Ajuntament de Guadassuar.  
- Informe favorable en matèria de paisatge de 14 de juliol de 2014, del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
- Informe favorable condicionat al compliment de determinades prescripcions de 24 de juliol de 2014, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en matèria d'abocament a DPH.  
- Informes de 16 de setembre, de 4 d'abril i de 13 de maig de 2014, del Servici de Gestió de Residus. El pla de gestió es considera adequat i d'acord amb les prescripcions del pla zonal.  
  
Este escrit s'acompanyava del pla de gestió elaborat a instàncies de l'òrgan competent en matèria de residus. Conté una anàlisi de situació de la instal·lació 1, del projecte de la instal·lació 2, un programa temporal d'execució de les obres projectades, una estimació del funcionament conjunt, un avantprojecte bàsic i un projecte d'explotació de les dos instal·lacions. La instal·lació 2 es completa amb maquinària addicional i passa a denominar-se instal·lació 2-E. En particular, el projecte d'explotació de la instal·lació 2-E incorpora les mesures preventives i correctores dissenyades per a reduir l'afecció ambiental. El pla de gestió aportat, de maig de 2014, va ser aprovat per la junta de govern del Consorci Ribera i Valldigna de 21 de juliol de 2014. D'acord amb este, es pronuncia el Servici de Gestió de Residus en l'informe de 16 de setembre de 2014.  
  
Rebuda esta documentació i atés que l'expedient per a l'avaluació d'impacte ambiental de la planta de tractament (instal·lació 2-E) quedava completat i es podia acabar de manera independent de la instal·lació d'abocament, se li ha assignat la referència d'expedient 119/2014-AIA, i se li ha incorporat tota la documentació continguda en l'expedient 124/2013-AIA relativa a la instal·lació 2.  
El 31 d'octubre de 2014 es va rebre l'informe de 17 d'octubre de 2014, de la Subdirecció General d'Energia i Mines sobre matèries de la seua competència.  
Afeccions legals  
D'acord amb la Llei 10/2000, de 12 de desembre, són servicis públics l'arreplega, el transport, la valoració i l'eliminació dels residus urbans o municipals la prestació dels quals corresponga als municipis.  
  
La gestió de residus queda regulada per la normativa en la matèria, en particular, per la Llei 22/2011, de 28 de juliol, per la Llei 20/1986, de 14 de maig, i per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, amb els desplegaments reglamentaris corresponents. En particular, el Reial Decret 105/2008, d'1 de febrer, que regula la gestió de RCD.  
La valoració no energètica de residus no perillosos amb capacitat major de 50 t/dia constituïx una activitat catalogada com a grup B, codi 09 10 09 02 en el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, d'acord amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, i la normativa que la desplega. L'emmagatzematge o les operacions de manipulació de residus no metàl·lics i no perillosos igual o superior a 100 t/dia i inferior a 500 t/dia està catalogada com a grup C, codi 09 10 09 51.  
  
El soroll generat per les activitats queda regulat per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, i pel Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals està la recollida i i el tractament de residus.  
El Reial Decret 1890/2008, de 14 de novembre, aprova el Reglament d'Eficiència Energètica en Instal·lacions d'Enllumenat Exterior i les instruccions tècniques complementàries.  
L'actuació està en l'àmbit del PORN de l'Albufera, aprovat pel Decret 96/1995, de 16 de maig. Es considera que resulta aplicable al projecte, a pesar del que disposa l'article 140.3 de la Llei 5/2013, de 23 de desembre, tenint en compte que esta no establix un règim transitori específic, per la qual cosa ha d'acudir-se supletòriament al que establix la disposició transitòria segona de la Llei 30/1992, d'acord amb la qual resulta aplicable la normativa vigent en el moment d'iniciar-se el procediment (d'acord amb el criteri adoptat el 14 de setembre de 2010 per l'Advocacia General de la Generalitat).  
  
Tot això sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, d'acord amb la normativa sectorial aplicable.  
  
Consideracions ambientals  
D'acord amb el planejament vigent per a Guadassuar (pla general aprovat en 2013), la planta se situa en sòl no urbanitzable destinat a ús dotacional, rodejat de sòl urbanitzable industrial i de sòl urbà subjecte al PRI. Hi ha en l'actualitat diverses edificacions industrials, entre les quals hi ha la planta de tractament de RU, una instal·lació de gestió de residus de grans comerços, una vaqueria, una ensacadora i velles edificacions abandonades. L'entorn és agrícola, principalment dedicat al cultiu de cítrics, travessat per molts camins i séquies; per tant, sensiblement antropitzat. L'autovia A-7 passa en sentit nord-sud a 500 m a l'est de la planta i servix d'eix vertebrador del trànsit de la zona. L'autovia A-7 disposa d'una eixida/accés directe que connecta amb la instal·lació. Els nuclis urbans de Massalavés (al sud) i l'Alcúdia i Guadassuar (al nord) són els més pròxims a l'actuació, tots a uns 2,5 km. El nucli residencial de Montortal queda a un poc més de 500 m de l'actuació, en el vessant est d'un tossalet a la vora de l'autovia A-7.  
  
  
L'entorn és pla, amb elevacions disperses d'escassa envergadura. La zona d'implantació no té risc d'inundació, i no hi ha altres riscos naturals significatius en la zona que la vulnerabilitat dels aqüífers, que és alta.  
Entre els elements d'especial interés cal esmentar la séquia Reial del Xúquer, pròxima a la planta (un poc més de 350 m) per l'oest i el nord, que va cap a l'Albufera. La presència del Xúquer i d'esta séquia definix el denominat vector Xúquer de la conca hidrològica de l'Albufera, raó per la qual la delimitació del pla d'ordenació de recursos naturals del parc natural de l'Albufera arriba a un àmbit tan allunyat. En el PORN es proposen mesures per a evitar la contaminació de la conca hidrològica per les activitats industrials. Al sud, a uns 2,5 km, està el naixement del riu Verd (ullals del riu Verd), espai inclòs en la Xarxa Natura 2000 com a LIC i considerat també paratge natural municipal i zona humida. No es preveu afecció del projecte sobre estos espais per com està dissenyat.  
  
  
Tampoc no s'identifiquen espècies de flora o fauna sensibles que puguen resultar afectades pel projecte.  
D'acord amb les dades disponibles en la base de dades en matèria de patrimoni cultural, no queden afectats béns d'interés cultural ni jaciments arqueològics. En tot cas, es va obtindre l'autorització per a la prospecció arqueològica el 26 de juliol de 2012. La vereda de Guadassuar, de 20 m d'ample legal, constituïx el límit nord de la parcel·la que ocuparà la instal·lació 2. S'ha tingut en compte en el disseny de la instal·lació en ubicar-se la tanca a 10 m de distància del seu eix.  
  
La planta avaluada té com a objecte la recepció i el tractament mecànic de residus, en particular, els voluminosos i els RCD procedents de la xarxa d'ecoparcs i rebutjos de la planta veïna de tractament de residus municipals mesclats (instal·lació 1). I, en el moment que es reforme la instal·lació 1, també el tractament mecànic de residus municipals mesclats, per a la qual cosa el Consorci Ribera i Valldigna ha analitzat les alternatives potencials de gestió dels seus RU. L'alternativa plantejada en el projecte ha sigut seleccionada per mitjà d'un procés d'adjudicació d'obra pública. Per al disseny i la gestió de la instal·lació s'ha pres com a referència el document de millors tècniques disponibles (MTD o BAT en anglés) per a este sector, publicat per la Comissió Europea en 2006.  
Respecte a la ubicació seleccionada, cal destacar que la proximitat a les actuals instal·lacions de tractament de RU permetrà, prompte, disposar d'una planta moderna per a la gestió del conjunt de RU generats, que millorarà les condicions actuals en relació amb la tipologia de residus tractats i amb els percentatges de rebuig. Les potencials afeccions sobre el nucli de Montortal, per la proximitat, queden reduïdes per la seua posició sobre una elevació del terreny que actua de pantalla i orientat cap a l'est, en direcció contrària a la instal·lació. La millora prevista en el conjunt de les instal·lacions reduirà les olors associades, que en tot cas poden quedar influïdes per l'existència d'una granja de vaques més pròxima al nucli poblacional. Un accés directe des de l'A-7 i la prohibició de circulació de vehicles pesants per l'interior de Montortal (hi ha dos controls de gàlib) farà que els camions que van a la instal·lació de gestió no passen pels seus carrers.  
  
  
Durant la fase d'execució de la instal·lació, les accions amb potencial afecció ambiental seran les relacionades amb la construcció: desbrossament, moviments de terres, construcció de les edificacions, moviment de maquinària i de materials, generació de residus, tancament i acabat de les superfícies. L'execució de la connexió elèctrica comportarà afeccions semblants, perquè s'obrirà una rasa davall del camí per on passarà el cablejat. Les mesures preventives i correctores previstes en esta fase van encaminades a evitar molèsties sobre l'entorn: reg de material pulverulent, arreplega adequada de materials, reserva i reutilització de la terra vegetal, control de la maquinària per a evitar afeccions fora de l'àmbit del projecte, limitació de velocitat dels vehicles, senyalització, etc.  
En la fase de funcionament les accions que poden generar impactes estaran associades a la gestió i el transport dels residus i dels productes obtinguts de la valorització, que es farà amb camions.  
  
Les emissions canalitzades de la instal·lació es corresponen amb les eixides dels filtres de mànegues que depuren corrents d'aire per als processos de selecció mecànica. La instal·lació de filtres de mànegues i ciclons en la planta de tractament permetrà mantindre-la en depressió i que emeta únicament efluents depurats. La neteja de les mànegues es farà de manera automatitzada. També es preveu l'emissió difusa de partícules per maneig i trituració de material pulverulent (RCD). Es minimitzarà esta emissió regant els residus. S'assumix en el projecte el compliment dels valors límit d'emissió establits en el Decret 127/2006, de 15 de setembre. D'acord amb el pla de gestió, quan s'acabe l'adaptació de la instal·lació 1, la nau de recepció, la de selecció mecànica i la de rebutjos estaran connectades amb el parc de processos biològics a fi de filtrar els fluxos aspirats a través del filtre biològic previst.  
  
Els equips susceptibles de generar sorolls estan principalment a l'interior de naus tancades. A l'exterior, els sorolls estaran associats al maneig de grues de càrrega i a la circulació de camions. L'enclavament residencial de Montortal, el més pròxim a la instal·lació, està més exposat (per l'orientació) al soroll generat per l'A-7 que a l'activitat de la instal·lació considerada. Es preveu una auditoria acústica quan es pose en marxa la instal·lació, i de manera periòdica cada 5 anys.  
La instal·lació generarà residus perillosos associats principalment a l'ús i al manteniment de maquinària (olis, bidons i envasos, filtres d'oli, líquid de frens, bateries de plom) i a altres associats als servicis d'oficina (llums i tubs fluorescents, piles amb mercuri). S'emmagatzemaran en bidons o en contenidors específics, que arreplegarà un gestor autoritzat, en una zona proveïda d'arqueta de retenció de vessaments. També es generaran residus no perillosos que es gestionaran en la mateixa planta i que s'incorporaran al procés o, si no fóra possible, s'entregaran a un gestor. La nau industrial s'impermeabilitzarà amb una solera de formigó per a evitar els abocaments al sòl. Així mateix, tota la parcel·la en què s'exercirà l'activitat estarà pavimentada amb el mateix objecte.  
  
Com s'ha descrit en apartats anteriors, les aigües residuals sanitàries s'emmagatzemaran en una fossa sèptica estanca (de 30 m³) i es gestionaran traslladant-les a l'EDAR. Com que la instal·lació està lleugerament elevada respecte a l'entorn no resultarà afectada per escolaments externs. S'aprofitarà l'aigua de pluja neta emmagatzemant-la en una bassa (50 m³) per a usar-la posteriorment en el tractament de RCD i en el reg de jardins. El sobreeixidor d'esta bassa i les aigües de la coberta de procés s'abocaran a DPH. Les aigües de pluja que caiguen sobre vials interiors i zones pavimentades s'arreplegaran i canalitzaran en una bassa (500 m³) al sud de la instal·lació, i es destinaran a humectació dels RCD o es gestionaran en l'EDAR. D'acord amb el pla de gestió, esta bassa emmagatzemarà també les aigües que resulten de llavar la maquinària. La bassa s'ha dissenyat per a arreplegar l'escolament generat per la màxima precipitació de 24 hores associada a un període de retorn de 25 anys amb 5 minuts de resguard. Després d'eixe temps es considera que l'escolament arreplegarà aigües pluvials netes que s'abocaran a DPH. El punt d'abocament a DPH es localitza en la cuneta que toca la fatxada sud de la instal·lació (camí de la Font Roja). El nivell màxim de seguretat d'esta bassa està fixat en 40 m³, de manera que després de la pluja s'evacuaran almenys 50 m³ diaris al gestor. El principal focus de generació de lixiviats serà la fossa o la platja de descàrrega de residus. S'ha previst una arqueta estanca d'1 m³ de capacitat per a l'arreplega d'este efluent i l'entrega a l'EDAR perquè el gestione.  
  
Es dissenyarà la il·luminació exterior de la instal·lació amb l'objectiu d'evitar la contaminació lumínica i millorar l'eficiència i l'estalvi energètic. En este sentit, s'ha optat per lluminàries amb reflectors interns i llums amb vapor de sodi.  
Per a la millor integració visual de la instal·lació en l'entorn, els tancaments exteriors dels edificis d'oficines i vestuaris es faran amb panells prefabricats de formigó blanc i amb lamel·les horitzontals de fusta per a la protecció de buits; els tancaments de l'edifici industrial estaran constituïts per materials semblants als de les indústries de l'entorn, i per a l'enjardinament es plantaran fruiters (cítrics o caquis).  
  
Per a millorar l'acceptació social de l'activitat es plantegen diverses actuacions: ajudes al municipi de Guadassuar, creació d'una oficina d'informació ambiental o aula mediambiental (divulgació del pla zonal i educació ciutadana en la gestió dels residus), col·loquis i debats amb la participació de les associacions civils, i el manteniment extern de les instal·lacions i de la maquinària en estat òptim de conservació, absolutament netes i integrades en l'entorn.  
Quan s'acabe la vida útil de la instal·lació es desmantellarà, s'eliminarà la tanca i es demoliran les edificacions. Els residus generats s'hauran de gestionar adequadament. S'adoptaran la resta de mesures correctores previstes en la fase de desmantellament.  
  
El programa de vigilància ambiental considera les tres fases esmentades. En la d'execució, es proposa la supervisió del terreny utilitzat i de l'abalisament, l'elecció d'equips i maquinària, l'execució de les labors de manteniment en llocs específics, evitar la generació de pols i soroll, gestionar la terra vegetal retirada, el condicionament d'espais per a manteniment de maquinària, l'arreplega de residus, l'estacionament, l'evitació de l'afecció al sòl i a la xarxa de drenatge, la informació als treballadors, el control arqueològic de les obres i la gestió adequada dels residus. En la fase de funcionament es preveu el control documental dels residus que entren en la instal·lació, l'auditoria acústica, el control de plagues, el control de la tanca i el de la legionel·losi. En la de desmantellament es preveuen mesures de control per a l'aprofitament de la major part dels materials.  
Consideracions jurídiques  
Les instal·lacions de valoració i eliminació de residus urbans no arreplegats selectivament estan sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb l'apartat 6.a.3 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, en què s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions aplicables.   
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a formular les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei. L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, en què s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Considerar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la planta de tractament de residus voluminosos i RCD procedents de la xarxa d'ecoparcs, de rebuig de la planta de tractament de RU que hi ha a Guadassuar i l'admissió i el tractament mecànic de residus municipals, i les seues instal·lacions auxiliars, promoguda per Reciclados Ribera del Xúquer, SL, a Guadassuar (València), sempre que l'actuació es duga a terme amb les previsions del projecte, l'estudi d'impacte ambiental, el pla de gestió i la resta de documentació que hi ha en l'expedient, i que es complisquen les condicions establides en l'apartat segon.  
  
  
Segon  
S'establixen les condicions complementàries següents:  
1. Els residus admesos en la instal·lació seran els relacionats en la part expositiva d'esta resolució, o qualsevol altre codi LER que l'òrgan competent en matèria de gestió de residus considere susceptible d'autorització, sempre que incloure'l no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no responga a supòsits en què s'exigisca la tramitació d'un procediment d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent.  
2. Haurà de preveure's la connexió potencial dels fluxos de materials entre les instal·lacions 1 (una vegada reformada) i 2-E per mitjà de cintes, per a evitar traslladar-los amb camions. També es preveurà la connexió potencial dels fluxos d'aspiració de la instal·lació 2-E amb els biofiltres de la instal·lació 1, si per la càrrega contaminant fóra necessari. En este sentit, el replantejament de la distribució de les edificacions i de la maquinària dins de la parcel·la prevista en el projecte no serà considerat una modificació significativa als efectes previstos en la normativa en matèria d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
3. Si es detectara emissió d'olors i fins que no fóra possible tractar-les a través dels biofiltres de la instal·lació 1, s'incorporaran sistemes de neteja dels efluents canalitzats addicionals als filtres de mànegues, com ara filtres de carbó actiu o altres que permeten la retenció dels components olorosos.  
4. D'acord amb el projecte, es considera necessari pavimentar tota la parcel·la per a evitar la contaminació del sòl per abocaments. També s'haurà de dotar l'interior de la nau de tractament d'arquetes d'arreplega de lixiviats connectades amb un depòsit d'arreplega o amb el sistema d'arreplega i reutilització de la instal·lació 1. En qualsevol cas, este sistema serà independent de la resta de sistemes d'arreplega d'aigües pluvials i residuals.  
5. Amb el mateix objecte d'evitar la contaminació del sòl i de les aigües subterrànies, el disseny i el manteniment de la fossa d'emmagatzematge d'aigües sanitàries, del depòsit d'aigües pluvials contaminades i del sistema d'arreplega de lixiviats, n'assegurarà l'estanquitat. Els efluents contaminats s'entregaran a un gestor autoritzat.  
6. També es disposarà d'una zona a l'interior d'edifici, degudament delimitada, per a l'emmagatzematge dels residus perillosos generats, amb contenidors o bidons adequats i cubetes de retenció o arquetes d'arreplega de vessaments.  
7. S'incorporarà un sistema independent i adequat d'arreplega i gestió de les aigües de llavada de maquinària i instal·lacions per a impedir que es diluïsquen o es mesclen amb altres efluents.  
8. Entre les actuacions per a millorar l'acceptabilitat social del projecte s'inclourà l'elaboració d'informació per als transportistes que hagen d'arribar a la planta sobre els accessos disponibles des de l'A-7 per a evitar el pas pels carrers de Montortal.  
9. Es farà el seguiment arqueològic exhaustiu dels moviments de terres, inicialment de la coberta vegetal. Si aparegueren restes arqueològiques, hauran de documentar-se en tota l'àrea afectada com a mínim, d'acord amb l'informe de la directora general de Cultura de 3 de maig de 2013.  
10. L'enllumenat exterior de la instal·lació es dissenyarà d'acord amb el Reial Decret 1890/2008, de 14 de novembre, i amb l'informe de 17 d'octubre de 2014, de la Subdirecció General d'Energia i Mines.  
  
11. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat haurà de ser comunicada a l'òrgan ambiental competent, que establirà, excepte en el cas indicat en l'epígraf segon d'este apartat, si cal aplicar noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, pel fet que és un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjuí que puguen utilitzar els mitjans que en defensa dels seus drets consideren oportuns.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, en què s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 3 de desembre de 2014.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 15 de gener de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7469, del 19-02-2015 (2015/1387)

RESOLUCIÓN de 15 de enero de 2015,n de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 74/2013-AIA Chelva, La Yesa, Alpuente, 104/2014-AIA Cheste y 119/2014-AIA Guadassuar.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7469

Fecha DOGV
:   19-02-2015

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2015/1387

CVE


Fecha del documento
:   15-01-2015

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Cheste](javascript:void(0))
    * [Guadassuar](javascript:void(0))
    * [Chelva](javascript:void(0))
    * [Yesa, La](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 15 de enero de 2015,n de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 74/2013-AIA Chelva, La Yesa, Alpuente, 104/2014-AIA Cheste y 119/2014-AIA Guadassuar. [2015/1387]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 74/2013-AIA Chelva, La Yesa, Alpuente, 104/2014-AIA Cheste y 119/2014-AIA Guadassuar.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 074/2013-AIA.  
Proyecto: proyecto básico de acondicionamiento de trazado en la carretera CV-345. Tramo: desde el acceso al cerro de la nevera hasta Alpuente y variante de La Yesa.  
Órgano Promotor: Diputación de Valencia.  
Órgano Sustantivo: Diputación de Valencia.  
Localización: término municipal de Chelva, La Yesa y Alpuente.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
La CV-345 es una de las carreteras que da conexión a los municipios de la comarca de Los Serranos, comunicando los municipios de Villar del Arzobispo con Titaguas. Soporta un considerable tráfico de pesados para el transporte de materiales arcillosos provenientes de las canteras ubicadas en la comarca y para el acceso a los parques eólicos. Su trazado ya ha sido mejorado en el tramo desde Casinos a Higueruelas, dado que en algunas secciones la plataforma apenas alcanza los 5 metros.  
En el tramo que nos ocupa, desde el acceso al cerro de la Nevera hasta Alpuente, esta carretera tiene un tramo de travesía urbana a su paso por la población de La Yesa. Se caracteriza por una sección transversal insuficiente, radios de giro reducidos y visibilidad limitada, ocasionando demoras excesivas, con peligro evidente de alcances, atropellos, y generando una deficiente funcionalidad de la infraestructura.  
El objeto de esta actuación es realizar mejoras en la CV-345, con el fin de resolver la problemática de la funcionalidad, accesibilidad y seguridad vial del eje viario Higueruelas-La Yesa-Alpuente.  
El proyecto se ha dividido en tres fases de ejecución:  
Fase 1: desde el acceso al cerro de la Nevera (PK 30+480) hasta La Yesa.  
Fase 2: variante de La Yesa.  
Fase 3: desde La Yesa hasta Alpuente (PK 45+800).  
2. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista.  
La primera fase, denominada del acceso al cerro de la nevera a La Yesa, tiene una longitud de 9,69 km, aunque algunos de los tramos ya fueron acondicionados. En el primer subtramo se crea una sección 7/8 y en el segundo 7/10. El trazado en planta queda muy ajustado a la planta actual. El perfil longitudinal mantiene la rasante de la carretera actual, únicamente introduciendo el espesor mínimo de refuerzo. Está previsto la sustitución o ampliación de varios marcos y tubos de drenaje y la ampliación de un pontón.  
La fase 2, variante de La Yesa, discurre por el norte del municipio, con una longitud de unos 1,3 km y una velocidad de proyecto de 60 km/h. Se inicia con una glorieta en el lado de Higueruelas, dispone de otra glorieta en el cruce con la CV-350 y acaba con otra glorieta en el lado de Alpuente. La pendiente máxima del tramo es de 9 %. La sección transversal es 7/10. Dispone de una estructura para el cruce de la rambla de Ahillas situada entre los PK 0+159,976 y PK 0+179,515.  
La fase 3, denominada de La Yesa a Alpuente, tiene una longitud de 3,87 km. La sección transversal diseñada es 7/10, salvo en el tramo entre los PK 2+150 a 3+400, que ya está acondicionado y se mantiene la sección actual 7/9. Está prevista la sustitución o ampliación de varios marcos y tubos de drenaje.  
Se ha estudiado la reposición de los principales servicios afectados y el drenaje longitudinal y transversal.  
El plazo de ejecución de las obras está previsto en 24 meses: 12 meses para la primera fase, 6 meses para la segunda fase y 6 meses para la fase tercera.  
Se espera una IMD en el año 2015 alrededor de unos 500 vehículos/día.  
El criterio de expropiación que se ha empleado considera como dominio público una franja de 3 metros de ancho.  
Tramitación administrativa:  
1. Actuaciones de la evaluación de impacto ambiental  
En fecha 25 de noviembre de 2011, se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto ambiental solicitud de sometimiento del proyecto a evaluación de impacto ambiental, acompañada del documento inicial del proyecto. En fecha 30 de mayo de 2012 el órgano ambiental, tras consultar a las administraciones públicas afectadas y a las personas interesadas, determinó el alcance del estudio de impacto ambiental (expediente 254/2011-CON).  
La Diputación de Valencia sometió el proyecto básico, estudio de impacto ambiental y estudio de integración paisajística del «acondicionamiento de trazado en la carretera CV-345. Tramo: desde el acceso al Cerro de la Nevera hasta Alpuente y variante de La Yesa» a información pública mediante la publicación en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 98, de fecha 26 de abril de 2013 por un plazo de 30 días hábiles.  
En fecha 10 de junio de 2013, la Diputación de Valencia emite certificado del trámite de información pública indicando que no se han recibido alegaciones al proyecto ni al estudio de impacto ambiental.  
Simultáneamente, la Diputación de Valencia ha consultado a las administraciones públicas afectadas que habían sido identificadas por el órgano ambiental. Los resultados de estas consultas y cómo se han tomado en consideración se refleja en el siguiente apartado.  
En fecha 25 de junio de 2013 la Diputación de Valencia remite el certificado del resultado de la información al público, el proyecto básico, el estudio de impacto ambiental y el estudio de integración paisajística del «acondicionamiento de trazado en la carretera CV-345. Tramo: desde el acceso al cerro de la nevera hasta Alpuente y variante de La Yesa», al objeto de que se formula la declaración de impacto ambiental.  
2. Consultas  
Se han realizado consultas a los siguientes departamentos de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente:  
- Dirección General de Calidad Ambiental: en la fase inicial se indicó la necesidad de redactar un estudio acústico que evaluara los niveles sonoros esperados y la necesidad o no de establecer medidas protectoras y/o correctoras.  
- Subdirección General de Ordenación, Planificación y Actuaciones Territoriales Estratégicas: por sus competencias en materia de paisaje, dado que en la fase inicial se indicó la necesidad de redactar un estudio de integración paisajística, que evaluara los impactos sobre el paisaje.  
- Dirección General de Medio Natural, dado que en la fase inicial se indicaba la necesidad de realizar rastreos de campo para determinar la afección a determinadas aves.  
- Servicio Territorial de Medio Ambiente, por sus observaciones realizadas en materia de vías pecuarias, suelo forestal y monte de utilidad pública.  
Asimismo se ha realizado consulta a la Dirección General de Cultura, dado que en la fase inicial, detalló el procedimiento y documentación necesaria para la elaboración del informe en materia patrimonial.  
A continuación se resumen los principales informes obtenidos como respuesta a las consultas realizadas.  
Informe del Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación de la Dirección General de Calidad Ambiental realizado el 7 de mayo de 2013, que informa lo siguiente:  
«[...] Para todas las zonas de afección de la nueva variante los niveles sonoros estimados se encuentran por debajo de los objetivos de calidad acústica especificados en la tabla 1 del anexo II de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de protección contra la contaminación acústica.  
Asimismo, se aporta el plan de seguimiento con el objetivo de comprobar que los niveles sonoros futuros estarán por debajo de los objetivos de calidad acústica:  
- Al mes de la puesta en servicio de las infraestructuras se realizarán mediciones acústicas en el período diurno para validar las predicciones del estudio acústico. Estas mediciones se realizarán en las mayores horas de tráfico de cada período.  
- Al año de la puesta en servicio de la infraestructura se volverán a realizar las mediaciones acústicas para evaluar el cumplimiento de los objetivos de calidad.  
[?] Una vez analizado el estudio acústico aportado, este servicio considera que la documentación es conforme al Decreto 104/2006 [...]»  
Informe de la Subdirección General de Ordenación, Planificación y Actuaciones Territoriales Estratégicas realizado el 23 de julio de 2013, que informa lo siguiente:  
En materia de riesgo de inundación:  
«[...] El trazado existente atraviesa sendas vaguadas y barrancos y estos se resuelven mediante marcos, principalmente, para la resolución del drenaje transversal. Al respecto cabe citar que la normativa del PATRICOVA, es más restrictiva que la de la Instrucción 5.2-IC. [..] Sin embargo, dado que el proyecto desarrolla la fase I, trazado ya existente y que es anterior al 2003, se consideran suficientes los drenajes propuestos. Por todo lo expuesto el proyecto básico [?] se encuentra afectado por riesgo de inundación, siendo la propuesta compatible conforme a los documentos normativos del PATRICOVA.»  
En materia de paisaje:  
«Analizada la documentación [?]:  
1. El contenido del estudio de integración paisajística se considera suficiente para valorar la incidencia de la infraestructura proyectada de conformidad con lo establecido en los artículos 52 y 57 del RPJECV.  
2. El estudio contiene una serie de medidas de integración paisajística (cuyo presupuesto parece estar recogido en el presupuesto del proyecto como integración ambiental) que, en todo caso, se deberán aplicar en la ejecución de la infraestructura.  
Por todo ello, se emite informe favorable».  
Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente  
En materia de afección forestal, realizado el 18 de junio de 2013, que informa lo siguiente:  
«[...] Se han recogido las observaciones que se realizaron en el informe de 2 de febrero de 2012, y en concreto lo referente a la afección al monte de utilidad pública.  
No obstante queda por determinar la afección exacta al monte de utilidad pública que será preceptiva cuando se solicite la ocupación de monte.  
Como se señala en el documento presentado la afección al monte será el mínimo posible, por lo que se deberá escoger la alternativa que menos afecte»  
En materia de vías pecuarias, realizado el 3 de junio de 2014, que informa lo siguiente:  
«[...] Esta actuación se realizará sobre una infraestructura que ya es reconocida en la propia clasificación de las vías pecuarias [?] en la que también se las estima como anchuras excesivas por la escasa necesidad agropecuaria, situación que no ha cambiado en la actualidad. Además, no cabe duda de que la exigencia de otra vía en paralelo generaría un impacto paisajístico de dudosa restauración, debido a lo abrupto del terreno y de cuya inversión para el desarrollo de los usos complementarios sería más que cuestionable, dado que los compatibles (comunicación rural y desplazamiento de vehículos motorizados de carácter agrícola) quedarán totalmente garantizados.  
Además, sobre ninguna de las dos vías pecuarias afectadas ha sido practicado el preceptivo deslinde en la forma prevista por el artículo octavo de la Ley 3/1995, de vías pecuarias, por lo que se desconoce, obviamente, cuales son los límites de cada una de ellas, aunque aparecen grafiadas en la planimetría de 1907 y existen numerosas referencias de las mismas en el actual fondo histórico-documental de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana.  
Por todo lo cual [?] se consideran aceptables las soluciones propuestas, siempre que se señalicen correctamente los tramos de la afección según lo dispuesto en el reglamento general de circulación [?]; también deberían de completarse la instalación de los carteles «tipo» según Resolución de 26 de abril de 1988, de la Dirección General de Producción Agraria [?] por lo cual se establecen las normas para la señalización de las vías pecuarias [?]  
Finalmente, resultaría muy conveniente que fuesen adecuados los sobre-anchos, sobrantes y resultantes del nuevo trazado, mediante la conveniente revegetación de estas áreas (Pinus pinea, Cupressus sempervirens, por ejemplo), previo retirada del antiguo afirmado y ripado del terreno, para garantizar la correcta pervivencia de la plantación; asimismo, también sería interesante limitar esas áreas mediante algún tipo de protección, al objeto de independizarlas de la carretera, habilitándolas como zona de descanso para los usuarios complementarios: senderistas, cicloturistas, etc.  
Así pues, y por todo lo expuesto se emite el presente informe favorable de acuerdo con las aportaciones expuestas y que deberían tomarse en consideración, y siempre que durante la fase de ejecución material sean tomadas todas las cautelas necesarias, en materia de seguridad, al objeto de evitar incidentes o accidentes entre los usuarios de estas vías».  
Informe de la Dirección General de Cultura:  
Realizado el 24 de septiembre de 2014, que informa lo siguiente:  
«[...] Desde la consideración del patrimonio arquitectónico [?] el documento analiza los elementos de interés patrimonial que se ven directamente afectados por el proyecto, estableciendo medidas para la protección de los mismos. El único inmueble con la categoría de monumento de interés local que se ve afectado es la ermita de San Sebastián en el término municipal de La Yesa.  
[?] Desde la consideración del patrimonio arqueológico, no se ha detectado afección, sin embargo el informe presentado considera necesaria la realización del seguimiento arqueológico intensivo de las obras que afectan al subsuelo incluyendo las labores de desbroce.  
En el caso de aparecer restos de naturaleza arqueológica durante la ejecución del seguimiento arqueológico se deberán realizar las actuaciones arqueológicas pertinentes. Por otro lado, en caso de documentarse yacimiento arqueológico y tener que realizar una intervención arqueológica exhaustiva, se deberá prever, como medida compensatoria la obligación inexcusable de publicar los resultados obtenidos. El alcance de dicho trabajo dependerá de la extensión e importancia de los restos documentados.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico [?] se indican las actuaciones proyectadas junto a elementos [?] y las medidas preventivas y compensatorias propuestas [?]:  
Casetas de Los Llanos II (fase 1 PK 0+300 a 0+320): [?] se ha previsto el jalonamiento de todo el perímetro de la parcela donde se encuentran las casetas [?] dentro del programa de vigilancia arqueológica de la obra se restará especial atención a los movimientos de tierras realizados en el entorno del bien.  
Caseta de Los Llanos I (fase 1 PK 0+880): [?] se ha previsto el jalonamiento preventivo de todo el perímetro de la parcela que queda a menos de 50 m de la actuación. [?] Dentro del programa de vigilancia arqueológica de la obra se restará especial atención a los movimientos de tierras realizados en el entorno del bien.  
Caseta La Rubia II (fase 1 PK 2+580): [?] se ha previsto el balizamiento de todo el perímetro del elemento. [?] Dentro del programa de vigilancia arqueológica de la obra se restará especial atención a los movimientos de tierras realizados en el entorno del bien.  
Abrevadero de Juan Andilla (fase I PK 4+460): [?] el jalonamiento de todo el perímetro del abrevadero [?] dentro del programa de vigilancia arqueológica de la obra se restará especial atención a los movimientos de tierras realizados en el entorno del bien.  
Bancales de Las Pedrizas 01 (fase 1 PK 5+680 A 5+780): [?] Se ha previsto la realización de una ficha etnológica para la caracterización de los bancales [?]. También se contempla el jalonamiento de todo el perímetro de los bancales (zona no afectada) que queda a menos de 50 m de la actuación [?] [?] Dentro del programa de vigilancia arqueológica de la obra se restará especial atención a los movimientos de tierras realizados en el entorno del bien.  
Bancales 04 (fase 1 PK 8+540 A 8+580): [?] Se ha previsto la realización de una ficha etnológica para la caracterización de los bancales [?]. También se contempla el jalonamiento de todo el perímetro de los bancales (zona no afectada) que queda a menos de 50 metros de la actuación [?] [?] Dentro del programa de vigilancia arqueológica de la obra se restará especial atención a los movimientos de tierras realizados en el entorno del bien.  
Bancales 03 (fase 1 PK 9+340 A 9+460): [?] Se ha previsto el jalonamiento de todo el perímetro de los bancales que queda a menos de 50 m de la actuación [?] Dentro del programa de vigilancia arqueológica de la obra se restará especial atención a los movimientos de tierras realizados en el entorno del bien.  
Bancales 02 (fase 2 tronco 1 PK 0+000 A 0+080): [?] Se ha previsto la realización de una ficha etnológica para la caracterización de los bancales [?] Dentro del programa de vigilancia arqueológica de la obra se restará especial atención a los movimientos de tierras realizados en el entorno del bien.  
Fábrica de alcohol (fase 2 tronco 1 PK 0+260 A 0+280): [?] Se ha previsto el jalonamiento de todo el perímetro de la antigua fábrica [?] Dentro del programa de vigilancia arqueológica de la obra se restará especial atención a los movimientos de tierras realizados en el entorno del bien.  
Lavadero de San Juan (fase 2 glorieta 3 PK 0+120): [?] Se ha previsto el balizamiento preventivo de todo el perímetro del lavadero [?] Dentro del programa de vigilancia arqueológica de la obra se restará especial atención a los movimientos de tierras realizados en el entorno del bien.  
Ermita de San Sebastián (fase 2 PK 0+460 A 0+480): [?] Se ha previsto el jalonamiento preventivo de todo el perímetro de la ermita[?], así como la vigilancia intensiva de todos los movimientos de tierras proyectados en el entorno del bien inmueble de relevancia local (BRL).  
Pajar (fase 3 PK 1+480 A 1+500): Se ha previsto el balizamiento preventivo de todo el perímetro del mismo [?] Dentro del programa de vigilancia arqueológica de la obra se restará especial atención a los movimientos de tierras realizados en el entorno del bien.  
Bancales 01 (fase 3 PK 1+920 A 1+980): [?] Se ha previsto el jalonamiento de todo el perímetro de los bancales que queda a menos de 50 metros de la actuación [?] Dentro del programa de vigilancia arqueológica de la obra se restará especial atención a los movimientos de tierras realizados en el entorno del bien.  
Caseta de aperos partida del Hondo 02 (fase 3 PK 2+500): [?] se ha previsto el jalonamiento de la caseta [?] dentro del programa de vigilancia arqueológica de la obra se restará especial atención a los movimientos de tierras realizados en el entorno del bien.  
Cruz de piedra (fase 3 PK 2+890) [?] se ha previsto el jalonamiento de la cruz [?] dentro del programa de vigilancia arqueológica de la obra se restará especial atención a los movimientos de tierras realizados en el entorno del bien.  
Acueducto de Los Arcos (fase 3 PK 3+420): [?] se ha previsto el jalonamiento del perímetro del acueducto [?], así como la vigilancia intensiva de todos los movimientos de tierras proyectados en el entorno de protección arqueológico del mismo.  
Cruz de madera (fase 3 PK 3+360) [?] se ha previsto el jalonamiento de la cruz [?] dentro del programa de vigilancia arqueológica de la obra se restará especial atención a los movimientos de tierras realizados en el entorno del bien.  
Era partida de los Cerraos 01 (fase 3 PK 3+780 a 3+800): [?] se ha previsto el jalonamiento de todo el perímetro de la era [?] dentro del programa de vigilancia arqueológica de la obra se restará especial atención a los movimientos de tierras realizados en el entorno del bien.  
[?] En cuanto a la posible afección a muros de bancales de piedra en seco, se recuerda que estos se deberán de reponer con esta técnica tradicional, restaurando así en parte el paisaje impactado por la carretera.  
[?] Desde la consideración del patrimonio paleontológico [?] desde el final de la variante de La Yesa hasta el inicio de la variante de Alpuente (PK 0+000 a PK 3+872) la carretera discurre sobre materiales del jurásico superior-cretácio inferior (Facies Purberck y Weald) Estas secuencias sedimentarias albergan en otros puntos de la Comunitat Valenciana abundantes yacimientos paleontológicos con restos de dinosaurios y faunas asociadas. En algunos tramos no se realizarán obras que impliquen movimientos de tierras inherentes a la ejecución del proyecto conllevarán la posibilidad de que se vean afectados niveles sedimentarios de interés paleontológico, por lo que se considera necesario tomar ciertas cautelas en determinados tramos durante esta fase de ejecución.[...] Deberá realizarse un seguimiento paleontológico en aquellos tramos de la obra [...] en los que los movimientos de tierras supongan una remoción del terreno más allá de la capa edáfica o de la simple eliminación de las capas asfálticas de la antigua carretera. En concreto, el seguimiento paleontológico deberá ejecutarse en los siguientes tramos:  
PK 0+350 al PK 2+200  
PK 3+300 al PK 3+3872  
El seguimiento paleontológico deberá ser expresamente autorizado por esta dirección general. Cualquier hallazgo paleontológico de interés relevante que se realizase durante la ejecución del proyecto deberá ser comunicado a este centro directivo o a los ayuntamientos».  
Afecciones legales  
Conforme al artículo 11 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano, los estudios de impacto ambiental relativos a toda clase de proyectos, deberán incorporar el informe de la Consellería de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
Según el artículo 48 del Decreto 120/2006, de 11 de agosto, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de paisaje de la Comunitat Valenciana, los proyectos sometidos a evaluación de impacto ambiental al amparo de lo dispuesto en la Ley 2/1989, de 3 de marzo y de su reglamento de desarrollo aprobado por Decreto de 162/1990, de 15 de octubre, deberán ir acompañados de un estudio de integración paisajística, sustituyéndose el análisis de impacto visual por el citado estudio.  
Conforme al artículo 4 del Real Decreto 105/2008, de 1 de febrero, por el que se regula la producción y gestión de los residuos de construcción y demolición, los proyectos de ejecución de obras deberán incluir un estudio de gestión de residuos de construcción y demolición.  
Al hilo de lo establecido en el artículo 53 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica, el ruido producido por las infraestructuras de transporte existentes en el ámbito de la Comunitat Valenciana se evaluará siguiendo los procedimientos y criterios establecidos reglamentariamente. En los proyectos de nuevas a infraestructuras a ejecutar en la Comunidad Valenciana, se adoptarán las medidas encaminadas a cumplir los objetivos de calidad establecidos en la tabla 1 del anexo II, debiendo para ellos hacer uso de la mejor tecnología disponible de protección contra ruido y vibraciones.  
De acuerdo con la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias, estas son bienes de dominio público de las Comunidades Autónomas y, en consecuencia, inalienables, imprescriptibles e inembargables. Las actuaciones de las comunidades autónomas deberán garantizar el uso público de las mismas tanto cuando sirvan para facilitar el tránsito ganadero como cuando se adscriban a otros usos compatibles o complementarios.  
Consideraciones ambientales  
Para la fase 1 y 3 si bien inicialmente se plantean diferentes alternativas, finalmente se han descartado y se ha optado únicamente por la ampliación de la sección transversal con pequeñas mejoras de trazado en lugar de un acondicionamiento general de la carretera. Así pues, no se cumple estrictamente la norma de trazado ni se adopta una velocidad de proyecto. El motivo es respetar los valores ambientales y paisajísticos y aprovechar al máximo la calzada actual.  
Para la fase 2 se plantean dos alternativas técnicamente viables, ambas con una velocidad de proyecto de 60 km/h, encontrándose la diferencia en los radios de las glorietas, menor pendiente y mayor compensación de tierras.  
El corredor propuesto puede afectar a monte de utilidad pública, a suelo forestal y a las siguientes vías pecuarias: vereda de Los Planos y vereda de Alpuente (mediante solapes y cruces).  
Pueden verse afectados los siguientes cauces: barranco de La Verruga, rambla de La Abejuela, barranco de Besa, barranco de Morca, barranco del Majano de la Cañadillas, barranco de La Cañada Vallejo de Agua, barranco de Las Cruces, rambla de Las Ahillas, barranco del Properal y barranco del Reguero.  
Las actuaciones se encuentran próximas a la ZEPA Alto Turia y sierra del Negrete y al LIC Sabinar de Alpuente.  
Las actuaciones discurren próximas a ubicaciones en las que se han encontrado especies catalogadas, como el cangrejo de río (Austropotamobius pallipes) y el insecto apolo o gota de sangre (Parnassius apollo).  
Se atraviesan distintas zonas con riesgo de inundación según la cartografía a escala 1:25000.  
1. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación.  
Los principales efectos ambientales se concentran en la fase 2, puesto que es de nuevo trazado, frente a la fase 1 y 3 que solo suponen pequeñas modificaciones del trazado existente. No obstante, el entorno ambiental del primer subtramo de la fase 1 se encuentra plenamente en suelo forestal y monte de utilidad pública y la fase 3 linda con suelo forestal.  
Los principales efectos generados por la actuación son la ocupación de suelo, eliminación de suelo forestal, fragmentación del hábitat, el impacto paisajístico, la contaminación de aguas.  
El suelo es uno de los principales factores que se ven perjudicados pues la ejecución de la actividad en sí presenta una ocupación del suelo significativa en la fase 2. Asimismo pueden resultar afectados los suelos adjuntos a la traza, con la mención especial del suelo forestal de la fase 1 y 3.  
Son numerosos los cauces que se cruzan, por lo que cabe prestar especial atención a la posible contaminación de las aguas del cauce.  
Al ser una fase de nuevo trazado, supondrá una fragmentación del hábitat, una barrera para la fauna y un importante impacto paisajístico.  
Existen bienes de interés patrimonial arquitectónicos, etnológicos y paleontológicos.  
Respecto del impacto acústico, se mejorará la situación actual al desviar del núcleo urbano y acondicionar las fases 1 y 3.  
2. Establecimiento de medidas correctoras y/o protectoras  
Durante la ejecución de las obras, entre las medidas detalladas para controlar el impacto de ocupación del suelo, se limitará el perímetro de ocupación de las obras, incluyendo los necesarios para las instalaciones de obra, caminos de obra, etc. El estudio de impacto ambiental propone que las instalaciones y elementos auxiliares de la obra se ubiquen en aquellas zonas de menor incidencia ambiental y visual, pero no determina cuáles son estas zonas. Por ello, se deberá establecer un plano de zonificación del territorio, en el que se diferencien zonas excluidas y admisibles para este tipo de instalaciones auxiliares (condicionante 1.1 de esta resolución). Dicho plano se aportará junto al informe previo al inicio de las obras contenido en el programa de vigilancia ambiental (en adelante PVA).  
Los materiales de relleno y las zahorras se obtendrán de la propia traza o de préstamos y canteras existentes y legalmente autorizadas. Para el vertido de materiales, se ha establecido un acuerdo con la empresa Caoliniferas Cerrillo, propietaria de una cantera próxima al ámbito de actuación, en Alpuente, para restauración ambiental. En caso de ser necesarias nuevas zonas de vertedero y escombrera, estas se tramitarán conveniente.  
Está prevista la reutilización de la tierra vegetal extraída de la traza. Su acopio se realizará en montículos o caballones y se mantendrán las condiciones de humedad del suelo apropiadas. La altura de estos montones no deberá superar 1,5 metros (condicionante 1.2 de esta resolución).  
Para la estabilidad de los taludes, se ha adoptado en los de terraplén la pendiente de 3H/2V y en los de desmontes se emplean 1H:1V, 1H:2V o 1H:3V. Asimismo se construirán bermas intermedias cada 3 metros de altura en aquellos taludes que superen los 5 metros de desnivel. Estas bermas se construirán a contrapendiente, y tendrán una anchura mínima de 1,5 metros realizándose sobre ellas un aporte de tierra vegetal en capa de al menos 15 centímetros de espesor, previo a la implantación de las especies que se determine (condicionante 1.3 de esta resolución). Se aportará junto al informe previo al inicio de las obras del PVA el listado de los taludes que superan los 5 metros y en los que se deberán construir bermas.  
Para evitar la afección sobre los cauces de agua, se construirán pasos provisionales sobre ríos y barrancos en caso de ser necesarios. Para los vertidos asimilables a domésticos se les dará traslado a depuradora por gestor autorizado o se tratarán en las instalaciones de depuración de las obras. Para evitar que los agentes contaminantes lleguen a la red de drenaje, se localizarán las instalaciones auxiliares a más de 20 metros de los cursos de agua superficiales y estas dispondrán de un sistema de recogida de aguas. Las aguas asimilables a domésticas se les dará el tratamiento anterior y las aguas con algún componente químico se almacenará en depósitos estancos y serán retiradas para su traslado a una estación depuradora que complete el tratamiento correcto. Se deberá instalar una barrera antiturbidez flotante en los diferentes cruces de cauces (condicionante 1.4 de esta resolución).  
Como medidas de protección para la vegetación se solicitarán las autorizaciones de ocupación de monte de utilidad pública y las autorizaciones para la realización de talas y desbroces en suelo forestal. Los trabajos cumplirán con lo establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales. Se marcarán los ejemplares vegetales singulares y las formaciones vegetales raras o escasas. Se aportará junto al informe previo al inicio de las obras del PVA el plano en el que se detallen estos ejemplares.  
Para evitar molestias en la fauna, se considera en el estudio de impacto ambiental recomendable, previo al inicio de las obras, la realización de una batida faunística para inventariar las especies, conocer las zonas de nidificación, reproducción... En este sentido, previo al inicio del proyecto, se deberá realizar un rastreo de las especies, tal y como se aconseja en los informes de la Dirección General de Medio Natural: el cangrejo de río (Austropotamobius pallipes), el insecto apolo o gota de sangre (Parnassius apollo), el alimoche común (Neophron percnopterus), el águila culebrera (Circaetus gallicus), el águila real (Aquila chrysaetos), el aguililla calzada (Hieraaetus pennatus), el águila perdicera (Hieraaetus fasciatus), el halcón peregrino (Falco peregrinus), el alcaraván común (Burhinus oedicnemus), el búho real (Bubo bubo), el chotacabras europeo (Caprimulgus europaeus), el martín pescador (Alcedo atthis), la calandria común (Melanocorypha calandra), la terrera común (Calandrella brachydactyla), la cogujada montesina (Galerida theklae), la alondra totovía (Lullula arborea), la bisbita campestre (Anthus campestris), la collalba negra (Oenanthe leucura), la curruca rabilarga (Sylvia undata) y la chova piquirrija (Pyrrhocoraz phyrrocorax) (condicionante 1.5 de esta resolución). Los resultados de dicho rastreo deberán presentarse antes del informe previo al acta de replanteo del PVA. Atendiendo a su resultado el órgano ambiental, podrá exigir medidas protectoras o correctoras adicionales a las contenidas en el estudio de impacto ambiental y en esta declaración. El estudio establece que las tareas más molestas se realicen fuera de los períodos de cría y nidificación, esto es, fuera del período entre marzo y junio.  
Para proteger los impactos sobre el patrimonio cultural, se deberán seguir las medidas arquitectónicas, arqueológicas, etnológicas y paleontológicas que se detallan en la memoria de impacto patrimonial y la adenda a la misma. Asimismo se deberá de realizar el seguimiento arqueológico y paleantológico durante la ejecución de las obras (condicionante 1.6 de esta resolución).  
Para reducir la contaminación atmosférica se han previsto las medidas protectoras más frecuentes como son el riego cuando el trazado se sitúe a menos de 250 metros de suelo urbanos, la disposición de toldos ajustados en los camiones que eviten la pérdida del material, la limpieza de los lechos de polvo y las revisiones periódicas y actuaciones de mantenimiento.  
Para reducir los niveles de ruido, durante la fase de ejecución de las obras se exigirán unas características determinadas a la maquinaria, su mantenimiento adecuado y una planificación adecuada de las obras.  
Está prevista la gestión de los residuos que se generen en la obra.  
Durante la fase de explotación, en lo que se refiere al impacto paisajístico se propone:  
- La descompactación del terreno afectado por las instalaciones auxiliares y maquinaria mediante el laboreo y la mezcla con enmiendas orgánicas, fertilizantes y tratamientos específicos.  
- El reperfilado de la superficie topográfica de los accesos a la traza, los taludes, las instalaciones auxiliares y los vertederos, préstamos o escombreras.  
- El extendido de tierra vegetal, previamente decapada y almacenada.  
- La hidrosiembra por medios mecánicos en los taludes generados en las obras.  
- Plantaciones en las glorietas, taludes de la variante de La Yesa, accesos a los pasos de fauna y el área recreativa junto al parque de la Rambla.  
Se deberá tratar las zonas de antiguo trazado que quedarán en desuso mediante la eliminación del firme, la descompactación de la superficie, el empleo de tierra vegetal y la revegetación con especies autóctonas (condicionante 1.7 de esta resolución).  
Las especies que se utilizan en las glorietas son olivo (Olea europaea), romero (Rosmarinus officinalis), tomillo (Thymus vulgaris), abrótano (Santolina chamaecyparissus), enebro rojo (Juniperus phoenicea), enebro de miera (Juniperus oxycedrus), algarrobo (Ceratonia siliqua).  
En el área recreativa junto al parque de la rambla se plantarán álamos (Populus alba), romero (Rosmarinus officinalis) y abrótano (Santolina chamaecyparissus).  
Se aporta un estudio acústico que arroja niveles acústicos compatibles con los niveles sonoros establecidos en el anexo II de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica, por lo que no es necesario aplicar medidas correctoras o protectoras. No obstante, se proponen mediciones al mes y al año de la puesta en servicio de la infraestructura para asegurar que los objetivos de calidad se cumplen.  
Para la reposición de la Vereda de los Planos y Vereda de Alpuente se consideran adecuados el solapamiento y los diversos cruces al mismo nivel con la calzada, dado la clasificación excesiva de las mismas, el deslinde preceptivo que está pendiente, la escasa necesidad agropecuaria, lo abrupto del terreno y la actual satisfacción de los usos compatibles. No obstante, se tramitará la correspondiente autorización de ocupación temporal de la vía pecuaria durante la ejecución de las obras (condicionante 1.8 de esta resolución). Asimismo, se deberán señalizar correctamente, tal y como se adjunta a la presente resolución en el informe denominado «Señalización de las vías pecuarias» (condicionante 1.9 de esta resolución).  
Para mitigar el efecto barrera, está prevista la construcción y el acondicionamiento de las obras de drenaje transversal. Aunque las prescripciones técnicas para el diseño de pasos fauna y vallados perimetrales del Ministerio de Medio Ambiente recomiendan que los pasos para pequeños vertebrados sean marcos de dimensiones mínimas de 2x2, en algunos puntos se tiene previsto adaptar como pasos de fauna marcos de dimensiones inferiores, debido a la necesidad de mantener la cota actual de la carretera. Los accesos a las obras de paso tendrán una pendiente suave para que los animales puedan acceder fácilmente. Se tiene previsto realizar una plantación de albaida (Anthyllis cytisoides) y lastón (Brachypodium retusum) en una banda de 5 m de longitud por un metro de ancho a ambos lados del paso. Se tiene además previsto el vallado perimetral del acceso a todos los pasos de fauna.  
La valoración económica de las medidas aparece recogida en el estudio de impacto ambiental y en el presupuesto completo de ejecución de la obra. No obstante, se deberá adecuar su contenido al de esta resolución (condicionante 3 de esta resolución).  
3. Programa de vigilancia ambiental  
El estudio de impacto ambiental establece la existencia de un programa de vigilancia ambiental que pretende llevar a cabo un control durante la fase de construcción y durante la fase de explotación. Como mínimo el PVA se desarrollará durante la fase de garantía y una anualidad posterior (condicionante 2.1 de esta resolución).  
Respecto del contenido del PVA en la fase de construcción, se considera adecuado aunque se debe completar con información sobre las medidas de protección de las aguas superficiales, aportando información sobre la utilidad y retención que las barreras antiturbidez proporcionan, así como del control de la calidad de las aguas superficiales (condicionante 2.2 de esta resolución).  
Respecto del contenido del PVA en la fase de explotación, se considera adecuado aunque se debe completar con información sobre la calidad acústica (aportando las mediciones de niveles sonoros que se realizarán al mes en el período diurno y año tras la puesta en funcionamiento de la carretera) y el resultado del funcionamiento de los pasos de fauna (condicionante 2.3 de esta resolución).  
Establece la participación de agentes de la gestión ambiental, en particular, fija que la aplicación del programa de vigilancia ambiental cuente con un técnico ambiental que se responsabilice del cumplimiento de las medidas definidas durante la ejecución de las obras. Durante la fase explotación el PVA se llevará a cabo por el órgano sustantivo (condicionante 2.4 de esta resolución).  
Respecto de la gestión de información al órgano ambiental, se indica que con anterioridad al inicio de la ejecución de las obras, se remitirá el plan de obras detallado y se comunicará el inicio y fin de las mismas. Durante la ejecución de las obras el técnico ambiental redactará informes periódicos acerca del desarrollo de las obras. Dichos informes serán enviados al órgano ambiental: antes de la formalización del acta de replanteo, durante la ejecución de las obras, antes de la emisión del acta de recepción de las obras y tras la recepción de las obras. Se considera adecuada la periodicidad de dichos informes, aunque durante la ejecución de las obras se recomienda que tenga carácter semestral (condicionante 2.5 de esta resolución).  
El informe que se emita antes de la formalización del acta de replanteo (condicionante 2.6 de esta resolución) deberá hacer especial incidencia en los siguientes aspectos:  
- Plano de zonificación del territorio, en el que se diferencien zonas excluidas y admisibles para este tipo de instalaciones auxiliares.  
- El listado de los taludes que superan los 5 metros y en los que se deberán construir bermas.  
- Los ejemplares vegetales singulares y las formaciones vegetales raras o escasas.  
- Los resultados del rastreo de las especies indicadas en el condicionante 1.5 de esta resolución.  
Asimismo el PVA contempla la emisión de informes especiales cuando se presenten circunstancias o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales no previstos o excepcionales, así como situaciones de riesgo. Asimismo se dará traslado de estos últimos informes (condicionante 2.8 de esta resolución). En caso de que se produzcan hallazgos de bienes patrimoniales, se comunicará al órgano ambiental y a la Dirección General de Cultura.  
Durante la fase de explotación, el PVA establece que se emitirá un informe especial cuando se presenten circunstancias o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo. Además, se considera necesario aportar con carácter ordinario y periodicidad anual, un informe en el que se reporte información sobre el contenido del PVA detallado en epígrafes anteriores (básicamente funcionamiento de los pasos de fauna, los resultados de la integración paisajística y las mediciones acústicas) (condicionante 2.7 de esta resolución). Tanto los informes ordinarios (condicionante 2.7 de esta resolución) como los excepcionales serán remitidos al órgano ambiental (condicionante 2.8 de esta resolución).  
Se deberá adaptar el presupuesto de modo que incluya la tercera fase del PVA y cumpla lo establecido en los condicionantes previos (condicionante 3 de esta resolución).  
El órgano ambiental podrá realizar actividades dirigidas al seguimiento de la ejecución de las obras y la explotación del proyecto, en el marco de la vigilancia y seguimiento ambiental, para verificar la eficacia de las medidas establecidas, la magnitud de los impactos y cualquier imprevisto o cambio en el proyecto que surja durante la ejecución y explotación de la vía. Los resultados de dicha actividad de seguimiento podrán plasmarse en un informe pertinente realizado al efecto.  
Consideraciones jurídicas:  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.a del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.  
4. El artículo 16 del Decreto 85/2013, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto básico de «Acondicionamiento de trazado en la carretera CV-345. Tramo: desde el acceso al cerro de la Nevera hasta Alpuente y variante de La Yesa» siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
1. El proyecto y la propuesta de medidas correctoras y protectoras deberá completarse con las siguientes medidas, detalladas en el cuerpo de esta DIA, que deberán ejecutarse en la fase correspondiente de la carretera (ejecución, garantía o funcionamiento):  
1.1. Se deberá establecer un plano de zonificación del territorio, en el que se diferencien zonas excluidas y admisibles para este tipo de instalaciones auxiliares.  
1.2. La altura de los montones en los que se apile la tierra vegetal no deberá exceder 1,5 m.  
1.3. Se construirán bermas intermedias cada 3 metros de altura en aquellos taludes que superen los 5 metros de desnivel. Estas bermas se construirán a contrapendiente, y tendrán una anchura mínima de 1,5 m. realizándose sobre ellas un aporte de tierra vegetal de al menos 15 cm de espesor, previo a la implantación de las especies.  
1.4. Se deberá instalar una barrera antiturbidez flotante en los diferentes cruces de cauces.  
1.5. Se deberá realizar un rastreo de las especies, tal y como se aconseja en los informes de la Dirección General de Medio Natural: el cangrejo de río (Austropotamobius pallipes), el insecto apolo o gota de sangre (Parnassius apollo), el alimoche común (Neophron percnopterus), el águila culebrera (Circaetus gallicus), el águila real (Aquila chrysaetos), el aguililla calzada (Hieraaetus pennatus), el águila perdicera (Hieraaetus fasciatus), el halcón peregrino (Falco peregrinus), el alcaraván común (Burhinus oedicnemus), el búho real (Bubo bubo), el chotacabras europeo (Caprimulgus europaeus), el martín pescador (Alcedo atthis), la calandria común (Melanocorypha calandra), la terrera común (Calandrella brachydactyla), la cogujada montesina (Galerida theklae), la alondra totovía (Lullula arborea), la bisbita campestre (Anthus campestris), la collalba negra (Oenanthe leucura), la curruca rabilarga (Sylvia undata) y la chova piquirrija (Pyrrhocoraz phyrrocorax).  
1.6. Para proteger los impactos sobre el patrimonio cultural, se deberán seguir las medidas arquitectónicas, arqueológicas, etnológicas y paleontológicas que se detallan en la memoria de impacto patrimonial y la adenda a la misma, así como realizar el seguimiento arqueológico y paleontológico durante la ejecución de las obras.  
1.7. Se deberá tratar las zonas de antiguo trazado que quedarán en desuso mediante la eliminación del firme, la descompactación de la superficie, el empleo de tierra vegetal y la revegetación con especies autóctonas.  
1.8. Se tramitará la correspondiente autorización de ocupación temporal de la vía pecuaria durante la ejecución de las obras.  
1.9. Se deberán señalizar correctamente las vías pecuarias.  
2. El PVA añadirá las siguientes observaciones:  
2.1. La fase del PVA durante la explotación de las obras se extenderá como mínimo durante la fase de garantía y una anualidad posterior.  
2.2. El contenido del PVA durante la fase de construcción se debe completar con información sobre las medidas de protección de las aguas superficiales, aportando información sobre la utilidad y retención que las barreras antiturbidez proporcionan, así como del control de la calidad de las aguas superficiales.  
2.3. El contenido del PVA durante la fase de explotación se debe completar con información sobre la calidad acústica (aportando las mediciones de niveles sonoros que se realizarán al mes en el período diurno y año tras la puesta en funcionamiento de la carretera) y el resultado del funcionamiento de los pasos de fauna.  
2.4. Durante la fase explotación el PVA se llevará a cabo por el órgano sustantivo.  
2.5. Durante la fase de construcción del PVA se deberán redactar y remitir al órgano ambiental, con frecuencia semestral, los informes de carácter ordinario.  
2.6. El informe que se emita antes de la formalización del acta de replanteo (dentro de la fase de construcción) deberá hacer especial incidencia en los siguientes aspectos:  
- Plano de zonificación del territorio, en el que se diferencien zonas excluidas y admisibles para este tipo de instalaciones auxiliares.  
- El listado de los taludes que superan los 5 metros y en los que se deberán construir bermas.  
- Los ejemplares vegetales singulares y las formaciones vegetales raras o escasas.  
- Los resultados del rastreo de las especies.  
2.7. Durante la fase de explotación del PVA se deberán redactar y remitir al órgano ambiental, con frecuencia anual, los informes de carácter ordinario, que incidirán sobre el funcionamiento de los pasos de fauna, los resultados de la integración paisajística y las mediciones acústicas.  
2.8. En caso de que se redacten informes especiales durante la fase de construcción y explotación del PVA se les dará traslado al órgano ambiental.  
3. El proyecto y el estudio de impacto ambiental incluirán en su presupuesto todas las medidas correctoras y/o protectoras contempladas en el estudio de impacto ambiental y en la presente DIA, así como su PVA y las modificaciones en él introducidas.  
4. Cualquier cambio del proyecto que tenga lugar tras la emisión de esta DIA (ya sea previa al inicio de las obras, ya sea durante su ejecución o durante su explotación) y pueda suponer una modificación sustancial desde el punto de vista de las afecciones ambientales, deberá ser comunicada al órgano ambiental, que determinará si procede la evaluación de sus efectos en el medio ambiente y el establecimiento, en su caso, de medidas correctoras y/o protectoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
Valencia, 29 de diciembre de 2014.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 104-2014-AIA.  
Título: Explotación porcina de cebo.  
Promotor: Cárnicas Pons, SCP.  
Órgano sustantivo: Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación. (Exp. 019/14 IPPC).  
Localización: partida de El Campillo. Polígono 35, parcelas 51,53,124 y 128. Cheste (Valencia).  
Descripción del proyecto  
El objeto del expediente es proceder a la obtención de la autorización ambiental integrada de una explotación porcina ubicada en la partida del Campillo. Actualmente la explotación cuenta con 2296 plazas y pretende ampliar en 1133 su capacidad productiva con un número total de plazas de 3469.  
La actividad productiva se basa en la cría intensiva de cerdos de engorde para aprovechamiento de su canal. Los animales provendrán de una empresa integradora productora de lechones con un peso vivo de entre 18 y 20 kg. Los animales permanecerán en la explotación hasta alcanzar un peso aproximado de 100 kg.  
El sistema de manejo de los animales es el denominado «todo dentro-todo fuera», en el que todos entran a la vez y todos salen a la vez (o en rangos muy cortos de tiempo). Todos los animales proceden del mismo origen, son de edad similar y se sacan de la granja en un periodo de tiempo corto.  
El suministro de agua potable se realiza a través del municipio estimándose un consumo de 788,2 m³.  
Para el engorde del ganado se dispone de dos naves de 81,2 x 13m y dos casetas de 81,2x 5,2m.  
Todas ellas disponen de slats de 2 metros de anchura para la recogida de purines y fosa interior de hormigón donde se vierten los purines de 0,8 metros de profundidad. La capacidad de almacenamiento total es de 708,6 m³.  
Los purines que se acumulan en la fosa se conducen mediante tubería a la balsa de almacenamiento de purines de dimensiones irregulares con una capacidad para 1482,6 m³. Así pues, la capacidad total de almacenamiento de purines en la explotación es de 2191,2 m³.  
Se dispone de una superficie de dimensiones aproximadas 40 x 28,5 metros destinada a era de secado, con solera de hormigón en masa de 15 cm de espesor y taludes de 1 metro de altura y 45º de pendiente igualmente recubiertos de hormigón en masa, con el objeto de asegurar su impermeabilidad.  
Esta era de secado permite aplicar un sistema de gestión de purines alternativo a su aplicación directa en campo. Para ello se bombea parte del purín a la era de secado y se deja evaporar la fracción líquida quedando una fracción sólida de fácil manejo que es extraída en camión tras su carga con tractor pala. Esta fracción sólida puede ser aplicada en campo, vendida a agricultores de la zona o retirada por gestor autorizado para su posterior compostaje y venta.  
Para la gestión de los purines se realiza aplicación en campo de los mismos, como abono orgánico, siguiendo en todo momento las indicaciones del código de buenas prácticas agrarias establecido por la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
Atendiendo al Real Decreto 324/2000, se estima un volumen de purín generado de 7458,3 metros cúbicos de los cuales 1998,89 metros cúbicos pasan a la balsa de secado.  
Según cálculos realizados se requieren 93,58 Has para gestionar el purín producido en parcelas agrícolas.  
La gestión de los cadáveres se realiza por empresa autorizada disponiéndose de un contenedor para su almacenamiento temporal.  
Tramitación administrativa  
El 25 de febrero de 2014 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental consulta sobre suficiencia de documentación procedente del Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación en relación a la tramitación de la autorización ambiental integrada para explotación porcina de cebo en Cheste.  
El 29 de agosto de 2014 el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación solicita la preceptiva declaración de impacto ambiental.  
El 12 de diciembre de 2014 el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación remite certificados acreditativos de la realización del trámite de información pública.  
La información pública se realizó mediante publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el 20 de junio de 2014 por un periodo de 30 días hábiles y mediante inserción en el tablón de anuncios del Ayuntamiento de Cheste y notificación a los vecinos colindantes.  
Durante el periodo de información pública no se produjeron alegaciones.  
Afecciones legales y ambientales. Informe sectoriales:  
- La explotación porcina se ubica en suelo protegido agrícola.  
- Limita con el Barranco Grande por lo que parte de la explotación se ubica en zona de policía de cauce.  
Al respecto, la documentación técnica del expediente contiene los siguientes informes:  
Autorización de 11 de setiembre de 2013, de la comisaría de aguas para construcción de balsa para almacenaje de estiércol de porcino en la parcela 51 del polígono 35 del término municipal de Cheste (Valencia), zona de policía del Barranco Grande.  
En dicha autorización se indica:  
?Dado el elevado riesgo de contaminante de los residuos generados deberán tenerse en cuenta lo siguiente:  
La balsa de acumulación de estiércoles deberá estar cercada, impermeabilizada artificialmente y techada, de forma que se evite el riesgo de filtración y contaminación de las aguas superficiales y subterráneas, asegurando que se impidan pérdidas por rebosamiento o por inestabilidad geotécnica con el tamaño preciso para poder almacenar la producción de al menos tres meses que permita la gestión adecuada de los mismos.  
Las instalaciones donde se almacenará el estiércol dispondrán de los medios de protección necesarios para evitar que las aguas pluviales caídas sobre la misma sean vertidas al terreno o cualquier otro elemento de dominio público hidráulico.  
Está terminantemente prohibido efectuar vertido directo o indirecto de aguas y de productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico, incluyendo las aguas pluviales que hayan podido entrar en contacto con el estiércol.  
Informe de 7 de abril de 2014 de la Confederación Hidrográfica del Júcar al amparo de lo dispuesto en la Ley de Prevención y Control Integrado de la Contaminación:  
En cuanto a las aguas residuales domésticas [?] deberá optar por una de las siguientes opciones para su gestión: Conexión con red de alcantarillado [...] almacenamiento en depósito estanco e impermeable para su posterior retirada por gestor autorizado o gestión de estas y del resto de residuos generados según lo establecido en las disposiciones legales vigentes.  
[?] Según lo establecido en el Real Decreto 261/1996, sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por fuentes agrarias, las instalaciones ganaderas deben contar con estercoleros o fosas de purines estancas e impermeables con capacidad suficiente para almacenar y estabilizar las deyecciones antes de su aprovechamiento posterior, por lo que la falta de impermeabilidad y estanqueidad de las balsas o depósitos de almacenamiento de los estiércoles y purines así como su incorrecta aplicación agronómica, cuando esta sea la forma de eliminación de los mismos, podrá dar lugar a la incoación de expediente sancionador por infracción tipificada en la letra f del artículo 116.3 del Real Decreto Ley 1/2001 por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas [...]  
- La explotación se ubica en el ámbito del plan de ordenación de los recursos naturales (PORN) de la cuenca hidrográfica de l'Albufera aprobado por Decreto 96/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano.  
Al respecto el Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos en fecha de 21 de noviembre de 2014 emitió informe indicando que la actividad es compatible con el PORN de acuerdo con la modificación del artículo 33 de la Ley 11/1994, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana debiendo la actividad, de acuerdo con dicho artículo, regirse por la normativa sectorial y urbanística y medioambiental que le sea de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
La explotación se ubica en un entorno agrícola situándose a unos 1600 metros del casco urbano de Cheste.  
El aspecto más relevante del medio ambiente es la ubicación de la actividad en la zona de policía del Barranco Grande que, junto con el barranco de la cueva Morica forman parte del barranco de Chiva o del Poyo, que a su vez forman parte de la cuenca de la Albufera de Valencia.  
En la zona donde se ubica la granja, según la cartografía disponible de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, no se ha detectado riesgo de inundación.  
En cuanto a los aspectos relacionados con la contaminación del agua por nitratos, el municipio de Cheste está considerado como zona vulnerable a la contaminación por nitratos según Real Decreto 26/1996, de 16 de febrero sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
En cuanto a otros valores ambientales cabe citar que la parcela donde se ubica la explotación está considerada como forestal según PATFOR (Plan de Acción Territorial Forestal) si bien evidentemente la cartografía está sujeta a interpretación y por ello se considera está calificación como errónea. El Barranco Grande está considerado como zona forestal según PATFOR.  
Al sur de la explotación, en la margen izquierda del barranco, circula la vía pecuaria Vereda Real de Gestalgar a Godelleta de 20 metros de anchura sobre la que a priori no existe afección.  
No se han localizado especies ni hábitats que puedan resultar afectadas por la explotación.  
En relación con los impactos ambientales esperados, el estudio de impacto ambiental indica:  
- Atmósfera: la presencia de animales y su manejo implican la emisión de gases tales como CO2, CH4, N2O, N2, NH3, H2S que contribuyen al calentamiento global y a la disminución de la capa de ozono y algunos son responsables de malos olores.  
La ubicación de la granja y el estudio de los vientos dominantes de la zona indican que no son esperables malos olores en el entorno del núcleo de Cheste.  
- Suelo: la ocupación de la propia actividad genera un cambio de uso del suelo.  
- Recursos hídricos e hidrología: se producirá un consumo de recursos hídricos y puede producirse contaminación de las aguas superficiales y subterráneas por filtraciones de la propia actividad y por la gestión de los purines producidos en la granja.  
- Sobre el paisaje se produce una alteración de su calidad si bien una vez analizado se considera que su calidad es baja.  
- Población: pueden producirse molestias por olores derivados de la actividad y del tránsito de camiones en el trasiego de los propios animales como de estiércol o purín producido en la explotación.  
- Patrimonio: no se han encontrado elementos del patrimonio cultural susceptibles de ser afectados por la actividad si bien el estudio de impacto ambiental indica que se incluirá el informe al que se refiere el artículo 11 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Establecimiento de medidas protectoras y correctoras  
Las medidas preventivas se centran en la gestión del purín. A tales efectos tanto los fosos donde se almacena el purín como la balsa de almacenamiento por sus características constructivas no es previsible que puedan ser causantes de filtraciones.  
Tanto el purín contenido en foso y balsa como el estiércol procedente de la era de secado se utilizarán como abono agrícola aportando para ello 93,58 Has de superficie que se gestionarán de acuerdo con el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias (CVBPA).  
Programa de vigilancia ambiental  
El programa de vigilancia ambiental se basará en el control de olores, y en el control de los recursos hídricos.  
En el caso de que las medidas de control propuestas resulten insuficientes para garantizar la calidad ambiental del entorno, se procederá a la revisión de objetivos principales.  
Consideraciones del órgano ambiental  
En primer lugar debe indicarse que, atendiendo a las ortofotos históricas de las bases de datos cartográficas de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente aunque la explotación sea anterior a la Ley de impacto ambiental, la ampliación propuesta está sujeta al procedimiento de evaluación de impacto ambiental al superar por si sola los umbrales del anexo I 1.h del Decreto 162/1990 por el que se aprobó el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental de la Comunitat Valenciana debiendo considerarse la totalidad de efectos ambientales de la misma.  
En relación con la ubicación: según el informe sectorial emitido la explotación es compatible con el PORN de l'Albufera no habiéndose detectado ninguna otra figura de protección ambiental que pueda resultar afectada directa o indirectamente por la actividad.  
No obstante debe considerarse el Barranco Grande como un elemento de interés por formar parte de la cuenca vertiente de la Albufera y que puede recibir impactos de la actividad debido a la ubicación de la balsa de estiércoles en la zona de la parcela más próxima a este. Esta ubicación no resulta la más idónea por el riesgo de contaminación que supone por lo que en la presente declaración de impacto ambiental se harán propuestas al respecto.   
Debido a que la explotación se ubica en el mismo lugar desde hace más de 25 años, debe considerarse el factor de obsolescencia de las instalaciones siendo necesaria su revisión así como del conjunto de estructuras de manera que se consiga el mayor respeto ambiental.  
De acuerdo con lo expresado por el órgano de cuenca, deberá revisarse el destino de las aguas pluviales y adaptar las estructuras para que no entren en contacto con el purín ni otras sustancias contaminantes.  
  
Respecto a la era de secado, los procesos de secado del purín pueden implicar un riesgo ambiental (emisión de nitrógeno amoniacal a la atmósfera) y otros compuestos volátiles si no se realizan en las debidas condiciones. En todo caso, será el órgano sustantivo (teniendo en cuenta las posibles emisiones a la atmósfera y las MTDs) el que deberá pronunciarse sobre si esta práctica constituye una buena práctica ambiental.  
En cuanto al cálculo de la capacidad de almacenaje del purín y su utilización en parcelas agrícolas deberá tenerse en cuenta que la explotación se ubica en zona vulnerable a la contaminación de aguas por nitratos y gran parte de la utilización de los purines se realizará asimismo en zona vulnerable. Por lo tanto habrá que atender al Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas en el que se indica:  
[?] En las zonas vulnerables, la cantidad máxima de estiércoles aplicada en dicha superficie, procedente o no del porcino, y su contenido en nitrógeno, calculado conforme al anexo I, se ajustará a lo establecido en el Real Decreto 261/1996, debiendo presentar un plan de gestión y producción de estiércoles, de acuerdo con el anexo II y con los programas de actuación elaborados por las Comunidades Autónomas.  
En cuanto a los programas de actuación elaborados por la Comunidad Valenciana cabe referirse a la Orden de 12 de diciembre de 2008, de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se establece el programa de actuación sobre zonas vulnerables designadas en la Comunitat Valenciana y a la Orden 7/2010, de 10 de febrero, de la Consellería de Agricultura Pesca y Alimentación por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias (CVBPA).  
Por lo tanto deberá elaborarse y presentarse un plan de producción y gestión de estiércoles. Con independencia de los contenidos establecidos en la legislación vigente, este plan se ampliará de acuerdo con lo que se indica a continuación.  
El plan se realizará teniendo en cuenta:  
a) En el cálculo de la capacidad de almacenamiento deberá tenerse en cuenta que el Real Decreto 324/2000 así como el CVBPA se refieren a capacidades de almacenamiento mínimas que deberán ampliarse según las circunstancias particulares de cada explotación.  
Estas circunstancias particulares pueden deberse a lo siguiente:  
- Que la periodicidad y época en la que se realice el vaciado de la explotación y limpieza de los fosos de purines no siempre coincidirá con la época en la que, según el CVBPA, puede efectuarse el abonado.  
- Que el ciclo productivo de los cultivos y sus épocas normales de abonado no siempre coinciden con los tres meses de mínimo almacenaje.  
- Clases de cultivo y dosis de fertilizante orgánico según cultivo.  
b) En la selección de la superficie agrícola, además de lo exigido en el artículo 5.B.1.2.º, atendiendo al CVBPA no se admitirán parcelas o recintos:  
- Situados a distancias menores de 50 metros de corrientes naturales de agua (ríos, barrancos, ramblas...), conducciones y depósitos de agua potable.  
- Situadas a menos de 200 metros de manantiales de agua potable.  
En estos casos podrá admitirse parte de la parcela siempre que se guarden las distancias indicadas.  
- Que no se exploten agrícolamente. Es decir, que figuren en SIGPAC como pastos (PS, PR o PA), IM (improductivos) o CA (caminos). Es decir, no se admitirán terrenos naturales, seminaturales o incultos o que sean suelo forestal según PATFOR.  
- Parcelas de cultivos leñosos con una pendiente media superior al 15 % o de cultivos herbáceos con una pendiente media superior al 10 %. En el caso de que se apliquen técnica específicas contra la erosión (abancalado, terrazas o laboreo perpendicular a la línea de máxima pendiente) o en el caso de que se entierren los purines se considerará válida dicha superficie.  
En este sentido y realizado un muestreo de las parcelas aportadas se ha detectado lo siguiente:  
- Parcelas no aptas por ser forestales, no albergar cultivo o pertenecer a los propios terrenos de la granja o estar a menos de 50 metros de cursos de agua:  
Cheste. Polígono 1, parcelas 135 (no aplicar en la parte forestal), 136 (no aplicar en la parte forestal), 488.  
Polígono 36, parcelas 51, 124, 196.  
Polígono 36, parcelas 537, 619, 620, 621, 703.  
Chiva. Polígono 3, parcela 61, parcela 79\*, 549.  
Polígono 11, parcelas 264\*.  
Polígono 17, parcela 278 \*.  
Polígono 35, parcela 514 \*.  
Godelleta. Polígono 10, parcela 223\*.  
Polígono 12, parcela 16 \*.  
Polígono 19, parcela 240 \*.  
Polígono 501, parcela 107 \*.  
Ribarroja. Polígono 64, parcelas 119 y 120.  
Torrente. Polígono 28, parcela 10, 35 y 40 \*.  
\* Parcelas en las que podrá aplicarse el abonado orgánico siempre que se respete una distancia de 50 metros al curso de agua cercano.  
En cuanto a los aspectos legales, la actividad deberá contar al menos con informe de la consellería competente en agricultura por ubicarse en suelo de protección agrícola, certificado de compatibilidad urbanística e informe de la empresa o entidad suministradora de agua en el que consten los caudales proporcionados y la justificación de que es factible su suministro.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento. Anexo I.1.h del Decreto 162/1990.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 15 del Decreto 85/2013, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Aspectos legales: con anterioridad a la autorización sustantiva del proyecto deberán haberse recabado los informes que se indican en el último párrafo de las consideraciones ambientales de la presente declaración de impacto ambiental remitiéndose una copia al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.  
2. Capacidad de almacenamiento de purín/estiércol: La explotación adaptará su capacidad de almacenamiento de purines a lo que resulte del plan de gestión de purines.  
A tales efectos y siendo previsible la necesidad de aumento de la capacidad de almacenamiento, la balsa o balsas que deban construirse se ubicarán preferentemente fuera de zona de policía de cauce o en el punto más alejado posible del «Barranco Grande» atendiendo además al respeto de las características constructivas que se indican en el CVBPA y en el Real Decreto 324/2000 así como el respeto de las distancias establecidas en el artículo 5.B.3.º de dicho real decreto.  
3. Se realizará el plan de gestión de purines teniendo en cuenta lo expuesto en el apartado de consideraciones del órgano ambiental.  
04. Adaptación de los elementos constructivos de la explotación:  
4.1) La balsa de acumulación de purines se adaptará a las características constructivas exigidas en la legislación vigente y a las indicadas en la autorización del organismo de cuenca.  
No obstante y dada que la ubicación de la balsa puede generar riesgos en un barranco tributario de la cuenca de l- Albufera, el promotor deberá realizar propuestas de ubicación respecto al cambio de ubicación de la balsa y temporales respecto al tiempo previsto para realizar este cambio.  
4.2) Siempre que el órgano sustantivo considere que el sistema de gestión de purines mediante su secado en eras es una adecuada técnica disponible, esta estructura deberá adaptarse techándose para que no puedan haber reboses con el agua de lluvia y habilitarse las medidas necesarias para que el agua de lluvia no entre en contacto con los desechos orgánicos evitando que ningún lixiviado pueda salir fuera de la misma o se produzca desbordamiento por lluvias.  
4.3) Además del cumplimiento de lo expuesto en los informes emitidos por la Confederación Hidrográfica del Júcar, se garantizará mediante la habilitación de las medidas correctoras oportunas que las aguas pluviales no entren en contacto con materiales que puedan contaminarlas.  
5. El programa de vigilancia ambiental incorporará:  
- La vigilancia de la estanqueidad de las estructuras actualmente utilizadas para el almacenaje de purín o estiércol mediante revisión por técnico competente e informe favorable de este que se hará llegar tanto al órgano sustantivo como al órgano ambiental.  
En el caso de construcción de nuevas balsas este informe se referirá a justificar la impermeabilidad de las mismas.  
- La vigilancia del adecuado uso del purín /estiércol en las parcelas en dosis y en época de aplicación.  
- La vigilancia de cualquier incidencia en época de lluvias:rebose de balsas, entrada de pluviales en zonas de acumulación de residuos,etc.  
  
Ante la aparición de cualquier incidente se habilitarán las medidas oportunas remitiéndose un resumen de la incidencia y de su solución al Servicio de evaluación de impacto ambiental.  
6. Se remitirá tanto al órgano sustantivo como al órgano ambiental el plan de gestión de purines, las propuestas en cuanto a las mejoras de la gestión de las aguas pluviales, las mejoras a realizar en la balsa de purines y era de secado así como la propuesta de ubicación de nueva/s balsa/s y el plazo en el que se construirán.  
7. Debido a la colindancia con terreno forestal se tendrá en cuenta el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno, sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos se estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 30 de diciembre de 2014.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 119/2014-AIA.  
Título: Planta de tratamiento de residuos voluminosos y RCDs procedentes de la red de ecoparques y de residuos municipales.  
Promotor: Reciclados Ribera del Xúquer, SL (adjudicatario del Consorci Ribera i Valldigna).  
Órgano Sustantivo: Dirección General de Calidad Ambiental (67/12 IPPC -Instalación 2).  
Localización: Guadassuar (Valencia).  
Descripción del proyecto  
El plan zonal 5, área de gestión V4, tiene como ámbito territorial las comarcas de la Ribera Alta del Xúquer, Ribera Baixa del Xúquer y la subcomarca de la Valldigna, de acuerdo con el vigente Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana, aprobado mediante Decreto 81/2013, de 21 de junio. Anteriormente (PIR 1997), este ámbito se denominaba Plan Zonal X, XI y XII (aprobado mediante Orden de 29.10.2004), área de gestión 1. Para desarrollar los objetivos del plan zonal, en su día se constituyó el Consorci Ribera i Valldigna. En el plan zonal se planificaban las instalaciones de gestión de residuos urbanos (en adelante, RU) necesarias, estableciendo que la planta de tratamiento ya existente en Guadassuar debía formar parte de las instalaciones con las que dar respuesta a las necesidades de tratamiento de los RU, conjuntamente con las siguientes instalaciones:  
- Red de ecoparques, asumiendo los ecoparques existentes y construyendo nuevos.  
- Centro de tratamiento de residuos voluminosos y RCD procedentes de la red de ecoparques.  
- Instalación de eliminación mediante depósito controlado para la eliminación de los rechazos no valorizables procedentes del resto de instalaciones del plan zonal.  
Está en trámite la autorización ambiental integrada (en adelante, AAI) de la instalación de tratamiento de materia orgánica existente en Guadassuar (instalación 1, expediente 14/2012 IPPC), la cual se reformará una vez finalice la concesión de explotación vigente (en 2016). En el seno de dicho procedimiento, se ha emitido informe previo en materia de evaluación ambiental (expediente 197/2012-CON).  
Se tramita también la AAI del centro de tratamiento de residuos voluminosos, RCDs y rechazo de la instalación 1 (instalación 2) y la ejecución del depósito de rechazo (instalación 3), ambas con referencia de expediente 67/2012 IPPC, situadas en Guadassuar. Este proyecto está promovido por Reciclados Ribera del Xúquer, SL, adjudicatario del concurso convocado por el consorcio para la construcción y explotación de estas instalaciones de gestión de RU.  
Para dicho trámite de AAI es competente la Dirección General de Calidad Ambiental. La AAI integra las diversas autorizaciones sectoriales necesarias para el funcionamiento de la instalación (en materia de residuos, emisiones a la atmósfera, vertidos, etc.).  
Debido a los diferentes trámites sectoriales y plazos que la autorización de cada instalación requiere, se ha propuesto la autorización individual de cada una de ellas, razón por la cual este expediente de evaluación ambiental tiene como único objeto la instalación de tratamiento de residuos voluminosos y RCD procedentes de la red de ecoparques y rechazos de la instalación 1, sin perjuicio de la evaluación ambiental que corresponda para el resto de instalaciones. En particular, la evaluación ambiental del depósito de rechazo se tramita con referencia 124/2013-AIA.  
La instalación se ubicará en un emplazamiento colindante con la planta de gestión de RU existente en Guadassuar, en la cual se realizan en la actualidad operaciones de pretratamiento, tratamiento biológico de la materia orgánica y triaje de materias reciclables. De este modo, la fracción resto generada en la planta citada (que supera el 44 % en peso de los RU recibidos) pasará a la nueva instalación proyectada, en la cual se realizarán las labores de valorización de la misma para recuperación de materiales y expedición del rechazo para su eliminación en vertedero controlado. De esta forma se persigue alcanzar los objetivos establecidos en el plan zonal de recuperación de materiales reciclables (9 %) y de máximo de generación de rechazos, medidos en peso sobre la cantidad de RU recibidos en la planta. Asimismo, en la instalación en proyecto se tratarán residuos voluminosos y residuos de construcción y demolición. La capacidad de tratamiento para la cual se ha dimensionado la planta es de: 2387 t/año de voluminosos, 40817 t/año de RCD y 93860 t/año de rechazo seco de la instalación 1.  
Con objeto de integrar los diferentes aspectos ambientales y técnicos que se han puesto de manifiesto durante la tramitación del proyecto de implantación de la instalación 2 y del proyecto de actualización y reforma de la instalación 1, se ha elaborado el plan de gestión del complejo de tratamiento de residuos urbanos de Guadassuar. Se inicia con un análisis de las oportunidades y carencias que ambas instalaciones presentan y los flujos estimados de residuos a gestionar en los próximos 20 años (horizonte 2035). A partir de esta información, se rediseña la distribución en planta de ambas instalaciones para optimizar el funcionamiento del complejo. Una vez finalice la ejecución de ambos proyectos, todas las tareas de admisión y tratamiento mecánico de los RU se realizarán en la instalación 2, mientras que el tratamiento biológico (compostaje) de la materia orgánica y el filtrado biológico de las corrientes gaseosas (biofiltro) se realizarán en la instalación 1. Para ello, se amplía la playa de descarga del edificio de tratamiento de la instalación 2 y se completan los equipos previstos en ella para permitir la recepción y tratamiento mecánico de residuos municipales. Estas modificaciones se detallan en el anteproyecto como instalación E para diferenciarlas de las cuestiones ya resueltas en el proyecto previo de la instalación 2, quedando todos los equipos integrados en el edificio de tratamiento, que no modifica su superficie aunque sí su distribución interna y orientación (antes el eje mayor del edificio se situaba en dirección este-oeste y finalmente se colocará en dirección norte-sur), para conectarse físicamente con la instalación 1. Así pues, se considera en esta resolución el proyecto definitivo de la instalación de tratamiento (instalación 2-E) y la actividad y procesos desarrollados en la misma.  
Las parcelas sobre las que se proyecta la instalación son las 13, 47, 48 y 49 del polígono 7, partida el Plà, del término municipal de Guadassuar, con acceso a través del camino azagador. Estas parcelas suman un total de 14728 m². De acuerdo con el plan general vigente, aprobado definitivamente por acuerdo de 17 de julio de 2013, de la Comisión Territorial de Urbanismo, la clasificación de estas es suelo no urbanizable común y su calificación es dotacional, red básica de infraestructuras (PIR). Junto al camino de la Font Roja, la planta cuenta con otro acceso desde el cual se conectará con la instalación 3.  
Este enclave, como se ha señalado, linda con la parcela donde se ubica la planta existente (instalación 1), cuya reforma está prevista. El depósito de eliminación (instalación 3) se proyecta a 1,4 km.  
Se prevé la construcción de tres edificios: uno de oficinas y control administrativo (156 m²), otro de vestuarios y control de pesaje (56 m²) y el tercero para el desarrollo del proceso de tratamiento (3308 m², organizados en tres naves). La instalación se ubicará sobre una única plataforma de hormigón ligeramente sobreelevada respecto de las parcelas colindantes y con sistema de pendientes y drenajes.  
Tras las naves se ha previsto un depósito de pluviales de 500 m³ para la retención de contaminantes, donde se recogen las primeras lluvias que arrastrarán la suciedad del pavimento. Estas aguas se llevarán a EDAR para su gestión, dejando un remanente máximo de 50 m³ para humectación de los residuos inertes que se trituran (prevención de la formación de polvo) y alimentación del lavarruedas. Las pluviales limpias se recogen y almacenan en una balsa para riego de jardines (en el caso de las cubiertas de las oficinas) o se conducen hacia una cuneta existente en el camino de La Font Roja (en el caso de las cubiertas de las naves de tratamiento). El suministro de agua potable se realiza mediante camiones cisterna que descargan en un depósito de 50 m³. Las aguas sanitarias se recogen en otro depósito de 30 m³ y se retiran mediante camión cisterna a EDAR. La alimentación eléctrica se realizará mediante el tendido de una línea subterránea de alta tensión, 20 kv, y 340 m de longitud, que discurrirá bajo el camino de La Font Roja, desde la línea existente L-14 Montortal de la ST Alcira, mediante una conversión aéreo/subterránea en el apoyo núm. 651030 hasta el CT de cliente a construir (potencia instalada en el CT de 1.000 kVA). Se dispondrá de un depósito para almacenamiento de gasóleo para equipos autónomos.  
Las operaciones de gestión que se desarrollarán en la planta, según el promotor, serán las siguientes:  
- Reciclado o recuperación de metales y de compuestos metálicos, R4.  
- Reciclado o recuperación de otras materias inorgánicas, R4.  
El órgano competente en materia de residuos señala que la operación de gestión realizada es la valorización R12 (intercambio de residuos para someterlos a cualquiera de las operaciones enumeradas entre R1 y R11).  
Los residuos gestionados serán los siguientes:  
a) 17 01 Residuos de la construcción y demolición: hormigón, ladrillos, tejas y materiales cerámicos.  
- 17 01 01 Hormigón.  
- 17 01 02 Ladrillos.  
- 17 01 03 Tejas y materiales cerámicos.  
- 17 01 07 Mezclas de hormigón, ladrillos, tejas y materiales cerámicos, distintas de las especificadas en el código 17 01 06.  
b) 19 12 Residuos de tratamiento mecánico de residuos (por ejemplo, clasificación, trituración, compactación, peletización) no especificados en otra categoría.  
- 19 12 12 Otros residuos (incluidas mezclas de materiales) procedentes del tratamiento mecánico de residuos, distintos de los especificados en el código 19 12 11.  
c) 20 02 Residuos municipales: residuos de parques y jardines (incluidos los residuos de cementerios).  
- 20 02 01 Residuos biodegradables.  
- 20 02 02 Tierra y piedras.  
- 20 02 03 Otros residuos no biodegradables.  
d) 20 03 Otros residuos municipales.  
- 20 03 03 Residuos de la limpieza viaria.  
- 20 03 07 Residuos voluminosos.  
- 20 03 99 Residuos municipales no especificados en otra categoría.  
  
El órgano competente en materia de residuos recomienda incluir en la autorización, al menos, los siguientes residuos actualmente gestionados en la instalación 1:  
- 20 03 01 Mezclas de residuos municipales.  
- 20 03 02 Residuos de mercados.  
En la planta, se recibirán en camiones los residuos voluminosos (fundamentalmente muebles y colchones), los RCD y los rechazos de la instalación 1, agrupados por tipos en contenedores normalizados u otros depósitos compatibles con los sistemas de almacenamiento y carga de las instalaciones 1 y 2. De igual forma se recibirán otros tipos de residuos compatibles con las posibilidades de tratamiento de la planta. Todo residuo admitido será pesado, identificado e inscrito en el registro disponible al efecto, donde constarán la cantidad, naturaleza, origen, destino y método de tratamiento.  
Los RCD se descargan en la playa de almacenamiento y tratamiento prevista para ello, situada en la explanada de operaciones que cuenta con una superficie de 1660 m². De forma manual, se realiza una preselección para separar los productos voluminosos o impropios como enseres domésticos o residuos no inertes. Si se separan voluminosos, se incorporan a la línea de tratamiento de voluminosos. Si se recogen recuperables, se prensan para su venta. El objetivo es que queden los áridos que se destinarán a trituración. Cuando se alcanza un volumen de áridos suficiente, se solicita el uso de una trituradora móvil que preste servicio in situ. Mediante una retroexcavadora, se introducirá el escombro en la trituradora para reducir su tamaño y obtener los pétreos y áridos aprovechables. La trituradora incorpora un separador férrico. Los no comercializables se enviarán a un centro de eliminación o recuperación de huecos.  
El resto de residuos se descarga en la playa de descarga (foso) situada en el interior del edificio de tratamiento. Mientras esté en funcionamiento la instalación 1, se descargarán los rechazos generados en la misma. En el momento en que se inicie la remodelación de la instalación 1, se descargarán directamente en la instalación 2-E los camiones de recogida de basura municipal (residuos municipales mezclados). Los muelles de descarga de camiones disponen de compuertas de entrada y salida de cierre automático, lo que posibilita el cierre de la nave en todo momento. En la playa de descarga se sitúa un pulpo electromecánico que efectúa la alimentación a los equipos de tratamiento.  
Los residuos voluminosos se depositan en una trituradora que reduce su volumen a dimensiones adecuadas para los tratamientos posteriores y proporciona una dosificación uniforme. De igual forma, se alimenta una trituradora con los rechazos de la planta existente (instalación 1), que reduce su volumen a dimensiones adecuadas para los tratamientos posteriores, libera la materia orgánica y proporciona una dosificación uniforme.  
Para la recepción directa de los residuos municipales en esta planta (instalación 2-E), se dispondrá un abrebolsas y un trómel (90x90 mm) para el hundimiento de la fracción orgánica que, tras una separación de metales, se destinará a la instalación 1 para su tratamiento biológico.  
  
A continuación, todos los residuos tratados pasan por una criba rotativa (trómel) que permite la caída de la materia orgánica, la cual tras una recuperación de metales, se dirigirá finalmente a la instalación 1. El rebose del trómel pasa por un separador magnético que retira los residuos metálicos para su entrega a gestor. A continuación pasa por un sistema de aspiración que retiene los elementos más ligeros. Los elementos más densos y el polvo se envían a rechazo. Una segunda aspiración actúa sobre los elementos ligeros para separar los más ligeros o de mayor volumen aparente, que de otra forma cubrirían los más pesados y entorpecerían su detección y extracción.  
El resto de residuos ligeros precipitan en un ciclón y pasan a la cinta de triaje manual, en la cual se retiran las fracciones que pueden devolverse al mercado: papel-cartón, envases de PET, envases de PEAD y bricks. Tras el triaje manual, un separador de inducción retira los materiales ferromagnéticos y los paramagnéticos. La fracción no recuperada tras este proceso junto con los livianos extraídos antes del triaje manual, alimenta el triturador secundario que reduce la granulometría hasta un máximo de 30 mm, destinándose a la fabricación de CDR (combustible derivado de residuos).  
Este CDR se almacena directamente en los semirremolques que se utilizan para su transporte. Los flujos rechazados pasan por la prensa, que confecciona balas encapsuladas en plástico retráctil, que impide la penetración de humedad, conserva las características del material embalado y protege frente a las condiciones atmosféricas. Las fracciones recuperadas pasan por la prensa y se almacenan en un recinto separado a la espera de su entrega a gestor autorizado.  
Los residuos que salen ya tratados de la planta irán agrupados por el destino y tipo de tratamiento aplicado sobre ellos. Son pesados y se registra el código LER, cantidad, operación de tratamiento a que se destina y empresa a que va destinado.  
Tramitación administrativa  
La evaluación ambiental del proyecto se inició el 30 de octubre de 2012, al recibir consulta del Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación (SPCIC), órgano sustantivo a efectos de la evaluación de impacto ambiental, en relación a la suficiencia de la documentación presentada para la AAI y evaluación ambiental del proyecto de un nuevo vertedero de residuos no peligrosos (identificado como instalación 3) y una nueva planta de tratamiento de residuos (identificado como instalación 2) en Guadassuar, promovido por Reciclados Ribera del Xúquer SL. (expediente 212/2012-CON). Tal solicitud adjuntaba, en formato papel y CD, el proyecto básico de AAI, estudio de impacto ambiental y demás estudios complementarios. En respuesta a tal consulta, se elaboró por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, informe de fecha 8 de febrero de 2012, señalando los aspectos a completar. En el seno del citado expediente y a instancias del promotor, se emitió asimismo informe relativo a la evaluación ambiental del proyecto de vertedero, señalando que el plan especial (urbanístico) debía evaluarse conjuntamente con el proyecto de vertedero. Este informe se remitió al promotor y a los organismos competentes en la aprobación del proyecto y del plan especial.  
Con fecha 4 de noviembre de 2013, se recibió del órgano sustantivo solicitud de declaración de impacto ambiental del proyecto de nuevo vertedero de residuos no peligrosos y nueva planta de tratamiento de residuos en Guadassuar, dando lugar al expediente de evaluación de impacto ambiental 119/2013-AIA. La citada solicitud comunicaba la finalización del trámite de información pública y consultas, y adjuntaba:  
- Certificado de exposición al público.  
- Alegaciones recibidas, organizadas por modelos.  
- Respuesta a las alegaciones.  
- Informes recibidos.  
- Documentación complementaria en contestación al informe del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental citado en el párrafo anterior.  
La mayor parte de las alegaciones se refieren al vertedero, ya que el proyecto y el EIA contemplan conjuntamente ambas instalaciones. Con respecto a la planta de tratamiento, las alegaciones se refieren a: la existencia del núcleo urbano de Montortal, en l'Alcudia (Ayuntamiento de l'Alcudia) y las potenciales afecciones sobre el mismo (visual, tráfico, ruidos, olores, etc.); proximidad a núcleos urbanos y afección visual (numerosos particulares); cuestionan la gestión de residuos desarrollada en la planta (plataforma contra el macroabocador en la Ribera); carencias en la tramitación del estudio de integración paisajística (Xúquer Viu y otros); cuestiones urbanísticas y relativas a la planificación en materia de residuos, así como otras relativas a la participación ciudadana o las afecciones consideradas en el EIA (Compromís-coalició); afección al patrimonio cultural (particular).  
Los informes recibidos son:  
- Informe del instituto geológico y minero de España, de 12 de noviembre de 2012. Se refiere únicamente al vertedero.  
- El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje aporta dos informes. El técnico de ordenación territorial emite informe el 26 de febrero de 2013, señalando que la planta de tratamiento de residuos no se encuentra afectada por riesgo de inundación, conforme al PATRICOVA. El técnico de infraestructura verde y paisaje informa en materia de paisaje, el 26 de abril de 2013, valorando positivamente la localización escogida, considerándose adecuadas las medidas relativas a cerramientos exteriores de los edificios y zonas ajardinadas propuestas; considera suficiente el contenido del estudio de integración paisajística; se debe justificar la realización del plan de participación pública.  
- Informe de la Sección de Gestión y Planificación Medioambiental, de 13 de mayo de 2013, que señala cuestiones relativas a la codificación y contabilización de los residuos tratados; concluye que el planteamiento realizado para las tres instalaciones de tratamiento y eliminación de residuos (es decir, la planta existente -instalación 1-, la planta en proyecto -instalación 2- y el vertedero -instalación 3-) se considera adecuado y coherente con las prescripciones del plan zonal, aunque es necesario describir detalladamente la programación temporal prevista año a año para realizar el tratamiento de todas las fracciones de RU en las instalaciones 1 y 2, y cantidades de rechazo a vertedero.  
- Informe favorable de la directora general de Cultura, de 3 de mayo de 2013, que establece la necesidad de realizar seguimiento arqueológico exhaustivo de los movimientos de tierras, inicialmente de la cubierta vegetal. En caso de aparición de restos arqueológicos, deberán documentarse en la totalidad del área afectada como mínimo. No existe afección del patrimonio de naturaleza arquitectónica, paleontológica o etnológica.  
Teniendo en cuenta la aprobación definitiva del plan general de Guadassuar, por acuerdo de la comisión territorial de urbanismo de 17 de julio de 2013, el Ayuntamiento procedió a emitir informe de compatibilidad para la planta de tratamiento en fecha 11 de octubre de 2013, ya que resulta compatible con el planeamiento en vigor. Respecto a la compatibilidad urbanística del vertedero, el Ayuntamiento no se pronuncia. Dada la diferencia de plazos de tramitación que ello conlleva, el SPCIC remitió escrito de 14 de enero de 2014, por el cual solicitaba el pronunciamiento por separado en materia de evaluación de impacto ambiental de cada una de las dos instalaciones (vertedero y planta de tratamiento). Como contestación, se remitió informe de 8 de abril de 2014 señalando que no había inconveniente en evaluar individualmente las dos instalaciones. No obstante, se requería la aportación de diversos informes relativos a la planta de tratamiento.  
Con fecha 14 de octubre de 2014, se recibió escrito del SPCIC, reiterando la solicitud de pronunciamiento ambiental y aportando los siguientes informes:  
- Informe favorable de 3 de febrero de 2014, de la Confederación Hidrográfica del Júcar, considerando que no existe afección a DPH, que no supone incidencia en el régimen de corrientes y la disponibilidad de recursos hídricos.  
- Informe favorable de 13 de febrero de 2014, del Ayuntamiento de Guadassuar.  
- Informe favorable en materia de paisaje de 14 de julio de 2014, del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
- Informe favorable condicionado al cumplimiento de determinadas prescripciones de 24 de julio de 2014, de la Confederación Hidrográfica del Júcar, en materia de vertido a DPH.  
- Informes de 16 de septiembre, de 4 de abril y de 13 de mayo de 2014 remitidos por el Servicio de Gestión de Residuos. El plan de gestión se considera adecuado y conforme a las prescripciones del plan zonal.  
Junto con este último escrito, se acompañaba el plan de gestión elaborado a instancias del órgano competente en materia de residuos. Contiene un análisis de situación de la instalación 1, del proyecto de la instalación 2, un programa temporal de ejecución de las obras proyectadas, una estimación de su funcionamiento conjunto y anteproyecto básico y proyecto de explotación de ambas instalaciones. La instalación 2 se completa con maquinaria adicional, pasando a denominarse instalación 2-E. En particular, el proyecto de explotación de la instalación 2-E incorpora las medidas preventivas y correctoras diseñadas para mitigar la afección ambiental de la misma. El plan de gestión aportado, fechado en mayo de 2014, fue aprobado por la junta de gobierno del consorcio Ribera i Valldigna de 21 de julio de 2014. En base al mismo se pronuncia el Servicio de Gestión de Residuos en el informe de 16 de septiembre de 2014.  
Recibida esta documentación y considerando que el expediente para la evaluación de impacto ambiental de la planta de tratamiento (instalación 2-E) quedaba completado y poder finalizarlo de forma independiente a la instalación de vertido, se ha asignado la referencia de expediente 119/2014-AIA, incorporando al mismo toda la documentación contenida en el expediente 124/2013-AIA relativa a la instalación 2.  
Se ha recibido el 31 de octubre de 2014 informe de 17 de octubre de 2014, de la Subdirección General de Energía y Minas, relativo a materias de su competencia.  
Afecciones legales  
De acuerdo con la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, son servicios públicos la recogida, transporte, valorización y eliminación de los residuos urbanos o municipales, cuya prestación corresponde a los municipios.  
La gestión de residuos queda regulada por la normativa en la materia, en particular, en la Ley 22/2011, de 28 de julio, en la Ley 20/1986, de 14 de mayo y en la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, así como su desarrollo reglamentario. En particular el Real Decreto 105/2008, de 1 de febrero, regula la gestión de RCD.  
La valorización no energética de residuos no peligrosos con capacidad mayor de 50 t/día constituye una actividad catalogada como grupo B, código 09 10 09 02 en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, de acuerdo con la Ley 34/2007, de 15 de noviembre y su normativa de desarrollo. El almacenamiento u operaciones de manipulación de residuos no metálicos y no peligrosos igual o superior a 100 t/día e inferior a 500 t/día está asimismo catalogada como grupo C, código 09 10 09 51.  
El ruido generado por las actividades queda regulado por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre y el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre.  
El Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, en su anexo I, enumera las actividades potencialmente contaminantes del suelo, entre las que se encuentra la recogida y tratamiento de residuos.  
El Real Decreto 1890/2008, de 14 de noviembre, aprueba el Reglamento de eficiencia energética en instalaciones de alumbrado exterior y sus instrucciones técnicas complementarias.  
La actuación se encuentra en el ámbito del PORN de la Albufera, aprobado por Decreto 96/1995, de 16 de mayo. Se considera que el mismo resulta aplicable al proyecto, pese a lo dispuesto en el artículo 140.3 de la Ley 5/2013, de 23 de diciembre, teniendo en cuenta que esta última no establece un régimen transitorio específico, por lo que debe acudirse supletoriamente a lo dispuesto en la disposición transitoria segunda de la Ley 30/1992, con arreglo a la cual resultará de aplicación la normativa vigente en el momento de iniciarse el procedimiento (de acuerdo con el criterio adoptado el 14 de septiembre de 2010, por la abogacía general de la Generalitat).  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
De acuerdo con el planeamiento vigente para Guadassuar (Plan General aprobado en 2013), la planta se sitúa en suelo no urbanizable destinado a uso dotacional, y rodeado de suelo urbanizable industrial y suelo urbano sujeto a PRI, existiendo en la actualidad diversas edificaciones industriales, entre las que se encuentra la planta de tratamiento de RU existente, una instalación de gestión de residuos de grandes comercios, una vaquería, una ensacadora y antiguas edificaciones abandonadas. El entorno que rodea este ámbito es agrícola, principalmente dedicado al cultivo de cítricos y está atravesado por multitud de caminos y acequias de riego, estando por tanto sensiblemente antropizado. La autovía A-7 cruza en sentido norte-sur, a 500 m al este de la planta y sirve de eje vertebrador del tráfico de la zona. La citada autovía A-7 dispone de una salida/acceso directo que conecta con la instalación. Los núcleos urbanos de Massalavés (al sur), l'Alcudia y Guadassuar (al norte) son los más próximos a la actuación, todos ellos a unos 2,5 km de esta. El núcleo residencial de Montortal queda a algo más de 500 m de la actuación, en la ladera este de un pequeño montículo situado junto a la autovía A-7.  
El entorno se caracteriza por ser llano, con elevaciones dispersas de escasa envergadura. La zona de implantación, no se encuentra afectada por riesgo de inundación, y no existen otros riesgos naturales significativos en la zona salvo la vulnerabilidad de acuíferos, que es alta.  
Entre los elementos de especial interés que existen en la zona cabe citar la acequia real del Júcar, que discurre próxima a la planta (algo más de 350 m), por el oeste y el norte de esta dirigiéndose hacia la Albufera. La presencia del río Júcar y de la citada acequia, define el denominado vector Xúquer de la cuenca hidrológica de la Albufera, razón por la cual la delimitación del plan de ordenación de recursos naturales del parque natural de la Albufera alcanza este ámbito tan alejado. En el citado PORN, se proponen medidas encaminadas a evitar la contaminación de la citada cuenca hidrológica por las actividades industriales. Al sur, a unos 2,5 kilómetros, se encuentran el nacimiento del río Verde (Ullals del riu Verd), espacio incluido en la Red Natura 2000 como LIC y considerado a su vez paraje natural municipal y zona húmeda. No se prevé afección del proyecto sobre estos espacios, dadas las características de diseño del mismo.  
De igual modo, no se identifican especies de flora o fauna sensibles que puedan verse afectadas por el proyecto.  
De acuerdo con los datos disponibles en la base de datos en materia de patrimonio cultural, no se afecta a bienes de interés cultural ni yacimientos arqueológicos. En cualquier caso, se ha obtenido autorización para la realización de prospección arqueológica en fecha 26 de julio de 2012. La vereda de Guadassuar, de 20 m de anchura legal, constituye el linde norte de la parcela que ocupará la instalación 2. Se ha tenido en cuenta en el diseño de la instalación, ubicando el vallado a 10 m de distancia del eje de la misma.  
La planta evaluada tiene como objeto la recepción y tratamiento mecánico de residuos, en particular, residuos voluminosos y RCDs procedentes de la red de ecoparques y rechazos de la planta contigua de tratamiento de residuos municipales mezclados (instalación 1), así como en el momento en que se remodele la instalación 1, el tratamiento mecánico de residuos municipales mezclados, para lo cual el consorcio Ribera i Valldigna ha analizado las alternativas potenciales de gestión de sus RU. La alternativa planteada en el proyecto ha sido seleccionada mediante un proceso de adjudicación de obra pública. Para el diseño y gestión de la instalación se ha tomado como referencia el documento de mejores técnicas disponibles (MTD o BAT en inglés) para este sector, publicado por la Comisión Europea en 2006.  
Con respecto a la ubicación seleccionada, cabe destacar que la proximidad a las actuales instalaciones de tratamiento de RU permitirá, en un plazo breve de tiempo, disponer de una planta moderna para la gestión del conjunto de RU generados, que mejorará las condiciones actuales tanto con relación a la tipología de residuos tratados, como los porcentajes de rechazo. Las potenciales afecciones sobre el núcleo de Montortal, debido a la proximidad del mismo, quedan minoradas por la posición del mismo sobre una elevación del terreno que actúa de pantalla y su orientación hacia el este, en dirección contraria a la localización de la instalación. La mejora prevista en el conjunto de las instalaciones reducirá los olores asociados, que en todo caso pueden quedar influidos por la existencia de una granja de vacas más cercana al citado núcleo. La existencia de un acceso directo desde la A-7 y la prohibición de circulación de vehículos pesados por el interior de Montortal (existen dos controles de galibo) implican que los camiones que se dirigen a la instalación de gestión no atravesarán los viales del mismo.  
Durante la fase de ejecución de la instalación, las acciones con potencial afección ambiental serán las relacionadas con la construcción de la misma: desbroce, movimientos de tierras, construcción de las edificaciones, tráfico de maquinaria y trasiego de materiales, generación de residuos, vallado y acabado de las superficies. La ejecución de la acometida eléctrica conllevará afecciones similares, dado que se abrirá una zanja bajo camino por la que se tenderá el cableado. Las medidas preventivas y correctoras previstas en esta fase van encaminadas a evitar molestias sobre el entorno: riego de material pulverulento, acopio adecuado de materiales, reserva y reutilización de la tierra vegetal, control de la maquinaria para evitar afecciones fuera del ámbito del proyecto, limitar la velocidad de los vehículos, señalización, etc.  
En la fase de funcionamiento, las acciones susceptibles de generar impactos estarán asociadas tanto a la actividad de gestión de residuos desarrollada en la misma, como al transporte de los residuos y de los productos obtenidos de su valorización, que se realizará en camiones.  
Las emisiones canalizadas de la instalación se corresponden con las salidas de los filtros de mangas que depuran corrientes de aire empleadas en los procesos de selección mecánica. La instalación de filtros de mangas y ciclones en la planta de tratamiento permitirá mantener esta en depresión y emitir únicamente efluentes depurados. La limpieza de las mangas se realizará de forma automatizada. Asimismo, se prevé la emisión difusa de partículas por el manejo y trituración de material pulverulento (RCD). Se minimizará esta emisión mediante el riego de los residuos. Se asume en el proyecto el cumplimiento de los valores límite de emisión establecidos en el Decreto 127/2006, de 15 de septiembre. De acuerdo con el plan de gestión, cuando finalice la adaptación de la instalación 1, la nave de recepción, la de selección mecánica y la de rechazos estarán conectadas con el parque de procesos biológicos, con objeto de filtrar los flujos aspirados a través del filtro biológico previsto en la misma.  
Los equipos susceptibles de generar ruidos se encuentran principalmente en el interior de naves cerradas. En el exterior, los ruidos estarán asociados al manejo de grúas de carga y circulación de camiones. El enclave residencial de Montortal, el más cercano a la instalación, está más expuesto (por su orientación) al ruido generado por la A-7 que a la actividad de la instalación considerada. Se prevé la realización de auditoría acústica a la puesta en marcha de la instalación, y de forma periódica, cada 5 años.  
La instalación generará residuos peligrosos asociados principalmente al uso y mantenimiento de maquinaria (aceites, bidones y envases, filtros de aceite, líquidos de frenos, baterías de plomo) y otros asociados a los servicios de oficina (lámparas y tubos fluorescentes, pilas con mercurio). Estos se almacenan en bidones o contenedores específicos para su recogida por gestor autorizado, en una zona provista de arqueta de retención de derrames. También se generan residuos no peligrosos que se gestionan en la propia planta, incorporándose al proceso, o en caso de no resultar posible, se entregan a gestor. La nave industrial se impermeabilizará con una solera de hormigón para evitar los vertidos al suelo. Asimismo, toda la parcela en la que se desarrollará la actividad estará pavimentada con el mismo objeto.  
Como se ha descrito en apartados anteriores, las aguas residuales sanitarias se almacenarán en fosa séptica estanca (de 30 m³) y se gestionarán mediante su traslado a EDAR. Al estar la instalación ligeramente sobreelevada respecto al entorno, no se verá afectada por escorrentías externas. Se aprovechará el agua de lluvia limpia para su posterior uso en el tratamiento de RCD y riego de jardines, almacenándola en una balsa (50 m³). El rebose de esta balsa y las aguas de la cubierta de proceso se vierten a DPH. Las aguas de lluvia que caen sobre viales interiores y zonas pavimentadas se recogen y canalizan a una balsa (500 m³) en el sur de la instalación y se destina a humectación de los RCD o se procede a su gestión en EDAR. De acuerdo con el plan de gestión, esta balsa almacenará también las aguas resultantes del lavado de la maquinaria. Esta balsa se ha diseñado para recoger la escorrentía generada por la máxima precipitación de 24 horas asociada a un período de retorno de 25 años con 5 minutos de resguardo. Tras ese tiempo, se considera que la escorrentía recogerá aguas pluviales limpias que se vierten a DPH. El punto de vertido a DPH se localiza en la cuneta lindante con la fachada sur de la instalación (camino de la Font Rocha). El nivel máximo de seguridad de esta balsa está fijado en 40 m³, por lo que tras el cese del episodio de lluvias se procederá a evacuar mínimo 50 m³ diarios a gestor. El principal foco de generación de lixiviados será el foso o playa de descarga de residuos. Se ha previsto una arqueta estanca de 1 m³ de capacidad para la recogida de este efluente y la entrega del mismo a EDAR para su gestión.  
Se diseñará la iluminación exterior de la instalación con el objetivo de evitar la contaminación lumínica, mejorando la eficiencia y ahorro energético. En este sentido, se ha optado por luminarias con reflectores internos y lámparas con vapor de sodio.  
Para la mejor integración visual de la instalación con su entorno, los cerramientos exteriores de los edificios de oficinas y vestuarios se realizarán con paneles prefabricados de hormigón blanco y lamas horizontales de madera para la protección de huecos; los cerramientos del edificio industrial estarán constituidos por materiales similares a los de las industrias existentes en el entorno; para el ajardinamiento se emplearán especies frutales (cítricos o caquis).  
Para mejorar la aceptabilidad social de la actividad, se plantean diversas actuaciones: ayudas al municipio de Guadassuar, creación de una oficina de información ambiental o aula medioambiental (divulgación del plan zona y educación ciudadana en la gestión de los residuos), coloquios y debates con la participación de las asociaciones civiles, se procurará el mantenimiento externo de las instalaciones y maquinaria en óptimo estado de conservación, absolutamente limpio e integrado con el entorno.  
Una vez finalizada la vida útil de la instalación, se procederá a su desmantelamiento con la eliminación del vallado y demolición de las edificaciones. Los residuos generados se deberán gestionar adecuadamente. Se adoptarán el resto de medidas correctoras contempladas en la fase de desmantelamiento.  
El programa de vigilancia ambiental considera las tres fases citadas. En la de ejecución, se propone la supervisión del terreno utilizado y respeto al balizamiento; elección de equipos y maquinaria a utilizar, ejecución de las labores de mantenimiento en lugares específicos; evitar la generación de polvo y ruido; gestión de la tierra vegetal retirada; acondicionamiento de espacios para mantenimiento de maquinaria, acopio de residuos, estacionamiento, evitando la afección al suelo y a la red de drenaje; información a los trabajadores; control arqueológico de las obras; gestión adecuada de los residuos. En la fase de funcionamiento, se contempla el control documental de los residuos que entran en la instalación; realización de la auditoría acústica; control de plagas, control del vallado y control de legionelosis. En la de desmantelamiento, se contemplan medidas de control encaminadas al aprovechamiento de la mayor parte de los materiales.  
Consideraciones jurídicas  
Las instalaciones de valorización y eliminación de residuos urbanos no recogidos selectivamente, se encuentran sometidas al procedimiento de evaluación de impacto ambiental, de acuerdo con el apartado 6.a.3 del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental y modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley. El artículo 15 del Decreto 85/2013, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la planta de tratamiento de residuos voluminosos y RCDs procedentes de la red de ecoparques, rechazo de la planta de tratamiento de RU existente en Guadassuar y admisión y tratamiento mecánico de residuos municipales, así como sus instalaciones auxiliares, promovida por Reciclados Ribera del Xúquer, SL, en Guadassuar (Valencia), siempre que la actuación se desarrolle con las previsiones del proyecto, el estudio de impacto ambiental, el plan de gestión y demás documentación que obra en el expediente y se cumplan las condiciones establecidas en el apartado segundo.  
  
Segundo  
Como condiciones complementarias, se establecen las siguientes:  
1. Los residuos admitidos en la instalación serán los relacionados en la parte expositiva de esta resolución, o cualquier otro código LER que el órgano competente en materia de gestión de residuos considere susceptible de autorización, siempre y cuando su inclusión no conlleve la modificación sustancial del proyecto evaluado y no responda a supuestos en los que se exija la tramitación de un procedimiento de evaluación ambiental de acuerdo con la legislación sectorial vigente.  
2. Deberá preverse la potencial conexión de los flujos de materiales entre las instalaciones 1 (una vez reformada) y 2-E mediante cintas, evitando el traslado de estos materiales con camiones. Asimismo, se preverá la potencial conexión de los flujos de aspiración de la instalación 2-E con los biofiltros de la instalación 1, en caso que por su carga contaminante resulte necesario. En este sentido, el replanteo de la distribución de las edificaciones y maquinaria dentro de la parcela prevista en el proyecto no será considerado una modificación significativa, a los efectos previstos en la normativa en materia de evaluación de impacto ambiental.  
3. En caso de detectarse la emisión de olores y en tanto no sea posible su tratamiento a través de los biofiltros de la instalación 1, se incorporarán sistemas de limpieza de los efluentes canalizados adicionales a los filtros de mangas, como filtros de carbón activo u otros que permitan la retención de los componentes olorosos.  
4. De acuerdo con el proyecto, se considera necesaria la pavimentación de toda la parcela, para evitar la contaminación por vertidos al suelo. Asimismo, se deberá dotar el interior de la nave de tratamiento de arquetas de recogida de lixiviados conectadas con un depósito de recogida o con el sistema de recogida y reutilización de la instalación 1, siendo en todo caso este sistema independiente del resto de sistemas de recogida de aguas pluviales y residuales.  
5. Con el mismo objeto de evitar la contaminación del suelo y de las aguas subterráneas, el diseño y mantenimiento de la fosa de almacenamiento de aguas sanitarias, del depósito de aguas pluviales contaminadas y del sistema de recogida de lixiviados, asegurará su estanqueidad. Los efluentes contaminados se entregarán a gestor autorizado.  
6. Asimismo, se dispondrá de una zona en el interior de edificio, debidamente delimitada, para el almacenamiento de los residuos peligrosos generados, con contenedores o bidones adecuados y cubetos de retención o arquetas de recogida de derrames.  
7. Se incorporará un sistema independiente y adecuado de recogida y gestión de las aguas de lavado de maquinaria e instalaciones, que impida su dilución o mezcla con otros efluentes.  
8. Entre las actuaciones encaminadas a mejorar la aceptabilidad social del proyecto, se incluirá la elaboración de información dirigida a los transportistas que accedan a la planta sobre los accesos disponibles desde la A-7, evitando el paso por los viales de Montortal.  
9. Se realizará el seguimiento arqueológico exhaustivo de los movimientos de tierras, inicialmente de la cubierta vegetal; en caso de aparición de restos arqueológicos, deberán documentarse en la totalidad del área afectada como mínimo, de acuerdo con el informe de la directora general de Cultura, de 3 de mayo de 2013.  
10. El alumbrado exterior de la instalación se diseñará atendiendo a lo establecido en el Real Decreto 1890/2008, de 14 de noviembre, de acuerdo con el informe de 17 de octubre de 2014, de la Subdirección General de Energía y Minas.  
11. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, deberá ser comunicada al órgano ambiental competente que establecerá, salvo en el caso indicado en el epígrafe segundo del presente apartado, si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos se estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 3 de diciembre de 2014.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
Valencia, 15 de enero de 2015.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML