Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5651, del 30-11-2007 (2007/14288)

RESOLUCIÓ de 25 de setembre de 2007, del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual s'aprova definitivament l'homologació sectorial i Pla de reforma interior de millora de la Unitat d'Execució del carrer Periodista Gil Sumbiela del municipi de València..
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5651

Data del DOGV
:   30-11-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/14288

CVE


Data del document
:   25-09-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [València](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 25 de setembre de 2007, del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual s'aprova definitivament l'homologació sectorial i Pla de reforma interior de millora de la Unitat d'Execució del carrer Periodista Gil Sumbiela del municipi de València.. [2007/14288]  
Vist l'expedient relatiu a l'homologació sectorial i Pla de reforma interior de millora de la unitat d'execució del carrer Periodista Gil Sumbiela, remés per l'Ajuntament de València, i de conformitat amb els següents,   
Antecedents de fet  
Primer. El projecte es va sotmetre a informació pública mitjançant edictes en el DOGV, de data 18 d'agost de 2005, i el diari El Mundo, de data 12 d'agost de 2005. En aquest període es va presentar una al·legació del Grup Municipal Socialista que va ser desestimada en la sessió plenària de data 28.07.06  
Segon. El projecte consta de document d'homologació i Pla de reforma interior de millora que conté memòria informativa, memòria justificativa, normes urbanístiques i plànols.  
Tercer. Durant la tramitació de l'expedient s'han sol·licitat els informes següents:  
- DG de Transports. CIT  
- Ministeri de Ciència i Tecnologia  
- Serveis Territorials de Cultura  
- DG d'Habitatge.  
Fins ara no s'ha emés cap informe, encara que en l'expedient administratiu s'incorpora la documentació següent:  
- Informe de la cap de secció de l'Oficina Tècnica de Planejament de l'Ajuntament de València, de data 19.07.2006, on assenyala que existeix l'informe de la conselleria de Cultura, Educació i Esport que diu el següent: En el supòsit de no poder ampliar-se l'actual parcel·la equipaments, serveis públics, d'1.805,56 m², amb la parcel·la veïna qualificada com a ús terciari, d'1.493,59 m², aquesta parcel·la d'equipament, serveis públics, d'1.805,56 m², no es considera necessària a l'efecte d'implantar-hi algun centre escolar corresponent a ensenyament competència d'aquesta conselleria, ja que no permet en la seua superfície fer una actuació adequada.  
- Informe del cap de secció de Projectes d'Infraestructures i de l'arquitecte municipal de l'Ajuntament de València, de data 18.07.2006, on s'assenyala que:  
Pel que fa al sanejament, el projecte presentat s'adapta a l'informe del Servei del Cicle Integral de l'Aigua, de data 07.12.2005, i la solució proposada s'ajusta a l'exigència d'una xarxa de sanejament amb la capacitat suficient per a atendre correctament el servei, segons el que prescriuen les ordenances corresponents.   
Pel que fa al proveïment de l'aigua, assenyala que la xarxa haurà d'adaptar-se a l'informe del Servei Integral de l'Aigua, de data 13.01.2006, que en termes generals estableix una proposta favorable sobre a la instal·lació de la font d'abeurador, i unes correccions que s'han de realitzar, com poden ser que la disposició de les canonades dissenyada i les existents s'ajusten a les ordenances municipals, etc. Respecte d'això, cal assenyalar que no s'ha remés la documentació a la CHJ per a la seua convalidació, encara que, una vegada detectat l'error, s'ha traslladat la documentació a la CHJ per a la convalidació d'aquesta.   
Quart. En la sessió de la CTU de 20.04.07, el representant del Ministeri de Medi Ambient va votar en contra. El tenor literal del vot és el següent:  
L'article 25.4 del Text refós de la Llei d'aigües (TRLA, aprovat per Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, i modificat per la Llei 11/2005, de 22 de juny) exigeix que els actes i els plans que les comunitats autònomes hagen d'aprovar en l'exercici de les seues competències sobre ordenació del territori i urbanisme han de disposar de l'informe previ de les confederacions hidrogràfiques. Aquest informe ha de versar sobre la possible afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les zones de servitud i neteja, sobre l'existència de recursos hídrics suficients per a satisfer les noves demandes plantejades, i sobre la possible incidència de l'actuació en el règim de corrents. L'informe s'entendrà desfavorable si no s'emet en el termini establit a aquest efecte.  
Per la seua banda, l'article 19.2 de la Llei de la Generalitat Valenciana 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge ?LOTTP- (modificada per la Llei 16/2005), determina que la implantació d'usos residencials, industrials, terciaris, agrícoles o altres que impliquen un increment del consum d'aigua, requerirà l'obtenció prèvia d'informe de l'organisme de conca competent sobre la disponibilitat i compatibilitat de les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats; la qual cosa requereix títol habilitant mitjançant resolució adoptada en expedient administratiu amb audiència a tercers afectats i anàlisi de compatibilitat amb la planificació hidrològica. La conjunció dels tres punts sobre els quals ha de manifestar-se l'informe suposa necessàriament l'existència de drets d'aigua, i no es pot identificar disponibilitat amb la simple existència de recursos hídrics.  
De la mateixa manera, cal assenyalar que la disposició addicional segona de la Llei 13/2003, reguladora del contracte de concessió d'obres públiques, de 23 de maig, en relació amb l'article 83.3 de la Llei 16/2005, urbanística valenciana, estableix que l'administració general de l'Estat emetrà informe en la instrucció dels procediments d'aprovació, modificació o revisió dels instruments de planificació territorial i urbanística que puguen afectar l'exercici de les competències estatals i que aquest informe té caràcter vinculant.  
Així mateix, la interlocutòria de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (mesures cautelars número 1/001003/2006-PSM), de 15 de gener de 2007, en el si del procés instruït pel Recurs 1003/2006 interposat per l'administració de l'Estat contra l'Acord de 30 de juny de 2006, dictat per aqueixa Comissió Territorial d'Urbanisme, d'aprovació de l'homologació modificativa i Pla parcial del sector el Pinaret, al terme municipal d'Ador, estableix tres qüestions essencials:  
Que l'informe de l'organisme de conca és preceptiu, i la comunitat autònoma no pot legislar sobre la forma i la manera en què l'Estat ha d'exercir les seues competències, ni pot substituir la seua intervenció per mitjà de norma autonòmica.  
Que l'informe que puga emetre una presumpta entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament ?tal com al·ludeix l'article 19.2 de la LOTPP- no pot substituir l'informe de l'organisme de conca.  
Que l'informe previ de l'organisme de conca és requisit necessari perquè la Generalitat Valenciana (fins i tot l'ajuntament) puga aprovar un instrument de planejament, quan es donen les condicions de l'article 25 TRLA.  
Amb més motiu, la legitimació de les entitats col·laboradores ha de ser avalada per una inscripció en un registre amb aquesta finalitat, l'administració del qual correspon a la pròpia Generalitat Valenciana; tot això, emparat per normativa específica sobre la seua regulació. A aquest respecte, el Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, el qual regula les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental, i se'n crea i regula el registre ?aprovat per cert després de la LOTPP- no sembla emparar les funcions a què al·ludeix el precepte de l'article 19.2 LOTPP. No hi ha constància de l'existència d'una altra norma reguladora d'aquestes entitats. Es desconeix també si les condicions de la possible concessió per al subministrament d'abastiment o l'objecte social de la mercantil possibiliten a aquesta per a emetre els informes en qüestió.  
En conseqüència, ha de concloure's necessàriament que les empreses subministradores no tenen legitimitat, idoneïtat i capacitat per a informar sobre drets d'aigua, competència originària, exclusiva i, per tant, insubstituïble dels organismes de conca; drets, d'altra banda, els titulars legítims dels quals han degut o bé declarar ?en els terminis establits en la legislació d'aigües- per a la seua inscripció en el Registre d'Aigües o en el Catàleg d'Aigües Privades, o bé accedir a l'ús privatiu per mitjà de la preceptiva concessió administrativa que finalment ha de ser inscrita així mateix en el Registre d'Aigües. No cal ni dir-ho que l'administració del dit Registre d'Aigües o Catàleg d'Aigües Privades correspon a l'organisme de conca, en virtut del TRLA.  
D'altra banda, atesa la complexitat dels expedients sotmesos a la Comissió, no disposar de la documentació necessària per a emetre l'informe, amb l'antelació suficient per a poder ser estudiada, analitzada i valorada, impossibilita que aquest membre de la Comissió puga exercir de manera adequada la funció per a la qual ha sigut designat, la qual cosa pot suposar infracció de l'article 24 de la Llei 30/1992, de règim jurídic de les administracions públiques i procediment administratiu comú, i també contravenir la doctrina jurisprudencial respecte d'això. Fins i tot pot constituir una possible vulneració de l'article 23.2 de la Constitució espanyola.  
Per tot el que s'ha exposat, i tenint en compte tots els arguments anteriors, han de fer-se addicionalment les següents precisions i consideracions sobre l'expedient de referència, el qual se sotmet a la Comissió Territorial:  
No s'ha sol·licitat ni l'informe de l'article 25.4 del TRLA ni tampoc el de l'article 19.2 de la LOTPP. En conseqüència, no es disposa de documentació de cap classe.  
D'altra banda, i segons es va exposar en la Comissió Informativa prèvia celebrada el 17 dels corrents, l'actuació comportaria un increment en l'edificabilitat total, actuació que comprén un nombre indeterminat d'habitatges nous. D'això es dedueix necessàriament que hi ha noves demandes de recursos hídrics, per la qual cosa resulta d'aplicació l'article 25.4 del TRLA. Per tot això, i atesa l'absència total d'informació disponible que permeta al vocal que subscriu fer una anàlisi ràpida en el període comprés entre la Comissió Informativa i la Territorial, a fi de fonamentar millor el seu possible vot en aquesta última, va sol·licitar al seu secretari, al terme de la indicada Comissió Informativa, almenys, una còpia de l'informe que es va sotmetre a aquesta, on vénen els antecedents respecte d'això, petició que li va ser verbalment denegada. A aquest respecte, qui subscriu açò fa constar que diversos membres de la Mesa van tenir a la seua disposició còpia de tots els informe corresponents a l'ordre del dia. Resulta notori que mentre alguns dels membres van poder accedir a aquesta documentació durant el transcurs de la sessió, altres van resultar discriminats, per tant es va produir un greuge comparatiu. Aquesta situació es produeix habitualment en totes les comissions informatives. En virtut de l'anteriorment exposat, i no havent-se pogut emetre el preceptiu informe de l'article 25.4 del TRLA, ha d'entendre's que s'estarien desconeixent competència de l'Estat en matèria de domini públic hidràulic, per la qual cosa l'expedient urbanístic s'ha tramitat amb omissió d'un tràmit preceptiu. Ha de recordar-se ací la posició defesa per la síndica de Greuges de la Comunitat Valenciana en relació amb els informes de l'article 25.4 del TRLA i que reiteradament defén la necessitat de comptar amb els informes de l'organisme de conca, previs i vinculants, a l'aprovació d'instruments urbanístics. Posició, doncs, d'una institució valenciana, que coincideix plenament amb els plantejaments d'aquesta CHJ.  
Per tot l'anteriorment exposat, i d'acord amb l'informe desfavorable emés, el representant del Ministeri de Medi Ambient en la CTU de València, vota en contra de la proposta d'aprovació de l'instrument urbanístic de referència, i sol·licita que aquest vot particular conste en l'acta de la sessió, i que s'incorpore a aquesta i a l'expedient número 2007/0341 en el present escrit que sustenta i fonamenta el dit vot.  
Cinqué. València disposa d'un Pla general, aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 28 de desembre de 1988.  
Sisé. La Comissió Territorial d'Urbanisme de data 20 d'abril de 2007, amb el vot favorable de tots els vocals presents excepte el representant del Ministeri de Medi Ambient que el va emetre en sentit desfavorable, va acordar informar favorablement l'homologació sectorial i PRIM del carrer Periodista Gil Sumbiela del municipi de València, i supeditar l'elevació de l'expedient al conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, proposant l'aprovació definitiva d'aquest, a l'emissió de l'informe de suficiència de recursos hídrics per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
Seté. La directora general d'Ordenació del Territori, en data 18 de setembre de 2007, de conformitat amb l'informe sobre el compliment de la supeditació de la Comissió Territorial d'Urbanisme, de data 15 de juny de 2007, va resoldre:   
1. Considerar complides les condicions contingudes en l'acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de data 20 d'abril de 2007.   
2. Elevar al conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge la proposta d'aprovació definitiva de l'homologació i Pla de reforma interior de millora de la unitat d'execució Periodista Gil Sumbiela de València.  
Fonaments jurídics  
Primer. D'acord amb el que disposa la disposició transitòria primera de la LUV, el règim que s'ha de seguir és l'assenyalat en la LRAU, ja que ha acabat el termini màxim per a resoldre previst en la llei. No obstant això, de conformitat amb el que estableix la disposició transitòria quarta del Decret 67/06, determinades actuacions han de regir-se pel que disposa la LUV (com és el cas de la prestació de la garantia definitiva, subscripció del contracte, etc.). La proposta de programa va ser tramitada a través del procediment simplificat en via notarial, regulat en l'article 48 de la LRAU, i aquesta compleix el que disposa l'article 17 de l'annex del Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 201/1998, de 15 de desembre, del Govern Valencià, quant als estàndards aplicables a les modificacions de planejament pel que fa al sòl urbà.  
Segon. El projecte té com a objecte l'homologació i desenvolupament del sector del carrer Periodista Gil Sumbiela, i no es modifica la classificació del sòl que continua sent sòl urbà, i tampoc es modifica l'ús global de la zona, que continua sent residencial eixample. La seua localització espacial és la següent:  
Nord: carrer Periodista Gil Sumbiela.  
Sud: carrer Picaio i part posterior de les edificacions a la plaça Pintor Llanos.  
Est: carrer General Llorens.  
Oest: Part posterior de les edificacions que donen al carrer Rosales i connexió amb els carrers l'Ènova i Montserrat.  
La superfície de l'àmbit del PRIM és de 7.604,25 m², mentre que la superfície de la UE és de 5.844,54 m².   
L'aprovació del PRIM comportarà els següents objectius:  
a) L'esponjament de la zona creant una zona verda: Es pretén crear una zona verda (de 1.025,68 m²), amb qualificació de jardí, que s'ubicarà al centre de l'illa de cases formada pels carrers Periodista Gil Sumbiela, General Llorens, Rosales, Picaio i Doctor Marco, i accedir a aquesta des del carrer Periodista Gil Sumbiela, mitjançant un vial, que té una superfície de 3.067,60 m², dels quals 2.876,59 m² es troben inclosos en la UE.  
b) Canvi d'ús de la l'illa de cases que estava destinada a terciari per ús residencial per a la realització d'habitatges de protecció pública i privats, i locals d'ús compatible en planta baixa: Es planteja modificar l'edificabilitat existent de TER-3, de 2.988,38 m²sostre, per ús residencial amb qualificació d'ENS-1, per a la construcció d'habitatges de protecció pública (amb 2.579,76 m²sostre) i privades, i també locals d'ús compatible en planta baixa.  
c) Reubicació de 2.545,07 m²sostre de sostre qualificat ENS-1: En l'àmbit de la UE es proposa la reubicació de 2.545,07 m²sostre qualificat ENS-1, de l'interior de l'illa de cases, a la nova edificació que es projecta.  
d) Increment de l'edificabilitat a la UE, amb destinació a habitatges protegits: Es pretén un increment de l'edificabilitat amb destinació a HPP, per la qual cosa es compensarà l'Ajuntament pel dit increment. La superfície edificable reubicada en l'edificació proposada, seria:  
Superfície m²sostre segons PGOU  
TER-3 carrer General Llorens 2.988,38 m²sostre  
ENS-1 Pati de l'illa de cases 2.545,07 m²sostre  
Total superfície aportada: 5.533,45 m²sostre (1)   
Superfície m²sostre segons la proposta   
Total de la superfície aportada 5.533,45 m²sostre (1)  
Increment d'edificabilitat 5.975,41 m²sostre  
Total edificabilitat 11.508,86 m²sostre  
Dels 11.508,86 m²sostre, es destinen als usos següents:   
- Planta baixa (lliure): 1.942,27 m²sostre.  
- Habitatge lliure: 1.011,34 m²sostre  
- HPP: 8.555,25 m²sostre  
A través del PRIM, també es pretén el següent:  
a) Canvi de l'alineació de la façana interior de l'edifici ENS-1, que dóna al carrer Picaio per a alinear-se al carrer Montserrat.  
b) Eliminació de l'edificació d'una planta, situada a la part posterior de l'edifici que dóna al carrer Picaio, de manera que aquest edifici s'alinee al carrer Montserrat amb cinc plantes.  
c) No s'altera l'edificabilitat d'aquest edifici, ja que es compensa la pèrdua d'edificabilitat en el baix amb l'altura.  
d) Una parcel·la edificable d'1.942,27 m² i d'11.508,86 m²sostre.  
e) Un sòl dotacional de 4.093,28 m².   
La distribució del sòl dotacional en l'àmbit del sector és la següent:  
SRV 3.067,60 m²  
 SRV viari rodat 0 m²  
 SRV viari de vianants 3.067,60 m²  
SJL 1.025,68 m²  
Els paràmetres de la UE són els següents:  
  
L'instrument de planejament proposa un augment d'edificabilitat que es xifra en 5.975,41 m²sostre, amb la qual cosa l'edificabilitat total proposada per a la UE puja a 11.508,86 m²sostre. D'aquesta edificabilitat total, 8.555,15 m²sostre es destinaran a HPP, que suposa una miqueta més al 20% de l'aprofitament objectiu residencial, i 2.953,58 m²sostre a habitatges de renda lliure.  
Tercer. Pel que fa a la capacitat del sanejament i depuració d'aigües residuals, l'Ajuntament presenta informació respecte d'això, i queda justificada la viabilitat del tractament de les aigües residuals.  
Quart. L'alteració de l'ordenació establida pel Pla general, a causa de l'augment de l'aprofitament lucratiu privat pel canvi de qualificació del terciari-3 a residencial, compleix amb l'article 55.3 de la LRAU, ja que no es produeix pèrdua de dotació pública per al sector perquè es proposa una substitució dins de l'ús dotacional consistent a canviar d'equipament (amb 1.805,56 m²) a zona verda, espais lliures i xarxa viària (3.902,27 m²), i s'augmenta la superfície dotacional de 1.805,22 m² a 3.902,27 m². Per tant, la proposta respon satisfactòriament l'interés públic, i no s'aprecia obstacle legal que impedisca l'aprovació autonòmica, conformement amb l'article 40 LRAU.   
Cinqué. Actualment, són diverses les interlocutòries dictades por el Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en les peces separades de suspensió de recursos interposats pel Ministeri de Medi Ambient - Confederació Hidrogràfica del Xúquer, contra l'aprovació de plans urbanístics que no disposaven de l'informe favorable de l'organisme de conca.   
Per això, convé analitzar la doctrina que està establint respecte d'això el TSJCV, i que ha anat evolucionant i perfilant-se en les diferents interlocutòries, per a poder concloure si les pautes i directrius dels òrgans judicials han sigut respectades en el present expedient d'homologació i PRIM Periodista Gil Sumbiela de València.  
S'analitza a continuació el contingut de les següents resolucions judicials:  
A. Interlocutòria dictada el 15-01-2007 per la Secció Primera de la Sala Contenciosa Administrativa del TSJCV en el recurs 1/01003/2006. (Assumpte PP Pinaret d'Ador)  
D'aquesta interlocutòria s'extrau el resum següent:  
1. Dels preceptes 25.4 del Text refós de la Llei d'aigües i de l'article 19 de la Llei de la Generalitat Valenciana, 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge es desprenen dos qüestions a tractar:  
a) Necessitat de sol·licitud d'informe a l'organisme de conca  
1. És preceptiva la sol·licitud d'informe a l'organisme de conca.  
2. L'informe ha de prendre com a base «el que preveu la planificació hidràulica i les planificacions sectorials aprovades pel Govern...»  
3. Quan comporten noves demandes de recursos hídrics, l'informe de la Confederació es pronunciarà expressament sobre l'existència o inexistència de recursos suficients per a satisfer aquestes demandes.  
D'altra banda, de l'article 19.2 de la Llei 4/2004 cal destacar la possibilitat de substituir l'informe previ de l'organisme de conca (estatal) pel de «entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament...», previsió que reprodueix l'article 41.1 del Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'ordenació i gestió territorial i urbanística.  
La Sala interpreta aquest precepte i entén que la comunitat autònoma no pot legislar sobre la forma i la manera en què l'Estat ha d'exercir les seues competències, ni pot substituir la seua intervenció per mitjà de norma autonòmica. Però això no significa que l'informe de l'entitat gestora no puga ser valorat per la Generalitat Valenciana, municipi o pel mateix Tribunal a l'hora de prendre la decisió, però no com a substitutiu de l'informe de l'organisme de conca.  
Per tant, s'arriba a la conclusió que l'informe previ de l'organisme de conca és requisit necessari perquè l'Ajuntament o la Generalitat Valenciana puguen aprovar un instrument de planejament quan es donen les condicions de l'article 25.4 de la Llei estatal.  
b) El caràcter vinculant de l'informe  
El caràcter vinculant de l'informe de l'organisme de conca no ve arreplegat ni en l'article 25.4 del Text refós de la Llei d'aigües ni en l'article 19.2 de la Llei 4/2004 de la Generalitat. Les raons que existeixen perquè siga d'aquesta manera són:  
- Així es dedueix de la doctrina establida en sentències del Tribunal Constitucional (118/1998, 123/2003, 149/1991, 227/1988).  
- L'article 83.1 Llei 30/92, que diu: «excepte disposició expressa en contra, els informes seran facultatius i no vinculants».  
- Segons l'article 16.3 de la Llei 6/1998, sobre règim del sòl i valoracions, quan un instrument de planejament siga aprovat provisionalment per l'ajuntament, per a l'aprovació definitiva per silenci administratiu només s'exigeixen dues condicions: sol·licitud d'informes preceptius i informació pública.  
- A més, l'actual Llei del sòl estatal parla d'informes determinants, però no vinculants.  
2. El fonament jurídic quart de la interlocutòria valora la incidència dels informes de l'organisme de conca per tal que la Sala puga suspendre un instrument de planejament, i distingeix els supòsits següents:  
a) Informes via silenci administratiu positiu: Tindrien aquest caràcter totes aquelles sol·licituds d'informe de l'organisme de conca anteriors a l'entrada en vigor de la Llei 11/2005, que modifica la Llei 10/2001. En aquests casos la dificultat per a l'Estat rau en el fet d'oposar-se a un instrument de planejament que disposa de l'informe legal de caràcter favorable ja que existeix un principi general segons el qual "ningú no pot anar vàlidament contra els seus propis actes".  
b) Informes desfavorables via silenci administratiu negatiu de l'article 25.4 en la redacció donada per la Llei 11/2005. En aquest cas la Sala entén que es fa difícil admetre que una administració, en aquest cas l'Estat, puga limitar les competències d'una comunitat autònoma o municipi basant-se en el silenci administratiu negatiu, ja que per a limitar una competència és necessari exposar de forma clara i precisa en quina manera l'actuació d'una administració limita o retalla les competències d'una altra administració.  
c) En cas d'informes expressos, en cada cas en concret s'ha d'examinar la pugna o xoc d'interessos per a resoldre la suspensió.  
La Sala considera que a l'hora d'emetre informe l'organisme de conca haurà de fer-ho prenent com a paràmetres:   
a) La Planificació hidrològica i   
b) Els estudis sobre aigua a la Comunitat Valenciana. En aquest sentit cita la Directiva 200/60/CE del Parlament Europeu i del Consell de 23 d'octubre de 2000, per la qual s'estableix un marc comunitari d'actuació en l'àmbit de la política d'aigües que estableix uns terminis, que actualment ja han transcorregut, per a demanar informació i elaborar estudis sobre aigües superficials i subterrànies. Si aquest aspecte de la Directiva s'haguera complit, l'organisme de conca hauria de disposar de gran informació sobre totes les aigües de la Comunitat Valenciana, superficials i subterrànies, la seua qualitat, usos, etc, i disposaria de tots els elements per a fer un informe complet, i a més, tota aquesta informació hauria d'estar a l'abast de tots, Generalitat, municipis, entitats gestores i particulars.   
La Sala no donarà per vàlids informes que no s'ajusten als paràmetres que s'acaben de citar, ni a l'organisme de conca ni a les entitats col·laboradores o empreses.  
3. El fonament jurídic cinqué de la interlocutòria estableix el contingut mínim dels informes de les empreses subministradores d'aigua. Aquest contingut mínim és el següent:  
1. Titularitat dels pous  
2. Disponibilitat present o futura de l'aigua d'aquests.  
3. Aforament, per a saber la quantitat d'aigua i la previsió de l'article 52.2 del Text refós de la Llei d'aigües, i 84 del Reglament segons se sobrepassen o no els 70.000 metres cúbics de volum anual.  
4. Qualitat de les aigües tenint en compte que en aquest cas són per a consum humà. La qualitat de subministrament humà en el fons determinarà la quantitat d'aigua disponible per a aquest ús essencial, l'article 40.1.a) del Decret 67/2006 remet al Reial decret 140/2003 de 7 de febrer, desenvolupat en l'Ordre SCO/1 591/2005, de 30 de maig, sobre el sistema d'informació nacional d'aigua de consum i el pla d'autocontrol aprovat per les autoritats sanitàries. La normativa sobre la qualitat de les aigües a la Comunitat Valenciana ha sigut desenvolupada pel Decret 58/2006, de 5 de maig, del Consell, pel qual es desenvolupa, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, el Reial decret 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'estableixen els criteris sanitaris de la qualitat de l'aigua de consum humà.  
5. Necessitat o no de tractament.  
6. Necessitat o no de fer obres d'infraestructures.  
B. Interlocutòria dictada l'01-03-2007 per la Secció Primera de la Sala Contenciosa Administrativa del TSJCV en el recurs 1/01003/2006 (2ª interlocutòria PP Pinaret d'Ador):  
En aquesta interlocutòria, després de concretar-se en el fonament de dret primer que l'informe de la CHJ no té caràcter vinculant, en els següents fonaments jurídics remarca el fet que la Confederació és qui coneix o hauria de conéixer les dades precises sobre els recursos físicament existents i l'efectiva disponibilitat de recursos hídrics d'acord amb el Pla hidrològic, màximament en els casos en què es discuteix l'existència de recursos hídrics per al subministrament a les poblacions que és l'ús de l'aigua que gaudix de prioritat ope legis (article 60 TRLA). Així, les STC 61/2002 i 227/91 afirmen que correspon a l'administració la càrrega de la prova quan es tracta de dades que hauria de posseir. Resulta insuficient que els informes de la CHJ només es referisquen als aprofitaments concedits o en tramitació, ja que de l'article 25.4 del TRLA no es dedueix que siga necessari acreditar l'existència de concessió, és suficient que s'acredite l'existència física de l'aigua i la seua disponibilitat.   
Per tant, en el cas examinat en aquesta interlocutòria, com que s'ha aportat un informe de l'entitat gestora que acredita l'existència física d'aigua i no havent acreditat la CHJ prima facie la seua no disponibilitat, el fumus juga en aquest cas a favor de la no-adopció de la mesura cautelar perquè no existeix aparença suficient de bon dret de l'administració recurrent a la vista de l'existència d'una acreditació mínima de recursos hídrics.  
C. Interlocutòria dictada el 30-05-2007 per la Secció Primera de la Sala Contenciosa Administrativa del TSJCV, en el recurs 1/000059/2007 (assumpte PP Realenc de Carcaixent)  
Aquesta interlocutòria conté exactament els mateixos fonaments jurídics que la interlocutòria d'Ador de data 15-01-2007, analitzada anteriorment, a excepció del fonament jurídic cinqué, en el qual, després d'examinar tant l'informe de l'entitat gestora com l'informe negatiu de la Confederació arriba a la conclusió següent:  
- L'informe emés per Aigües de València de 5-06-2006, complementat per un altre emés el 31-01-2005, compleix estrictament la interlocutòria d'aquesta Sala de data 15-01-2007 (interlocutòries 1003/2006), en tractar-se d'un informe raonat sobre existència d'aigua, titularitat dels pous, disponibilitat present o futura, aforament i qualitat de les aigües, necessitat o no de tractament, obres d'infraestructures necessàries.  
- L'informe de la Confederació es basa en els paràmetres següents: a) les empreses subministradores no tenen idoneïtat i b) no es disposa de la documentació necessària. Aquests dos paràmetres són rebatuts per la Sala indicant respecte al primer punt que no és que les empreses gestores no tinguen idoneïtat per a l'emissió d'informes, sinó que efectivament el seu informe no pot substituir el de la Confederació, i respecte al segon punt incideix en el fet que la Confederació no diu quina documentació és necessària, ja que el seu informe no ha de pronunciar-se sobre el projecte sinó sobre l'existència d'aigua o les circumstàncies concretes sobre la seua falta de disponibilitat.  
Per tant, i atés que el projecte clarament diu que se subministrarà de la xarxa municipal i l'informe d'Aigües de València especifica la disponibilitat present i futura, i gaudint, per tant, els instruments de planejament de presumpció de legalitat i no havent desvirtuat mínimament ni demostrat el periculum in mora, procedeix denegar la suspensió sol·licitada.  
Sisé. Si ens centrem en el cas objecte d'examen, i tractant-se d'un expedient de planejament en sòl urbà del municipi de València, convé assenyalar que aquest municipi disposa de suficiència de recursos hídrics, pels motius següents:   
1. L'informe d'Emivasa de data 16 de març de 2007, complementari a un altre emés el dia 7 del mateix mes, en relació amb la tramitació d'un altre expedient urbanístic de la ciutat de València, indica el següent:  
«... - La Ciutat de València posseeix les següents concessions d'aigua per a potabilització: 3 m³/s del Xúquer, 0,95 m³/s del Túria i 0,65 m³/s de pous, aquest cabal de 4,60 m³/s equival a un volum anual de 145,06 hm³.  
- El consum d'aigua potable registrat a la Ciutat de València l'any 2005 ha sigut de 49,011 hm³...»  
2. Per Resolució de la Direcció General d'Obres Hidràuliques de data 16 d'octubre de 1963 es va atorgar a l'Ajuntament de València una concessió a perpetuïtat per a derivar un cabal de 0,95 m³/s d'aigua del riu Túria (BOE 1.11.1963).  
3. Per Resolució de la Direcció General d'Obres Hidràuliques, publicada en el BOE número 307, de data 23 de desembre de 1976, es va concedir a l'Ajuntament de València l'aprofitament d'un cabal màxim de 3.000 l/s d'aigua del riu Xúquer, destinat a complementar el subministrament d'aigua potable de la ciutat. Aquesta concessió es va atorgar per un termini de 99 anys.  
A més, en el present cas, cal tenir en compte que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en el requeriment efectuat el 7-06-2007, reconeix l'existència d'ambdues concessions d'aigua superficial.  
En conseqüència es considera que hi ha un cabal autoritzat que cobreix la demanda que es planteja.  
Seté. Segons el que reconeix la mateixa Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el requeriment efectuat el 7.06.2007, «la demanda d'aigua podria ser semblant en el planejament vigent i en la PRIM proposat, ja que disminueix el sòl edificable, augmenta el viari, desapareix el terciari i serveis públics i, al contrari, augmenta la zona verda».  
Si no comporta noves demandes de recursos hídrics, no resultarà d'aplicació l'article 25-4 de la Llei d'aigües, com la mateixa Confederació sembla que reconeix.  
No obstant això, i a pesar de reconéixer la inexistència de noves demandes de recursos hídrics, la CHJ en lloc de manifestar-se incompetent per a l'emissió d'informe en aquest cas en concret, requereix documentació que preveja les dades següents:  
1. La quantificació de la demanda corresponent als usos previstos en el PRIM.  
En relació a aquest punt cal indicar que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer coneix els usos previstos i en el seu informe-requeriment valora l'increment d'habitants en 222, per tant, coneix les dades precises per a quantificar els recursos físicament existents i l'efectiva disponibilitat de recursos hídrics. No cal requerir l'Ajuntament per a determinar aquest càlcul.  
Cal recordar les interlocutòries esmentades anteriorment de dates 15.01.2007 i 30.05.2007, segons les quals la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en compliment de la Directiva 200/60/CE hauria de conéixer els recursos físicament existents i la disponibilitat d'aquests per a, davant d'una demanda concreta i determinada, valorar la suficiència de recursos hídrics.  
De la mateixa manera, segons es desprén de la Interlocutòria de data 1.03.2007 del TSJCV, la Confederació és la que coneix o hauria de conéixer les dades precises sobre els recursos físicament existents i l'efectiva disponibilitat de recursos hídrics d'acord amb el Pla hidrològic, màximament en els casos en què es discuteix l'existència de recursos hídrics per al subministrament a les poblacions que és l'ús de l'aigua que gaudix de prioritat ope legis (article 60 TRLA). Així, les STC 61/2002 i 227/91 afirmen que correspon a l'administració la càrrega de la prova quan es tracta de dades que hauria de posseir.  
2. D'altra banda, la CHJ manifesta en el seu informe-requeriment que l'Ajuntament no ha aportat informació relativa a la concessió o dret administratiu que empara el consum d'aigua i que no s'indica si es farà ús de doble xarxa per a aigua potable i per a altres usos.  
A aquest respecte cal recordar la Interlocutòria del TSJCV de data 1-03-2007, segons la qual de l'article 25.4 del TRLA no es dedueix que siga necessari acreditar l'existència de concessió, és suficient que s'acredite l'existència física de l'aigua i la seua disponibilitat.   
I en el present supòsit, no sols hi ha suficiència d'aigua, sinó també concessió de 3 m³/s del riu Xúquer i 0,95 m³/s del riu Túria per a abastir el municipi de València.  
Per tot això, no té sentit el requeriment de documentació efectuat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, que únicament sembla un intent d'obstaculitzar l'aprovació definitiva d'un pla urbanístic que no compromet per a res la suficiència de recursos hídrics de la ciutat de València.  
I en aquest sentit cal recordar la Interlocutòria de data 15-01-2007 i 30-05-2007 del TSJCV segons la qual per a limitar una competència és necessari exposar de forma clara i precisa en quina manera l'actuació d'una Administració limita o retalla les competències d'una altra Administració.  
Per això, i disposant dels elements de judici necessaris per a elaborar un informe complet, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer hauria d'haver valorat l'expedient en lloc d'obstaculitzar el procediment amb requeriments sense sentit.  
Per tot això, s'entén que s'ha donat compliment a l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de data 20 d'abril de 2007, ja que, encara que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer no ha emés informe, en aquest expedient s'han complit les pautes assenyalades pel TSJCV en les interlocutòries ací analitzades, ja que:  
1. S'ha complit el requisit de sol·licitar informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, encara que l'actuació no suposa un increment de consum d'aigua respecte al planejament vigent, tal com ha considerat la mateixa Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el seu requeriment.  
2. Queda garantida la suficiència d'aigua per a la present actuació tenint en compte les concessions atorgades a la ciutat de València, tal com s'ha indicat en el fonament jurídic segon.  
3. L'informe emés per la Confederació sol·licitant dades permet alçar la supeditació establida en l'acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme citat.   
Huité. El conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge és l'òrgan competent per a l'aprovació definitiva de plans de municipis de més de 50.000 habitants, de conformitat amb el que disposa l'article 6 e) del Decret 201/2003, de 3 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament dels òrgans urbanístics de la Generalitat Valenciana.  
Vistos els preceptes legals citats i la resta de disposicions de general i pertinent aplicació, d'acord amb la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, resolc:  
Aprovar definitivament l'homologació sectorial i Pla de reforma interior de millora de la unitat d'execució del carrer Periodista Gil Sumbiela del municipi de València.  
Contra la present resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar recurs potestatiu de reposició davant del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, en el termini d'un mes comptador des de l'endemà a la notificació d'aquesta, d'acord amb el que estableixen els articles 116.1 i 117.1 de la Llei 4/1999, de modificació de la Llei 30/92, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú; o bé, recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà a la notificació d'aquesta, de conformitat amb el que disposa l'article 46.1 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa.  
Tot això, sense perjudici que puga exercir qualsevol altre recurs que crega oportú.  
València, 25 de setembre de 2007.- El conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge: José Ramón García Antón.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5651, del 30-11-2007 (2007/14288)

RESOLUCIÓN de 25 de septiembre de 2007, del conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, por la que se aprueba definitivamente la homologación sectorial y Plan de reforma interior de mejora de la Uunidad de Ejecución de la calle Periodista Gil Sumbiela del municipio de Valencia..
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5651

Fecha DOGV
:   30-11-2007

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2007/14288

CVE


Fecha del documento
:   25-09-2007

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [València](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 25 de septiembre de 2007, del conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, por la que se aprueba definitivamente la homologación sectorial y Plan de reforma interior de mejora de la Uunidad de Ejecución de la calle Periodista Gil Sumbiela del municipio de Valencia.. [2007/14288]  
Visto el expediente relativo a la Homologación Sectorial y Plan de Reforma Interior de Mejora de la UE de la C/ Periodista Gil Sumbiela, remitido por el Ayuntamiento de Valencia, y de conformidad con los siguientes,   
Antecedentes de hecho  
Primero. El Proyecto se sometió a información pública mediante Edictos en el DOGV de fecha 18 de agosto de 2005, y el diario El Mundo en fecha 12 de agosto de 2005, presentándose, en dicho periodo, una alegación del Grupo Municipal Socialista que fue desestimada, en la sesión plenaria, de fecha 28.07.2006  
Segundo. El Proyecto consta de documento de homologación y plan de reforma interior de mejora que contiene, memoria informativa, memoria justificativa, normas urbanísticas y planos.  
Tercero. Durante la tramitación del expediente se han solicitado los siguientes informes:  
- DG de Transportes. CIT.  
- Mº de Ciencia y Tecnología  
- SS.TT de Cultura.  
- DG de Vivienda.  
Hasta el momento, no se ha emitido informe alguno, aunque en el expediente administrativo se incorpora la siguiente documentación:  
- Informe de la jefe de Sección de la Oficina Técnica de Planeamiento del Ayuntamiento de Valencia, de fecha 19.07.06, señalando que existe Informe de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte que dice lo siguiente: En el supuesto de no poder ampliarse la actual parcela de «Equipamientos, Servicios Públicos», de 1.805,56 m², con la parcela vecina calificada como uso terciario de 1.493,59 m², dicha parcela de«"Equipamiento, Servicios Públicos», de 1.805,56 m², no se considera necesaria, a los efectos de implantar en ella algún centro escolar correspondiente a enseñanza competencia de esta conselleria, al no permitir en su superficie hacer una actuación adecuada.  
- Informe del jefe de Sección de Proyectos de Infraestructuras y, del Arquitecto Municipal del Ayuntamiento de Valencia, de fecha 18.07.06, señalando que:  
Por lo que respecta al saneamiento, el Proyecto presentado se adapta al Informe del Servicio del Ciclo Integral del Agua, de fecha 07.12.2005, ajustándose la solución propuesta a la exigencia de una red de saneamiento con la capacidad suficiente para atender correctamente el servicio, según prescriben las Ordenanzas correspondientes.   
Por lo que respecta al abastecimiento del agua, señala que la red deberá adaptarse al Informe del Servicio Integral del Agua, de fecha 13.01.06, que, en términos generales, establece una propuesta favorable hacia la instalación de la fuente de bebedero, y, unas correcciones a realizar, como pueden ser que la disposición de las tuberías diseñada y existentes se ajusten a las Ordenanzas municipales, etc. Al respecto, hay que señalar que no se ha dado traslado de la documentación a la CHJ para su convalidación, aunque, una vez detectado el error, se ha dado traslado de la documentación a la CHJ para la convalidación de la misma.   
Cuarto. En la sesión de la CTU de 20.04.2007, el representante del Ministerio de Medio Ambiente votó en contra, siendo el tenor literal del voto el siguiente:  
El artículo 25.4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas (TRLA, aprobado por Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio; y modificado por la Ley 11/2005, de 22 de junio) exige que los actos y planes que las Comunidades Autónomas hayan de aprobar en el ejercicio de sus competencias sobre ordenación del territorio y urbanismo deben contar con el informe previo de las Confederaciones Hidrográficas. Dicho informe debe versar sobre la posible afección de la actuación al dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y policía, sobre la existencia de recursos hídricos suficientes para satisfacer las nuevas demandas planteadas, y sobre la posible incidencia de la actuación en el régimen de corrientes. El informe se entenderá desfavorable si no se emite en el plazo establecido al efecto.  
Por su parte, el artículo 19.2 de la Ley de la Generalitat Valenciana 4/2004, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje ?LOTTP- (modificada por Ley 16/2005), determina que la implantación de usos residenciales, industriales, terciarios, agrícolas u otros que impliquen un incremento del consumo de agua, requerirá la previa obtención de informe del organismo de cuenca competente, sobre su disponibilidad y compatibilidad con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados; lo cual requiere título habilitante mediante resolución adoptada en expediente administrativo con audiencia a terceros afectados y análisis de compatibilidad con la planificación hidrológica. La conjunción de los tres extremos sobre los que debe manifestarse el informe, supone necesariamente la existencia de derechos de agua, no pudiendo identificarse disponibilidad con la simple existencia de recursos hídricos.  
Del mismo modo, hay que señalar que la Disposición Adicional Segunda de la Ley 13/2003, reguladora del contrato de concesión de obras públicas, de 23 de mayo, en relación con el artículo 83.3 de la Ley 16/2005, Urbanística Valenciana, establece que la administración General del Estado emitirá informe en la instrucción de los procedimientos de aprobación, modificación o revisión de los instrumentos de planificación territorial y urbanística que puedan afectar al ejercicio de las competencias estatales y que dicho informe tiene carácter vinculante.  
Asimismo, el Auto de la Sala de lo Contencioso-Administrativo del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (Medidas Cautelares nº 1/001003/2006-PSM), de 15 de enero de 2007, en el seno del proceso instruido por Recurso 1003/2006 interpuesto por la administración del Estado contra acuerdo de 30 de junio de 2006 dictado por esa Comisión Territorial de Urbanismo, de Aprobación de la Homologación Modificativa y Plan Parcial Sector El Pinaret, en término municipal de Ador, establece tres cuestiones esenciales:  
Que el informe del Organismo de cuenca es preceptivo, no pudiendo la Comunidad Autónoma legislar sobre la forma, modo y manera en que el Estado debe ejercer sus competencias, ni puede sustituir su intervención mediante norma autonómica.  
Que el informe que pueda emitir una presunta entidad colaboradora autorizada para el suministro - tal como alude el art. 19.2 de la LOTPP - no puede sustituir al informe del organismo de cuenca.  
Que el informe previo del Organismo de cuenca es requisito necesario par que pueda aprobarse por la Generalitat Valenciana (incluso por el Ayuntamiento) un instrumento de planeamiento, cuando se den las condiciones del art. 25 TRLA.  
A mayor abundamiento de lo anterior, la legitimación de las Entidades Colaboradoras debe venir avalada por una inscripción en un Registro al efecto, cuya llevanza corresponde a la propia Generalitat Valenciana; todo ello, amparado por normativa específica sobre su regulación. A este respecto, el Decreto 229/2004, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, que regula las funciones de las entidades colaboradoras en materia de calidad ambiental y crea y regula su Registro - aprobado por cierto con posterioridad a la LOTPP - no parece amparar las funciones a que alude el precepto del art. 19.2 LOTPP. No se tiene constancia de la existencia de otra norma reguladora de tales entidades. Se desconoce también si las condiciones de la posible concesión para el suministro de abastecimiento o el objeto social de la mercantil posibilitan a la misma para emitir los informes en cuestión.  
En consecuencia, debe concluirse necesariamente que las empresas suministradoras carecen de legitimidad, idoneidad y capacidad para informar sobre derechos de agua, competencia originaria, exclusiva y por tanto insustituible de los Organismos de cuenca; derechos, por otra parte, cuyos titulares legítimos han debido o bien declarar - en los plazos establecidos en la legislación de aguas - para su inscripción en el Registro de Aguas o en el Catálogo de Aguas Privadas, o bien acceder al uso privativo mediante la preceptiva concesión administrativa que finalmente debe ser inscrita asimismo en el Registro de Aguas. Ni que decir tiene que la llevanza de dicho Registro de Aguas o Catálogo de Aguas Privadas corresponde al Organismo de cuenca, en virtud del TRLA.  
Por otra parte, dada la complejidad de los expedientes sometidos a la Comisión, el no disponer de la documentación necesaria para emitir el informe, con la antelación suficiente para poder ser estudiada, analizada y valorada imposibilita que este miembro de la Comisión pueda ejercer de manera adecuada la función para la que ha sido designado, lo cual puede suponer infracción del artículo 24 de la Ley 30/1992, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y Procedimiento Administrativo Común, así como contravenir la doctrina jurisprudencial al respecto; pudiendo incluso constituir una posible vulneración del artículo 23.2 de la Constitución Española.  
Por todo lo expuesto, y tenidos en cuenta todos los argumentos anteriores, deben hacerse adicionalmente las siguientes precisiones y consideraciones sobre el expediente de referencia, que se somete a la Comisión Territorial:  
No se ha solicitado, ni el informe del art. 25.4 del TRLA, ni tampoco el del art. 19.2 de la LOTPP. En consecuencia, no se dispone de documentación de ninguna clase.  
Por otra parte, y, según se expuso en la Comisión Informativa previa celebrada el 17 de los corrientes, la actuación comportaría un incremento en la edificabilidad total, comprendiendo un número indeterminado de viviendas nuevas. De ello se deduce necesariamente que existen nuevas demandas de recursos hídricos, por lo que resulta de aplicación el art. 25.4 del TRLA. Habida cuenta lo anterior, y dada la ausencia total de información disponible que permitiera al Vocal que suscribe hacer un análisis rápido en el periodo comprendido entre la Comisión Informativa y la Territorial, a fin de fundamentar mejor su posible voto en esta última, solicitó al término de la indicada Comisión Informativa a su Secretario, al menos, una copia del informe que se sometió a la misma, donde vienen los antecedentes al respecto, petición que le fue verbalmente denegada. A este respecto, quien esto suscribe hace constar que varios miembros de la Mesa tuvieron a su disposición copia de todos los informe correspondientes al Orden del Día. Resulta notorio que mientras algunos de los miembros pudieron acceder a esta documentación durante el transcurso de la sesión, otros resultaron discriminados por lo que se produjo un agravio comparativo. Esta situación se viene produciendo habitualmente en todas las Comisiones Informativas. En virtud de lo anteriormente expuesto, y, no habiéndose podido emitir el preceptivo informe del art. 25.4 del TRLA, debe entenderse que se estarían desconociendo competencia del Estado en materia de dominio público hidráulico, por lo que, el expediente urbanístico se ha tramitado con omisión de un trámite preceptivo. Debe recordarse aquí la posición defendida por la Sindica de Greuges de la Comunitat Valenciana en relación con los informes del art. 25.4 del TRLA y, que, reiteradamente viene defendiendo la necesidad de contar con los informes del Organismo de Cuenca, previos y vinculantes, a la aprobación de instrumentos urbanísticos. Posición, pues, de una Institución Valenciana, que coincide plenamente con los planteamientos de esta CHJ.  
Por todo lo anteriormente expuesto, y, en consonancia con el informe desfavorable emitido, el representante del Mº de Medio Ambiente en la CTU de Valencia, vota en contra de la propuesta de aprobación del instrumento urbanístico de referencia, solicitando que este voto particular conste en el Acta de la Sesión, y, que se incorpore a la misma y al expte nº 2007/0341 en el presente escrito que sustenta y fundamenta dicho voto.  
Quinto. Valencia cuenta con Plan General, aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo en fecha 28 de diciembre de 1988.  
Sexto. La Comisión Territorial de Urbanismo de fecha 20 de abril de 2007, con el voto favorable de todos los vocales presentes salvo el representante del Ministerio de Medio Ambiente que lo emitió en sentido desfavorable acordó: informar favorablemente la Homologación Sectorial y PRIM de la C/ Periodista Gil Sumbiela del municipio de Valencia, y supeditar la Elevación del expediente al conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, proponiendo su aprobación definitiva, a la emisión del informe de suficiencia de recursos hídricos por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar.   
Septimo. La directora general de Ordenación del Territorio, en fecha 18 de septiembre de 2007, de conformidad con el Informe sobre el Cumplimiento de la Supeditación, de la Comisión territorial de Urbanismo, de fecha 15 de junio de 2007, resolvió:   
1. Considerar cumplidos los condicionantes contenidos en el acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo de fecha 20 de abril de 2007.   
2. Elevar al conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda propuesta de aprobación definitiva de la Homologación y Plan de Reforma Interior de Mejora de la U.E. Periodista Gil Sumbiela de Valencia.  
Fundamentos jurídicos  
Primero. De acuerdo con lo dispuesto en la D.T. Primera de la LUV, el régimen a seguir es el señalado en la LRAU, al haber vencido el plazo máximo para resolver previsto en la Ley. No obstante, de conformidad con lo establecido en la D.T Cuarta del Decreto 67/06, determinadas actuaciones deben regirse por lo dispuesto en la LUV (como es el caso de la prestación de la garantía definitiva, suscripción del contrato...). La propuesta de Programa fue tramitada a través del procedimiento simplificado en vía notarial, regulado en el art. 48 de la LRAU, cumpliendo la misma con lo dispuesto en el artículo 17 del Anexo del Reglamento de Planeamiento de la Comunidad Valenciana, aprobado por Decreto 201/1998, de 15 de diciembre, del Gobierno Valenciano, en cuanto a los estándares aplicables a las modificaciones de planeamiento por lo que respecta al Suelo urbano.  
Segundo. El Proyecto tiene por objeto la Homologación y desarrollo del sector C/ Periodista Gil Sumbiela, no modificándose la clasificación del Suelo que continua siendo Suelo urbano, y, no modificándose el uso global de la zona, que sigue siendo «Residencial Ensanche», siendo su localización espacial la siguiente:  
- Norte: C/ Periodista Gil Sumbiela.  
- Sur: C/ Picayo y traseras de las edificaciones en la Plaza Pintor Llanos.  
- Este: C/ General Llorens.  
- Oeste: Traseras de las edificaciones recayentes a C/ Rosales y, conexión con las Calles Enova y Monserrat.  
- La superficie del ámbito del PRIM es de 7.604,25 m², mientras que la superficie de la U.E es de 5.844,54 m².   
La aprobación del PRIM va a traer consigo los siguientes objetivos:  
a) El esponjamiento de la zona, creando una Zona Verde: Se pretende crear una zona verde (de 1.025,68 m²), con calificación de Jardín, ubicándose en el centro de la manzana formada por las calles Periodista Gil Sumbiela, General Llorens, Rosales, Picayo y, Doctor Marco, accediéndose a la misma desde la C/ Periodista Gil Sumbiela, mediante un vial, que tiene una superficie de 3.067,60 m², de los que 2.876,59 m² se encuentran incluidos en la U.E.  
b) Cambio de Uso de la Manzana que estaba destinada a Terciario, por Uso Residencial para realización de Viviendas de Protección Pública y Privadas, y, locales de uso compatible en planta baja: Se plantea modificar la edificabilidad existente de TER-3, de 2.988,38 m²t, por uso residencial con calificación de ENS-1, para la construcción de Viviendas de Protección Pública (con 2.579,76 m²t)y privadas, así como locales de uso compatible en planta baja.  
c) Reubicación de 2.545,07 m²t de Techo Calificado ENS-1: En el ámbito de la U.E, se propone la reubicación de 2.545,07 m²t calificado ENS-1, del interior de la manzana, a la nueva edificación que se proyecta.  
d) Incremento de la Edificabilidad en la U.E, con destino a Viviendas Protegidas: Se pretende un incremento de la edificabilidad con destino a VPP, por lo que se compensará al Ayuntamiento por dicho incremento. La superficie edificable reubicada en la edificación propuesta, sería:  
Superficie m²t según PGOU  
TER-3 C/ General Llorens 2.988,38 m²t  
ENS-1 Patio de Manzana 2.545,07 m²t  
Total superficie aportada: 5.533,45 m²t(1)   
Superficie m²t según propuesta   
Total Superficie Aportada 5.533,45 m²t(1)  
Incremento de Edificabilidad 5.975,41 m²t  
Total Edificabilidad 11.508,86 m²t  
De los 11.508,86 m²t, se destinan a los siguientes usos:   
- Planta baja (libre): 1.942,27 m²t.  
- Vivienda Libre: 1.011,34 m²t  
- VPP: 8.555,25 m²t  
A través del PRIM, también, se pretende lo siguiente:  
a) Cambio de la alineación de la fachada interior del edificio ENS-1, recayente a la C/ Picayo para alinearse a la C/ Monserrat.  
b) Eliminación de la edificación de 1 planta, sita en la trasera del edificio recayente a la C/ Picayo, de manera que este edificio se alinee a la C/ Monserrat con 5 plantas.  
c) No se altera la edificabilidad de dicho edificio, pues, se compensa la pérdida de edificabilidad en el bajo con la altura.  
d) Una parcela edificable de 1.942,27 m², y, de 11.508,86 m²t.  
e) Un Suelo dotacional de 4.093,28 m².   
La distribución del Suelo dotacional en el ámbito del Sector, es la siguiente:  
SRV 3.067,60 m²  
 SRV Viario Rodado 0 m²  
 SRV Viario Peatonal 3.067,60 m²  
SJL 1.025,68 m²  
Los parámetros de la UE son los siguientes:  
  
El instrumento de planeamiento propone un aumento de edificabilidad que se cifra en 5.975,41 m²t, con lo que la edificabilidad total propuesta para la U.E asciende a 11.508,86 m²t. De esta edificabilidad total, 8.555,15 m²t se destinarán a VPP, que supone algo más al 20% del aprovechamiento objetivo residencial, y, 2.953,58 m²t a viviendas de renta libre.  
Tercero. Por lo que respecta a la capacidad del saneamiento y depuración de aguas residuales, el Ayuntamiento presenta información al respecto quedando justificada la viabilidad del tratamiento de las aguas residuales.  
Cuarto. La alteración de la ordenación establecida por el Plan general, debido al aumento del aprovechamiento lucrativo privado debido al cambio de calificación del Terciario-3 a Residencial, cumple con el art. 55.3 de la LRAU, ya que, no se produce pérdida de dotación pública para el sector puesto que se propone un cambio dentro del uso dotacional, consistente en cambiar de Equipamiento (con 1.805,56 m²) a Zona Verde, Espacios Libres y Red Viaria (3.902,27 m²), aumentándose la superficie dotacional de 1.805,22 m² a 3.902,27 m². Por lo tanto, la propuesta responde satisfactoriamente al interés público, y no se aprecia obstáculo legal que impida la aprobación autonómica, conforme al artículo 40 LRAU.   
Quinto. Actualmente, son varios los autos dictados por el Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en las piezas separadas de suspensión de recursos interpuestos por el Ministerio de Medio Ambiente-Confederación Hidrográfica del Júcar, contra la aprobación de planes urbanísticos que no contaban con informe favorable del organismo de cuenca.   
Por ello, conviene analizar la doctrina que está sentando al respecto el TSJCV, y que ha ido evolucionando y perfilándose en los diferentes autos, para poder concluir si las pautas y directrices de los órganos judiciales han sido respetadas en el presente expediente de Homologación y PRIM Periodista Gil Sumbiela de Valencia.  
Se analiza a continuación el contenido de las siguientes resoluciones judiciales:  
A. Auto dictado el 15.01.2007 por la sección primera de la sala de lo contencioso-administrativo del tsjcv en el recurso 1/01003/2006. (Asunto PP Pinaret de Ador)  
De este auto se extrae el siguiente resumen:  
1. De los preceptos 25.4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas y del artículo 19 de la Ley de la Generalitat Valenciana, 4/2004 de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje se desprenden dos cuestiones a tratar:  
a) Necesidad de solicitud de informe al organismo de cuenca  
1. Es preceptiva la solicitud de informe al organismo de cuenca.  
2. El informe debe tomar como base «lo previsto en la planificación hidráulica y en las planificaciones sectoriales aprobadas por el Gobierno...»  
3. Cuando comporten nuevas demandas de recursos hídricos, el informe de la Confederación se pronunciará expresamente sobre la existencia o inexistencia de recursos suficientes para satisfacer tales demandas.  
Por su parte, del artículo 19.2 de la Ley 4/2004, cabe destacar la posibilidad de sustituir el previo informe del organismo de cuenca (Estatal) por el de «entidad colaboradora autorizada para el suministro...», previsión que reproduce el artículo 41.1 del Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística.  
La Sala interpreta este precepto entendiendo que la Comunidad Autónoma no puede legislar sobre la forma, modo y manera en que el Estado debe ejercer sus competencias ni puede sustituir su intervención mediante norma autonómica. Pero ello no significa que el informe de la entidad gestora no pueda ser valorado por la Generalitat Valenciana, Municipio o por el propio Tribunal a la hora de tomar la decisión, pero no como sustitutivo del informe del organismo de cuenca.  
Por tanto, se llega a la conclusión de que el informe previo del organismo de cuenca es requisito necesario para que pueda aprobarse por el Ayuntamiento o la Generalitat Valenciana un instrumento de planeamiento cuando se den las condiciones del art. 25.4 de la Ley Estatal.  
b) El carácter vinculante del informe  
El carácter vinculante del informe del organismo de cuenca no viene recogido ni en el art. 25.4 del TR Ley de Aguas ni en el art.19.2 de la Ley 4/2004 de la Generalitat. Las razones que existen para que sea de esta forma son:  
- Así se deduce de doctrina sentada en sentencias del Tribunal Constitucional (118/1998, 123/2003, 149/1991, 227/1988).  
- El art. 83.1 Ley 30/92 que dice: «salvo disposición expresa en contrario, los informes serán facultativos no vinculantes».  
- Según el art. 16.3 de la Ley 6/1998 sobre Régimen del Suelo y Valoraciones cuando un instrumento de planeamiento sea aprobado provisionalmente por el Ayuntamiento, para su aprobación definitiva por silencio administrativo sólo se exigen dos condiciones: solicitud de informes preceptivos e información pública.  
- Además, la actual Ley del Suelo estatal habla de informes determinantes, pero no vinculantes.  
2. El Fundamento Jurídico Cuarto del Auto, valora la incidencia de los informes del organismo de cuenca para que la Sala pueda suspender un instrumento de planeamiento distinguiendo los siguientes supuestos:  
a) Informes vía silencio administrativo positivo: Tendrían este carácter todas aquellas solicitudes de informe del Organismo de Cuenca anteriores a la entrada en vigor de la Ley 11/2005, que modifica la Ley 10/2001. En estos casos la dificultad para el Estado radica en oponerse a un Instrumento de planeamiento que cuenta con informe legal de carácter favorable al existir un principio general de que «nadie puede ir válidamente contra sus propios actos».  
b) Informes desfavorables vía silencio administrativo negativo del artículo 25.4 en la redacción dada por la Ley 11/2005. En este caso entiende la Sala que se hace difícil admitir que una Administración, en este caso el Estado pueda limitar las competencias de una Comunidad Autónoma o Municipio con base en el "silencio administrativo negativo", pues para limitar una competencia es necesario exponer de forma clara y precisa en qué modo y manera la actuación de una Administración limita o cercena las competencias de otra Administración.  
c) En caso de informes expresos, en cada caso en concreto se debe examinar la pugna o choque de intereses para resolver sobre la suspensión.  
La Sala considera que, a la hora de emitir informe el organismo de cuenca deberá hacerlo tomando como parámetros:   
a) La Planificación Hidrológica y   
b) Los Estudios sobre Aguas en la Comunidad Valenciana. En este sentido cita la Directiva 200/60/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 23 de octubre de 2000, por la que se establece un marco comunitario de actuación en el ámbito de la política de aguas, que establece unos plazos, que actualmente ya han transcurrido, para recabar información y elaborar estudios sobre aguas superficiales y subterráneas. Si este aspecto de la Directiva se hubiera cumplido el Organismo de Cuenca debería contar con gran información sobre todas las aguas de la Comunidad Valenciana, superficiales, y subterráneas, su calidad, usos, etc, y contaría con todos los elementos para hacer un informe completo, y además, toda esta información debería estar al alcance de todos, Generalitat, Municipios, Entidades Gestoras y particulares.   
La Sala no va a dar por válidos informes que no se ajusten a los parámetros que se acaban de citar, ni al Organismo de Cuenca ni a las Entidades Colaboradoras o empresas.  
3. El fundamento jurídico Quinto del Auto establece el contenido mínimo de los informes de las Empresas Suministradoras de Agua. Dicho contenido mínimo es el siguiente:  
1. Titularidad de los pozos  
2. Disponibilidad presente o futura del agua de los mismos.  
3. Aforo, para saber la cantidad de agua y la previsión del artículo 52.2 del TR de la Ley de Aguas y 84 del Reglamento según se sobrepasen o no los 70000 metros cúbicos de volumen anual.  
4. Calidad de las aguas teniendo en cuenta que en este caso son para consumo humano. La calidad de suministro de suministro humano en el fondo determinará la cantidad de agua disponible para este uso esencial, el art. 40.1.a) del Decreto 67/2006 se remite al Real Decreto 140/2003 de 7 de febrero, desarrollado en la Orden SCO/1 591/2005, de 30 de mayo, sobre el Sistema de Información Nacional de Agua de Consumo y el Plan de Autocontrol aprobado por las Autoridades Sanitarias. La normativa sobre la calidad de las aguas en la Comunidad Valenciana ha sido desarrollada por Decreto 58/2006, de 5 de mayo, del Consell, por el que se desarrolla, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, el Real Decreto 140/2003 de 7 de febrero, por el que se establecen los criterios sanitarios de la calidad del agua de consumo humano.  
5. Necesidad o no de tratamiento.  
6. Necesidad o no de hacer obras de infraestructuras.  
B. Auto dictado el 01-03-2007 por la sección primera de la sala de lo contencioso-administrativo del tsjcv en el recurso 1/01003/2006 (2º Auto PP Pinaret de Ador):  
En este auto, tras concretarse en el Fundamento de Derecho Primero que el informe de la CHJ no tiene carácter vinculante, en los siguientes fundamentos jurídicos hace hincapié en el hecho de que la Confederación es la que conoce o debería conocer los datos precisos sobre los recursos físicamente existentes y la efectiva disponibilidad de recursos hídricos de acuerdo con el Plan Hidrológico, máxime en los casos en los que se discute la existencia de recursos hídricos para el abastecimiento a las poblaciones que es el uso del agua que goza de prioridad ope legis (art.60 TRLA). Así, las SSTC 61/2002 y 227/91 afirman que corresponde a la administración la carga de la prueba cuando se trata de datos que debería poseer. Resulta insuficiente que los informes de la CHJ sólo se refieran a los aprovechamientos concedidos o en tramitación, pues del artículo 25.4 del TRLA no se deduce que sea necesario acreditar la existencia de concesión, basta que se acredite la existencia física del agua y su disponibilidad.   
Por tanto, en el caso examinado en este auto, habiéndose aportado un informe de la entidad gestora que acredita la existencia física de agua y no habiendo acreditado la CHJ prima facie su no disponibilidad, el fumus juega en este caso a favor de la no adopción de la medida cautelar porque no existe apariencia suficiente de buen derecho de la administración recurrente a la vista de la existencia de una acreditación mínima de recursos hídricos.  
C. Auto dictado el 30-05-2007 por la sección primera de la sala de lo contencioso-administrativo del TSJCV en el recurso 1/000059/2007 (Asunto PP Realenc de Carcaixent)  
Este auto contiene exactamente los mismos fundamentos jurídicos que el Auto de Ador de fecha 15-01-2007, analizado anteriormente, a excepción del fundamento jurídico Quinto, en el que, tras examinar tanto el informe de la entidad gestora como el informe negativo de la Confederación llega a la siguiente conclusión:  
- El informe emitido por Aguas de Valencia de 5.06.2006 complementado por otro emitido el 31.01.2005, cumple estrictamente el auto de esta Sala de fecha 15.01.2007 (autos 1003/2006), al tratarse de un informe razonado sobre existencia de agua, titularidad de los pozos, disponibilidad presente o futura, aforo y calidad de las aguas, necesidad o no de tratamiento, obras de infraestructuras necesarias.  
- El informe de la Confederación se basa en los parámetros siguientes: a) las empresas suministradoras carecen de idoneidad y b) no se dispone de documentación necesaria. Estos dos parámetros son rebatidos por la Sala indicando con respecto al primer punto que no es que las empresas gestoras carezcan de idoneidad para la emisión de informes, sino que efectivamente su informe no puede sustituir al de la Confederación, y con respecto al segundo punto incide en el hecho de que la Confederación no informa de qué documentación es necesaria, ya que su informe no debe pronunciarse sobre el proyecto sino sobre la existencia de agua o las circunstancias concretas sobre su falta de disponibilidad.  
Por tanto, y dado que el proyecto claramente dice que se suministrará de la red municipal y el informe de Aguas de Valencia especifica la disponibilidad presente y futura, y gozando, por tanto, los instrumentos de planeamiento de presunción de legalidad y no habiendo desvirtuado mínimamente ni demostrado el periculum in mora procede denegar la suspensión solicitada.  
Sexto. Centrándonos en el caso objeto de examen, y tratándose de un expediente de planeamiento en suelo urbano del municipio de Valencia, conviene señalar que este municipio dispone de suficiencia de recursos hídricos, por lo siguiente:   
1. El informe de EMIVASA de fecha 16 de marzo de 2007, complementario a otro emitido el día 7 del mismo mes, en relación con la tramitación de otro expediente urbanístico de la ciudad de Valencia, indica lo siguiente:  
- La Ciudad de Valencia posee las siguientes concesiones de agua para potabilización: 3 m³/seg del Júcar, 0,95 m³/seg del Túria y 0,65 m³/seg de pozos, este caudal de 4,60 m³/seg equivale a un volumen anual de 145,06 Hm³.  
- El consumo de agua potable registrado en la Ciudad de Valencia en el año 2005 ha sido de 49,011 Hm³..."  
2. Por Resolución de la Dirección General de Obras Hidráulicas de fecha 16 de octubre de 1963, se otorgó al Ayuntamiento de Valencia una concesión a perpetuidad par derivar un caudal de 0,95 m³/seg de aguas del Río Túria (BOE 1-11-1963).  
3. Por Resolución de la Dirección General de Obras Hidráulicas publicada en el BOE nº 307 de fecha 23 de diciembre de 1976, se concedió al Ayuntamiento de Valencia el aprovechamiento de un caudal máximo de 3.000 l/seg. de aguas del río Júcar, con destino a complementar el abastecimiento de aguas potables de la ciudad. Esta concesión se otorgó por un plazo de 99 años.  
Además, en el presente caso, hay que tener en cuenta que la Confederación Hidrográfica del Júcar, en el requerimiento efectuado el 7-06-2007 reconoce la existencia de ambas concesiones de agua superficial.  
En consecuencia se considera que existe un caudal autorizado que cubre la demanda que se plantea.  
Séptimo. Según reconoce la misma Confederación Hidrográfica del Júcar en el requerimiento efectuado el 7-06-2007 «la demanda de agua podría ser similar en el planeamiento vigente y en la PRIM propuesto, puesto que disminuye el suelo edificable, aumenta el viario, desaparece terciario y servicios públicos y, por el contrario, aumenta la zona verde».  
De no comportar nuevas demandas de recursos hídricos, no resultaría de aplicación el artículo 25-4 de la Ley de Aguas, como la propia Confederación parece reconocer.  
No obstante, y a pesar de reconocer la inexistencia de nuevas demandas de recursos hídricos, la CHJ en lugar de manifestarse incompetente para la emisión de informe en este caso en concreto, requiere documentación que contemple los siguientes datos:  
1. La cuantificación de la demanda correspondiente a los usos previstos en el PRIM.  
En relación a este punto cabe indicar que la Confederación Hidrográfica del Júcar conoce los usos previstos y en su informe-requerimiento valora el incremento de habitantes en 222, por tanto, conoce los datos precisos para cuantificar los recursos físicamente existentes y la efectiva disponibilidad de recursos hídricos. No es necesario requerir al Ayuntamiento para determinar ese cálculo.  
Cabe recordar los Autos citados anteriormente de fecha 15.01.2007 y 30.05.2007, según los cuales la Confederación Hidrográfica del Júcar, en cumplimiento de la Directiva 200/60/CE debería conocer los recursos físicamente existentes y la disponibilidad de los mismos, para, ante una demanda concreta y determinada, valorar la suficiencia de recursos hídricos.  
Del mismo modo, según se desprende del Auto de fecha 1.03.2007 del TSJCV, la Confederación es la que conoce o debería conocer los datos precisos sobre los recursos físicamente existentes y la efectiva disponibilidad de recursos hídricos de acuerdo con el Plan Hidrológico, máxime en los casos en los que se discute la existencia de recursos hídricos para el abastecimiento a las poblaciones que es el uso del agua que goza de prioridad ope legis (art.60 TRLA). Así, las SSTC 61/2002 y 227/91 afirman que corresponde a la administración la carga de la prueba cuando se trata de datos que debería poseer.  
2. Por otra parte la CHJ manifiesta en su informe-requerimiento que el Ayuntamiento no ha aportado información relativa a la concesión o derecho administrativo que ampara el consumo de agua y no se indica si se hará uso de doble red para agua potable y para otros usos.  
A este respecto cabe recordar el Auto del TSJCV de fecha 1.03.2007 según el cual del artículo 25.4 del TRLA no se deduce que sea necesario acreditar la existencia de concesión, basta que se acredite la existencia física del agua y su disponibilidad.   
Y en el presente supuesto, no sólo existe suficiencia de agua, sino también concesión: 3 m³/s del Río Júcar y 0,95 m³/s del Río Túria para abastecer al municipio de Valencia.  
Por todo ello, carece de sentido el requerimiento de documentación efectuado por la Confederación Hidrográfica del Júcar, que únicamente parece un intento de obstaculizar la aprobación definitiva de un plan urbanístico que para nada compromete la suficiencia de recursos hídricos de la ciudad de Valencia.  
Y en este sentido hay que recordar el Auto de fecha 15.01.2007 y 30.05.2007 del TSJCV según el cual para limitar una competencia es necesario exponer de forma clara y precisa en qué modo y manera la actuación de una Administración limita o cercena las competencias de otra Administración.  
Por ello, y disponiendo de los elementos de juicio necesarios para elaborar un informe completo, la Confederación Hidrográfica del Júcar, debería haber valorado el expediente en lugar de obstaculizar el procedimiento con requerimientos carentes de sentido.  
Por todo ello, se entiende que se ha dado cumplimiento al acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo de fecha 20 de abril de 2007, ya que, aún cuando no se ha emitido informe por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar, en este expediente se han cumplido las pautas señaladas por el TSJCV en los autos aquí analizados, pues:  
1. Se ha cumplido el requisito de solicitar informe a la Confederación Hidrográfica del Júcar, aún cuando la actuación no supone un incremento de consumo de agua respecto al planeamiento vigente, tal y como ha considerado la misma Confederación Hidrográfica del Júcar en su requerimiento.  
2. Queda garantizada la suficiencia de agua para la presente actuación habida cuenta de las concesiones otorgadas a la ciudad de Valencia, tal y como se ha indicado en el fundamento jurídico segundo.  
3. El informe emitido por la Confederación solicitando datos, permite levantar el supeditado establecido en el acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo citado.   
Octavo. El conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda es el órgano competente para la aprobación definitiva de planes de municipios de más de 50.000 habitantes, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 6e) del Decreto 201/2003, de 3 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, Por el que se aprueba el Reglamento de los Órganos urbanísticos de la Generalitat Valenciana.  
Vistos los preceptos legales citados y demás disposiciones de general y pertinente aplicación, conforme a la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, resuelvo:  
Aprobar definitivamente la Homologación Sectorial y Plan de Reforma interior de Mejora de la Unidad de Ejecución de la C/ Periodista Gil Sumbiela del Municipio de Valencia.  
Contra la presente resolución, que pone fin a la vía administrativa, se podrá interponer recurso potestativo de reposición ante el conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda en el plazo de un mes, contado desde el día siguiente a la notificación de la misma, de acuerdo con lo establecido en los artículos 116.1 y 117.1 de la Ley 4/1999 de modificación de la Ley 30/92, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común; o bien, recurso contencioso-administrativo ante la sala de lo contencioso del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el plazo de dos meses, contados desde el día siguiente a la notificación de la misma, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 46.1 de la Ley 29/1998, de 13 de julio, reguladora de la Jurisdicción Contencioso-administrativa.  
Todo ello, sin perjuicio de que pueda ejercitar cualquier otro recurso que estime oportuno.  
Valencia, 25 de septiembre de 2007.- El conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda: José Ramón García Antón.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML