Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9302, del 21-03-2022 (2022/1982)

RESOLUCIÓ de 18 de novembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del projecte per a planta de tractament, valorització i dipòsit de residus de la construcció i demolició, al terme municipal d'Aspe (Alacant). Expedient 077/2019/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9302

Data del DOGV
:   21-03-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/1982

CVE


Data del document
:   18-11-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Aspe](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 18 de novembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del projecte per a planta de tractament, valorització i dipòsit de residus de la construcció i demolició, al terme municipal d'Aspe (Alacant). Expedient 077/2019/AIA. [2022/1982]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (1298670) 077-2019-AIA.  
Títol: Planta de tractament, valorització i dipòsit de residus de la construcció i demolició.  
Promotor: María Antonia Serrano Pérez, Antonio Serrano Pérez i Antonio Soria Mira.  
Òrgan substantiu: Ajuntament d'Aspe. Referència de l'òrgan substantiu: 2019/ 207- URB.  
Localització: polígon 19, parcel·les 65 i 103, d'Aspe (Alacant).  
  
Descripció del projecte  
María Antonia Serrano Pérez, Antonio Serrano Pérez i Antonio Soria Mira (d'ara en avant, el promotor) promouen un projecte de planta de tractament, valorització i dipòsit de residus de la construcció i demolició (RCD) al polígon 19, parcel·les 65 i 103 (referència cadastral 03019A019000650000AL i 03019A019001030000AK) del terme municipal d'Aspe (Alacant).  
L'objecte de l'activitat és realitzar una gestió adequada dels residus de construcció i demolició (RCD) mitjançant la separació dels seus components diferenciant els materials valoritzables dels elements d'un sol ús. A més, es pretén la restauració d'un buit miner existent, producte d'una antiga explotació d'àrids a cel obert, mitjançant el dipòsit en el seu interior de part dels materials obtinguts després de la valorització dels RCD. La planta pretén donar servei als municipis pròxims al seu emplaçament.  
El procés industrial s'organitza en les fases o etapes següents:  
- Recepció i control dels residus. A l'entrada en la instal·lació, els RCD es pesaran, es registraran els residus admissibles en la instal·lació i es detectaran els no admissibles (que es retiraran en el vehicle d'origen), i es reflectirà la informació en el registre corresponent.  
- Separació primària. Es procedirà a la descàrrega i classificació dels residus que s'hi reben. En la planta només es processaran les fraccions minerals dels RCD. Altres residus que puguen vindre barrejats se separaran, classificaran i dipositaran en contenidors específics (fusta, metall, plàstic, etc.) per a la seua transferència i valorització per altres gestors autoritzats.  
- Separació mecànica i trituració. La fracció de RCD valoritzables s'introduirà en la tremuja d'alimentació de la trituradora de mandíbules per a procedir la trituració.  
- Garbellament i rentada. Els materials se seleccionen en el sedàs múltiple per granulometries i s'obtenen àrids reciclats de diferents diàmetres. La fracció més gran pot retornar-se a la trituradora mentre que la graveta passa a la màquina de rentada. Els materials no reciclables separats per la màquina de llavar es dipositen en un contenidor per a la seua retirada per gestors autoritzats.  
- Trituració final. Es realitza amb un molí d'impactes per a adequar l'àrid al percentatge de fins desitjat.  
- Rebliment de buit miner. Consisteix en l'aportació i dipòsit continuat de residus inerts adequats (RIA) fins a aconseguir el rebliment total del buit miner, seguint uns patrons constructius i establint mesures de control per a estabilitzar els talussos i minimitzar l'impacte ambiental. Els residus rebuts que tinguen la consideració de residu inert adequat (RIA) es dirigiran directament a la zona del dipòsit. Les actuacions estan determinades en el pla de restauració integral de l'antiga explotació minera d'Almasetar, que adjunta la documentació subscrit per personal tècnic competent. Es revisarà periòdicament perquè la topografia del rebliment es desenvolupe d'acord amb el projecte aprovat i amb els requisits de l'autoritat competent.  
  
Els codis LER dels residus admissibles per al seu tractament en la instal·lació corresponen al grup 17 (residus de la construcció i demolició, incloent-hi la terra excavada de zones contaminades). La relació descrita en la documentació tècnica és la següent: 17·01·01, 17·01·02, 17·01·03, 17·01·07, 17·02·01, 17·02·02, 17·02·03, 17·04·01, 17·04·02, 17·04·03, 17·04·04, 17·04·05, 17·04·06, 17·04·07, 17·04·11, 17·05·04, 17·05·06, 17·05·08, 17·08·02, 17·09·04, 20 02 02.  
La capacitat de tractament anual prevista per a la instal·lació és d'un volum de 77.000 m³/any, amb un rendiment diari mitjà de 350 m³/dia.  
  
Després de la valorització dels residus s'obtindrà:  
- Àrids reciclats destinats a la venda (79 %); 60.830 m³/any.  
- Material de rebuig petri per a utilitzar com a RIA en el buit miner (10 %); 7.700 m³/any.  
- Materials entregats a gestors autoritzats per a la seua valorització (11 %); 8.470 m³/any.  
La relació de maquinària que intervindrà en el procés inclou: pala carregadora, sedàs i un grup de trituració mòbil que es llogarà quan es dispose de material àrid reciclable en quantitat suficient per a prestar aquest servei. S'instal·larà una bàscula d'eixos per a pesar els camions.  
  
  
Tramitació administrativa  
Hi ha antecedents en l'expedient de consulta 057-2015-CON, iniciat amb data 5 de maig de 2015 per la Direcció Territorial de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient que va sol·licitar a aquest òrgan ambiental que emetera informe sobre la viabilitat del projecte, en la tramitació de la declaració d'interés comunitari (DIC) per a la planta de tractament, valorització, dipòsit i eliminació de RCD a les parcel·les de referència. L'expedient va concloure amb l'emissió de l'informe del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de data 19 de novembre de 2015 en el qual s'indicaven els aspectes del projecte que era necessari aclarir per a poder determinar els continguts mínims del document ambiental.  
Consten en l'expedient els documents tècnics següents:  
- Projecte tècnic sol·licitud DIC, de 26 de gener de 2015.  
- Estudi d'impacte ambiental de 26 de gener de 2015.  
- Estudi d'integració paisatgística preliminar de 26 de gener de 2015.  
Per a la seua tramitació es van realitzar consultes a les administracions públiques afectades. Com a resultat, es van emetre els informes següents:  
- Ajuntament d'Aspe, informe de la consultora de l'ajuntament de data 2 de juliol de 2015.  
- Servei Territorial d'Energia (mines) de data 2 de juliol de 2015, segons el qual no consta cap dret miner autoritzat en la zona projectada.  
  
- Secció Forestal i Camins Ramaders del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant, de data 7 de juliol de 2015, favorable en matèria de camins ramaders i condicionat en matèria forestal i de restauració.  
  
- Secció de Qualitat Ambiental del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant (STMA), de data 21 de juliol de 2015, favorable condicionat.  
- Servei de Vida Silvestre de la Subdirecció General de Medi Natural, de data 29 de juliol de 2015, de caràcter favorable.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de data 26 d'octubre de 2015, favorable condicionat.  
Amb data 9 d'agost de 2019, l'Ajuntament d'Aspe (òrgan substantiu) va traslladar a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental simplificada del projecte de . Aquesta adjunta:  
  
- Estudi d'impacte ambiental de data 26 de gener de 2015 (ja presentat per a la tramitació del 57-2015-CON).  
- Declaració d'interés comunitari (DIC) de l'activitat mitjançant Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de 24 de setembre de 2018.  
- Sol·licitud d'avaluació ambiental simplificada del promotor de 10 de febrer de 2019.  
- Sol·licitud de llicència ambiental del promotor de 15 de febrer de 2019.  
- Projecte tècnic de llicència ambiental (febrer 2019) i annexos (pla d'autoprotecció, certificat de no aplicació de l'RD 840, plànols i annex per a esmenar el requeriment de l'oficina tècnica municipal).  
- Informe ambiental municipal de 8 d'abril de 2019, de caràcter favorable per a la tramitació del projecte. S'indica la documentació addicional, en els aspectes de competència municipal, que cal aportar abans de la concessió de la llicència ambiental.  
- Expedient de la informació pública realitzada compost per la publicació de l'edicte d'informació pública en BOP d'Alacant número 112, de 13 de juny de 2019, per termini de 30 dies, certificats d'exposició en el tauler d'anuncis i pàgina web de l'ajuntament, notificacions realitzades als confrontants i al·legacions al projecte presentades durant aquest tràmit.  
Amb data 14 de maig de 2020 es va sol·licitar consulta al Servei de Gestió de Residus perquè informara en la matèria de la seua competència, sense que s'haja rebut resposta fins ara.  
Amb dates 2 de setembre de 2019, 30 de juliol de 2020 i 6 d'agost de 2020, l'òrgan substantiu va remetre documentació addicional que inclou:  
- Certificat d'informació pública de data 2 de setembre de 2019.  
  
- Projecte tècnic refós per a la llicència ambiental, de juliol 2020.  
  
- Document ambiental, de juliol 2020.  
- Al·legacions al projecte de la plataforma d'afectats per l'abocador d'Aspe presentades amb data 30 de juliol de 2020 (al·legacions extemporànies).  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant anunci en el tauler d'anuncis i en la pàgina web de l'Ajuntament durant un període de trenta dies (amb publicació prèvia en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant número 112, de data 13.06.2019). Així mateix, es van realitzar notificacions individualitzades als veïns confrontants, i s'han presentat al·legacions en dates 4 de juliol de 2019, 10 de juliol de 2019, 19 de juliol de 2019 i 26 de juliol de 2019.  
Amb data 11 de novembre de 2020, es va remetre a l'òrgan substantiu i al promotor un requeriment de documentació per a aclarir l'activitat objecte de llicència ambiental que es pretén autoritzar i d'ampliar els continguts de la documentació tècnica presentada.  
  
Amb data 29 de desembre de 2020, l'òrgan substantiu va remetre documentació per a esmenar el requeriment efectuat en el qual es comunica que la llicència ambiental es tramita per a l'activitat de Planta de tractament, valorització i dipòsit de RCD. A l'ofici de remissió s'adjuntava la documentació següent:  
- Acta d'acabament de les obres d'accés a la N-325 des de la planta de tractament, valorització i dipòsit d'RCD, de data 27 d'agost de 2020.  
  
- Presentació d'al·legacions al projecte amb data 15 d'octubre de 2020 (al·legacions extemporànies). S'adjunta l'informe d'al·legacions al projecte refós de llicència ambiental i condicionament d'obres i instal·lacions de planta de tractament, valorització, dipòsit i eliminació d'RCD de data 13 d'octubre de 2020.  
- Projecte refós de llicència ambiental i condicionament d'obres i instal·lacions de planta de tractament, valorització i dipòsit d'RCD de novembre 2020. Plànols del projecte.  
- Informe del promotor en resposta a les al·legacions presentades, data 2 de desembre de 2020.  
- Document ambiental del projecte de llicència ambiental per a una planta de tractament, valorització i dipòsit d'RCD de desembre 2020.  
  
- Informe resposta de l'òrgan substantiu a les al·legacions al projecte presentades durant el tràmit d'audiència i després de la seua finalització, de data 22 de desembre de 2020. Analitza i respon les al·legacions considerant la documentació presentada pel promotor i els informes de les administracions públiques que conformen la DIC.  
Respecte a l'al·legació cinquena del document presentat el 15 d'octubre de 2020 per la plataforma contra l'abocador d'Aspe adduint que la legalització de l'abocador no és possible d'acord amb la Llei 21/2013, de 9 de desembre, per haver-se iniciat l'execució del projecte sense haver finalitzat l'avaluació d'impacte ambiental (ja que el DA descriu que s'ha realitzat el trasplantament d'exemplars de tamarius i limonium en compliment de les indicacions de l'informe forestal de data 07.07.2015), caldria aclarir que, atesos els antecedents administratius, es considera que el promotor va iniciar les actuacions de legalització de l'activitat amb anterioritat a la data a l'entrada en vigor de la Llei 9/2018, de 5 de desembre, que modifica la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental. En conseqüència, no li és aplicable la modificació introduïda en l'article 9.1. Assenyalar que la llicència ambiental finalment se sol·licita per a l'activitat de planta de tractament, valorització i dipòsit d'RCD.  
Amb dates 27 d'octubre de 2021 i 3 de novembre de 2021, l'òrgan substantiu va remetre:  
- Certificat de compatibilitat urbanística (CCU) favorable de data 6 de febrer de 2019.  
- Ofici de remissió del Pla de restauració integral al Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant, de data 2 de juny de 2021.  
  
- Sol·licitud del promotor de llicència urbanística municipal per a moviment de terres per a restauració de buit miner, de data 23 de març de 2021.  
- Pla de restauració integral amb material no reutilitzable de la planta d'RCD en l'antiga pedrera d'argila Almasetar de novembre 2020 (d'ara en avant, PRI). Està compost pels documents següents: 1. memòria; 2. Plànols; 3. plec de prescripcions tècniques particulars, i 4. Pressupost.  
- Estudi d'impacte ambiental del PRI, de març 2021. Pels seus continguts, podria considerar-se part complementària del document ambiental de juliol de 2020. Inclou un annex amb un estudi hidrològic de la planta de tractament i valorització d'RCD i del PRI, d'agost 2017.  
  
La informació continguda en l'expedient aporta elements de judici suficients per a continuar la tramitació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
  
Consideracions ambientals  
1. Característiques del projecte  
La superfície de l'activitat vinculada a la DIC és de 37.435,87 m², dels quals 18.649,11 m² és la superfície transformada pel projecte (instal·lacions per a la valorització dels RCD i rebliment del buit miner). Es realitzaran les actuacions pertinents per a aconseguir una plataforma apta per a donar cabuda a les instal·lacions (anivellament del terreny, formació del terraplé, adequació de la solera amb pendents que dirigisquen l'escolament cap a una cuneta perimetral). L'àrea destinada a tractament de RCD ocuparà una superfície de 2.082 m² distribuïda en les zones següents: descàrrega i apilament de RCD, contenidors d'emmagatzematge de residus, emmagatzematge d'RCD valoritzats, empremta d'ubicació de la maquinària de trituració, oficines i lavabos (edificacions prefabricades), aparcament de vehicles i vials interiors per al trànsit dels vehicles. La ubicació i dimensions de les zones es projecta de manera provisional i es desplace a mesura que es desenvolupe l'activitat. La instal·lació disposarà d'una tanca en tot el perímetre amb malla de simple torsió, pals d'acer galvanitzat i sistema de seguretat per a controlar l'entrada. L'accés a la instal·lació es realitzarà a través d'un camí existent des de la carretera N-325, PK 11 + 070, marge esquerre, on s'han executat les obres pertinents per a procedir a l'entroncament de la carretera amb el camí.  
La fase de rebliment del buit es projecta com a pla de restauració integral per a la pedrera d'argiles Almasetar. Es tracta d'un buit miner ja existent del qual no extrauen materials actualment. S'estima que un 10 % dels materials rebuts en la planta no seran reutilitzables, per la qual cosa es destinaran, mitjançant una declaració de residus inerts adequats, a la seua restauració.  
El subministrament elèctric de les oficines, lavabos i enllumenat es realitzarà mitjançant la instal·lació d'un grup electrogen de 8 kVA de potència. La maquinària de trituració portarà l'equip electrogen incorporat.  
Segons el document ambiental, els recursos hídrics es requereixen per a proveir els serveis higiènics i de ruixat de camions. S'estima una demanda anual de 2.340 m³. El subministrament d'aigua potable el farà una empresa autoritzada mitjançant recipients, que emmagatzemaran l'aigua en un dipòsit del qual es distribuirà a la xarxa. L'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, que consta com a annex en la DIC, preveu, a més, la utilització de 1.451,52 m³ anuals, mitjançant camions cisterna, dedicats a la polvorització d'aigua com a mesura per a evitar l'emissió de pols i terra en suspensió, la disponibilitat de la qual ha sigut certificada per l'Ajuntament d'Aspe.  
El projecte inclou una fase de garbellament i rentada de materials en el procés industrial, en la qual intervindrà una màquina de rentada de materials, el consum d'aigua del qual no està inclòs en la previsió de recursos hídrics requerits per l'activitat, ni en la DIC tramitada. No s'indica la procedència dels recursos hídrics que s'utilitzaran en la compactació dels materials en les obres d'execució del projecte, en la restauració del buit miner o en els regs de manteniment de les espècies vegetals que s'utilitzaran en la revegetació.  
Quant a les aigües pluvials, s'evacuaran per escolament derivat dels pendents amb què es dotarà la solera, que conduiran les aigües cap a una cuneta perimetral que es projectarà a fi de canalitzar els corrents d'aigua i evitar l'erosió del talús del buit miner. El rebliment d'RIA en el buit miner es dotarà constantment d'una cuneta en el seu perímetre per a conduir les aigües pluvials fora d'aquest. Per a això es donarà un pendent cap a l'exterior com a mínim de l'1 %. Es comprovarà amb assiduïtat la neteja d'aquests canals. Cal complir les determinacions del pla de restauració integral. Les aigües sanitàries s'emmagatzemaran en un dipòsit que es gestionarà per gestor autoritzat.  
  
No es descriu en el projecte l'aplicació de tècniques que permeten la recollida i reutilització de les aigües pluvials o altres mesures que economitzen la despesa dels recursos hídrics. Les aigües pluvials haurien de recollir-se en una instal·lació adequada (dipòsit, bassa, etc.), amb un tractament previ que conferisca a aquestes aigües la qualitat suficient per a la seua incorporació al procés productiu o la seua utilització com a aigua de reg.  
Els residus que s'utilitzen en la restauració d'aquest buit hauran de complir el que s'estableix en el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb finalitats de construcció. El promotor disposarà de la corresponent autorització administrativa de residu inert adequat mitjançant resolució de l'òrgan competent per a la utilització d'aquests residus per a la finalitat i la ubicació proposades. Així mateix, disposarà de compromisos d'acceptació per gestors autoritzats per a la gestió dels residus no valoritzables en la instal·lació i generats en el procés productiu no inclosos en la declaració de RIA. Els productes de rebuig petri que s'utilitzaran com a RIA en la restauració del buit miner, podran romandre com a màxim durant un any en el lloc que s'habilite dins de la instal·lació. Es realitzarà un control exhaustiu en les càrregues per a evitar l'entrada de residus que puguen produir lixiviats que afecten el sòl i les aigües.  
  
Les principals fonts de soroll procediran de la trituració de materials i del trànsit dels vehicles. L'increment en els nivells sonors es preveu compatible amb la normativa aplicable en matèria de sorolls i vibracions.  
Les afeccions a la qualitat de l'aire, tant en la fase de construcció com de funcionament, podran produir-se per l'emissió de pols, vapors i fums a causa del moviment de terres, manipulació dels residus i el trànsit dels vehicles. Com a mesures preventives i protectores es proposa realitzar un manteniment adequat de la maquinària i vehicles (que estaran dotats de sistemes que reduïsquen la contaminació i el consum de combustible), establir una política d'estalvi en el combustible (parar les màquines en períodes d'espera, planificació de les operacions per a optimitzar els rendiments i els temps d'execució), adoptar normes de conducció que minimitzen l'emissió de pols (fer els treballs amb maniobres suaus, evitar l'excés de velocitat) a més de procedir a regs periòdics que reduïsquen l'emissió de pols procedent del trànsit rodat. Es tindran en compte les condicions climàtiques i evitar realitzar moviments de terra en situacions adverses de vent fort.  
  
Les mesures proposades s'haurien d'implementar respecte a evitar la dispersió dels residus i dels materials apilats. Els contenidors de residus valoritzables (fusta, metall, plàstic, etc.) estaran proveïts d'una malla o sistema que permeten el seu tancament. Els apilaments de materials se situaran de manera que queden protegits dels corrents, mitjançant el relleu del terreny, la disposició de la planta o la instal·lació d'alguna mena d'estructura que faça de pantalla davant dels vents predominants en la zona i en funció de la seua alçària, limitació l'alçària màxima dels apilaments perquè la protecció davant del vent resulte efectiva. Així mateix, la maquinària que realitze les labors de trituració i garbellament dels RCD estarà proveïda de cobertes i sistemes de retenció de la pols que minimitzen la seua dispersió.  
Cal assenyalar que les instal·lacions de tractament de residus estan catalogades, amb caràcter general i, llevat que estiguen específicament prevists en un altre apartat, com a grup B, codi 09·10·09·07 en el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera (RD 100/2011, de 28 de gener, regulat a la Comunitat Valenciana pel Decret 228/2018, de 14 de desembre). L'activitat complirà els requisits establits en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera i l'altra normativa que li siga aplicable.  
  
Per a previndre la contaminació del sòl per vessaments de substàncies contaminants, diàriament s'inspeccionarà el parc de maquinària i equips. El seu manteniment i neteja es farà en instal·lacions externes degudament autoritzades. En cas que es produïsquen abocaments accidentals de substàncies contaminants es procedirà a la recollida immediata amb absorbents apropiats (sepiolita), i es gestionarà la part de sòl afectada com a residu perillós. Els contenidors destinats a residus potencialment perillosos seran estancs, s'instal·laran sota teulada i sòl pavimentat amb sistema de recollida i emmagatzematge de lixiviats independent.  
El projecte no descriu les característiques de la solera de les zones destinades a la descàrrega i valorització de RCD, apilament de residus seleccionats, aparcament i zones de trànsit de vehicles (amb major risc de produir-se vessaments) que haurien de dotar-se de solera que augmente la impermeabilitat del terreny, amb una xarxa de drenatge que facilite la recollida i gestió de les pluvials susceptibles de contaminació.  
  
L'activitat està subjecta al compliment del Reial decret 9/2005, de 14 de gener, i s'haurà de presentar a la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural l'informe preliminar de situació de sòl en un termini no superior a 2 anys des del començament de l'activitat.  
S'inclou un pla d'autoprotecció de març de 2019 que inclou l'avaluació de riscos, descripció de mesures protectores, manteniment de les instal·lacions, pla d'actuació d'emergències, integració amb altres plans d'àmbit superior, com també està prevista la seua implantació en l'activitat i les revisions i actualitzacions previstes.  
  
Atesa la proximitat a terreny forestal, resulta d'aplicació el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució de treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants. El promotor prendrà totes les precaucions relatives a evitar originar incendis forestals i haurà de complir totes les mesures preventives que s'indiquen en els plans de prevenció d'incendis que l'afecten.  
Encara que el document ambiental no preveu el risc de proliferació i disseminació de legionel·la, per utilitzar sistemes de dispersió d'aigua podria ser aplicable la normativa per a la prevenció i control de la legionel·losi. En cas afirmatiu, el programa de manteniment de les instal·lacions i els resultats dels controls realitzats per a garantir el compliment de les mesures establides en aquesta normativa, s'incorporaran al programa de vigilància ambiental. Així mateix, el municipi d'Aspe està inclòs en la llista de municipis on s'ha detectat el mosquit tigre. S'evitaran dissenys en la instal·lació que puguen donar lloc al cúmul de làmines d'aigua a conseqüència de la pluja o reg que podrien afavorir la proliferació d'aquest mosquit.  
  
2. Ubicació del projecte  
L'activitat es desenvoluparà al terme municipal d'Aspe en sòl no urbanitzable. Hi ha compatibilitat de l'ús en el territori afectat sobre la base de la DIC atorgada i certificat de compatibilitat urbanística que consten en l'expedient. Els informes de les administracions públiques afectades que componen la DIC resulten rellevants en l'elaboració d'aquest informe d'impacte ambiental.  
Consultada la cartografia de la infraestructura valenciana de dades espacials (IDEV), s'observa que la instal·lació no es troba en l'àmbit de la Xarxa Natura 2000 ni d'altres espais naturals protegits. La fisiografia del terreny és en pujols, els tipus de roca predominants en la zona són les calcàries i arenisques, el risc d'erosió potencial és molt alt, la permeabilitat del sòl és alta i la vulnerabilitat dels aqüífers és mitjana. L'ús del sòl correspon a una zona d'extracció minera envoltada de pasturatges naturals. El projecte inclou una part situada en zona minera extractiva, sense edificacions, on aflora una làmina d'aigua, la resta és zona de pastures combinada amb matoll i coníferes. La capacitat d'ús del sòl és baixa i l'accessibilitat d'aqüífers mitjana. La distància a la zona urbanitzada residencial és superior a 2.500 m.  
  
Segons el document ambiental, des del punt de vista litològic es constata la presència d'argiles en estrat profund. Les aigües de pluja es recullen en els buits d'extracció generats tant per la pedrera Almasetar com per una explotació confrontant i formen bassetes xicotetes d'escassa extensió, que romanen cobertes per una xicoteta làmina d'aigua durant algun temps després de les pluges. La zona d'estudi no està situada sobre cap aqüífer d'interés, per la qual cosa la probabilitat de contaminació de les aigües subterrànies és pràcticament nul·la.  
  
3. Característiques del potencial impacte  
El document ambiental inclou una anàlisi dels potencials efectes significatius del projecte en el medi ambient durant les fases d'execució, funcionament i abandonament. Valora com a no significatius els impactes sobre la població, infraestructures de comunicació, les aigües superficials i subterrànies, la fauna i el patrimoni. Considera positius els impactes que la implantació del projecte produirà en l'economia, la generació d'ocupació, el sòl, la vegetació i el paisatge (que es veurà afavorida per la restauració del buit miner). L'afecció sobre la qualitat de l'aire la considera moderada. Valora els efectes positius que produirà el reciclatge i valorització dels RCD en tant que contribuirà a reduir l'extracció de materials, afavorir el seu reciclatge i reutilització, minorar les quantitats destinades al seu dipòsit en abocador i els impactes ambientals derivats del seu transport a abocador (emissió de gasos d'efecte d'hivernacle, consum de combustibles, etc.). Per a previndre la possibilitat de produir impactes significatius en el medi ambient s'aplicaran les mesures correctores descrites en el DA i les recollides en els informes sectorials emesos en el procediment de concessió de la DIC.  
  
La realització del projecte no causarà afeccions negatives a hàbitats o espècies de la Xarxa Natura 2000 ni a hàbitats d'espècies de flora o fauna protegides, segons consta en l'informe del Servei de Vida Silvestre que consta en l'expedient.  
S'inclou un programa de vigilància ambiental que permetrà la detecció, si escau, dels efectes negatius no previstos derivats del projecte i la vigilància i control de l'efectivitat de les mesures preventives i correctores proposades mitjançant l'estudi d'una sèrie d'indicadors (superfície restaurada, ocupació generada, consums d'aigua i energia, quantitats de residus reciclats o valoritzats, etc). Estarà coordinat per personal tècnic qualificat. Una vegada finalitzada l'execució del projecte, en la fase de funcionament, es desenvoluparà un seguiment ambiental de l'àrea d'actuació que diferenciarà l'àrea de valorització de RCD (que s'efectuarà mitjançant una visita anual i el consegüent informe durant un període de dos anys) i l'àrea de restauració del buit miner (en la qual es realitzarà el seguiment per un període de tres anys). Els informes es remetran a l'òrgan substantiu per a la seua verificació.  
  
Aquest programa de vigilància i seguiment ambiental es farà extensiu a tota la fase de funcionament o explotació del projecte i, si escau, durant la fase de desmantellament. S'hi inclouran el resultat dels controls i autocontrols periòdics legalment exigibles. Indicar que el control del correcte funcionament del sistema de tractament dels residus i control, i el seguiment de l'origen i destinació dels residus, de conformitat amb el que es disposa en l'autorització en matèria de gestió de residus, constitueixen, així mateix, mesures de vigilància ambiental.  
  
  
Conclusió  
En relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte de planta de tractament, valorització i dipòsit de residus de la construcció i demolició, constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'annex II, grup 9, apartat b (instal·lacions d'eliminació o valorització de residus no incloses en l'annex I que no es desenvolupen a l'interior d'una nau en polígon industrial, o amb qualsevol capacitat si l'activitat es realitza en l'exterior o fora de zones industrials).  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 2a, capítol II del títol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha expressat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc resolc:  
  
Primer  
Estimar que el projecte planta de tractament, valorització i dipòsit de residus de la construcció i demolició, al polígon 19, parcel·les 65 i 103, del terme municipal d'Aspe (Alacant), sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte, del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
1. Quant a la llista definitiva de residus admissibles a la planta de valorització, quedarà limitat per l'abast de l'autorització sectorial, entre els proposats pel promotor segons la documentació aportada a aquest òrgan. Es podran incloure altres codis LER que l'òrgan competent considere susceptibles d'autorització, sempre que la seua inclusió no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no responga a supòsits en els quals s'exigisca la tramitació d'un procediment d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent.  
  
2. La utilització de residus inerts adequats per al rebliment del buit existent, provinents de la planta de valorització de residus de construcció i demolició, es realitzarà de conformitat amb els requisits establits en la normativa vigent.  
3. L'activitat haurà de disposar de recursos hídrics suficients, en vigor i degudament autoritzats, per a l'execució de totes les actuacions que incloga el projecte.  
4. Les accions, incloent-hi el programa de vigilància i el seguiment ambiental, hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. S'estendran a tota la fase de funcionament o explotació del projecte. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera autoritzat el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
València, 18 de novembre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9302, del 21-03-2022 (2022/1982)

RESOLUCIÓN de 18 de noviembre de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto para planta de tratamiento, valoración y depósito de residuos de la construcción y demolición, en el término municipal de Aspe (Alicante). Expediente número 077/2019/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9302

Fecha DOGV
:   21-03-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/1982

CVE


Fecha del documento
:   18-11-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Aspe](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 18 de noviembre de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto para planta de tratamiento, valoración y depósito de residuos de la construcción y demolición, en el término municipal de Aspe (Alicante). Expediente número 077/2019/AIA. [2022/1982]  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: (1298670) 077-2019-AIA.  
Título: Planta de tratamiento, valoración y depósito de residuos de la construcción y demolición.  
Promotor: María Antonia Serrano Pérez, Antonio Serrano Pérez y Antonio Soria Mira.  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Aspe. Ref. Órgano sustantivo: 2019/ 207- URB.  
Localización: Polígono 19, parcelas 65 y 103 de Aspe (Alicante).  
  
Descripción del proyecto.  
María Antonia Serrano Pérez, Antonio Serrano Pérez y Antonio Soria Mira (en adelante el promotor) promueven un proyecto de planta de tratamiento, valoración y depósito de residuos de la construcción y demolición (RCD) en el polígono 19, parcelas 65 y 103 (referencia catastral 03019A019000650000AL y 03019A019001030000AK) del término municipal de Aspe (Alicante).  
El objeto de la actividad es realizar una gestión adecuada de los residuos de construcción y demolición (RCD) mediante la separación de sus componentes diferenciando los materiales valorizables de los elementos desechables. Además, se pretende la restauración de un hueco minero existente, producto de una antigua explotación de áridos a cielo abierto, mediante el depósito en su interior de parte de los materiales obtenidos tras la valorización de los RCD. La planta pretende dar servicio a los municipios próximos a su emplazamiento.  
El proceso industrial se organiza en las siguientes fases o etapas:  
- Recepción y control de los residuos. A la entrada en la instalación, los RCD se pesarán, se registrarán los residuos admisibles en la instalación y se detectarán los no admisibles (que se retirarán en el vehículo de origen), reflejándose la información en el registro correspondiente.  
- Separación primaria. Se procederá a la descarga y clasificación de los residuos recepcionados. En la planta solo se procesarán las fracciones minerales de los RCD. Otros residuos que puedan venir mezclados se separarán, clasificarán y depositarán en contenedores específicos (madera, metal, plástico, etc) para su transferencia y valorización por otros gestores autorizados.  
- Separación mecánica y trituración. La fracción de RCD valorizables se introducirá en la tolva de alimentación de la trituradora de mandíbulas para proceder su machaqueo.  
- Cribado y lavado. Los materiales se seleccionan en la criba múltiple por granulometrías obteniéndose áridos reciclados de diferentes diámetros. La fracción más grande puede devolverse a la machacadora mientras que la gravilla pasa a la máquina de lavado. Los materiales no reciclables separados por la máquina de lavar se depositan en un contenedor para su retirada por gestores autorizados.  
- Triturado final. Se realiza con un molino de impactos para adecuar el árido al porcentaje de finos deseado.  
- Relleno de hueco minero. Consiste en la aportación y depósito continuado de residuos inertes adecuados (RIA) hasta conseguir la colmatación total del hueco minero, siguiendo unos patrones constructivos y estableciendo medidas de control para estabilizar los taludes y minimizar el impacto ambiental. Los residuos recepcionados que tengan la consideración de residuo inerte adecuado (RIA) se dirigirán directamente a la zona del depósito. Las actuaciones están determinadas en el plan de restauración integral de la antigua explotación minera de Almasetar, que se acompaña en la documentación suscrito por personal técnico competente. Se revisará periódicamente para que la topografía del relleno se desarrolle de acuerdo con el proyecto aprobado y con los requisitos de la autoridad competente.  
Los códigos LER de los residuos admisibles para su tratamiento en la instalación, corresponden al grupo 17 (residuos de la construcción y demolición, incluida la tierra excavada de zonas contaminadas). La relación descrita en la documentación técnica es la siguiente: 17·01·01, 17·01·02, 17·01·03, 17·01·07, 17·02·01, 17·02·02, 17·02·03, 17·04·01, 17·04·02, 17·04·03, 17·04·04, 17·04·05, 17·04·06, 17·04·07, 17·04·11, 17·05·04, 17·05·06, 17·05·08, 17·08·02, 17·09·04, 20 02 02.  
La capacidad de tratamiento anual prevista para la instalación es de un volumen de 77.000 m³/año, con un rendimiento diario medio de 350 m³/día.  
Tras la valoración de los residuos se obtendrá:  
- Áridos reciclados destinados a la venta (79 %); 60.830 m³/año.  
- Material de rechazo pétreo para utilizar como RIA en el hueco minero (10 %); 7.700 m³/año.  
- Materiales entregados a gestores autorizados para su valorización (11 %); 8.470 m³/año.  
La relación de maquinaria que intervendrá en el proceso incluye: pala cargadora, criba y un grupo de machaqueo y triturado móvil que se alquilará cuando se disponga de material árido reciclable en cantidad suficiente para prestar este servicio. Se instalará una báscula de ejes para el pesado de camiones.  
  
Tramitación administrativa.  
Existen antecedentes en el expediente de consulta 057-2015-CON iniciado en fecha 5 de mayo de 2015 por la Dirección Territorial de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente que solicitó a este órgano ambiental informase sobre la viabilidad del proyecto, en la tramitación de la declaración de interés comunitario (DIC) para la planta de tratamiento, valorización, depósito y eliminación de RCD en las parcelas de referencia. El expediente concluyó con la emisión del informe del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental de fecha 19 de noviembre de 2015 en el que se indicaban los aspectos del proyecto que era necesario aclarar para poder determinar los contenidos mínimos del documento ambiental.  
Constan en el expediente los siguientes documentos técnicos:  
- Proyecto técnico solicitud DIC de 26 de enero de 2015.  
- Estudio de impacto ambiental de 26 de enero de 2015.  
- Estudio de integración paisajística preliminar de 26 de enero de 2015.  
Para su tramitación se realizaron consultas a las administraciones públicas afectadas. Como resultado, se emitieron los siguientes informes:  
- Ayuntamiento de Aspe, informe de la consultora del ayuntamiento de fecha 2 de julio de 2015.  
- Servicio Territorial de Energía (Minas) de fecha 2 de julio de 2015 según el cual no consta ningún derecho minero autorizado en la zona proyectada.  
- Sección Forestal y Vías Pecuarias del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante, de fecha 7 de julio de 2015 favorable en materia de vías pecuarias y condicionado en materia forestal y de restauración.  
- Sección Calidad Ambiental del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante (STMA), de fecha 21 de julio de 2015, favorable condicionado.  
- Servicio de Vida Silvestre de la Subdirección General de Medio Natural, de fecha 29 de julio de 2015, de carácter favorable.  
- Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, de fecha 26 de octubre de 2015, favorable condicionado.  
En fecha 9 de agosto de 2019, el Ayuntamiento de Aspe (órgano sustantivo) dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de evaluación de impacto ambiental simplificada del proyecto de . La misma se acompañaba de:  
- Estudio de impacto ambiental de fecha 26 de enero de 2015 (ya presentado para la tramitación del 57-2015-CON).  
- Declaración de interés comunitario (DIC) de la actividad mediante Acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo de 24 de septiembre de 2018.  
- Solicitud de evaluación ambiental simplificada del promotor de 10 de febrero de 2019.  
- Solicitud de licencia ambiental del promotor de 15 de febrero de 2019.  
- Proyecto técnico licencia ambiental (febrero 2019) y anexos (plan de autoprotección, certificado de no aplicación del RD 840, planos y anexo para subsanar requerimiento de la oficina técnica municipal).  
- Informe ambiental municipal de 8 de abril de 2019, de carácter favorable para la tramitación del proyecto. Se indica la documentación adicional, en los aspectos de competencia municipal, que es necesario aportar previamente a la concesión de la licencia ambiental.  
- Expediente de la información pública realizada compuesto por la publicación del edicto de información pública en BOP de Alicante número 112 de 13 de junio de 2019 por plazo de 30 días, certificados de exposición en tablón de anuncios y página web del ayuntamiento, notificaciones realizadas a los colindantes y alegaciones al proyecto presentadas durante dicho trámite.  
En fecha 14 de mayo de 2020 se solicitó consulta al Servicio de Gestión de Residuos para que informase en la materia de su competencia, sin que se haya recibido respuesta hasta la fecha.  
En fechas 2 de septiembre de 2019, 30 de julio de 2020, 06 de agosto de 2020 el órgano sustantivo remitió documentación adicional que incluye:  
- Certificado de información pública de fecha 2 de septiembre de 2019.  
- Proyecto técnico refundido para la licencia ambiental, de julio 2020.  
- Documento ambiental, de julio 2020.  
- Alegaciones al proyecto de la plataforma de afectados por el vertedero de Aspe presentadas en fecha 30 de julio de 2020 (alegaciones extemporáneas).  
De acuerdo con el certificado remitido, el órgano sustantivo realizó la información pública del expediente mediante anuncio en el tablón de anuncios y en la página web del Ayuntamiento durante un periodo de treinta días (previa publicación en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante número 112 de fecha 13.06.2019). Asimismo, se realizaron notificaciones individualizadas a los vecinos colindantes, habiéndose presentado alegaciones en fechas 4 de julio de 2019, 10 de julio de 2019, 19 de julio de 2019 y 26 de julio de 2019.  
En fecha 11 de noviembre de 2020, se remitió al órgano sustantivo y al promotor requerimiento de documentación para aclarar la actividad objeto de licencia ambiental que se pretende autorizar y de ampliar los contenidos de la documentación técnica presentada.  
  
En fecha 29 de diciembre de 2020 el órgano sustantivo remitió documentación para subsanar el requerimiento efectuado en el que se comunica que la licencia ambiental se tramita para la actividad de . Al oficio de remisión se adjuntaba la siguiente documentación:  
- Acta de terminación de las obras de acceso a la N-325 desde la planta de tratamiento, valorización y depósito de RCD, de fecha 27 de agosto de 2020.  
- Presentación de alegaciones al proyecto en fecha 15 de octubre de 2020 (alegaciones extemporáneas). Se adjunta Informe de alegaciones al proyecto refundido de licencia ambiental y acondicionamiento de obras e instalaciones de planta de tratamiento, valorización, depósito y eliminación de RCD de fecha 13 de octubre de 2020.  
- Proyecto refundido de licencia ambiental y acondicionamiento de obras e instalaciones de planta de tratamiento, valorización y, depósito de RCD de noviembre 2020. Planos del proyecto.  
- Informe del promotor en respuesta a las alegaciones presentadas, fecha 2 de diciembre de 2020.  
- Documento ambiental del proyecto de licencia ambiental para una planta de tratamiento, valorización y, depósito de RCD de diciembre 2020.  
- Informe respuesta del órgano sustantivo a las alegaciones al proyecto presentadas durante el trámite de audiencia y después de su finalización, de fecha 22 de diciembre de 2020. Analiza y responde las alegaciones considerando la documentación presentada por el promotor y los informes de las administraciones públicas que conforman la DIC.  
Con respecto a la alegación quinta del documento presentado el 15 de octubre de 2020 por la plataforma contra el vertedero de Aspe aduciendo que la legalización del vertedero no es posible conforme a la Ley 21/2013, de 9 de diciembre por haberse iniciado la ejecución del proyecto sin haber finalizado la evaluación de impacto ambiental (puesto que el DA describe que se ha realizado el trasplante de ejemplares de taray y limonium en cumplimiento de las indicaciones del informe forestal de fecha 07.07.2015), habría que aclarar que, dados los antecedentes administrativos, se considera que el promotor inició las actuaciones de legalización de la actividad con anterioridad a la fecha a la entrada en vigor de la Ley 9/2018, de 5 de diciembre que modifica la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental. En consecuencia, no le es de aplicación la modificación introducida en el artículo 9.1. Señalar que la licencia ambiental finalmente se solicita para la actividad de planta de tratamiento, valoración y depósito de RCD.  
En fechas 27 de octubre de 2021 y 3 de noviembre de 2021 el órgano sustantivo remitió:  
- Certificado de compatibilidad urbanística (CCU) favorable de fecha 6 de febrero de 2019.  
- Oficio de remisión del Plan de restauración integral al Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante de fecha 2 de junio de 2021.  
- Solicitud del promotor de licencia urbanística municipal para movimiento de tierras para restauración de hueco minero, de fecha 23 de marzo de 2021.  
- Plan de restauración integral con material no reutilizable de la planta de RCD en la antigua cantera de arcilla Almasetar de noviembre 2020 (en adelante PRI). Está compuesto por los siguientes documentos: 1 Memoria, 2 Planos, 3 pliego de prescripciones técnicas particulares y 4 Presupuesto.  
- Estudio de impacto ambiental del PRI, de marzo 2021. Por sus contenidos, podría considerarse parte complementaria del documento ambiental de julio de 2020. Incluye un anexo con un estudio hidrológico de la planta de tratamiento y valorización de RCD y del PRI, de agosto 2017.  
La información contenida en el expediente aporta elementos de juicio suficientes para continuar con la tramitación del procedimiento de evaluación de impacto ambiental simplificada.  
  
Consideraciones ambientales.  
1. Características del proyecto.  
La superficie de la actividad vinculada a la DIC es de 37.435,87 m², siendo 18.649,11 m² la superficie transformada por el proyecto (instalaciones para la valorización de los RCD y relleno del hueco minero). Se realizarán las actuaciones pertinentes para conseguir una plataforma apta para dar cabida a las instalaciones (nivelación del terreno, formación del terraplén, adecuación de la solera con pendientes que dirijan la escorrentía hacia una cuneta perimetral). El área destinada a tratamiento de RCD ocupará una superficie de 2.082 m² distribuida en las siguientes zonas: descarga y acopio de RCD, contenedores de almacenamiento de residuos, almacenamiento de RCD valorizados, huella de ubicación de la maquinaria de triturado y machaqueo, oficinas y aseos (edificaciones prefabricadas), aparcamiento de vehículos y viales interiores para el tránsito de los vehículos. La ubicación y dimensiones de las zonas se proyecta de forma provisional, desplazándose a medida que se vaya desarrollando la actividad. La instalación dispondrá de un vallado en todo su perímetro con malla de simple torsión, postes de acero galvanizado y sistema de seguridad para controlar la entrada. El acceso a la instalación se realizará a través de un camino existente desde la carretera N-325, p.k. 11+070, margen izquierda, donde se han ejecutado las obras pertinentes para proceder al entronque de la carretera con el camino.  
La fase de relleno del hueco se proyecta como plan de restauración integral para la cantera de arcillas Almasetar. Se trata de un hueco minero ya existente del que no extraen materiales actualmente. Se estima que un 10 % de los materiales recibidos en la planta no serán reutilizables, por lo que se destinarán, mediante una declaración de residuos inertes adecuados, a su restauración.  
El suministro eléctrico de las oficinas, aseos y alumbrado se realizará mediante la instalación de un grupo electrógeno de 8 kVA de potencia. La maquinaria de triturado y machaqueo llevarán su equipo electrógeno incorporado.  
Según el documento ambiental, los recursos hídricos se requieren para abastecer los servicios higiénicos y de rociado de camiones. Se estima una demanda anual de 2.340 m³. El suministro de agua potable se hará por empresa autorizada mediante cubas, que almacenarán el agua en un depósito del que se distribuirán a la red. El informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, que consta como anexo en la DIC, contempla, además la utilización de 1.451,52 m³ anuales, mediante camiones cisterna, dedicados a la pulverización de agua como medida para evitar la emisión de polvos y tierras en suspensión, cuya disponibilidad ha sido certificada por el Ayuntamiento de Aspe.  
El proyecto incluye una fase de cribado y lavado de materiales en el proceso industrial, en la que intervendrá una máquina de lavado de materiales, cuyo consumo de agua no está incluido en la previsión de recursos hídricos requeridos por la actividad, ni en la DIC tramitada. No se indica la procedencia de los recursos hídricos que se utilizarán en la compactación de los materiales en las obras de ejecución del proyecto, en la restauración del hueco minero o en los riegos de mantenimiento de las especies vegetales que se utilizarán en la revegetación.  
En cuanto a las aguas pluviales, se evacuarán por escorrentía derivada de las pendientes con que se dotará la solera, que conducirán las aguas hacia una cuneta perimetral que se proyectará con objeto de canalizar las corrientes de agua y evitar la erosión del talud del hueco minero. El relleno de RIA en el hueco minero se irá dotando constantemente de una cuneta en su perímetro para conducir las aguas pluviales fuera del mismo. Para ello se dará una pendiente hacia el exterior como mínimo del 1 %. Se comprobará con asiduidad la limpieza de estos canales. Se cumplirá con las determinaciones del plan de restauración integral. Las aguas sanitarias se almacenarán en un depósito que se gestionará por gestor autorizado.  
No se describe en el proyecto la aplicación de técnicas que permitan la recogida y reutilización de las aguas pluviales u otras medidas que economicen el gasto de los recursos hídricos. Las aguas pluviales deberían recogerse en una instalación adecuada (depósito, balsa, etc), con tratamiento previo que les confiera la calidad suficiente para su incorporación al proceso productivo o su utilización como agua de riego.  
  
Los residuos que se utilicen en la restauración de este hueco cumplirán con lo establecido en el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción. El promotor dispondrá de la correspondiente autorización administrativa de residuo inerte adecuado mediante resolución del órgano competente para la utilización de estos residuos para el fin y la ubicación propuestos. Asimismo, dispondrá de compromisos de aceptación por gestores autorizados para la gestión de los residuos no valorizables en la instalación y generados en el proceso productivo no incluidos en la declaración de RIA. Los productos de rechazo pétreo que se utilizarán como RIA en la restauración del hueco minero, podrán permanecer como máximo durante un año en el lugar que se habilite dentro de la instalación. Se realizará un control exhaustivo en las cargas para evitar la entrada de residuos que puedan producir lixiviados que afecten al suelo y a las aguas.  
Las principales fuentes de ruido procederán de la trituración de materiales y del trasiego de los vehículos. El incremento en los niveles sonoros se prevé compatible con la normativa aplicable en materia de ruidos y vibraciones.  
Las afecciones a la calidad del aire, tanto en la fase de construcción como de funcionamiento, podrán producirse por la emisión de polvo, vapores y humos debidos al movimiento de tierras, manipulación de los residuos y el trasiego de los vehículos. Como medidas preventivas y protectoras se propone realizar un mantenimiento adecuado de la maquinaria y vehículos (que estarán dotados de sistemas que reduzcan la contaminación y el consumo de combustible), establecer una política de ahorro en el combustible (parar las máquinas en periodos de espera, planificación de las operaciones para optimizar los rendimientos y los tiempos de ejecución), adoptar normas de conducción que minimicen la emisión de polvo (realizar los trabajos con maniobras suaves, evitar el exceso de velocidad) además de proceder a riegos periódicos que reduzcan la emisión de polvo procedente del tráfico rodado. Se tendrán en cuenta las condiciones climáticas, evitando realizar movimientos de tierra en situaciones adversas de viento fuerte.  
Las medidas propuestas se deberían implementar con respecto a evitar la dispersión de los residuos y de los materiales acopiados. Los contenedores de residuos valorizables (madera, metal, plástico, etc) estarán provistos con una malla o sistema que permitan su cierre. Los acopios de materiales se situarán de forma que queden protegidos de las corrientes, mediante el relieve del terreno, la disposición de la planta o la instalación de algún tipo de estructura que haga de pantalla frente a los vientos predominantes en la zona y, en función de su altura, limitarse la altura máxima de los acopios para que la protección frente al viento resulte efectiva. Asimismo, la maquinaria que realice las labores de machaqueo y cribado de los RCD estará provista de cubiertas y sistemas de retención del polvo que minimicen su dispersión.  
Hay que señalar que las instalaciones de tratamiento de residuos están catalogadas, con carácter general y, salvo que estén específicamente contemplados en otro apartado, como grupo B, código 09·10·09·07 en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera (RD 100/2011, de 28 de enero, regulado en la Comunidad Valenciana por el Decreto 228/2018, de 14 de diciembre). La actividad cumplirá con los requisitos establecidos en la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera y demás normativa que le sea de aplicación.  
Para prevenir la contaminación del suelo por derrames de sustancias contaminantes, diariamente se inspeccionará el parque de maquinaria y equipos. Su mantenimiento y limpieza se hará en instalaciones externas debidamente autorizadas. En caso de que se produzcan vertidos accidentales de sustancias contaminantes se procederá a la recogida inmediata con absorbentes apropiados (sepiolita), gestionándose la parte de suelo afectada como residuo peligroso. Los contenedores destinados a residuos potencialmente peligrosos serán estancos, se instalarán bajo cubierto y suelo pavimentado con sistema de recogida y almacenado de lixiviados independiente.  
El proyecto no describe las características de la solera de las zonas destinadas a la descarga y valorización de RCD, acopio de residuos seleccionados, aparcamiento y zonas de tránsito de vehículos (con mayor riesgo de producirse derrames) que deberían dotarse de solera que aumente la impermeabilidad del terreno, con una red de drenaje que facilite la recogida y gestión de las pluviales susceptibles de contaminación.  
La actividad está sujeta al cumplimiento del Real decreto 9/2005, de 14 de enero, debiendo presentar a la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural el informe preliminar de situación de suelo en un plazo no superior a 2 años desde el comienzo de la actividad.  
Se incluye un plan de autoprotección de marzo de 2019 que incluye la evaluación de riesgos, descripción de medidas protectoras, mantenimiento de las instalaciones, plan de actuación de emergencias, integración con otros planes de ámbito superior, así como se está prevista su implantación en la actividad y las revisiones y actualizaciones previstas.  
  
Dada la proximidad a terreno forestal, resulta de aplicación el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones. El promotor tomará todas las precauciones relativas a evitar originar incendios forestales, cumpliendo cuantas medidas preventivas se señalen en los planes de prevención de incendios que le afecten.  
Aunque el documento ambiental no contempla el riesgo de proliferación y diseminación de Legionella, por utilizar sistemas de dispersión de agua podría ser de aplicación la normativa para la prevención y control de la Legionelosis. En caso afirmativo, el programa de mantenimiento de las instalaciones y los resultados de los controles realizados para garantizar el cumplimiento de las medidas establecidas en dicha normativa, se incorporarán al programa de vigilancia ambiental. Asimismo, el municipio de Aspe está incluido en el listado de municipios donde se ha detectado el mosquito tigre. Se evitarán diseños en la instalación que puedan dar lugar al acúmulo de láminas de agua como consecuencia de la lluvia o riego que podrían favorecer la proliferación de este mosquito.  
2. Ubicación del proyecto.  
La actividad se desarrollará en el término municipal de Aspe en suelo no urbanizable. Existe compatibilidad del uso en el territorio afectado en base a la DIC otorgada y certificado de compatibilidad urbanística que constan en el expediente. Los informes de las administraciones públicas afectadas que componen la DIC resultan relevantes en la elaboración de este informe de impacto ambiental.  
Consultada la cartografía de la infraestructura valenciana de datos espaciales (IDEV), se observa que la instalación no se encuentra en el ámbito de la Red Natura 2000 ni de otros espacios naturales protegidos. La fisiografía del terreno es en colinas, los tipos de roca predominantes en la zona son las calcáreas y areniscas, el riesgo de erosión potencial muy alto, la permeabilidad del suelo alta y la vulnerabilidad de los acuíferos media. El uso del suelo corresponde a una zona de extracción minera rodeada de pastizales naturales. El proyecto incluye una parte situada en zona minero extractiva, sin edificaciones, donde aflora una lámina de agua, el resto zona de pastos combinada con matorral y coníferas. La capacidad de uso del suelo es baja y la accesibilidad de acuíferos media. La distancia a la zona urbanizada residencial es superior a 2.500 m.  
Según el documento ambiental, desde el punto de vista litológico se constata la presencia de arcillas en estrato profundo. Las aguas de lluvia se recogen en los huecos de extracción generados tanto por la cantera Almasetar como por una explotación colindante formando pequeñas cubetas de escasa extensión, que permanecen cubiertas por una pequeña lámina de agua durante algún tiempo después de las lluvias. La zona de estudio no se encuentra ubicada sobre ningún acuífero de interés, por lo que la probabilidad de contaminación de las aguas subterráneas es prácticamente nula.  
3. Características del potencial impacto.  
El documento ambiental incluye un análisis de los potenciales efectos significativos del proyecto en el medio ambiente durante las fases de ejecución, funcionamiento y abandono. Valora como no significativos los impactos sobre la población, infraestructuras de comunicación, las aguas superficiales y subterráneas, la fauna y el patrimonio. Considera positivos los impactos que la implantación del proyecto producirá en la economía, la generación de empleo, el suelo, la vegetación y el paisaje (que se verá favorecida por la restauración del hueco minero). La afección sobre la calidad del aire la considera moderada. Valora los efectos positivos que producirá el reciclaje y valorización de los RCD en cuanto que contribuirá a reducir la extracción de materiales, favorecer su reciclado y reutilización, aminorar las cantidades destinadas a su depósito en vertedero y los impactos ambientales derivados de su transporte a vertedero (emisión de gases de efecto invernadero, consumo de combustibles, etc). Para prevenir la posibilidad de producir impactos significativos en el medio ambiente se aplicarán las medidas correctoras descritas en el DA y las recogidas en los informes sectoriales emitidos en el procedimiento de concesión de la DIC.  
La realización del proyecto no causará afecciones negativas a hábitats o especies de la Red Natura 2000 ni a hábitats de especies de flora o fauna protegidas, según consta en el informe del Servicio de Vida Silvestre que obra en el expediente.  
Se incluye un programa de vigilancia ambiental que permitirá la detección, en su caso, de los efectos negativos no previstos derivados del proyecto y la vigilancia y control de la efectividad de las medidas preventivas y correctoras propuestas mediante el estudio de una serie de indicadores (superficie restaurada, empleo generado, consumos de agua y energía, cantidades de residuos reciclados o valorizados, etc). Estará coordinado por personal técnico cualificado. Una vez finalizada la ejecución del proyecto, en la fase de funcionamiento, se desarrollará un seguimiento ambiental del área de actuación, diferenciando el área de valorización de RCD (que se efectuará mediante una visita anual y el consecuente informe durante un periodo de dos años) y el área de restauración del hueco minero (en la que se realizará el seguimiento por un periodo de tres años). Los informes se remitirán al órgano sustantivo para su verificación.  
Este programa de vigilancia y seguimiento ambiental se hará extensivo a toda la fase de funcionamiento o explotación del proyecto y, en su caso, durante la fase de desmantelamiento. Se incluirán en él el resultado de los controles y autocontroles periódicos legalmente exigibles. Señalar que el control del correcto funcionamiento del sistema de tratamiento de los residuos y control y seguimiento del origen y destino de los residuos, conforme a lo dispuesto en la autorización en materia de gestión de residuos, constituyen asimismo medidas de vigilancia ambiental.  
  
Conclusión.  
En relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
  
  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto planta de tratamiento, valoración y depósito de residuos de la construcción y demolición, constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el artículo 7.2. a) de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, en concordancia con el anexo II, grupo 9, apartado b (instalaciones de eliminación o valorización de residuos no incluidas en el anexo I que no se desarrollen en el interior de una nave en polígono industrial, o con cualquier capacidad si la actividad se realiza en el exterior o fuera de zonas industriales).  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 2ª, capítulo II del título II de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector General de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo;  
  
Primero  
Estimar que el proyecto planta de tratamiento, valoración y depósito de residuos de la construcción y demolición, en el polígono 19, parcelas 65 y 103 del término municipal de Aspe (Alicante), sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria, siempre que se ajuste a las previsiones del proyecto, del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1. Respecto al listado definitivo de residuos admisibles en la planta de valorización, quedará limitado por el alcance de la autorización sectorial, entre los propuestos por el promotor según la documentación aportada a este órgano. Se podrán incluir otros códigos LER que el órgano competente considere susceptibles de autorización, siempre y cuando su inclusión no conlleve la modificación sustancial del proyecto evaluado y no responda a supuestos en los que se exija la tramitación de un procedimiento de evaluación ambiental de acuerdo con la legislación sectorial vigente.  
2. La utilización de residuos inertes adecuados para relleno del hueco existente, provenientes de la planta de valorización de residuos de construcción y demolición, se realizará de conformidad con los requisitos establecidos en la normativa vigente.  
3. La actividad deberá disponer de recursos hídricos suficientes, en vigor y debidamente autorizados, para la ejecución de todas las actuaciones que incluya el proyecto.  
4. Las acciones incluidas el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. Se extenderán a toda la fase de funcionamiento o explotación del proyecto. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
  
València, 18 de noviembre de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML