Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 171, del 19-06-1984 (1984/803089)

LLEI de la Generalitat Valenciana 4/1984 de ,13 de juny, d'Hisenda Pública de la Generalitat.
---------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/1984/06/13/4/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   171

Data del DOGV
:   19-06-1984

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1984/803089

CVE


Data del document
:   13-06-1984

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Llei

Anàlisi jurídica

La Sentència del Tribunal Constitucional 81/2003, de 30 d’abril (BOE núm. 118 de 17/05/2003) declara que l'incís primer de l'art. 17.3 només és constitucional si s'interpreta en els termes expressats en l'últim paràgraf del fonament jurídic 5 d’aquesta Sentència. També declara la inconstitucionalitat de l'incís segon de l'art. 17.3 quant al “tipus bàsic del Banc d'Espanya vigent en aquest dia”.

Llei de la Generalitat Valenciana 4/1984, de 13 de juny, d'Hisenda Pública de la Generalitat.  
Sia notori i manifest a tots els ciutadans que les Corts Valencianes han aprovat i jo, d'acord amb el que estableix la Constitució i l'Estatut d'Autonomia, en nom del Rei, promulgue la següent Llei:  
PREAMBUL:  
La Llei General Pressupostària, de 4 de gener de 1977, va constituir des del moment en què va entrar en vigor, la norma bàsica en l'àmbit de l'Administració i comptabilitat de la Hisenda Pública estatal i el paradigma normatiu al qual, fins ara, s'ajustaven les activitats pressupostàries de la Comunitat Valenciana.  
Consolidat el complex procés d'assentament de les Comunitats Autònomes en el marc del Dret Públic espayol, calia establir, en l'àmbit de cada Comunitat, el conjunt de normes que facen possible d'assolir els objectius al quals respon aquest procés. En aquesta finalitat coadjuven tant l'article 17 de la Llei Orgànica de Finançament de les Comunitats Autònomes, de 22 de setembre de 1980, com el Títol V de la Llei Orgànica 5/1982, de primer de juliol, per la qual s'aprova l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana.  
Aquesta Llei aspira d'aconseguir tres finalitats bàsiques, a les quals no pot romandre aliena l'ordenació d'una Hisenda Pública moderna. Així, en primer lloc, s'hi ha tractat d'aconseguir una clara harmonització entre les exigències de legalitat i eficàcia, per tal que, sense perjudici dels necessaris controls exigits pel caràcter públic dels ingressos, siguen satisfetes les exigències de celeritat i eficàcia que demana el quefer quotidià de la Hisenda Pública. D'aquesta manera, a més dels tradicionals controls de legalitat propis de la funció interventora, s'han incorporat al text els més actuals sistemes de programació pressupostària, a fi de possibilitar que la dinà mica pressupostària responga a les inajornables exigències que avui es plantegen a qualsevol agent econòmic i a les quals també respon el sector públic.  
De l'adient conjunció entre la legalitat i l'eficàcia dependrà, en gran mesura, l'encert de la pròpia política econòmica de la Generalitat, des del moment que, a la consecució dels objectius previstos, s?hi incorporen també organismes autònoms i, si convé, les empreses públiques.  
En segon lloc, s'ha tractat de conferir a la Hisenda Pública Valenciana una empremta de fiabilitat de la qual fins ara, per moltes raons, les Administracions públiques no han gaudit. Tothom coneix el lent pelegrinatge que els qui es relacionen amb l'Administració han de recórrer, sovint, per tal de veure complides llurs legítimes pretensions, pelegrinatge que no acaba ni tan sols amb el pronunciament dels Tribunals de Justícia en què és condenada l'Administració a abonar determinades quantitats als ciutadans, els quals, si bé veuen reconegut llur dret pels Tribunals, assisteixen també inermes a la demora de l'efectivitat. Conscients que aquesta situació no podia perpetuar-se, i amb el desig de donar compliment puntual d'allò que, al respecte, disposen els articles 117 i 118 del text constitucional, les Corts Valencianes han incorporat a la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat, l'exigència que les resolucions judicials que establesquen obligacions a càrrec de la Generalitat o de les seues Entitats Autònomes, es complesquen puntualment en els termes encunyats jurisdiccionalment, tot disposant que, en tot cas, la sentència s'execute -qualssevol que siguen les vicissituds pressupostàries- dins dels tres mesos següents a la notificació de la sentència i disposant, a més, que el creditor tindrà dret al cobrament d'interessos des del dia en què tinga fermesa la resolució judicial. Només una rigorosa exigència i autocrítica al si de la mateixa Administració propicia que les demandes que en tots els ordres -i especialment en el camp de les prestacions tributàries- es formulen al ciutadà, vagen precedides per l'exemple de la conducta de l'Administració. Aquest és el més sòlid bagatge moral des del qual hom pot exigir al ciutadà la contribució al sosteniment de les càrregues públiques.   
En tercer lloc, aquesta Llei pretén d'establir unes vies d'absoluta transparència i claredat en el maneig dels fons públics. Així ho exigeix no sols la procedència pública d'aquests, sinó també la qualificació pública de les finalitats a què aquests són afectes. Amb el desig de potenciar aquests mecanismes de control social, s?han previst les exigències documentals que hauran d'acompanyar els pressupostos de les distintes entitats regides per la Llei, tipificant-hi també, segons que disposa la Llei General Pressupostària, les responsabilitats en què poden incórrer tant els funcionaris com els titulars de càrrecs polítics que, amb la seua conducta, ocasionen una minva econòmica a la Hisenda de la Generalitat.   
TITOL PRELIMINAR  
PRINCIPIS GENERALS  
Article 1.r  
La Hisenda de la Generalitat Valenciana és constituïda pel conjunt de drets i obligacions de contingut econòmic la titularitat dels quals correspon a la Generalitat Valenciana o als seus organismes autònoms.   
Article 2.n  
La Hisenda de la Generalitat Valenciana, en la seua administració i comptabilitat, es regeix pel que disposa aquesta Llei, per les lleis especials en la matèria i pels preceptes continguts en les Lleis anuals del Pressupost de la Generalitat Valenciana durant el període de vigència.   
Article 3.r  
1. L'Administració financera de la Generalitat resta subjecta al règim de pressupost únic anual i d'unitat de caixa, i s'ha d'intervenir segons les normes d'aquesta Llei, subjectant-se al control de la Sindicatura de Comptes i del Tribunal de Comptes, d'acord amb les disposicions que regulen les funcions d'aquests organismes.   
2. Sense perjudici del que estableix el paràgraf anterior, l'Administració financera de la Generalitat podrà elaborar els pressupostos plurianuals que siguen necessaris per a l'adequat compliment dels plans econòmics i regionals i de plans comarcals específics.   
Article 4.t  
1. Correspon a l'Administració financera de la Generalitat el compliment de les obligacions econòmiques dels seus òrgans, entitats autònomes i empreses públiques, a través de la gestió i aplicació dels recursos a les finalitats que siguen competències de la Generalitat conforme als principis constitucionals de legalitat, eficiència i economia, i la programació i execució atendrà, així mateix, als principis de solidaritat i territorialitat.   
2. També corresponen a l'Administració Financera les funcions atribuïdes a la Generalitat en l'àmbit de les Hisendes Locals de la Comunitat Valenciana i l'ordenació i control de les institucions financeres i creditícies que operen en el territori valencià.   
3. El Tribunal Econòmico-Administratiu de la Generalitat resoldrà les reclamacions presentades respecte dels tributs propis i sobre les altres matèries que siguen determinades per la Llei.   
Article 5.é  
Les entitats autònomes de la Generalitat poden ser de caràcter administratiu o de caràcter mercantil, industrial, financer o anàleg.   
Les entitats autònomes de la Generalitat es regiran per la seua legislació específica, i per les normes de dret mercantil, civil, o laboral, excepte en les matèries a les quals siga d'aplicació aquesta Llei.   
2. Als efectes establerts per aquesta Llei, són considerades empreses de la Generalitat Valenciana les societats mercantils on hi haja participació majoritària de la Generalitat o de les seues entitats autònomes.   
Igualment tenen aquesta consideració les entitats de dret públic subjectes a la Generalitat, amb personalitat jurídica pròpia, les activitats de les quals siguen regides per l'ordenament jurídic privat.   
Les societats de la Generalitat es regeixen per les normes de dret mercantil, civil o laboral, tret de les matèries en les quals siga d'aplicació aquesta Llei.   
Article 6.é  
S'aprovaran per Llei de les Corts Valencianes les matèries següents:   
a) El Pressupost de la Generalitat i de les entitats autònomes, i també les modificacions a través de la concessió de crèdits extraordinaris i suplements de crèdit.   
b) L'establiment, la modificació i la supressió dels tributs propis i dels recàrrecs.   
c) L'emissió i regulació del deute públic de la Generalitat i de les entitats autònomes, la formalització d'operacions de crèdit i la prestació d'avals.   
d) Les grans operacions de caràcter econòmic i financer.   
e) El règim general i especial en matèria financera de les entitats autònomes de la Generalitat.   
f) El règim del patrimoni i contractació de la Generalitat.   
g) La resta de matèries que, amb sotmetiment a l'ordenament jurídic, cal que tinguen forma de Llei.   
TITOL PRIMER  
REGIM JURIDIC DE LA HISENDA DE LA GENERALITAT  
CAPITOL I  
Els drets de la Hisenda de la Generalitat  
Article 7.é  
La Hisenda de la Generalitat és constituïda pels ingressos següents:   
1. El rendiment dels impostos establerts per la Generalitat.   
2. El rendiment dels tributs cedits per l'Estat.   
3. Un percentatge de participació en la recaptació total de l'Estat pels impostos no cedits, inclosos els monopolis fiscals.   
4. El rendiment de les taxes, tant de creació pròpia o com a conseqüència de la transferència dels serveis estatals.   
5. Les contribucions especials establertes per la Generalitat en l'exercici de les seues competències.   
6. Els recàrrecs sobre els impostos estatals.   
7. Els ingressos procedents del Fons de Compensació Interterritorial, si s'escau.   
8. Les altres assignacions amb càrrec als Pressupostos Generals de l'Estat.   
9. Els ingressos procedents de l'emissió del deute públic o qualsevol recurs al crèdit.   
10. El rendiment del patrimoni de la Generalitat.   
11. Els ingressos del dret privat.   
12. Les subvencions.   
13. Les multes o sancions que imposa en l'àmbit de les seues competències.   
Article 8.é  
Els ingressos de la Generalitat i de les entitats autònomes i empreses públiques dependents d'aquesta seran destinats a satisfer el conjunt de les respectives obligacions, tret que per Llei s'establesca l'afectació d'alguns recursos a finalitats determinades.   
Article 9.é  
L'administració dels ingressos de la Hisenda de la Generalitat correspon al Conseller d'Economia i Hisenda, i els de les entitats autònomes als seus presidents o directors, llevat del cas que no tinguen personalitat jurídica pròpia i, en aquest cas, l'administració correspondrà també al Conseller d'Economia i Hisenda.   
Article 10  
1. Les persones o entitats que tinguen cura de l'administració dels ingressos de la Generalitat depenen del Conseller d'Economia i Hisenda o de les corresponents entitats autònomes en relació a la gestió, lliurament o aplicació i rendició dels respectius comptes.   
2. Els rendiments i interessos atribuïts al patrimoni o als cabals de la Generalitat o de les entitats autònomes, per qualsevol concepte, hauran de comptabilitzar-se íntegrament en un compte específic del pressupost respectiu.   
3. Estaran obligats a la prestació de fiança els funcionaris, entitats o particulars que manegen o custodien fons o valors públics, en la quantia i forma que determinen les disposicions reglamentàries.   
Article 11  
1. La gestió, incloses totes les fases del procediment dels tributs propis de la Generalitat i, si de cas, dels impostos estatals recaptats a la Comunitat Valenciana i dels recàrrecs sobre impostos estatals, s'ajustarà a les disposicions de l'Estatut d'Autonomia, a les lleis de les Corts Valencianes, als reglaments que aprove el Consell i a les normes de desplegament dictades pel Conseller d'Economia i Hisenda, sense perjudici de l'aplicació de les disposicions estatals en tots els casos en què siga procedent. Pel que fa als tributs cedits s'ajustaran a allò que estableix la Llei de cessió.   
2. Correspon al Conseller d'Economia i Hisenda l'organització dels serveis de gestió, recaptació, liquidació, inspecció i revisió en matèria tributària de competències de la Generalitat.   
Article 12  
1. No es podran alienar, gravar, ni arrendar els drets econòmics de la Hisenda de la Generalitat, tret dels supòsits establerts per les lleis.   
2. Tampoc no podran concedir-se exempcions, perdons, rebaixes, ni moratòries en el pagament dels drets de la Hisenda Autònoma, llevat dels casos i en la forma que determinen especialment les lleis.   
3. No es podrà transigir judicialment ni extrajudicial sobre els drets de la Hisenda de la Generalitat, ni sotmetre a arbitratge les conteses que s?hi susciten, sinó mitjançant Decret acordat pel Consell.   
Article 13  
1. La Hisenda de la Generalitat Valenciana gaudeix de les prerrogatives establertes legalment per al cobrament dels tributs i quantitats que, com a ingressos de dret públic, haja de percebre, i actuarà d'acord amb el procediment administratiu corresponent.   
2. Les certificacions acreditatives del descobert, davant la Hisenda de la Generalitat, dels deutes corresponents als drets esmentats en l'apartat anterior, lliurats pels funcionaris competents, constitueixen títol suficient per a iniciar la via de constrenyiment i tenen la mateixa força executiva que la sentència judicial contra els béns i els drets dels deutors.   
3. La via de constrenyiment no podrà suspendre's, qualsevol que siga la impugnació que s'hi formule, si no es realitza el pagament del deute tributari, o es garanteix amb un aval suficient, o se'n consigna l'import.   
Tot i això, quan hi haja una reclamació per terceria de domini o una altra acció de caràcter civil, restarà suspesa la via de constrenyiment en allò que faça referència als béns o drets controvertits, una vegada que s'haja dut a terme l'embargament i l'anotació preventiva, si s'escau, al Registre Públic corresponent. L'acte judicial pel qual se sol·licite la suspensió de pagaments del deutor no impedeix la continuació dels procediments de constricció.   
4. Els Tribunals, Jutges i Autoritats administratives no podran lliurar manaments d'execució, ni dictar providències d'embargament contra els drets, fons, valors, i béns en general de la Hisenda de la Generalitat. Els deutes de la Generalitat no podran ser exigits per via de constrenyiment.   
Article 14  
1. Les quantitats debitades a la Hisenda de la Generalitat Valenciana, pels conceptes compresos en aquest capítol, produeixen interessos de demora des de l'endemà del venciment.   
2. El tipus d'interés aplicable serà el bàsic del Banc d'Espanya vigent el dia del venciment del deute.   
Article 15  
1. Tret d'allò establert per les lleis reguladores dels distints recursos, prescriuen als cinc anys els següents drets de la Generalitat:   
a) A reconéixer i liquidar crèdits al seu favor, i es comptarà aquest termini des del dia en què el dret es puga exercitar.   
b) A recaptar els crèdits reconeguts o liquidats, i es comptarà des de la data de la notificació o, si aquesta no és preceptiva, des del seu venciment.   
2. La prescripció regulada en l'apartat anterior restarà interrompuda per qualsevol acció administrativa, realitzada amb el coneixement formal del deutor i tendent al reconeixement, liquidació o cobrament dels drets i també, per la interposició de qualsevol classe de reclamació o de recursos, i per qualsevol actuació del deutor tendent al pagament o liquidació del deute.   
3. Els drets declarats prescrits seran donats de baixa en els respectius comptes, prèvia tramitació de l'oportú expedient, en el qual es definiran les responsabilitats en què haurien pogut incórrer els funcionaris encarregats de la gestió.   
CAPITOL II  
Les obligacions de la Hisenda de la Generalitat  
Article 16  
1. Les obligacions econòmiques de la Generalitat i de les entitats autònomes naixen de la llei, dels negocis jurídics i dels actes o fets que, segons Dret, les generen.   
2. Les obligacions de pagament només seran exigibles quan resulten de l'execució del pressupost, de sentència judicial ferma o d'operacions de tresoreria legalment autoritzades   
3. Si aquestes obligacions estan causades per prestacions o serveis a la Generalitat, el pagament no podrà realitzar-se fins que el creditor no haja complert o garantit la correlativa obligació.   
Article 17  
1. Les resolucions judicials que establesquen obligacions a càrrec de la Generalitat o de les entitats autònomes, s'acompliran puntualment en els termes establerts.   
2. Si no hi ha consignació pressupostària o és insuficient, s'haurà de sol·licitar de les Corts un crèdit extraordinari o un suplement de crèdit, i caldrà executar la sentència, en tot cas, dins dels tres mesos següents a la notificació.   
3. El creditor té dret al cobrament d'interessos des del dia en què siga ferma la resolució judicial, els quals seran calculats segons el tipus bàsic del Banc d'Espanya vigent en aquest dia.   
Article 18  
1. El dret al reconeixement, liquidació i pagament de les obligacions ja reconegudes o liquidades pescriu als cinc anys, comptats des del naixement de les obligacions o des del reconeixement o liquidació respectives.   
2. L'exigència dels legítims creditors o dels seus drethavents, mitjançant la presentació de documents justificatius del seu dret, determinarà un nou inici del termini de prescripció.   
3. Les obligacions a càrrec de la Hisenda de la Generalitat Valenciana que hagen prescrit seran donades de baixa en els respectius comptes, prèvia tramitació de l'expedient oportú.   
CAPITOL III  
De les terceries i reclamacions prèvies en via judicial  
Article 19  
1. Correspon al Conseller d'Economia i Hisenda la resolució de les terceries suscitades per via de constrenyiment, i la interposició de la via administrativa serà condició prèvia perquè puguen exercitar-se davant els Tribunals de la jurisdicció ordinària, en matèries de competència de la Generalitat.   
2. Igualment és competència del Conseller d'Economia i Hisenda la resolució de les reclamacions prèvies a la via judicial en qüestions de propietat.   
TITOL II  
REGIM PRESSUPOSTARI  
CAPITOL I  
Pressupost de la Generalitat  
Secció I  
Concepte, elaboració i aprovació  
Article 20  
El Pressupost de la Generalitat constitueix l'expressió xifrada, conjunta i sistemàtica de les obligacions que, com a màxim, poden contraure la Generalitat i les entitats autònomes, i dels drets que es preveu liquidar durant el corresponent exercici.   
Article 21  
L'exercici pressupostari coincideix amb l'any natural, i en aquest s'imputaran:   
a) Els drets liquidats en l'exercici, qualsevol que en siga el període de procedència, sempre que la percepció no siga prevista en l'agrupació de residus d'exercicis tancats.   
b) Les obligacions reconegudes fins el 15 de gener de l'any següent, sempre que corresponguen a despeses realitzades abans de finalitzar l'exercici pressupostari i amb càrrec als respectius crèdits.   
Article 22  
1. El pressupost és únic i inclou la totalitat de les despeses i ingressos de la Generalitat i de les entitats autònomes i empreses públiques.   
2. El pressupost contindrà:   
a) Els estats de despeses de la Generalitat i de les entitats autònomes de caràcter administratiu, en els quals s'inclouran, degudament especificats, els crèdits que calguen per atènyer el compliment de les obligacions.   
b) Els estats dels ingressos de la Generalitat i de les entitats autònomes de caràcter administratiu, que comprendran les estimacions dels diversos drets econòmics que es poden reconèixer i liquidar durant l'exercici.   
c) Els estats de recursos i dotacions amb les corresponents estimacions i avaluacions de necessitats per a l'exercici, tant d'explotació com de capital, de les entitats autònomes de caràcter mercantil, industrial, financer o anàleg i de les empreses públiques.   
d) L'estimació de l'import dels beneficis fiscals que afecten els tributs de la Generalitat.   
3. Al Pressupost de la Generalitat s'afegiran, com a annexos, els pressupostos elaborats i aprovats per les Diputacions Provincials en compliment del paràgraf 3 de l'article 47 de l'Estatut d'Autonomia.   
Article 23  
1. L'estructura del Pressupost de la Generalitat, sense perjudici de les seues peculiaritats, s'ajustarà a la normativa que amb caràcter general s'aplica al Sector Públic estatal, i correspon al Conseller d'Economia i Hisenda l'adopció de les mesures que calguen.   
2. L'estat de despeses inclourà la classificació orgànica, econòmica i per programes, i es detallarà, si s'escau, la classificació territorial de les despeses d'inversió per àmbit comarcal, i que al seu dia s'adaptaran a les delimitacions que establesca la Llei de comarcalització. Els programes s'hauran de presentar agregats per funcions de despeses.   
Article 24  
El procediment d'elaboració del Pressupost de la Generalitat s'ajustarà a les normes següents:   
1. Les Conselleries enviaran al Conseller d'Economia i Hisenda, abans del primer de juny de cada any, l'avantprojecte corresponent als estats de despeses, degudament ajustats a les lleis aplicables i a les directrius aprovades pel Consell a proposta de l'esmentat Conseller.   
Igualment, lliuraran els avantprojectes dels estats d'ingressos i despeses de les entitats autònomes i, si de cas, dels recursos i dotacions de les empreses públiques.   
2. L'estat d'ingressos del Pressupost l'elaborarà la Conselleria d'Economia i Hisenda.   
3. La Conselleria d'Economia i Hisenda, examinats els esmentats avantprojectes de despeses i l'estimació dels ingressos, elaborarà l'avantprojecte de Llei del Pressupost i el sotmetrà a l'aprovació del Consell.   
4. El projecte de Llei del Pressupost s'haurà d'acompanyar de la documentació següent:   
a) El compte consolidat dels pressupostos relatius a la Generalitat i a les entitats autònomes, amb una separació entre operacions corrents i de capital, i es tindrà en compte la distribució territorial de les despeses d'inversions.   
b) Una memòria explicativa que cal que faça referència als aspectes següents.   
1. Articulat del projecte de Llei.   
2. Adequació pressupostària de les plantilles de totes les Seccions i Entitats Autònomes a la plantilla orgànica vigent, i política laboral de la Generalitat.   
3. Criteris aplicats a les subvencions corrents i de capital.   
4. Criteris aplicats a la selecció d'inversions, amb especial referència als seguits per a l'aplicació dels ingressos procedents del Fons de Compensació Interterritorial.   
5. Distribució de les despeses en programes per objectius.   
6. La liquidació del Pressupost de l'any anterior i un estat d'execució del vigent.   
7. Un informe econòmic i financer.   
Article 25  
El Projecte de Llei del Pressupost de la Generalitat i la documentació annexa seran remesos a les Corts Valencianes abans del primer de novembre de cada any, per a l'examen i aprovació o, si s'escau, esmena o devolució al Consell.   
Article 26  
Si les Corts Valencianes no aproven el Pressupost abans del primer dia de l'exercici econòmic, es considerarà prorrogat el de l'exercici anterior fins a l'aprovació i publicació del nou al Diari Oficial de la Generalitat. La pròrroga ja no afectarà els crèdits per a despeses corresponents a serveis o programes la vigència temporal dels quals queda limitada al període pressupostari vençut.   
Article 27  
1. L'aplicació pressupostària dels drets liquidats i les obligacions reconegudes s'efectuaran pels imports íntegres, sense cap deducció, llevat que una Llei ho autoritze expressament.   
2. S'exceptuen del que disposa el paràgraf anterior les devolucions dels ingressos indeguts que es reconeguen com a tals pel Tribunal o Autoritat competents.   
3. Tot i això, l'impost dels beneficis fiscals que afecten els tributs de la Generalitat s'articularan de manera que siga possible consignar-los al Pressupost de la Generalitat.   
Secció II  
Règim dels crèdits pressupostaris de la Generalitat i de les entitats autònomes de caràcter administratiu  
Article 28  
1. Els crèdits per a les despeses es destinaran exclusivament a la finalitat consignada.   
2. Els crèdits consignats en els estats de despeses del Pressupost tenen caràcter limitatiu i, consegüentment, no es podran adquirir compromisos en una quantia superior al seu import.   
3. Les disposicions normatives de rang inferior a la Llei i els actes administratius que vulneren allò que s'estableix a l'apartat anterior seran nuls de ple dret, sense perjudici de la responsabilitat que de la infracció pogués derivar.   
Article 29  
1. L'autorització de despeses d'abast plurianual està subordinada als crèdits que, per a cada exercici, es consignen per aquest motiu al Pressupost de la Generalitat.   
Aquestes despeses podran efectuar-se solament quan s'inicie l'execució durant l'any en què siguen autoritzades i sempre que siga per finançar alguna de les activitats següents:   
a) Inversions reals i transferències de capital.   
b) Contractes de subministraments, d'assistència tècnica i científica i arrendaments de béns i serveis, sempre que no puguen ser estipulats o que en el termini d'un any no siga més avantatjós per a la Generalitat.   
c) Arrendaments de béns immobles per a la Generalitat o per a les entitats, institucions o empreses dependents d'aquesta.   
d) Les càrregues financeres derivades de l?endeutament.   
3. El nombre d'exercicis als quals podran aplicar-se les despeses esmentades a les lletres a) i b) de l'apartat anterior no serà superior a quatre. Igualment, la part de la despesa corresponent a exercicis futurs i l'ampliació, si s'escau, del nombre d'anualitats les determinarà el Consell, a proposta del Conseller d'Economia i Hisenda, per a cada període de quatre anys. La quantitat global de la despesa imputada a cadascun dels exercicis futurs autoritzats no podrà excedir de la quantitat que resulte d'aplicar al crèdit globalitzat, de l'any en què es va comprometre l'operació, els percentatges següents: en l'exercici immediatament següent, el 70 %; en el segon exercici, el 60 %; i en el tercer i quart, el 50 %.   
4. Excepcionalment, el Consell podrà ampliar el nombre d'anualitats a què fa referència l'apartat anterior. En tot cas les despeses referides en el present article, hauran de ser objecte d'adequada i independent comptabilització.   
Article 30  
1. Els crèdits per a despeses que en el darrer dia de l'ampliació de l'exercici pressupostari a què fa referència l'apartat b) de l'article 21, no siguen vinculats al compliment d'obligacions ja conegudes, es consideraran anul·lats de ple dret, llevat dels que, pel seu caràcter, no puguen anul·lar-se.   
2. Tanmateix, per acord del Conseller d'Economia i Hisenda podran incorporar-se a l'estat de despeses del Pressupost:   
a) Els crèdits per a garantir compromisos de despeses concrets fins el darrer dia de l'exercici pressupostari i que, per motius justificats, no s'hagen pogut realitzar durant l'exercici.   
b) Els crèdits per a operacions de capital.   
c) Els crèdits autoritzats en funció de l'efectiva recaptació dels drets que els siguen afectes.   
d) Els que s'enumeren a l'article 37 d'aquesta Llei.   
3. Els romanents incorporats, segons el que determina l'apartat anterior, només podran aplicar-se en el transcurs de l'exercici pressupostari en el qual s'acorden la incorporació i en els supòsits de la lletra a) per a les mateixes despeses que motivaren, en cada cas, la consignació, les autoritzacions i el compromís.   
Article 31  
1. Amb càrrec als crèdits consignats pressupostàriament només podran contraure's obligacions derivades de les despeses realitzades durant l'any natural de l'exercici pressupostari.   
Tot i això, amb càrrec als crèdits del pressupost vigent podran liquidar-se i abonar obligacions derivades d'anteriors exercicis, que no s'havien pogut conéixer en el transcurs de l'exercici econòmic precedent.   
2. Prèviament al pagament de les obligacions a què fa referència el paràgraf anterior, s'haurà de tramitar un expedient en el qual es demostre de forma indubtable les causes per les quals no fou possible de conéixer les obligacions durant el transcurs de l'exercici de què deriven, ni tampoc de realitzar la preceptiva reserva de crèdit. Ultimat l'expedient, la Conselleria interessada proposarà al Conseller d'Economia i Hisenda l'oportuna modificació del pressupost.   
Article 32  
1. Quan s'haja de fer alguna despesa que no puga demorar-se fins a l'exercici següent i no hi hagués crèdit al Pressupost de la Generalitat o el consignat fos insuficient, el Conseller d'Economia i Hisenda ordenarà la incoació d'un expedient de concessió de crèdit extraordinari o de suplement de crèdit, respectivament, en el supòsit que aquesta aprovació comportés la modificació del Pressupost de la Generalitat en els termes següents:   
a) Alteració de la suma global dels crèdits.   
b) Quan hi haja un augment dels crèdits per a les despeses corrents en detriment dels crèdits aprovats per a despeses de capital, tret del cas establert a l'apartat d) de l'article 33.   
c) Quan es modifique la distribució per funcions de la despesa.   
El Conseller d'Economia i Hisenda sotmetrà al Consell l'acord d'enviar a les Corts el corresponent projecte de Llei de concessió d'un crèdit extraordinari en el primer supòsit, o d'un suplement de crèdit en el segon amb subjecció als mateixos tràmits i requisits que per a la Llei del Pressupost.   
2. Quan les necessitats de crèdit en els casos d'inexistència o insuficiència pressupostària, als quals fa referència l'apartat anterior, no comporten cap de les modificacions del Pressupost allí explicitades, el Consell, a proposta del Conseller d'Economia i Hisenda, podrà acordar habilitacions de crèdit per al primer cas i transferències de crèdit per al segon.   
3. El Conseller d'Economia i Hisenda, a proposta de les respectives Conselleries, podrà acordar modificacions del pressupost per generació o transferència de crèdits; les primeres per la via de reglament que s'establesca, i les últimes, sempre que es facen entre crèdits d'un mateix programa.   
4. El Consell retrà comptes trimestralment a la Comissió d'Economia, Pressupostos i Hisenda de les Corts, dels crèdits extraordinaris i suplements de crèdit, i també de les modificacions del Pressupost acordades conforme es preveu als dos apartats anteriors, la informació dels quals contindrà, com a mínim, el mateix detall documental que el Pressupost respectiu.   
Les transferències de crèdit restaran subjectes a les següents limitacions:   
a) No podran fer-se amb càrrec als crèdits per a despeses de personal, tret que es justifique que la quantitat la transferència de la qual es proposa no està afecta a cap obligació de pagament, ni ho estarà durant el que resta de l'exercici, i estaran sempre subjectes al règim retributiu fixat en la Llei anual de Pressupostos.   
b) No afectaran l'import de les consignacions sobre les quals s'haja formalitzat una reserva o retenció de crèdit.   
c) No afectaran els crèdits per a despeses destinades a subvencions nominatives, llevat que, per qualsevol causa, haja decaigut el dret de percepció.   
d) No podran fer-se amb càrrec a operacions de capital amb la finalitat de finançar operacions corrents, llevat del cas dels crèdits per a dotar el funcionament de noves inversions.   
Article 34  
1. Quan es produesca la necessitat de concedir crèdits extraordinaris o suplement de crèdit a les entitats autònomes de la Generalitat i signifiquen un augment dels crèdits, la concessió correspondrà al Conseller d'Economia i Hisenda quan l'import no supere el 5 % dels crèdits consignats en els pressupostos de les esmentades entitats autònomes, i al Consell en els casos que, ultrapassat l'esmentat percentatge, no abaste el 15 %. Aquests percentatges s'aplicaran de forma acumulada en cada exercici pressupostari.   
Aquestes modificacions requeriran l'informe previ de la Conselleria a la qual siguen adscrits, i en el qual, a més de justificar la necessitat, s'haurà d'especificar la forma de finançament de l'increment de la despesa.   
El Consell, d'acord amb les prescripcions reglamentàries retrà compte trimestralment a les Corts de les modificacions de crèdit a les quals fa referència el paràgraf primer, amb justificació documental bastant.   
2. En els altres supòsits no establerts a l'apartat anterior, l'aprovació correspondrà a les Corts.   
Article 35  
1. Els Consellers i Presidents de les entitats autònomes de la Generalitat podran redistribuir crèdits entre els diferents conceptes d'un mateix article pressupostari i ho notificaran al Conseller d'Economia i Hisenda en la forma que per via de reglament es determine, al qual correspondrà sempre l'aprovació quan es tracte de crèdits de personal.   
2. El Conseller d'Economia i Hisenda podrà acordar les modificacions tècniques en l'estructura, contingut i distribució dels crèdits del Pressupost que no afecten a la quantia de les dotacions autoritzades durant l'exercici corrent i que deriven de les variacions orgàniques acordades pels òrgans competents.   
Article 36  
El Consell, a proposta del Conseller d'Economia i Hisenda, podrà acordar, en els casos de crèdits per a operacions de capital, transferències de crèdits globals als específics de la mateixa naturalesa econòmica. Els estats de despeses del Pressupost indicaran els crèdits globals als quals podrà aplicar-se aquesta norma.   
Article 37  
Podran generar crèdits en l'estat de despeses del Pressupost els ingressos majors sobre els totals previstos i, també, els ingressos no previstos, en la forma que per via de reglament es determine, sempre que els uns i els altres no tinguen caràcter finalista.   
Article 38  
Els ingressos obtinguts per reintegrament de pagaments fets indegudament amb càrrec als crèdits pressupostaris, podran originar la reposició d'aquests últims en les condicions que es determinen reglamentàriament.   
Article 39  
1. El Conseller d'Economia i Hisenda podrà concertar operacions de tresoreria per a satisfer pagaments inajornables, amb un límit màxim en cada exercici del deu per cent dels crèdits consignats.   
2. El Consell podrà concedir a les entitats autònomes de la Generalitat, a proposta del Conseller d'Economia i Hisenda, avanços de tresoreria per al pagament de les obligacions inajornables fins el límit màxim del dos per cent dels crèdits globals per a despeses consignades als respectius pressupostos.   
Secció III  
Execució i liquidació  
Article 40  
1. Als òrgans superiors de la Generalitat i als Consellers els correspon, dins dels límits de l'article 28, autoritzar les despeses dels serveis al seu càrrec. Tret dels casos reservats per la llei a la competència del Consell o del Conseller d'Economia i Hisenda, igualment els correspon efectuar la disposició i liquidació de crèdit exigible, i sol·licitar del Conseller d'Economia i Hisenda l'ordre dels pagaments corresponents.   
2. Amb la mateixa reserva legal correspon als Presidents o Directors de les entitats autònomes l'autorització, disposició, liquidació i ordenació dels pagaments referents a les esmentades entitats i empreses.   
3. Les facultats a les quals fan referència els números anteriors podran delegar-se en els termes previstos per via de reglament.   
Article 41  
1. Els pagaments s'ordenaran a través dels respectius manaments, lliurats per qui els ordena a favor dels creditors de la Generalitat.   
2. Al Conseller d'Economia i Hisenda correspon l'ordenació de pagaments, el qual podrà delegar-la de manera expressa amb caràcter general o singular.   
3. Tanmateix, i per tal de facilitar el servei, es crearan les ordenacions de pagaments secundàries que calguen, els titulars de les quals seran nomenats pel Conseller d'Economia i Hisenda.   
Article 42  
El lliurament dels manaments de pagament a càrrec del Pressupost de la Generalitat s' haurà d'ajustar al pla que sobre la disposició dels fons de la tresoreria establesca el Consell, a proposta del Conseller d'Economia i Hisenda.   
Article 43  
1. Els manaments de pagament aniran acompanyats dels documents que demostren la realització de la prestació o el dret del creditor, segons les respectives autoritzacions de la despesa.   
2. Els manaments de pagament que, excepcionalment, no poden anar acompanyats dels documents justificatius en el moment del lliurament, tindran el caràcter de "per justificar", sense perjudici de l'aplicació procedent als crèdits pressupostaris corresponents.   
3. Els perceptors d'aquests manaments són obligats a justificar en el termini de tres mesos l'aplicació de les quantitats rebudes. En cas de no presentar la justificació en aquest termini, seran comminats perquè l'efectuen en un nou termini de deu dies, tot advertint-los que, si no ho fan així, serà lliurada la corresponent certificació de descobert.   
4. Durant el transcurs del mes següent a la data d'aportació de les documentacions justificades a què fa referència l'apartat anterior d'aquest article, es procedirà a l'aprovació o objecció del compte retut per l'autoritat competent.   
5. Les ordres de pagament corresponents a subvencions, obligaran els preceptors a justificar l'aplicació dels fons rebuts a la finalitat que determine la concessió.   
Article 44   
1. El pressupost de cada exercici serà liquidat abans del dia quinze de febrer de l'exercici següent, i s'especificaran les obligacions reconegudes i no satisfetes el dia 31 de desembre de l'exercici liquidat, i també els crèdits pendents de cobrament i les existències en Caixa en aquesta data. Igualment s'especificaran les obligacions reconegudes a què fa referència l'apartat b) de l'article 21.   
2. Tot això s'afegirà al Pressupost refòs de l'exercici següent en concepte de Residus d'exercicis tancats.   
3. Una vegada liquidat el pressupost, els ingressos provinents dels exercicis anteriors, que no siguen consignats al Capítol de Residus d'exercicis tancats, s'aplicaran al concepte corresponent de l'exercici corrent.   
Secció IV  
Règim de les entitats autònomes de caràcter mercantil, industrial, financer o anàleg i empreses públiques  
Article 45   
1. Els estats d'explotació i de capital de les entitats autònomes de caràcter mercantil, industrial o financer i de les empreses públiques tindran el contingut següent:   
a) Un estat de recursos, amb les estimacions corresponents per a l'exercici.   
b) Un estat de dotacions, amb l'avaluació de les necessitats per al desplegament de les seues activitats durant l'exercici.   
2. Aquestes dotacions es classificaran de la manera següent:   
a) Estimatives, que recolliran les variacions de l'actiu i del passiu i les existències de magatzem.   
b) Limitatives, destinades a les retribucions de personal al servei de les entitats autònomes, llevat del que disposa la pròpia llei constitutiva; les subvencions corrents i les despeses de capital.   
c) Ampliables, determinades en funció dels recursos efectivament obtinguts.   
3. Malgrat el que disposa l'apartat 2.b) d'aquest article, el Consell, a proposta del Conseller d'Economia i Hisenda, i vist prèviament l'informe del Conseller del qual depenga directament l'entitat autònoma, podrà declarar ampliables les dotacions limitatives, quan preveja que siguen establertes en funció del ingressos efectivament obtinguts.   
4. Als estats de les entitats i empreses a les quals fa referència aquest article, s'afegirà una memòria explicativa de la tasca realitzada i dels objectius a acomplir durant l'exercici, i també una avaluació econòmica de les inversions a realitzar durant aquest període.   
Article 46  
L'exercici pressupostari coincideix amb l'any natural, sense perjudici dels ajusts que calguen quan les operacions que han d'efectuar les entitats o empreses estiguen vinculades a un període de comptabilitat distint, el qual no podrà ser superior a dotze mesos.   
Article 47  
Les entitats autònomes de caràcter industrial, comercial, financer o anàleg, les empreses públiques i les vinculades a la Generalitat elaboraran anualment un programa d'actuació, inversions i finançament que, d'acord amb les previsions plurianuals establertes oportunament, tindrà el contingut següent:   
a) Un estudi que detallarà les inversions reals i financeres que s'han de realitzar durant l'exercici.   
b) Un estudi que especificarà l'aportació de la Generalitat Valenciana, així com d'altres fonts de finançament d'inversions, al qual s'afegirà, en el cas de les empreses públiques i vinculades, un estudi de l'aportació de les entitats autònomes o d'altres empreses dependents d'aquelles, que participen al capital social.   
c) Una enumeració dels objectius a realitzar durant l'exercici, inclosos els rendiments que es pretenen d'obtenir.   
d) Una memòria relativa a l'evolució econòmica de les inversions que s'han de realitzar durant el període.   
Article 48  
1. L'estructura formal bàsica del programa d'actuació dels organismes autònoms de caràcter industrial, comercial, financer o anàleg i empreses de la Generalitat, l'establirà el Consell, a proposta del Conseller d'Economia i Hisenda, i la desenvoluparà cada organisme autònom o empresa segons les seues característiques i necessitats.   
2. El Consell retrà compte a les Corts dels principis que informen els programes dels organismes autònoms de caràcter industrial, comercial, financer o anàleg i de les empreses de la Generalitat.   
Article 49  
1. Els organismes autònoms de caràcter industrial, comercial, financer o anàleg i les empreses públiques i vinculades a la Generalitat, lliuraran al Conseller d'Economia i Hisenda, abans del primer de juny de cada any, l'avantprojecte de pressupost, completat amb una memòria explicativa del contingut del programa i de les principals modificacions que hi ha en relació amb el programa vigent, d'acord amb el que preveu l'article 48 d'aquesta Llei.   
2. Els programes d'actuació seran sotmesos a l'examen del Consell, a proposta del Conseller d'Economia i Hisenda, i s'hauran de publicar al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.   
Article 50  
Els convenis que la Generalitat establesca amb les seues entitats autònomes, de caràcter industrial, comercial, financer o anàleg, empreses públiques i vinculades o amb altres no dependents d'aquesta, però que es beneficien d'avals de la Generalitat o reben subvencions amb càrrec al seu pressupost, inclouran, qualsevol que siga el cas, els apartats següents:   
a) Hipòtesi macroeconòmica i sectorial que valga de base al conveni, indicant les modificacions que puguen originar la cancel·lació del Conveni.   
b) Objectius de la política de personal, rendibilitat, productividad o reestructuració tècnica de l'explotació econòmica, i també, mètodes d'avaluació d'aquells.   
c) Aportacions o avals de la Generalitat.   
d) Mesures a prendre per tal d'adaptar els objectius previstos a les variacions experimentades en la conjuntura econòmica.   
e) Control de la Generalitat sobre l'execució del Conveni i aspectes econòmics posteriors.   
TITOL III  
Intervenció  
CAPITOL I  
De la Generalitat  
Article 51  
1. Tots els actes, documents i expedients de l'Administració de la Generalitat dels quals puguen derivar drets i obligacions de contingut econòmic o mercantil, de fons o de valors , s'intervindran d'acord amb aquesta Llei i amb les disposicions complementàries o supletòries.   
2. Les Corts Valencianes no estaran subjectes a les disposicions d'aquest Títol, les quals, si s'escau, justificaran la seua gestió directament al Tribunal de Comptes.   
Article 52  
La Intervenció de la Generalitat, amb plena autonomia respecte dels òrgans i entitats subjectes a fiscalització, tindran la naturalesa de:   
a) Centre de control intern.   
b) Centre de control financer.   
c) Centre directiu de la comptabilitat pública atribuïda a la Generalitat.   
Article 53  
1. La funció interventora interna té com a objecte el control de tots els actes, documents i expedients de la Generalitat, que determinen el reconeixement de drets i obligacions de contingut econòmic i també dels ingressos i pagaments que se'n deriven, i la recaptació i aplicació dels fons públics.   
2. L'exercici de la funció interventora inclourà:   
a) La intervenció crítica i prèvia de tots els actes i expedients susceptibles de produir drets i obligacions de contingut econòmic o moviment de fons i valors.   
b) La intervenció formal de l'ordenació de pagaments.   
c) La intervenció material dels pagaments.   
d) La intervenció de l'aplicació de les quantitats destinades a obres, subministraments, adquisicions i serveis, incloent-hi també l'examen documental.   
e) La interposició de recursos i reclamacions en els casos previstos per les lleis.   
f) La sol·licitud a l'òrgan o òrgans competents dels assessoraments procedents, quan ho requeresca la naturalesa de l'acte, document o expedient subjecte a intervenció i, també, els antecedents que calen per a un millor exercici de la funció interventora.   
g) La comprovació periòdica del grau de compliment de la legalitat vigent en la gestió dels fons públics, i l'avaluació de la correcta gestió dels recursos públics.   
3. Els Interventors de la Generalitat exerciran, en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, les competències atribuïdes a la Intervenció i al desplegament de la funció interventora.   
Article 54  
En el cas que la Intervenció discrepe, en el fons o en la forma, dels actes, expedients o documents examinats, formularà les objeccions per escrit. Si la disconformitat fa referència al reconeixement o a la liquidació dels drets a favor de la Hisenda de la Generalitat, formularà la corresponent nota d'objecció, i si es manté la discrepància, podrà interposar el recurs o la reclamació procedent.   
Article 55  
Si l'objecció afecta a la disposició de les despeses, reconeixement d'obligacions o ordenació de pagaments, la Intervenció els suspendrà fins que no es resolga la tramitació de l'expedient en els casos següents:   
a) Quan el crèdit siga insuficient o inadequat.   
b) Quan hi haja irregularitats que no puguen corregir-se en la documentació justificativa de les ordres de pagament, o quan els drets del perceptor no es justifiquen degudament.   
c) Quan, segons el parer de la Intervenció, manquen requisits essencials en l'expedient, o quan la continuació d'aquest, de seguir gestionant-se, puga produir greus pèrdues.   
d) Quan l'objecció derive de la comprovació material d'obres, subministraments, adquisicions o serveis.   
Article 56  
1. Si l'òrgan afectat per l'objecció no hi és d'acord, s'haurà de procedir de la següent manera:   
a) Si la discrepància la formula una Intervenció Delegada, serà resolta per la Intervenció General.   
b) Si es manté la discrepància o aquesta ha estat formulada per la Intervenció General, la resoldrà el Consell.   
2. La Intervenció podrà emetre informe favorable quan els requisits o tràmits exigits no siguen essencials, però l'eficàcia de l'acte es condicionarà al compliment dels esmentats requisits.   
Article 57  
No es subjectaran a intervenció crítica i prèvia les despeses de material no inventariable, ni les de caràcter periodic o les altres de tracte successiu, una vegada intervinguda la despesa inicial de l'acte o contracte del qual deriva o les seues modificacions.   
Article 58   
1. A la Intervenció General correspon l'establiment i direcció d'un sistema de comptabilitat analítica, que permeta retre la informació econòmica i financera que calga per a prendre decisions, tant en l'ordre polític com en el de gestió, i facilitar les dades que, sobre el cost dels serveis, siguen necessàries per a l'elaboració d'una memòria demostrativa del grau d'acompliment dels objectius programats, amb indicació dels objectius prevists i assolits i del cost d'aquests.   
2. La Conselleria d'Economia i Hisenda exercirà el control mitjançant la Intervenció General, i les Conselleries hauran de proporcionar la informació que calga per a determinar el grau d'acompliment dels objectius programats.   
CAPITOL II  
De les entitats autònomes de caràcter administratiu  
Article 59   
Les disposicions dels articles 52 al 58 s'aplicaran a l'execució de la funció interventora en les entitats autònomes de caràcter administratiu dependents de la Generalitat.   
CAPITOL III  
De les entitats autònomes de caràcter mercantil industrial, financer o anàleg i empreses públiques  
Article 60   
1. El control del caràcter financer de les entitats autònomes de naturalesa mercantil, industrial, financera o anàloga i en les empreses públiques de la Generalitat s'efectuarà mitjançant el procediment d'auditories, en substitució de la intervenció prèvia de les operacions corresponents, i tindran com a finalitat comprovar el funcionament econòmic-financer de les entitats autònomes o empreses públiques de les quals es tracte.   
2. Aquestes auditories s'efectuaran segons les directrius de la Intervenció General i d'acord amb les normes següents:   
a) Anualment, fent referència a l'exercici anterior. L'informe de l'auditoria s'haurà de lliurar abans del 30 d'abril següent.   
b) Sense data prefixada, per ordre de la Intervenció General. Tot i això, les entitats i empreses a les quals fa referència l'apartat 1 d'aquest article, podran sol·licitar la realització d'altres auditories, les quals es duran a terme sempre que el Conseller d'Economia i Hisenda, vist l'informe previ de la Intervenció General, ho considere oportú.   
3. Les entitats públiques, empreses societàries, i les persones que gaudeixen de subvencions corrents, prèstecs, avals i altres ajuts de la Generalitat o, si s'escau, de les entitats autònomes i empreses dependents d'aquesta, se subjectaran al control financer, mitjançant la corresponent auditoria realitzada sota la direcció de la Intervenció General.   
CAPITOL IV  
Comptabilitat  
Article 61  
La Generalitat i les entitats autònomes i empreses públiques s'hauran de subjectar al règim de comptabilitat pública en els termes previstos per aquesta Llei.   
Article 62  
1. La subjecció al règim de comptabilitat pública comporta l'obligació de retre compte de les respectives operacions, de la naturalesa que siguen, a la Sindicatura de Comptes i al Tribunal de Comptes a través de la Intervenció General.   
2. L'apartat anterior també serà d'aplicació a l'ús de transferències corrents o de capital, independentment de qui siguen els perceptors.   
Article 63  
Es competència del Conseller d'Economia i Hisenda l'organització de la comptabilitat pública al servei de les finalitats següents.   
a) Registrar l'execució del Pressupost de la Generalitat.   
b) Conèixer el moviment i la situació de la tresoreria.   
c) Reflectir les variacions, la composició i la situació del Patrimoni de la Generalitat, de les entitats autònomes, de les empreses públiques i de les empreses vinculades a la Generalitat.   
d) Proporcionar les dades necessàries per a la formació i rendició del Compte General de la Generalitat, i també dels altres comptes, estats i documents que s'han d'elaborar o lliurar a la Sindicatura de Comptes i al Tribunal de Comptes.   
e) Facilitar les dades i els altres antecedents que calguen per a la confecció dels comptes econòmics del Sector Públic.   
f) Facilitar la informació econòmica i financera necessària per a l'adopció de decisions per part del Consell i de l'Administració.   
Article 64  
La Intervenció General és el centre directiu de la comptabilitat pública, al qual correspon:   
a) Sotmetre a la decisió del Conseller d'Economia i Hisenda el Pla General de Comptabilitat al qual s 'adaptaran les corporacions, organismes i altres entitats incloses en el Sector Públic de la Comunitat, segons les seues característiques, en coordinació i articulació amb el Pla General de Comptabilitat de l'Estat.   
b) Promoure l'exercici de la potestat reglamentària per a la determinació de l'estructura, justificació, tramitació, rendició de comptes i altres documents relatius a la comptabilitat pública.   
c) Aprovar els plans parcials o especials de comptabilitat pública que s'elaboren d'acord amb el Pla General.   
d) Inspeccionar la comptabilitat de les entitats autònomes i empreses públiques i dirigir les auditories de les empreses vinculades a la Generalitat, que s'hauran de realitzar anualment.   
Article 65  
A la Intervenció General, com a centre gestor de la comptabilitat pública, correspon:   
a) Elaborar el Compte General de la Generalitat.   
b) Preparar i examinar, formulant les observacions procedents, els comptes que s'hagen de retre a la Sindicatura de Comptes i al Tribunal de Comptes.   
c) Demanar la presentació dels comptes, estats i altres documents subjectes a examen crític.   
d) Centralitzar la informació derivada de la comptabilitat de les corporacions, organismes i entitats que integren el Sector Públic de la Generalitat.   
e) Elaborar els comptes del Sector Públic de la Generalitat de forma compatible amb el sistema dels comptes nacionals seguits per l'Estat.   
f) Vigilar i impulsar l'activitat de les Oficines d'Intervenció i Comptabilitat que hi ha a totes les Conselleries, entitats autònomes i empreses públiques de la Generalitat.   
g) Coordinar la planificació comptable de les empreses vinculades a la Generalitat.   
Article 66  
Els comptes i la documentació que s'haja de retre a la Sindicatura de Comptes i al Tribunal de Comptes es formalitzaran i tancaran per períodes mensuals, tret de les que corresponguen a les entitats autònomes, empreses públiques i empreses vinculades a la Generalitat, que es realitzaran anualment, dins dels sis mesos següents al tancament de l'exercici.   
Article 67  
La comptabilitat pública se sotmetrà a la verificació ordinària o extraordinària mitjançant els funcionaris dependents de la Intervenció General i dels que, si de cas, designen la Sindicatura de Comptes o el Tribunal de Comptes.   
Article 68  
1. La Conselleria d'Economia i Hisenda remetrà trimestralment a la Comissió d'Economia, Pressupostos i Hisenda de les Corts Valencianes, perquè en prenguen coneixement, l'estat d'execució del Pressupost de la Generalitat i de les modificacions i, també, els moviments i la situació de la tresoreria, sempre referits al trimestre anterior.   
2. Igualment, el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, publicarà els resums dels estats mensuals d'execució pressupostària i el moviment i situació de la tresoreria.   
Article 69  
1. El Compte General de la Generalitat inclourà totes les operacions pressupostàries, patrimonials i de tresoreria realitzades durant l'exercici per la Generalitat, les entitats autònomes i empreses públiques, amb la següent documentació:   
a) Compte de l'Administració de la Generalitat.   
b) Compte de les Entitats Autònomes de caràcter administratiu.   
c) Compte de les Entitats Autònomes de caràcter mercantil, industrial, financer o anàleg.   
d) Comptes de les empreses públiques.   
2. Al Compte General s'afegiran els Comptes Generals de les Diputacions Provincials.   
3. També s'afegirà qualsevol altre estat comptable que determinen els Reglaments, i els que fixen el moviment i la situació dels avals concedits per la Generalitat.   
Article 70  
El Compte de l'Administració de la Generalitat constarà dels punts següents:   
1. La liquidació del Pressupost dividida en tres parts:   
a) Quadre demostratiu dels crèdits autoritzats en l'estat de despeses i en les modificacions, al qual s'afegirà una còpia de les lleis, disposicions i acords segons els quals s'hagen realitzat aquells.   
b) Liquidació de l'estat de Despeses.   
c) Liquidació de l'estat d?Ingressos.   
2. Un estat demostratiu de l'evolució i situació dels valors pendents de cobrament i de les obligacions pendents de pagament procedent d'exercicis anteriors.   
3. El Compte General de Tresoreria que pose de manifest la situació de la tresoreria i les operacions realitzades per aquesta durant l'exercici, especificant els que corresponguen al Pressupost vigent i als anteriors.   
4. Un estat relatiu a l'evolució i situació dels avanços i operacions de tresoreria a què fa referència l'article 39 d'aquesta Llei.   
5. El Compte General del Deute Públic.   
6. El resultat de l'exercici amb l'estructura següent:   
a) Els saldos d'execució del Pressupost per obligacions i drets reconeguts i per pagaments i ingressos efectuats.   
b) El dèficit o el superàvit de tresoreria per operacions pressupostàries, incloses les que corresponguen a l'exercici vigent i als anteriors.   
c) La variació dels actius i passius de la Hisenda de la Generalitat derivada de les operacions corrents i de capital.   
7. Un estat demostratiu de les situacions de les inversions, on s'especificarà la incidència comarcal.   
8. Una memòria justificativa dels costos i dels rendiments dels serveis públics i del grau d'acompliment dels serveis programats en aquest sentit.   
9. Un estudi dels compromisos de despeses adquirides amb càrrec als futurs exercicis, d'acord amb l'autorització continguda a l'article 29 d'aquesta Llei, on s'indicarà els exercicis als quals s'haja d'imputar.   
10. Un estat que reflectesca l'evolució i la situació dels recursos locals i institucionals administrats per la Generalitat.   
Article 71  
Els comptes a què fan referència els apartats a), b), c) i d), de l'article 69 seran elaborats per la Intervenció General, la qual disposarà dels comptes de cadascuna de les entitats autònomes i empreses públiques i dels altres documents que s'han de presentar a la Sindicatura de Comptes i al Tribunal de Comptes.   
TITOL IV  
TRESORERIA  
CAPITOL I  
Disposicions generals  
Article 72  
1. La Tresoreria de la Generalitat és integrada per tots els recursos financers, tant per operacions pressupostàries com extrapressupostàries, ja siguen diners, valors o crèdits de la Generalitat i de les entitats autònomes.   
2. Els efectius de tresoreria i les variacions de xifres estan subjectes a intervenció i s'han de registrar segons les normes de comptabilitat pública.   
Article 73  
La Tresoreria acompleix les funcions següents:   
a) Recaptar els ingressos i pagar les obligacions de la Generalitat.   
b) Aplicar el principi d'unitat de caixa a través de la centralització de tots els fons i valors generals per operacions pressupostàries i extrapressupostàries.   
c) Distribuir temporalment i territorial les disponibilitats de diners per tal de satisfer puntualment les obligacions de la Generalitat.   
d) Procurar el suficient grau de liquiditat per tal que la Generalitat puga acomplir les seues obligacions.   
e) Respondre dels avals prestats per la Generalitat.   
f) Qualsevol altra funció derivada o relacionada amb les anteriors.   
Article 74  
1. La Tresoreria de la Generalitat dipositarà els fons públics en les entitats de crèdit i estalvis que operen a la Comunitat Valenciana, preferentment en el Banc d'Espanya, en les entitats oficials de crèdit i en les Caixes d'Estalvi, amb implantació a la Comunitat.   
2. El règim d'autoritzacions per a la situació de fons de la naturalesa dels comptes del control i disposició dels fons i dels serveis de col·laboració a concertar amb les entitats indicades en el paràgraf anterior es determinarà reglamentàriament.   
Article 75  
1. Els fons de les entitats autònomes de la Generalitat seran dipositats a la Tresoreria de la Generalitat, i s'anotarà la procedència als efectes de comptabilitat.   
2. Tot i això, les entitats autònomes, quan ho aconselle la naturalesa de les operacions que despleguen o els efectes que puguen produir, podran abrir i utilitzar comptes en les entitats de crèdit i d'estalvi de la Comunitat, prèvia autorització del Conseller d'Economia i Hisenda.   
Article 76  
1. Els ingressos a favor de la tresoreria podran realitzar-se al Banc d'Espanya, a les caixes de tresoreria i a les entitats de crèdits col·laboradores d'aquesta.   
S'admetrà com a forma de pagament el lliurament de diners en efectiu, girs, transferències, talons o qualsevol altre mitjà o document de pagament, bancari o no, que siga autoritzat per via de reglament.   
2. La Tresoreria podrà pagar les seues obligacions per qualsevol dels mitjans a què fa referència l'apartat anterior.   
Article 77  
El dèficit de la tresoreria derivat de la diferència entre el venciment dels pagaments i dels ingressos podrà satisfer-se:   
a) Amb acomptes del Banc d'Espanya, sempre que així s'acorda mitjançant conveni amb aquest.   
b) Mitjançant el concert d'operacions de tresoreria amb entitats de crèdit o d'estalvi, amb les limitacions establertes a l'article 39 d'aquesta Llei.   
c) Amb el producte de l'emissió de Deute de la Tresoreria, en els termes establerts per aquesta Llei.   
Article 78  
La tresoreria elaborarà un pla anual de venciment d'obligacions i drets, per tal de preveure els dèficits de tresoreria que puguen produir-se en el transcurs de l'exercici econòmic.   
Article 79  
La tresoreria haurà de retre compte de les operacions i de l'aplicació dels fons públics realitzats, en els terminis i en la forma que es determine per via de reglament.   
CAPITOL II  
Règim d'avals  
Article 80  
1. Les garanties atorgades per la Generalitat hauran de rebre la forma d'avals de tresoreria, els quals seran autoritzats pel Consell, a proposta del Conseller d'Economia i Hisenda. Els acords d'autorització s'han de publicar al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.   
2. Els avals prestats amb càrrec a la tresoreria reportaran al seu favor la comissió que per cada operació determine el Consell, a proposta del Conseller d'Economia i Hisenda.   
3. Els avals seran documentats en la forma que per via de reglament es determine i seran signats pel Conseller d'Economia i Hisenda.   
4. La Tresoreria de la Generalitat respondrà de les obligacions d'amortització i del pagament d'interessos si així s'estableix, només en el cas que el deutor principal incomplesca les obligacions avalades. Podrà renunciar-se al benefici d'excussió establert a l'article 1830 del Codi Civil només en el supòsit que els beneficiaris dels avals siguen entitats autònomes o corporacions locals.   
Article 81  
1. La Generalitat podrà avalar les operacions de crèdit concedides per entitats de crèdit legalment establertes a entitats autònomes, corporacions locals i empreses públiques, i prestar un segon aval sobre les empreses privades, avalades per una societat de garantia recíproca. L'import total dels avals a prestar en cada exercici estarà fixat en la corresponent Llei de Pressupost de la Generalitat.   
2. El Consell regularà les característiques de concessió dels avals mitjançant un Decret en el qual s'ha de fer necessàriament referència al tipus d'operacions que es volen avalar, al tipus d'empresa i al percentatge que cadascuna podrà obtenir com a aval, de la quantia global fixada per la Generalitat amb aquesta finalitat.   
3. La Intervenció facilitarà una relació d'empreses finançades amb crèdits avalats per la Generalitat, per tal de poder conéixer en cada moment la seua aplicació.   
4. Trimestralment, el Conseller d'Economia i Hisenda retrà compte, davant la Comissió d'Economia, Pressupostos i Hisenda de les Corts Valencianes, respecte de les incidències que s'hagen produït en la concessió, redacció i cancel·lació dels avals i, si s'escau, dels riscs efectius als quals ha de fer front directament la Generalitat, com a conseqüència de la funció d'avalista.   
Article 82  
Les entitats autònomes i empreses públiques podran prestar avals, dins del límit màxim fixat amb aquesta finalitat per la Llei de Pressupostos per a cada exercici, a les entitats o empreses, sempre que la respectiva norma de creació les autoritze a efectuar aquesta classe d'operacions i es tracte de societats mercantils en el capital de les quals hi participen, en els termes establerts per la disposició transitòria tercera. Hauran de retre comptes a la Conselleria d'Economia i Hisenda per cadascun dels avals concedits.   
TITOL V  
DEUTE PUBLIC  
Article 83   
L'endeutament públic en les distintes modalitats podrà ser concertat per la Generalitat i les entitats autònomes. Les modalitats a adoptar hauran de ser les següents:   
a) Deute representat en títols-valors, els quals, segons que el termini siga superior o inferior a un any, seran considerats com a deute de la Generalitat o Deute de la Tresoreria respectivament.   
b) Deute formalitzat en qualsevol altre document o compte que formalment el reconega.   
En qualsevol d'aquests casos, quan els creditors siguen persones o entitats residents a l'estranger, serà denominat deute públic exterior i la seua emissió haurà de ser prèviament autoritzada per l'Estat.   
El producte d'aquestes operacions s'ingressarà a la Tresoreria de la Generalitat i s'aplicarà, sense excepcions, a l'estat d'ingressos del Pressupost de la Generalitat o de l'entitat autónoma corresponent.   
Article 84  
La Llei del Pressupost fixarà en cada exercici els límits màxims d'aquestes operacions i la destinació i característiques, sense perjudici de la possible delegació d'aquesta última facultat al Consell, el qual l'exercirà a proposta del Conseller d'Economia i Hisenda, i en el cas de les entitats autònomes, amb l'informe previ del Conseller de qui depenguen. Les Corts Valencianes seran informades sobre l'ús d'aquesta delegació, a través de la compareixença del Conseller d'Economia i Hisenda en la Comissió d'Economia, Pressupostos i Hisenda.   
Article 85  
1. Les operacions d'endeutament realitzades per la Generalitat, tant en forma de títols-valors com en qualsevol altre document o compte, el termini d'amortització del qual siga superior a un any, hauran d'acomplir els següents requisits:   
a) L'import total del prèstec s'haurà de destinar exclusivament a finançar les despeses d'inversió.   
b) La quantia de les anualitats, incloent-hi els interessos i les amortitzacions, no excedirà del 25 % dels ingressos corrents previstos en el Pressupost anual de la Generalitat.   
2. En el cas que es tracte de deute materialitzat en títols-valors, el Consell, a proposta del Conseller d'Economia i Hisenda, podrà acordar la seua conversió per tal d'assolir una millor administració i sempre que no s'altere cap de les condicions essencials de l'emissió, ni es perjudiquen els drets econòmics dels creditors.   
Article 86  
El deute públic el termini del qual siga igual o inferior a un any serà destinat necessàriament a atendre dèficits transitoris de tresoreria, i s'haurà de cancel·lar en el període de vigència del Pressupost. L'autorització continguda en la Llei del Pressupost s'atorgarà, excepcionalment en aquest cas, al Conseller d'Economia i Hisenda.   
TITOL VI  
RESPONSABILITATS  
Article 87  
1. Els titulars de càrrecs polítics i els funcionaris al servei de la Generalitat o de les entitats autònomes o empreses públiques que amb engany, culpa o negligència greus, intervinguen en accions o omissions, que ocasionen un perjudici econòmic a la Hisenda de la Generalitat, se subjectaran a les responsabilitats civils, penals o disciplinàries que procedesquen d'acord amb les lleis. Les responsabilitats penals i les disciplinàries seran compatibles amb les civils.  
2. De manera especial estaran subjectes a l'obligació d'indemnitzar a la Hisenda de la Generalitat , els interventors, els tresorers i els ordenadors de pagaments sempre que siguen responsables de falsedat o negligència greus i no hagen salvat la seua responsabilitat mitjançant impugnació per escrit en la qual es manifeste la improcedència o irregularitat de l'acte, document o expedient.   
3. En els casos en què els responsables siguen més d'un, la responsabilitat serà mancomunada, tret dels casos d'engany o frau, en els quals serà solidària.   
4. Quan els superiors dels presumptes responsables i els ordenadors de pagaments, respectivament, tinguen noticies d'un supòsit constitutiu de malversació o perjudici a la Hisenda de la Generalitat, o si hagués transcorregut el termini assenyalat per l'article 43, apartat 3 d'aquesta Llei, sense que s'hagen justificat els manaments de pagament a què fa referència, s'instruiran les oportunes diligències prèvies i s'adoptaran, amb el mateix caràcter, les mesures que calga per a assegurar els drets de la Hisenda de la Generalitat.   
Article 88  
Constitueix infracció, segons que determina l'article anterior:   
a) Incórrer en abast o malversació pròpia en l'administració dels fons de la Generalitat.   
b) Administrar els recursos de la Hisenda de la Comunitat sense subjectar-se a les disposicions que regulen la liquidació, recaptació i ingressos en tresoreria.   
c) Comprometre despeses i ordenar pagaments sense crèdit suficient per a realitzar-los o amb infracció del que disposa aquesta Llei o la del Pressupost que li siga aplicable.   
d) Donar lloc a pagaments indeguts quan es liquiden les obligacions o s'expedeixen documents en l'exercici de les seues funcions.   
e) No retre els comptes exigits per via de reglament, retre'ls amb un notable retard o presentar-los amb defectes greus.   
f) No justificar l'aplicació dels fons a què fa referència l'article 44 d'aquesta Llei.   
Article 89  
1. Sense perjudici de les competències de la Sindicatura de Comptes i del Tribunal de Comptes, la responsabilitat derivada dels actes i omissions tipificats a l'article anterior s'exigirà mitjançant el corresponent expedient administratiu.   
2. L'acord d'incoar expedient, la resolució i el nomenament de jutge instructor correspon al Consell quan es tracte de càrrecs polítics de la Generalitat, i al Conseller d'Economia i Hisenda en els altres casos. L'expedient serà tramitat sempre amb audiència de la persona interessada.   
3. La corresponent resolució s'haurà de pronunciar sobre el dany i perjudici causat als drets econòmics de la Hisenda de la Generalitat, i els responsables tindran l'obligació d'indemnitzar en la quantia i els terminis que s'assenyalen.   
Article 90  
1. Els danys i perjudicis derivats de la resolució de l'expedient a què fa referència l'article anterior, tindran la consideració de dret econòmic de la Hisenda de la Generalitat i, quan s'escaiga, es procedirà al cobrament per la via de constrenyiment.   
2. La Hisenda de la Generalitat té dret a l'interés previst per l'article 14 d'aquesta Llei sobre el pagament dels danys i perjudicis des del dia en què aquests foren causats.   
3. Quan per insolvència del deutor de la Generalitat, l'acció es deriva cap als responsables subsidiaris, el còmput per a la devolució d'interessos s'iniciarà en la data en què aquest responsable siga finalment requerit a satisfer les obligacions de pagament.   
DISPOSICIONS TRANSITORIES  
Primera  
Fins que les Corts Valencianes no promulguen les normes corresponents i el Consell de la Generalitat no dicte les disposicions reglamentàries, seguiran vigents les normes i disposicions estatals vigents en les matèries objecte d'aquesta Llei.   
Segona  
Fins que s'aprove la Llei reguladora del Tribunal Econòmic-Administratiu de la Generalitat Valenciana continuarà vigent el que disposa el Decret 34/1983, de 21 de març, pel qual s'aproven les normes provisionals per a la resolució de les reclamacions interposades contra les liquidacions dels Tribunals propis de la Generalitat Valenciana.   
Tercera  
Són considerades empreses vinculades a la Generalitat als efectes d'aquesta Llei, i en tant que l'Estatut de l'empresa pública no dispose altrament, les entitats en les quals la Generalitat o les seues entitats autònomes participen directament o indirecta en més d'un 25 % del capital social, tinguen la possibilitat de designar els òrgans de direcció o, quan es tracta d'empreses de serveis públics, tinguen una participació superior a un 10 % al seu capital social.   
Quarta  
Fins que no es produesca el traspàs de serveis des de l'Administració Central a la Generalitat Valenciana, les transferències de fons corresponents a aquests serveis generaran crèdits pressupostaris d'acord amb la seua naturalesa, des del moment en què entre en vigor el corresponent acord de transferències i per les quanties que hi continga.   
Per tant, ordene que tots els ciutadans, tribunals, autoritats i poders públics als quals pertoque, observen i facen complir aquesta Llei.   
València, a 13 de juny de 1984.   
El President de la Generalitat,  
JOAN LERMA I BLASCO



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 171, del 19-06-1984 (1984/803089)

LEY de la Generalidad Valenciana 4/1984, de 13 de junio, de Hacienda Pública de la Generalidad.
-----------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/1984/06/13/4/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   171

Fecha DOGV
:   19-06-1984

Sección del DOGV
:   DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1984/803089

CVE


Fecha del documento
:   13-06-1984

Organismo emisor
:   Presidencia de la Generalitat

Tipo de documento
:   Ley

Análisis jurídico

La Sentencia del Tribunal Constitucional 81/2003, de 30 de abril (BOE núm. 118 de 17/05/2003) declara que el inciso primero del art. 17.3 solo es constitucional si se interpreta en los términos expresados en el último párrafo del fundamento jurídico 5 de dicha Sentencia. También declara la inconstitucionalidad del inciso segundo del art. 17.3 en lo relativo al “tipo básico del Banco de España vigente dicho día”

Ley de la Generalidad Valenciana 4/1984, de 13 de junio, de Hacienda Pública de la Generalidad.  
Sea notorio y manifiesto a todos los ciudadanos que las Cortes Valencianas han aprobado y yo, de acuerdo con lo establecido por la Constitución y el Estatuto de Autonomía, en nombre del Rey, promulgo la siguiente Ley:   
PREAMBULO:   
La Ley General Presupuestaria de 4 de enero de 1977 constituyó, desde el momento de su entrada en vigor, la norma básica en el ámbito de la administración y contabilidad de la Hacienda Pública Estatal y el paradigma normativo al que hasta el momento presente han venido ajustándose las actividades presupuestarias de la Comunidad Valenciana.   
Consolidado el complejo proceso de asentamiento de las Comunidades Autónomas en el marco del Derecho Público Español, era preciso establecer, en el ámbito de cada Comunidad, el conjunto de normas que posibiliten la consecución de los objetivos a que aquel proceso responde. A este fin coadyuvan tanto el artículo 17 de la Ley Orgánica de Financiación de las Comunidades Autónomas, de 22 de septiembre de 1980, como el Título V de la Ley Orgánica 5/1982, de 1 de julio, por la que se aprueba el Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana.   
La presente Ley aspira a conseguir tres finalidades básicas, a las cuales no puede permanecer ajena la ordenación de una Hacienda Pública moderna. Así, en primer lugar, se ha tratado de conseguir una clara armonización entre las exigencias de legalidad y eficacia, de forma que, sin mengua de los necesarios controles exigidos por el carácter público de los ingresos, se satisfagan las exigencias de celeridad y eficacia que demanda el cotidiano quehacer de la Hacienda Pública. De esta manera, junto a los tradicionales controles de legalidad propios de la función interventora, se han incorporado al texto los más actuales sistemas de programación presupuestaria, con el fin de posibilitar que la dinámica presupuestaria responda a las inaplazables exigencias que hoy se plantean a cualquier agente económico y a las cuales también responde el sector público.   
De la adecuada conjunción entre legalidad y eficacia va a depender, en gran medida, el acierto de la propia política económica de la Generalidad, desde el momento en que a la consecución de los objetivos previstos se incorporan también los organismos autónomos y, en su caso, las empresas públicas.   
En segundo lugar, se ha tratado de conferir a la Hacienda Pública Valenciana un marchamo de fiabilidad del que hasta ahora, por muchas razones, las Administraciones públicas no han gozado. De todos es conocido el lento peregrinar que quienes se relacionan con la Administración tienen que recorrer, en no pocos casos, para ver cumplidas sus legítimas pretensiones, peregrinar que no termina siquiera con el pronunciamiento de los Tribunales de Justicia en el que se condena a la Administración a abonar determinadas cantidades a los ciudadanos, que si bien ven reconocido su derecho por los Tribunales, asisten también inermes a la demora de su efectividad. Conscientes de que tal situación no podía perpetuarse, y deseando dar puntual cumplimiento a lo que al respecto disponen los artículos 117 y 1 18 del texto constitucional, las Cortes Valencianas han incorporado a la Ley de Hacienda Pública de la Generalidad la exigencia de que las resoluciones judiciales que establezcan obligaciones a cargo de la Generalidad o de sus Entidades Autónomas, se cumplan puntualmente en los términos acuñados jurisdiccionalmente, disponiéndose que, en todo caso, la sentencia se ejecute -sean cuales fueren las vicisitudes presupuestarias - dentro de los tres meses siguientes a la notificación de la sentencia y disponiéndose, además, que el acreedor tendrá derecho al cobro de intereses desde el día en que adquiera firmeza la resolución judicial. Sólo una rigurosa exigencia y autocrítica en el seno de la propia Administración propicia que las demandas que en todos los órdenes - y especialmente en el campo de las prestaciones tributarias - se formulan al ciudadano vayan precedidas por el ejemplo de la propia conducta de la Administración. Ello constituye el más sólido bagaje moral desde el cual exigir al ciudadano su contribución al sostenimiento de las cargas públicas.   
En tercer lugar, la presente ley persigue el establecimiento de unos cauces de absoluta transparencia y claridad en el manejo de los fondos públicos. Así lo exige no sólo la procedencia pública de los mismos, sino también la cualificación pública de los fines a que ellos están afectos. Con el deseo de potenciar estos mecanismos de control social se han previsto las exigencias documentales que deberán acompañar a los presupuestos de las distintas entidades regidas por la Ley, tipificándose también, de consuno con lo dispuesto en la Ley General Presupuestaria, las responsabilidades en que pueden incurrir tanto los funcionarios como los titulares de cargos políticos que con su conducta ocasionen un quebranto económico a la Hacienda de la Generalidad.   
TITULO PRELIMINAR  
PRINCIPIOS GENERALES  
Artículo 1.º   
La Hacienda de la Generalidad Valenciana está constituida por el conjunto de derechos y obligaciones de contenido económico cuya titularidad corresponde a la Generalidad Valenciana o a sus organismos autónomos.   
Artículo 2.º  
La Hacienda de la Generalidad Valenciana en su administración y contabilidad se regirá por lo dispuesto en la presente Ley, por las leyes especiales en la materia y por los preceptos contenidos en las anuales Leyes del Presupuesto de la Generalidad Valenciana durante el período de su vigencia.   
Artículo 3.º   
1. La administración financiera de la Generalidad se sujetará al régimen de presupuesto único anual y unidad de caja,- debiendo intervenirse de acuerdo con las normas de la presente Ley, y sujetándose al control de la Sindicatura de Cuentas y del Tribunal de Cuentas, de acuerdo con las disposiciones que regulen las funciones de estos organismos.   
2. Sin perjuicio de lo establecido en el párrafo anterior, la Administración financiera de la Generalidad podrá elaborar aquellos presupuestos plurianuales que sean necesarios para el adecuado cumplimiento de los planes económicos y regionales y de planes comarcales específicos.  
Artículo 4.º  
1. Corresponde a la Administración financiera de la Generalidad el cumplimiento de las obligaciones económicas de sus órganos, entidades autónomas y empresas públicas, a través de la gestión y aplicación de sus recursos a las finalidades que sean competencias de la Generalidad conforme a los principios constitucionales de legalidad, eficiencia y economía y su programación y ejecución atenderá, asimismo, a los principios de solidaridad y territorialidad.  
2. Igualmente corresponden a la Administración financiera las funciones atribuidas a la Generalidad en el ámbito de las Haciendas Locales de la Comunidad Valenciana y la ordenación y el control de las instituciones financieras y crediticias que operan en el territorio valenciano.  
3. El Tribunal Económico Administrativo de la Generalidad resolverá las reclamaciones que se presenten respecto a los tributos propios y aquellas otras materias que estén determinadas por la Ley.  
Artículo 5.º  
1. Las entidades autónomas de la Generalidad pueden ser de carácter administrativo o de carácter mercantil, industrial, financiero o análogo.  
Las entidades autónomas de la Generalidad se regirán por su legislación específica, y por las normas de derecho mercantil, civil o laboral, excepto en aquellas materias en que sea de aplicación la presente Ley.  
2. A los efectos previstos en la presente Ley, se consideran empresas de la Generalidad Valenciana las sociedades mercantiles en las que exista participación mayoritaria de la Generalidad o de sus entidades autónomas.  
Igualmente, tienen tal consideración aquellas entidades de derecho público sujetas a la Generalidad, con personalidad jurídica propia y cuyas actividades se rijan por el ordenamiento Jurídico privado.  
Las sociedades de la Generalidad se regirán por las normas de derecho mercantil, civil o laboral, excepto en aquellas materias en que sea de aplicación la presente Ley.  
Artículo 6.º  
Se aprobarán por Ley de las Cortes Valencianas las materias siguientes:  
a) El Presupuesto de la Generalidad y de sus entidades autónomas, así como modificaciones a través de la concesión de créditos extraordinarios y suplementos de créditos.  
b) El establecimiento, la modificación y la supresión de los tributos propios y recargos.  
c) La emisión y regulación de la deuda pública de la Generalidad y de sus entidades autónomas, la formalización de operaciones de crédito y la prestación de avales.  
d) Las grandes operaciones de carácter económico y financiero.  
e) El régimen general y especial en materia financiera de las entidades autónomas de la Generalidad.  
f) El régimen del patrimonio y contratación de la Generalidad.  
g) Las restantes materias que, en acatamiento al ordenamiento vigente, deban revestir forma de Ley.  
TITULO I  
REGIMEN JURIDICO DE LA HACIENDA DE LA GENERALIDAD  
CAPITULO I  
Los derechos de la Hacienda de la Generalidad  
Artículo 7.º  
La Hacienda de la Generalidad está constituida por los ingresos siguientes:   
1. El rendimiento de los impuestos establecidos por la Generalidad.   
2. El rendimiento de los tributos cedidos por el Estado.   
3. Un porcentaje de participación de la recaudación total del Estado por impuestos no cedidos, incluidos los monopolios fiscales.   
4. El rendimiento de las tasas, ya sean de creación propia o como consecuencia de la transferencia de servicios estatales.   
5. Contribuciones especiales que establezca la Generalidad en el ejercicio de sus competencias.   
6. Recargo sobre impuestos estatales.   
7. Ingresos procedentes del Fondo de Compensación Interterritorial, en el caso de que ello proceda.   
8. Otras asignaciones con cargo a los Presupuestos Generales del Estado.   
9. Ingresos procedentes de emisión de deuda o de cualquier recurso al crédito.   
10. Rendimiento del Patrimonio de la Generalidad.   
11. Ingresos de derecho privado.   
12. Subvenciones.   
13. Multas o sanciones que imponga en el ámbito de sus competencias.   
Artículo 8.º   
Los ingresos de la Generalidad y de las entidades autónomas y empresas públicas dependientes de aquélla se destinarán a satisfacer el conjunto de sus respectivas obligaciones, salvo que por Ley se establezca la afectación de algunos recursos o finalidades determinadas.   
Artículo 9.º  
La administración de los ingresos de la Hacienda de la Generalidad corresponde al Conseller de Economía y Hacienda y los de las entidades autónomas a sus presidentes o directores, salvo que careciesen de personalidad jurídica propia, en cuyo caso su administración corresponde también al Conseller de Economía y Hacienda.   
Artículo 10  
1. Las personas o entidades que tengan a su cargo la administración de los ingresos de la Generalidad dependerán del Conseller de Economía y Hacienda o de las correspondientes entidades autónomas en relación a la gestión, libramiento o aplicación y a la rendición de las cuentas respectivas.   
2. Los rendimientos e intereses atribuidos al patrimonio o a los caudales de la Generalidad o de sus entidades autónomas, por cualquier concepto, serán íntegramente contabilizados en una cuenta específica del respectivo - presupuesto.   
3. Estarán obligados a la prestación de fianza los funcionarios, entidades o particulares que manejen o custodien fondos o valores públicos, en la cuantía y forma que determinen las disposiciones reglamentarias.   
Artículo 11  
1. La gestión, incluidas todas las fases del procedimiento de los tributos propios de la Generalidad y, en su caso, de los impuestos estatales recaudados en la Comunidad Valenciana y de los recargos sobre impuestos estatales, se ajustará a las disposiciones del Estatuto de Autonomía, a las Leyes de Cortes Valencianas, a los reglamentos que apruebe el Consell y a las normas de desarrollo dictadas por el Conseller de Economía y Hacienda, sin perjuicio de la aplicación de las disposiciones estatales en todos aquellos casos en que sea procedente. En el caso de los tributos cedidos se ajustarán a lo que disponga la Ley de cesión.   
2. Corresponde al Conseller de Economía y Hacienda organizar los servicios de gestión, recaudación, liquidación e inspección y revisión en materia tributaria de competencias de la Generalidad.   
Artículo 12  
1. No se podrán enajenar, gravar, ni arrendar los derechos económicos de la Hacienda de la Generalidad salvo en los supuestos establecidos por las leyes.   
2. Tampoco se concederán exenciones, perdones, rebajas, ni moratorias en el pago de los derechos a la Hacienda Autónoma, salvo en los casos y en la forma que determinen especialmente las leyes.   
3. No se podrá transigir judicial ni extrajudicialmente sobre los derechos de la Hacienda de la Generalidad ni someter a arbitraje las contiendas que se susciten acerca de los mismos, sino mediante Decreto acordado por el Consell.   
Artículo 13  
1. La Hacienda de la Generalidad Valenciana gozará de las prerrogativas establecidas legalmente para el cobro de los tributos y cantidades que, como ingresos de derecho público, deba percibir y actuará de acuerdo con el procedimiento administrativo correspondiente.   
2. Las certificaciones acreditativas del descubierto ante la Hacienda de la Generalidad de las deudas correspondientes a los derechos referidos en el apartado anterior, expedidos por los funcionarios competentes, constituirán título suficiente para iniciar la vía de apremio y tendrán la misma fuerza ejecutiva que la sentencia judicial contra los bienes y derechos de los deudores.   
3. El procedimiento de apremio no se suspenderá, cualquiera que sea la impugnación formulada, si no se realiza el pago de la deuda tributaria, se garantiza con aval bancario suficiente o se consigna su importe.   
No obstante, cuando se produzca reclamación por tercería de dominio en otra acción de carácter civil, se suspenderá el procedimiento de apremio en lo que se refiere a los bienes o derechos controvertidos, una vez que se haya llevado a efecto su embargo y anotación preventiva, en su caso, en el Registro público correspondiente. El auto judicial por el que se tenga por solicitada la suspensión de pagos del deudor no impedirá la prosecución de los procedimientos de apremio.   
4. Los Tribunales, Jueces y Autoridades administrativas no podrán despachar mandamientos de ejecución, ni dictar providencias de embargo contra los derechos, fondos, valores y bienes en general de la Hacienda de la Generalidad. Las deudas de la Generalidad no podrán ser exigidas por el procedimiento de apremio.   
Artículo 14  
1. Las cantidades adeudadas a la Hacienda de la Generalidad Valenciana, por los conceptos comprendidos en este capítulo, devengarán intereses de demora desde el día siguiente al de su vencimiento.   
2. El tipo de interés aplicable será el básico del Banco de España vigente el día del vencimiento de la deuda.   
Artículo 15  
1. Salvo lo establecido por las leyes reguladoras de los distintos recursos, prescribirán a los cinco años los derechos de la Generalidad:   
a) A reconocer y liquidar créditos a su favor, contándose dicho plazo desde el día que el derecho pudo ejercitarse.   
b) A recaudar los créditos reconocidos o liquidados, contándose desde la fecha de su notificación o, si ésta no fuera preceptiva, desde su vencimiento.   
2. La prescripción regulada en el apartado anterior quedará interrumpida por cualquier acción administrativa, realizada con conocimiento formal del deudor y conducente al reconocimiento, liquidación o cobro de los derechos, así como por la interposición de cualquier clase de reclamación o de recursos y por cualquier actuación del deudor conducente al pago o liquidación de la deuda.   
3. Los derechos declarados prescritos serán baja en las respectivas cuentas, previa tramitación del oportuno expediente, en el que se definirán las responsabilidades en que puedan haber incurrido los funcionarios encargados de la gestión.   
CAPITULO II  
Las obligaciones de la Hacienda de la Generalidad  
Artículo 16  
1. Las obligaciones económicas de la Generalidad y de las entidades autónomas nacen de la ley, de los negocios jurídicos y de los actos o hechos que, según Derecho, las generan.   
2. Las obligaciones de pago solamente serán exigibles cuando resulten de la ejecución de su presupuesto, de sentencia judicial firme o de operaciones de tesorería legalmente autorizadas.   
3. Si estas obligaciones tienen por causa prestaciones o servicios a la Generalidad, el pago no podrá realizarse hasta que el acreedor no haya cumplido o garantizado su correlativa obligación.   
Artículo 17  
1. Las resoluciones judiciales que establezcan obligaciones a cargo de la Generalidad o de sus entidades autónomas, se cumplirán puntualmente en los términos por ellas establecidos.   
2. -Si no hubiese consignación presupuestaria o la existente fuera insuficiente para ello, se solicitará a las Cortes un crédito extraordinario o un suplemento de crédito, debiéndose ejecutar la sentencia, en todo caso, dentro de los tres meses siguientes a su notificación.   
3. El acreedor tendrá derecho al cobro de intereses desde el día en que adquiera firmeza la resolución judicial, calculados según el tipo básico del Banco de España vigente dicho día.   
Artículo 18  
1. El derecho al reconocimiento, liquidación y pago de las obligaciones ya reconocidas o liquidadas prescribirá a los cinco años, contados desde el nacimiento de las obligaciones o desde su reconocimiento o liquidación respectivas.   
2. La exigencia de los acreedores legítimos o de sus derechohabientes, a través de la presentación de los documentos justificativos de su derecho, determinará el nuevo inicio del plazo de prescripción.   
3. Las obligaciones a cargo de la Hacienda de la Generalidad Valenciana que hayan prescrito, serán baja en las respectivas cuentas, previa tramitación del oportuno expediente.   
CAPITULO III  
De las tercerías y reclamaciones previas en vía judicial  
Artículo 19  
1. Corresponde al Conseller de Economía y Hacienda la resolución de las tercerías que se susciten en el procedimiento de apremio, y su interposición en vía administrativa será requisito previo para que puedan ejercitarse ante los Tribunales de la jurisdicción ordinaria, en materias de competencia de la Generalidad.   
2. Igualmente compete al Conseller de Economía y Hacienda la resolución de las reclamaciones previas a la vía judicial en cuestiones de propiedad.   
TITULO II  
REGIMEN PRESUPUESTARIO  
CAPITULO I  
Presupuesto de la Generalidad  
Sección I  
Concepto, elaboración y aprobación  
Artículo 20  
El Presupuesto de la Generalidad constituye la expresión cifrada, conjunta y sistemática de las obligaciones que, como máximo, pueden contraer la Generalidad y las entidades autónomas, y de los derechos que se prevén liquidar durante el correspondiente ejercicio.   
Artículo 21  
El ejercicio presupuestario coincidirá con el año natural y al mismo se imputarán:   
a) Los derechos liquidados durante el mismo, cualquiera que sea el período de que procedan, siempre que su percepción no estuviese prevista en la agrupación de residuos de ejercicios cerrados.   
b) Las obligaciones reconocidas hasta el 15 de enero del año siguiente, siempre que correspondan a gastos realizados antes de la ultimación del ejercicio presupuestario y con cargo a los respectivos créditos.   
Artículo 22  
1. El Presupuesto será único e incluirá la totalidad de los gastos e ingresos de la Generalidad, así como de las entidades autónomas y empresas públicas.   
2. El Presupuesto contendrá:  
a) Los estados de gastos de la Generalidad y de sus entidades autónomas de carácter administrativo, en los que se incluirán debidamente especificados, los créditos necesarios para atender el cumplimiento de las obligaciones.   
b) Los estados de ingresos de la Generalidad y de sus entidades autónomas de carácter administrativo, que comprenderán las estimaciones de los diversos derechos económicos que se pueden reconocer y liquidar durante el ejercicio.   
c) Los estados de recursos y dotaciones con las correspondientes estimaciones y evaluaciones de necesidades para el ejercicio, tanto de explotación como de capital, de las entidades autónomas de carácter mercantil, industrial, financiero o análogo y de las empresas públicas.   
d) La estimación del montante de los beneficios fiscales que afecten a los tributos de la Generalidad.   
3. Al Presupuesto de la Generalidad se unirán, como anexos, los presupuestos que elaboren y aprueben las Diputaciones Provinciales en cumplimiento del párrafo 3 del artículo 47 del Estatuto de Autonomía.   
Artículo 23  
1. La estructura del Presupuesto de la Generalidad, sin perjuicio de sus peculiaridades, se ajustará a la normativa que con carácter general se aplique al sector público estatal, correspondiendo al Conseller de Economía y Hacienda adoptar las medidas pertinentes a tal efecto.   
2. El estado de gastos incluirá la clasificación orgánica, económica y por programas detallándose, en su caso, la clasificación territorial de los gastos de inversiones por ámbito comarcal, y que en su día se adaptarán a las delimitaciones que establezca la Ley de comercialización. Los programas se presentarán agregados por funciones de gastos.   
Artículo 24  
El procedimiento de elaboración del Presupuesto de la Generalidad se ajustará a las normas siguientes:   
1. Las Consellerías enviarán al Conseller de Economía y Hacienda, antes del 1 de junio de cada año, el anteproyecto correspondiente a sus estados de gastos, debidamente ajustados a las leyes aplicables y a las directrices aprobadas por el Consell a propuesta del citado Conseller.   
Asimismo, entregarán los anteproyectos de los estados de ingresos y gastos de las entidades autónomas y, en su caso, de los recursos y dotaciones de las empresas públicas.   
2. El estado de ingresos del Presupuesto se elaborará por la Consellería de Economía y Hacienda.   
3. La Consellería de Economía y Hacienda, examinados los referidos anteproyectos de gastos y la estimación de ingresos, elaborará el anteproyecto de Ley del Presupuesto y lo someterá a la aprobación del Consell.   
4. El proyecto de Ley del Presupuesto deberá ser acompañado de la siguiente documentación:   
a) La cuenta consolidada de los presupuestos relativos a la Generalidad y a sus entidades autónomas, con separación entre operaciones corrientes y de capital, teniendo en cuenta la distribución de los gastos de inversiones.   
b) Una memoria explicativa que haga necesariamente referencia a los siguientes aspectos:   
1. Articulado del proyecto de Ley.   
2. Adecuación presupuestaria de las plantillas de todas las Secciones y Entidades Autónomas a la plantilla orgánica vigente, y política laboral de la Generalidad.   
3. Criterios aplicados en las subvenciones corrientes y de capital.   
4. Criterios aplicados a la selección de inversiones con especial referencia a los seguidos para la aplicación de los ingresos procedentes del Fondo de Compensación Interterritorial.   
5. Distribución de los gastos en programas por objetivos.   
6. La liquidación del Presupuesto del año anterior y un estado de ejecución del vigente.   
7. Un informe económico y financiero.   
Artículo 25  
El Proyecto de Ley del Presupuesto de la Generalidad y la documentación anexa se remitirá a las Cortes Valencianas antes del 1 de noviembre de cada año, para su examen y aprobación, o, en su caso, enmienda o devolución al Consell.   
Artículo 26  
Si las Cortes Valenciana no aprobaran el Presupuesto antes del primer día del ejercicio económico, se entenderá prorrogado el del ejercicio anterior hasta la aprobación y publicación del nuevo en el Diario Oficial de la Generalidad Valenciana. La prórroga ya no afectará a los créditos para gastos correspondientes a servicios o programas cuya vigencia temporal se limitara al período presupuestario ya vencido.   
Artículo 27  
1. La aplicación presupuestaria de los derechos liquidados y las obligaciones reconocidas se efectuarán por sus importes íntegros sin deducción alguna, salvo que una Ley lo autorice expresamente.   
2. Se exceptúan de lo dispuesto en el párrafo anterior las devoluciones de los ingresos indebidos que se reconozcan como tales por el Tribunal o Autoridad competentes.   
3. No obstante, el importe de los beneficios fiscales que afecten a los tributos de la Generalidad se articularán de forma que sea posible su consignación en el Presupuesto de la Generalidad.   
Sección II  
Régimen de los créditos presupuestarios de la Generalidad y entidades autónomas de carácter administrativo  
Artículo 28  
1. Los créditos para gastos se destinarán exclusivamente a la finalidad consignada.   
2. Los créditos consignados en los estados de gastos del Presupuesto tienen carácter limitativo y, por consiguiente, no se podrán adquirir compromisos en cuantía superior a su importe.   
3. Las disposiciones normativas con rango inferior a Ley y los actos administrativos que vulneren lo establecido en los apartados anteriores serán nulas de pleno derecho, sin perjuicio de la responsabilidad que de su infracción pudiera derivar.   
Artículo 29  
1. La autorización de gastos de alcance plurianual se subordinará a los créditos que, para cada ejercicio, se consignen a tal efecto en el Presupuesto de la Generalidad.   
2. Tales gastos se podrán efectuar, solamente, cuando su ejecución se inicie durante el año en que se autorice y siempre que tenga como objeto financiar alguna de las actividades siguientes:   
a) Inversiones reales y transferencias de capital.   
b) Contratos de suministros, de asistencia técnica y científica y arrendamientos de bienes y servicios, siempre que no puedan ser estipulados o que el plazo de un año no resulte más beneficioso para la Generalidad.   
c) Arrendamiento de bienes inmuebles para la Generalidad o para las entidades, instituciones o empresas que dependan de la misma.   
d) Las cargas financieras derivadas del endeudamiento.   
3. El número de ejercicios a los que se podrá aplicar los gastos citados en las letras a) y b) del apartado anterior no será superior a cuatro. Asimismo, la parte del gasto correspondiente a ejercicios futuros y la ampliación, en su caso, del número de anualidades se determinará por el Consell a propuesta del Conseller de Economía y Hacienda para cada período de cuatro años. La cantidad global del gasto que se impute a cada uno de los ejercicios futuros autorizados no podrá exceder de la cantidad que resulte de aplicar al crédito globalizado, del año en que la operación se comprometió, los siguientes porcentajes: en el ejercicio inmediato siguiente, el 70 %; en el segundo ejercicio el 60 %, y en el tercero y el cuarto el 50%.   
4. Excepcionalmente, el Consell podrá ampliar el número de anualidades a que se refiere el número anterior. En todo caso los gastos a que se refiere el presente artículo, deberán ser objeto de adecuada e independiente contabilización.   
Artículo 30  
1. Los créditos para gastos que en el último día de la aplicación del ejercicio presupuestario a que se refiere el apartado b) del artículo 21, no estén vinculados al cumplimiento de obligaciones ya reconocidas, se considerarán anulados de pleno derecho, excepto aquellos que no deban anularse por su carácter.   
2. Sin embargo, por acuerdo del Conseller de Economía y Hacienda podrán incorporarse al estado de gastos del Presupuesto:   
a) Los créditos que garanticen compromisos de gastos contraídos hasta el último día del ejercicio presupuestario y que, por motivos justificados no se hayan podido realizar durante el ejercicio.   
b) Los créditos para operaciones de capital.   
c) Los créditos autorizados en función de la efectiva recaudación de derechos que les estén afectos.   
d) Los que se enumeran en el artículo 37 de esta Ley.   
3. Los remanentes incorporados, según lo previsto en el apartado anterior, nada más podrán aplicarse en el transcurso del ejercicio presupuestario en el que se acuerde la incorporación y en los supuestos de la letra a) para los mismos gastos que motivaron, en cada caso, la consignación, las autorizaciones y el compromiso.   
Artículo 31  
1. Con cargo a los créditos consignados presupuestariamente tan sólo se podrán contraer obligaciones derivadas de gastos que se efectúen durante el año natural del ejercicio presupuestario.   
No obstante, con cargo a los créditos del presupuesto vigente podrán liquidarse y abonar obligaciones derivadas de ejercicios anteriores, que no pudieran ser conocidas en el transcurso del ejercicio económico del que proceden.   
2. Previamente al pago de las obligaciones a que se refiere el párrafo anterior, habrá de tramitarse el expediente en el que se demuestre de forma indubitado las causas por las que ni fue posible conocer las obligaciones durante el transcurso del ejercicio del que traen causas, ni lo fue el realizar la preceptiva reserva de crédito. Ultimado el expediente la Consellería interesada propondrá al Conseller de Economía y Hacienda la oportuna modificación del presupuesto.   
Artículo 32  
1. Cuando haya de realizarse algún trato que no pueda demorarse hasta el ejercicio siguiente y no existiera en el Presupuesto de la Generalidad crédito, o el consignado fuera insuficiente, se ordenará por el Conseller de Economía y Hacienda la incoación de un expediente de concesión de crédito extraordinario, o de suplemento de crédito respectivamente, en el supuesto de que su aprobación llevase aparejada la modificación del Presupuesto de la Generalidad en los siguientes términos:   
a) Alteración en la suma global de sus créditos.   
b) Cuando se aumentasen los créditos para gastos corrientes en detrimento de los aprobados para gastos de capital, con la excepción señalada en el apartado d) del artículo 33.   
c) Cuando se modificara la distribución por funciones del gasto.   
El Conseller de Economía y Hacienda someterá al Consell el acuerdo de enviar a las Cortes el correspondiente proyecto de Ley de concesión de un crédito extraordinario en el primer supuesto o de un suplemento de crédito en el segundo, con sujeción a los mismos trámites y requisitos que la Ley de Presupuesto.   
2. Cuando las necesidades de crédito en los casos de inexistencia o insuficiencia presupuestaria, a que se refiere el apartado anterior no llevasen aparejadas ninguna de las modificaciones del Presupuesto allí explicitadas, el Consell, a propuesta del Conseller de Economía y Hacienda, podrá acordar habilitaciones de crédito en el primer caso y transferencias de crédito en el segundo.   
3. El Conseller de Economía y Hacienda, a propuesta de las respectivas Consellerías, podrá acordar modificaciones del presupuesto por generación o transferencia de créditos; las primeras en la forma que reglamentariamente se establezca y las últimas siempre que se realicen entre créditos de un mismo programa.   
4. El Consell dará cuenta trimestralmente a la Comisión de Economía, Presupuestos y Hacienda de las Cortes de los créditos extraordinarios y suplementos de crédito, así como de las modificaciones del Presupuesto acordadas conforme se previene en los dos apartados anteriores, cuya información contendrá, como mínimo, el mismo detalle documental que el Presupuesto respectivo.   
Artículo 33   
Las transferencias de crédito estarán sujetas a las siguientes limitaciones:   
a) No podrán hacerse con cargo a los créditos para gastos de personal, a menos que se justifique que la cantidad cuya transferencia se propone no está afecta a obligación alguna de pago, ni va a estarlo durante lo que reste de ejercicio, y se sujetarán en todo caso al régimen retributivo que venga fijado en la Ley anual de Presupuestos.   
b) No afectarán al montante de las consignaciones sobre las que haya formalizado una reserva o retención de crédito.   
c) No afectarán a los créditos para gastos destinados a subvenciones nominativas, a menos que, por cualquier causa, haya decaído el derecho a su percepción.   
d) No podrán hacerse a cargo de operaciones de capital con la finalidad de financiar operaciones corrientes, salvo el caso de los créditos para dotar el funcionamiento de nuevas inversiones.   
Artículo 34  
1. Cuando la necesidad de concesión de créditos extraordinarios suplementos de crédito se produjese en las entidades autónomas de la Generalidad y ello significase un aumento en sus créditos, la concesión corresponderá al Conseller de Economía y Hacienda cuando su importe no exceda el 5 % de los créditos consignados en los presupuestos de las entidades autónomas referidas y al Consell en los casos que, excedido el citado porcentaje, no alcance el 15 %. Los citados porcentajes se aplicarán de forma acumulada en cada ejercicio presupuestario.   
Tales modificaciones requerirán el previo informe de la Consellería a la cual estén adscritos, en el que se justificará su necesidad y se especificará la forma de financiación del incremento del gasto.   
El Consell, de acuerdo con las prescripciones reglamentarias, dará cuenta trimestralmente a las Cortes de las modificaciones de crédito a que se refiere el párrafo primero, con justificación documental bastante.   
2. En los restantes supuestos no contemplados en el apartado anterior, la aprobación corresponderá a las Cortes.   
Artículo 35  
1. Los Consellers y Presidentes de las entidades autónomas de la Generalidad podrán redistribuir créditos entre los diferentes conceptos de un mismo artículo presupuestario, notificándolo al Conseller de Economía y Hacienda en la forma que reglamentariamente se determine, a quien en todo caso corresponderá la aprobación cuando se trate de créditos de personal.   
2. El Conseller de Economía y Hacienda podrá acordar las modificaciones técnicas en la estructura, contenido y distribución de los créditos del Presupuesto que no afecten a la cuantía de las dotaciones autorizadas durante el ejercicio corriente y que se deriven de las variaciones orgánicas acordadas por los órganos competentes.   
Artículo 36  
El Consell, a propuesta del Conseller de Economía y Hacienda, podrá acordar en los casos de créditos para operaciones de capital, transferencias de créditos globales a los específicos de la misma naturaleza económica. Los estados de gastos del Presupuesto indicarán los créditos globales a los que podrá aplicarse esta norma.   
Artículo 37  
Podrán generar créditos en el estado de gastos del Presupuesto los mayores ingresos sobre los totales previstos, así como los ingresos no previstos, en la forma que reglamentariamente se determine, siempre que unos y otros no tengan carácter finalista.   
Artículo 38  
Los ingresos obtenidos por reintegros de pago realizados de manera indebida a cargo de créditos presupuestarios, podrán originar la reposición de estos últimos en las condiciones que se fijen reglamentariamente.   
Artículo 39  
1. El Conseller de Economía y Hacienda podrá concertar operaciones de tesorería para satisfacer pagos inaplazables, con el límite máximo, en cada ejercicio, del diez por ciento de los créditos consignados.   
2. El Consell podrá conceder a las entidades autónomas de la Generalidad, a propuesta del Conseller de Economía y Hacienda, anticipos de tesorería para el pago de obligaciones inaplazables hasta el límite máximo del 2 por 100 de los créditos globales para gastos consignados en sus respectivos presupuestos.   
Sección III  
Ejecución y liquidación  
Artículo 40  
1. Corresponde a los órganos superiores de la Generalidad y a los Consellers, dentro de los límites del artículo 28, autorizar los gastos de los servicios a su cargo. Excepción hecha de los casos reservados por ley a la competencia del Consell o del Conseller de Economía y Hacienda, igualmente les corresponde efectuar la disposición y liquidación de crédito exigible solicitando del Conseller de Economía y Hacienda la ordenación de los correspondientes pagos.   
2. Con la misma reserva legal corresponde a los Presidentes o Directores de las entidades autónomas la autorización, disposición, liquidación y ordenación de los pagos relativos a las entidades y empresas citadas.   
3. Las facultades a las que se refieren los números anteriores podrán delegarse en los términos previstos reglamentariamente.   
Artículo 41  
1. Los pagos se ordenarán a través de los respectivos mandamientos, librados por el Ordenador a favor de los acreedores de la Generalidad.   
2. Corresponde al Conseller de Economía y Hacienda la ordenación de los pagos, que podrá delegar de forma expresa con carácter general o singular.   
3. Sin embargo, y con objeto de facilitar el servicio, se crearán las ordenaciones de pago secundarias que se consideren necesarias y sus titulares serán nombrados por el Conseller de Economía y Hacienda.   
Artículo 42  
La expedición de los mandamientos de pago a cargo del Presupuesto de la Generalidad deberá ajustarse al plan que acerca de la disposición de fondos de tesorería establezca el Consell, a propuesta del Conseller de Economía y Hacienda.   
Artículo 43  
1. Los mandamientos de pago irán acompañados de los documentos que prueben la realización de la prestación o el derecho del acreedor según las respectivas autorizaciones del gasto.   
2. Los mandamientos de pago que, excepcionalmente, no puedan ir acompañados de los documentos justificativos en el momento de su expedición, tendrán carácter de "a justificar", sin perjuicio de la aplicación procedente a los créditos presupuestarios correspondientes.   
3. Los perceptores de estos mandamientos están obligados a justificar en el plazo de tres meses la aplicación de las cantidades recibidas. En caso de no presentar la justificación en este plazo, se les conminará para que lo efectúen en un nuevo plazo de diez días, advirtiéndoles que de no hacerlo así, se librará la correspondiente certificación de descubierto.   
4. Durante el transcurso del mes siguiente a la fecha de aportación de las documentaciones justificadas, a que se refiere el apartado anterior de este artículo, se procederá a la aprobación o reparo de la cuenta rendida por la autoridad competente.   
5. Las órdenes de pago, correspondientes a subvenciones, obligarán a los perceptores a justificar la aplicación de los fondos recibidos a la finalidad que determine la concesión.   
Artículo 44  
1. El Presupuesto de cada ejercicio se liquidará antes del día quince de febrero del ejercicio siguiente, con especificación de las obligaciones reconocidas y no satisfechas el día 3 de diciembre del ejercicio que se liquida, así como de los créditos pendientes de cobro y de la existencia en Caja en la misma fecha. Asimismo se especificarán las obligaciones reconocidas a que se refiere el apartado b) del artículo 21.   
2. Todo ello se incorporará al Presupuesto refundido del ejercicio siguiente en concepto de Residuos de ejercicios cerrados.   
3. Una vez liquidado el Presupuesto, los ingresos provenientes de ejercicios anteriores, que no tengan consignación en el Capítulo de Residuos de ejercicios cerrados, se aplicarán al concepto correspondiente del ejercicio corriente.   
Sección IV  
Régimen de las entidades autónomas de carácter mercantil, industrial, financiero o análogo y empresas públicas   
Artículo 45  
l. Los estados de explotación y de capital de las entidades autónomas de carácter mercantil, industrial o financiero y de las empresas públicas tendrán el siguiente contenido:   
a) Un estado de recursos, con las correspondientes estimaciones para el ejercicio.   
b) Un estado de dotaciones, con la evaluación de las necesidades para el desarrollo de sus actividades durante el ejercicio.   
2. Las citadas dotaciones se clasificarán de la siguiente manera:   
a) Estimativas, que recogerán variaciones de activo y pasivo y las existencias de almacén.   
b) Limitativas, destinadas a retribuciones de personal al servicio de las entidades autónomas, salvo lo que disponga su propia ley constitutiva; las subvenciones corrientes y los gastos de capital.   
c) Ampliables, determinadas en función de los recursos efectivamente obtenidos.   
3. A pesar de lo que dispone el apartado 2. b) de este artículo, el Consell, a propuesta del Conseller de Economía y Hacienda, y previo informe del Conseller del que directamente dependa la entidad autónoma, podrá declarar ampliables las dotaciones limitativas, cuando se prevea que se fijen en función de los ingresos efectivamente obtenidos.   
4. A los estados de las entidades y empresas a que se refiere este artículo se unirá una memoria expresiva de la tarea realizada y de los objetivos a cumplir durante el ejercicio, así como una evaluación económica de inversiones, que hayan de realizarse en dicho período.   
Artículo 46  
El ejercicio presupuestario coincidirá con el año natural, sin perjuicio de los ajustes necesarios, cuando las operaciones que deban efectuar las entidades o empresas estuvieran vinculadas a un período contable distinto, que no podrá ser superior a doce meses.   
Artículo 47  
Las entidades autónomas de carácter industrial, comercial, financiero o análogo, las empresas públicas y las vinculadas a la Generalidad elaborarán anualmente un programa de actuación, inversiones y financiación, que, de acuerdo con las previsiones plurianuales establecidas oportunamente, tendrá el siguiente contenido:   
a) Un estudio que detallará las inversiones reales y financieras a realizar durante el ejercicio.   
b) Un estudio que especificará la aportación de la Generalidad Valenciana, así como de otras fuentes de financiación de inversiones, al cual se añadirá, en el caso de las empresas públicas y vinculadas, un estudio de la aportación de las entidades autónomas o de otras empresas dependientes de aquéllas, que participen en el capital social.   
c) Una enumeración de los objetivos a realizar durante el ejercicio, incluidos los rendimientos que se esperan obtener.   
d) Una memoria relativa a la evolución económica de las inversiones que deban realizarse durante el período.   
Artículo 48  
1. La estructura formal básica del programa de actuación de los organismos autónomos de carácter industrial, comercial, financiero o análogo y empresas de la Generalidad, se establecerá por el Consell, a propuesta del Conseller de Economía y Hacienda, y la desarrollará cada organismo autónomo o empresa según sus características y necesidades.   
2. El Consell dará cuenta a las Cortes de los principios que informan los programas de los organismos autónomos de carácter industrial, comercial, financiero o análogo y de las empresas de la Generalidad.   
Artículo 49  
1. Los organismos autónomos de carácter industrial, comercial, financiero o análogo y las empresas públicas y vinculadas a la Generalidad, enviarán al Conseller de Economía y Hacienda, antes del 1 de junio de cada año, el anteproyecto de presupuesto, completado con una memoria explicativa del contenido del programa y de las principales modificaciones que presenta en relación con el vigente, según prevea el artículo 48 de esta Ley.   
2. Los programas de actuación se someterán a examen del Consell, a propuesta del Conseller de Economía y Hacienda, y se publicarán en el Diario Oficial de la Generalidad Valenciana.   
Artículo 50  
Los convenios que la Generalidad establezca con sus entidades autónomas, de carácter industrial, comercial, financiero o análogo, empresas públicas y vinculadas o con otras que no dependan de ella, pero que se beneficien de avales de la Generalidad o reciban subvenciones con cargo a su presupuesto, incluirán en cualquier caso los apartados siguientes:  
a) Hipótesis macroeconómica y sectorial que sirvan de bases al convenio, indicando aquéllas cuyas modificaciones puedan dar lugar a la cancelación del convenio.  
b) Objetivos de la política de personal, rentabilidad, productividad o reestructuración técnica de la explotación económica, así como métodos de evaluación de aquéllos.  
c) Aportaciones o avales de la Generalidad.  
d) Medidas a tomar con el fin de adaptar los objetivos previstos a las variaciones experimentadas en la coyuntura económica.  
e) Control de la Generalidad sobre ejecución del convenio y aspectos económicos posteriores.   
TITULO III  
INTERVENCION  
CAPITULO I  
De la Generalidad  
Artículo 51  
1. Todos los actos, documentos y expedientes de la Administración de la Generalidad de los que puedan derivarse derechos y obligaciones de contenido económico o mercantil, de fondos o valores, se intervendrán de acuerdo con esta Ley y con sus disposiciones complementarias o supletorias.  
2. No estarán sujetas a las disposiciones del presente Título las Cortes Valencianas que, en su caso, justificarán su gestión directamente al Tribunal de Cuentas.   
Artículo 52  
La Intervención de la Generalidad, con plena autonomía respecto de los órganos y entidades sujetas a fiscalización, tendrá la naturaleza de:  
a) Centro de control interno.  
b) Centro de control financiero.  
c) Centro directivo de la contabilidad pública atribuida a la Generalidad.   
Artículo 53  
1. La función interventora interna tiene como objeto controlar todos los actos, documentos y expedientes de la Generalidad, que determinen el reconocimiento de derechos y obligaciones de contenido económico, así como los ingresos y pagos que de los mismos deriven y la recaudación y aplicación de los fondos públicos.   
2. El ejercicio de la función interventora comprenderá:   
a) La intervención crítica y previa de todos los actos y expedientes susceptibles de producir derechos y obligaciones de contenido económico o movimiento de fondos y valores.   
b) La intervención formal de la ordenación de pagos.   
c) La intervención material de los pagos.   
d) La intervención de la aplicación de las cantidades destinadas a obras, suministros, adquisiciones y servicios, incluyéndose también su examen documental.   
e) La interposición de recursos y de reclamaciones en los casos previstos por las leyes.   
f) La solicitud al órgano u órganos competentes, cuando lo requiera la naturaleza del acto, documento o expediente sujeto a intervención, de los asesoramientos procedentes, así como de los antecedentes necesarios para el mejor ejercicio de la función interventora.   
g) La comprobación periódica del grado de cumplimiento de la legalidad vigente en la gestión de los fondos públicos, así como la evaluación de la correcta gestión de los recursos públicos.   
3. Las competencias atribuidas a la Intervención y al desarrollo de la función interventora se ejercerá, en el ámbito territorial de la Comunidad Valenciana, por los Interventores de la Generalidad.   
Artículo 54  
En el caso de que la Intervención discrepase en el fondo o en la forma de los actos, expedientes o documentos examinados, formulará sus objeciones por escrito. Si la disconformidad se refiriese al reconocimiento o a la liquidación de derechos a favor de la Hacienda de la Generalidad, formulará la correspondiente nota de objeción y, si subsistiese la discrepancia podrá interponer el recurso o la reclamación que sea procedente.   
Artículo 55  
Si la objeción afectase a la disposición de gastos, reconocimiento de obligaciones u ordenación de pagos, la Intervención suspenderá mientras no se resuelva la tramitación del expediente en los casos siguientes:   
a) Cuando el crédito sea insuficiente o inadecuado.   
b) Cuando existan irregularidades que no puedan corregirse en la documentación justificativa de las órdenes de pago o cuando los derechos del perceptor no se justifiquen cumplidamente.   
c) Cuando a juicio de la misma falten requisitos esenciales en el expediente o cuando se estime la posibilidad de graves pérdidas económicas, si el expediente continúa gestionándose.   
d) Cuando la objeción derive de comprobación material de obras, suministros, adquisiciones o servicios.   
Artículo 56  
1. Si el órgano afectado por la objeción no estuviese de acuerdo, se procederá de la manera siguiente:   
a) Si la discrepancia la formula una Intervención Delegada, resolverá la Intervención General.   
b) Si se mantiene la discrepancia o ésta ha sido formulada por la misma Intervención General, deberá resolver el Consell.   
2. La Intervención podrá emitir informe favorable cuando los requisitos o trámites exigidos no sean esenciales, pero la eficacia del acto se condicionará al cumplimiento de los citados requisitos.   
Artículo 57  
No se sujetarán a intervención crítica y previa los gastos de material no inventariable, así como los de carácter periódico y otros de tracto sucesivo, una vez intervenido el gasto inicial del acto o contrato del que derive o sus modificaciones.   
Artículo 58  
1. Corresponde a la Intervención General el establecimiento y dirección de un sistema de contabilidad analítica, que permita rendir la información económica y financiera que sea necesaria para la toma de decisiones, tanto en el orden político como en el de gestión, así como facilitar los datos que, sobre el costo de los servicios, sean precisos para la elaboración de una memoria demostrativa del grado en que se hayan cumplido los objetivos programados, con indicación de los previstos y alcanzados y del coste de los mismos.   
2. El control se ejercerá por la Consellería de Economía y Hacienda a través de la Intervención General correspondiendo a las Consellerías gestoras proporcionar la información necesaria para determinar el grado de cumplimiento de los objetivos programados.   
CAPITULO II  
De las entidades autónomas de carácter administrativo  
Artículo 59  
Las disposiciones de los artículos 52.ª 58 se aplicarán al desarrollo de la función interventora en las entidades autónomas de carácter administrativo dependientes de la Generalidad.   
CAPITULO III  
De las entidades autónomas de carácter mercantil, industrial, financiero o análogo y empresas públicas  
Artículo 60  
1. El control de carácter financiero en las Entidades Autónomas de naturaleza mercantil, industrial, financiero o análogo y en las empresas públicas de la Generalidad se efectuará mediante procedimiento de auditorías, en sustitución de la intervención previa de las operaciones correspondientes y tendrán como objeto comprobar el funcionamiento económico financiero de las entidades autónomas o empresas públicas de que se trate.   
2. Las citadas auditorías se efectuarán siguiendo las directrices de la Intervención General y de acuerdo con las normas siguientes:   
a) Anualmente con referencia al ejercicio anterior. El informe de la auditoría deberá entregarse antes del 30 de abril siguiente.   
b) Sin fecha prefijada, por orden de la Intervención General. Ello no obstante, las entidades y empresas, a que se refiere el apartado 1 de este artículo, podrán solicitar la realización de otras auditorías, que se llevarán a cabo siempre que el Conseller de Economía y Hacienda, previo informe de la Intervención General, lo considere oportuno.   
3. Las entidades públicas, empresas societarias, y las personas que gocen de subvenciones corrientes, préstamos, avales y otras ayudas de la Generalidad o, en su caso, de las entidades autónomas y empresas dependientes de aquélla, se sujetarán a control financiero, mediante la correspondiente auditoría realizada bajo la dirección de la Intervención General   
CAPITULO IV  
Contabilidad  
Artículo 61  
La Generalidad y las entidades autónomas y empresas públicas se sujetan al régimen de contabilidad pública en los términos previstos por esta Ley.   
Artículo 62  
1. La sujeción al régimen de contabilidad pública conlleva la obligación de rendir cuentas de las respectivas operaciones, cualquiera que sea su naturaleza a la Sindicatura de Cuentas y al Tribunal de Cuentas a través de la Intervención General.   
2. Lo previsto en el apartado anterior se aplicará también al empleo de transferencias corrientes o de capital, con independencia de quienes sean sus perceptores.   
Artículo 63  
Es competencia del Conseller de Economía y Hacienda la organización de la contabilidad pública al servicio de las siguientes finalidades:   
a) Registrar la ejecución del Presupuesto de la Generalidad.   
b) Conocer el movimiento y situación de tesorería.   
c) Reflejar las variaciones, la composición y la situación del patrimonio de la Generalidad, de las entidades autónomas, de las empresas públicas y de las empresas vinculadas a la Generalidad.   
d) Proporcionar los datos necesarios para la formación y rendición de la Cuenta General de la Generalidad, así como de las otras cuentas, estados y documentos que hayan de elaborarse o entregarse a la Sindicatura de Cuentas y al Tribunal de Cuentas.   
e) Facilitar los datos y demás antecedentes necesarios para la confección de las cuentas económicas del Sector Público.   
f) Facilitar la información económica y financiera necesaria para la adopción de decisiones por parte del Consell y de la Administración.   
Artículo 64  
La Intervención General es el centro directivo de la contabilidad pública, al que corresponde:   
a) Someter a la decisión del Conseller de Economía y Hacienda el Plan General de Contabilidad al que se adaptarán las corporaciones, organismos y demás entidades incluidas en el Sector Público de la Comunidad, según sus características, con la debida coordinación y articulación con el Plan General de Contabilidad del Estado.   
b) Promover el ejercicio de la potestad reglamentaria con vistas a la determinación de la estructura, justificación, tramitación, rendición de cuentas y demás documentos relativos a la contabilidad pública.   
c) Aprobar los planes parciales o especiales de contabilidad pública que se elaboren de conformidad con el Plan General.   
d) Inspeccionar la contabilidad de las entidades autónomas y empresas públicas y dirigir las auditorías de las empresas vinculadas a la Generalidad, que deberán realizarse anualmente.   
Artículo 65  
En calidad de Centro gestor de la contabilidad pública corresponde a la Intervención General:   
a) Elaborar la Cuenta General de la Generalidad.   
b) Preparar y examinar, formulando las observaciones procedentes, las cuentas que hayan de rendirse a la Sindicatura de Cuentas y al Tribunal de Cuentas.   
c) Recabar la presentación de las cuentas, estados y demás documentos sujetos a examen crítico.   
d) Centralizar la información derivada de la contabilidad de las corporaciones, organismos y entidades que integran el Sector Público de la Generalidad.   
e) Elaborar las cuentas del Sector Público de la Generalidad de forma compatible con el sistema de cuentas nacionales seguidas por el Estado.   
f) Vigilar e impulsar la actividad de las Oficinas de Intervención y Contabilidad existentes en todas las Consellerías, entidades autónomas y empresas públicas de la Generalidad.   
g) Coordinar la planificación contable de las empresas vinculadas a la Generalidad.   
Artículo 66  
Las cuentas y la documentación que se haya de rendir a la Sindicatura de Cuentas y al Tribunal de Cuentas se formalizarán y cerrarán por períodos mensuales, excepto las correspondientes a las entidades autónomas, empresas públicas y empresas vinculadas a la Generalidad, que se realizarán anualmente, dentro de los seis meses siguientes al cierre del ejercicio.   
Artículo 67  
La contabilidad pública se someterá a verificación ordinaria o extraordinaria por medio de funcionarios dependientes de la Intervención General y de los que, en su caso, designen la Sindicatura de Cuentas o el Tribunal de Cuentas.   
Artículo 68  
1. La Consellería de Economía y Hacienda remitirá trimestralmente a la Comisión de Economía, Presupuestos y Hacienda de las Cortes Valencianas, para su información y documentación, el estado de ejecución del Presupuesto de la Generalidad y de sus modificaciones así como los movimientos y situación de tesorería, todo ello referido al trimestre anterior.   
2. Asimismo, hará público en el Diario Oficial de la Generalidad Valenciana, los resúmenes de los estados mensuales de ejecución presupuestaria y movimiento y situación de tesorería.   
Artículo 69  
1. La Cuenta General de la Generalidad incluirá todas las operaciones presupuestarias, patrimoniales y de tesorería realizadas durante el ejercicio por la Generalidad y las entidades autónomas y empresas públicas, realizándose con los documentos siguientes:   
a) Cuenta de la Administración de la Generalidad.   
b) Cuenta de las Entidades Autónomas de carácter administrativo.   
c) Cuenta de las Entidades Autónomas de carácter mercantil, industrial, financiero o análogo.   
d) Cuenta de las empresas públicas.   
2. A la Cuenta General se unirán las Cuentas Generales de las Diputaciones Provinciales.   
3. También se acompañará cualquier otro estado contable que se determine en los Reglamentos, así como los que fijen en movimiento la situación de los avales concedidos por la Generalidad.   
Artículo 70  
La cuenta de la Administración de la Generalidad constará de los puntos siguientes:   
1. La liquidación del Presupuesto dividida en tres partes:   
a) Cuadro demostrativo de los créditos autorizados en el estado de Gastos y en sus modificaciones, al cual se unirá una copia de las leyes, disposiciones y acuerdos en virtud de los cuales se hubiesen realizado aquéllos.   
b) Liquidación del estado de Gastos.   
c) Liquidación del estado de Ingresos.   
2. Un estado demostrativo de la evolución y situación de los valores pendientes de cobro y de las obligaciones pendientes de pago procedentes de ejercicios anteriores.   
3. La Cuenta General de Tesorería, que ponga de relieve la situación de tesorería y las operaciones realizadas por aquélla durante el ejercicio, especificando las que correspondan al Presupuesto vigente y a los anteriores.   
4. Un estado relativo a la evolución y situación de los anticipos y operaciones de tesorería a que hacen referencia el artículo 39 de esta Ley.   
5. La Cuenta General de Deuda Pública.   
6. El resultado del ejercicio con la estructura siguiente:   
a) Los saldos de ejecución del Presupuesto por obligaciones y derechos reconocidos y por pagos e ingresos efectuados.   
b) El déficit y el superávit de tesorería por operaciones presupuestarias, incluyendo las que corresponden al ejercicio vigente y a los anteriores.   
c) La variación de los activos y pasivos de la Hacienda de la Generalidad derivada de las operaciones corrientes y de capital.   
7. Un estado demostrativo de las situaciones de las inversiones con especificación de su incidencia comarcal.   
8. Una memoria justificativa de los costes y de los rendimientos de los servicios públicos, así como del grado de cumplimiento de objetivos programados en este sentido.   
9. Un estudio de los compromisos de gastos adquiridos con cargo a ejercicios futuros de acuerdo con la autorización contenida en el artículo 29 de esta Ley, con indicación de los ejercicios a los que haya de imputarse.   
10. Un estado que refleje la evolución y la situación de los recursos locales e institucionales administrados por la Generalidad.   
Artículo 71  
Las cuentas a que hacen referencia los apartados a), b), c) y d), del artículo 69 las elaborará la Intervención General, que dispondrá para ello de las cuentas de cada una de las entidades autónomas y empresas públicas y de los demás documentos que se hayan de presentar a la Sindicatura de Cuentas y al Tribunal de Cuentas.   
TITULO IV  
TESORERIA  
CAPITULO I  
Disposiciones generales  
Artículo 72  
1. Integran la tesorería de la Generalidad todos los recursos financieros, tanto por operaciones presupuestarias como extrapresupuestarias, ya sean dineros, valores o créditos, de la Generalidad y de las entidades autónomas.   
2. Los efectivos de tesorería y las variaciones de cifras están sujetas a intervención y han de registrarse según las normas de la contabilidad pública.   
Artículo 73  
La tesorería cumple las funciones siguientes:   
a) Recaudar los ingresos y pagar las obligaciones de la Generalidad.   
b) Aplicar el principio de unidad de caja a través de la centralización de todos los fondos y valores generados por operaciones presupuestarias y extrapresupuestarias.   
c) Distribuir temporal y territorialmente las disponibilidades dinerarias para la satisfacción puntual de las obligaciones de la Generalidad.   
d) Procurar el grado de liquidez suficiente para que la Generalidad pueda cumplir sus obligaciones.   
e) Responder de los avales prestados por la Generalidad.   
f) Cualquier otra que derive o que se relacione con las anteriores.   
Artículo 74  
1. La Tesorería de la Generalidad depositará los fondos públicos en las entidades de crédito y ahorro que operen en la Comunidad Valenciana, preferentemente en el Banco de España, en las entidades oficiales de crédito y en las Cajas de Ahorro, con implantación en la Comunidad.   
2. El régimen de autorizaciones para la situación de fondos de la naturaleza de las cuentas del control y disposición de los fondos y de los servicios de colaboración a concertar con las entidades indicadas en el párrafo anterior se determinará reglamentariamente.   
Artículo 75  
1. Los fondos de las entidades autónomas de la Generalidad se depositarán en la Tesorería de la Generalidad, debiendo anotarse a efectos contables su procedencia.   
2. Ello no obstante, Las entidades autónomas, cuando así lo aconseje la naturaleza de las operaciones que desarrollen o el efecto que hayan de producir, podrán abrir y utilizar cuentas en las entidades crediticias y de ahorro de la Comunidad, previa autorización del Conseller de Economía y Hacienda.   
Artículo 76  
1. Los ingresos a favor de Tesorería podrán realizarse en el Banco de España, en las cajas de Tesorería y en las entidades de crédito colaboradoras de ésta.   
Se admitirá como forma de pago la entrega de dinero en efectivo, giros, transferencias, cheques o cualquier otro medio o documento de pago, bancario o no, que figure autorizado reglamentariamente.   
2. La Tesorería podrá pagar sus obligaciones por cualquiera de los medios a que se refiere el apartado anterior.   
Artículo 77  
El déficit de tesorería derivado de la diferencia entre el vencimiento de sus pagos y de sus ingresos se podrá satisfacer:   
a) Con anticipos del Banco de España, siempre que así se acuerde mediante el correspondiente convenio con éste.   
b) Mediante el concierto de operaciones de tesorería con entidades de crédito o ahorro, con las limitaciones previstas en el artículo 39 de esta Ley.   
c) Con el producto de la emisión de Deuda de la Tesorería, en los términos previstos en esta Ley.   
Artículo 78  
La Tesorería elaborará un plan anual de vencimiento de obligaciones y derechos, a fin de prever los déficits de tesorería que puedan producirse en el desarrollo del ejercicio económico.   
Artículo 79  
La Tesorería deberá rendir cuenta de las operaciones y de la aplicación de los fondos públicos efectuadas, en los plazos y en la forma que reglamentariamente se determine.   
CAPITULO II  
Régimen de avales  
Artículo 80  
1. Las garantías otorgadas por la Generalidad deberán recibir necesariamente la forma de avales de tesorería, que serán autorizados por el Consell, a propuesta del Conseller de Economía y Hacienda. Los acuerdos de autorización deberán publicarse en el Diario Oficial de la Generalidad Valenciana.   
2. Los avales prestados a cargo de la tesorería reportarán a su favor la comisión que por cada operación determine el Consell, a propuesta del Conseller de Economía y Hacienda.   
3. Los avales se documentarán en la forma que reglamentariamente se determine y se firmarán por el Conseller de Economía y Hacienda.   
4. La Tesorería de la Generalidad responderá de las obligaciones de amortización y del pago de intereses si así se estableciera, solamente en el caso de incumplir las obligaciones avaladas el deudor principal. Podrá renunciarse al beneficio de exclusión establecido en el artículo 1830 del Código Civil sólo en el supuesto de que los beneficiarios de los avales fuesen entidades autónomas o corporaciones locales.   
Artículo 81  
1. La Generalidad podrá avalar las operaciones de crédito concedidas por entidades de crédito legalmente establecidas a entidades autónomas, corporaciones locales y empresas públicas, y prestar un segundo aval sobre las empresas privadas, avaladas por una sociedad de garantía recíproca. El importe total de los avales a prestar en cada ejercicio se fijará en la correspondiente Ley del Presupuesto de la Generalidad.   
2. El Consell regulará las características de concesión de los avales mediante un Decreto en el que se haga referencia necesariamente al tipo de operaciones que se desea avalar, al tipo de empresas y al porcentaje que, cada una, podrá obtener como aval, de la cuantía global fijada por la Generalidad para tal fin.   
3. La Intervención facilitará una relación de empresas financiadas con créditos avalados por la Generalidad con el fin de conocer en cada momento su aplicación.   
4. Trimestralmente, el Conseller de Economía y Hacienda rendirá cuentas ante la Comisión de Economía, Presupuestos y Hacienda de las Cortes Valencianas, acerca de las incidencias que se hayan producido en la concesión, reducción y cancelación de avales y, en su caso, de los riesgos efectivos a que la Generalidad deba hacer frente directamente, como consecuencia de su función de avalista.   
Artículo 82  
Las entidades autónomas y empresas públicas podrán prestar avales, dentro del límite máximo fijado con esta finalidad por la Ley de Presupuestos para cada ejercicio, a las entidades o empresas, siempre que la respectiva norma de creación les autorice a efectuar este tipo de operaciones y se trate de sociedades mercantiles en cuyo capital participen aquéllas, en los términos de la disposición transitoria tercera. Deberán rendirse cuentas a la Consellería de Economía y Hacienda por cada uno de los avales que concedan.   
TITULO V  
DEUDA PUBLICA  
Artículo 83  
El endeudamiento en sus distintas modalidades podrá ser concertado por la Generalidad y sus entidades autónomas. Las modalidades a adoptar serán las siguientes:   
a) Deuda representada en títulos-valores, que según su plazo sea superior o inferior a un año será considerada como Deuda de la Generalidad o Deuda de la Tesorería respectivamente.   
b) Deuda formalizada en cualquier otro documento o cuenta que formalmente la reconozca.   
En cualquiera de estos casos, cuando los acreedores sean personas o entidades residentes en el extranjero se denominará deuda pública exterior y su emisión deberá ser previamente autorizada por el Estado.   
El producto de estas operaciones se ingresará en la tesorería de la Generalidad y se aplicará, sin ninguna excepción, al estado de ingresos del Presupuesto de la Generalidad o de la entidad autónoma correspondiente.   
Artículo 84  
La Ley del Presupuesto fijará cada ejercicio los límites máximos a que ascenderán estas operaciones, así como su destino y características, sin perjuicio de la posible delegación de esta última facultad en el Consell, quien la ejercerá a propuesta del Conseller de Economía y Hacienda y en el caso de entidades autónomas, previo informe, además, del Conseller de quien éstas dependan. Las Cortes Valencianas serán informadas acerca del uso de tal delegación a través de la comparecencia del Conseller de Economía y Hacienda en la Comisión de Economía, Presupuestos y Hacienda.   
Artículo 85  
1. Las operaciones de endeudamiento realizadas por la Generalidad, tanto en forma de títulos-valores, como en cualquier otro documento o cuenta y cuyo plazo de amortización sea superior a un año, deberán cumplir los siguientes requisitos:   
a) El importe total del préstamo se destinará exclusivamente a financiar gastos de inversión.   
b) La cuantía de las anualidades, incluyendo los intereses y las amortizaciones, no excederá del 25 % de los ingresos corrientes previstos en el Presupuesto anual de la Generalidad.   
2. En el caso de que se trate de deuda materializada en títulos-valores, el Consell, a propuesta del Conseller de Economía y Hacienda, podrá acordar su conversión con el fin de conseguir una mejor administración de la misma y siempre que no se altere ninguna de las condiciones esenciales de la emisión, ni se perjudiquen los derechos económicos de los acreedores.   
Artículo 86  
La deuda pública cuyo plazo sea igual o inferior a un año se destinará necesariamente a atender déficits transitorios de tesorería, y deberá quedar cancelada en el período de vigencia del Presupuesto. La autorización contenida en la ley del Presupuesto se otorgará, excepcionalmente en este caso, al Conseller de Economía y Hacienda.   
TITULO VI  
RESPONSABILIDADES  
Artículo 87  
l. Los titulares de cargos políticos y los funcionarios al servicio de la Generalidad o de las entidades autónomas o empresas públicas que con dolo, culpa o negligencia graves intervengan en acciones u omisiones, que ocasionen un perjuicio económico a la Hacienda de la Generalidad, se sujetarán a las responsabilidades civiles penales o disciplinarias que procedan de acuerdo con las leyes. Las responsabilidades penales y las disciplinarias serán compatibles con las civiles.   
2. De manera especial quedan sujetos a la obligación de indemnizar a la Hacienda de la Generalidad los Interventores, los Tesoreros y los Ordenadores de pagos siempre que sean responsables de falsedad o negligencia graves y no hubiesen salvado su responsabilidad mediante impugnación por escrito en que se ponga de relieve la improcedencia o irregularidad del acto, documento o expediente.   
3. En los casos en que sean varios los responsables, la responsabilidad será mancomunada, salvo los casos de engaño o fraude en que será solidaria.   
4. Cuando los superiores de los presuntos responsables y los ordenadores de pagos, respectivamente, tengan noticias de un supuesto constitutivo de malversación o perjuicio a la Hacienda de la Generalidad, o si hubiese transcurrido el plazo señalado en el artículo 43 apartado 3 de esta Ley sin haberse justificado los mandamientos de pago a que se refiere, instruirán las oportunas diligencias previas y adoptarán, con el mismo carácter, las medidas necesarias para asegurar los derechos de la Hacienda de la Generalidad.   
Artículo 88  
Constituye infracción, según determina el artículo anterior:   
a) Incurrir en alcance o malversación propia en la administración de los fondos de la Generalidad.   
b) Administrar los recursos de la Hacienda de la Comunidad sin sujetarse a las disposiciones que regulen su liquidación, recaudación e ingresos en tesorería.   
c) Comprometer gastos y ordenar pagos sin crédito suficiente para realizarlos o con infracción de lo dispuesto en la presente ley o en la del Presupuesto que le sea aplicable.   
d) Dar lugar a pagos indebidos al liquidar las obligaciones o al expedir documentos en el ejercicio de sus funciones.   
e) No rendir las cuentas reglamentarias exigidas, rendirlas con notable retraso o presentarlas con graves defectos.   
f) No justificar la aplicación de los fondos a que hace referencia el artículo 44 de esta Ley.   
Artículo 89  
1. Sin perjuicio de las competencias de la Sindicatura de Cuentas y del Tribunal de Cuentas, la responsabilidad disciplinaria derivada de los actos y omisiones tipificados en el artículo anterior, se exigirá mediante el correspondiente expediente administrativo.   
2. El acuerdo de incoación de expediente, su resolución y el nombramiento de juez instructor corresponderá al Consell cuando se trate de titulares de cargos políticos de la Generalidad, y al Conseller de Economía y Hacienda en los restantes casos. El expediente se tramitará en todo caso con audiencia del interesado.   
3. La resolución correspondiente deberá pronunciarse sobre el daño y perjuicio causado a los derechos económicos de la Hacienda de la Generalidad y los responsables tendrán la obligación de indemnizar en la cuantía y plazos que se señalen.   
Artículo 90  
1. Los daños y perjuicios derivados de la resolución del expediente al que se refiere el artículo anterior, tendrán la consideración de derecho económico de la Hacienda de la Generalidad, y en su caso se procederá a su cobro por la vía de apremio.   
2. La Hacienda de la Generalidad tiene derecho al interés previsto por el artículo 14 de esta Ley sobre el pago de los daños y perjuicios desde el día en que los mismos se causaron.   
3. Cuando a causa de la insolvencia del deudor de la Generalidad, la acción se deriva contra los responsables subsidiarios, el cómputo para la devolución de intereses se iniciará en la fecha en que tal responsable fuera finalmente requerido para satisfacer las obligaciones de pago.   
DISPOSICIONES TRANSITORIAS  
Primera  
En tanto las Cortes Valenciana no promulguen las normas correspondientes y el Consell de la Generalidad no dicte las disposiciones reglamentarias, seguirán vigentes las normas y disposiciones estatales vigentes en las materias objeto de esta ley.   
Segunda  
En tanto se aprueba la Ley reguladora del Tribunal Económico Administrativo de la Generalidad Valenciana, continuará vigente lo dispuesto en el Decreto 34/1983, de 21 de marzo, por el que se aprueban normas provisionales para la resolución de reclamaciones interpuestas contra liquidaciones de Tributos propios de la Generalidad Valenciana.   
Tercera  
Se consideran empresas vinculadas a la Generalidad a efectos de esta Ley, y en tanto el estatuto para la empresa pública no disponga lo contrario, las entidades en las que la Generalidad o sus entidades autónomas participen directa o indirectamente en más de un 25 % del capital social, tengan la posibilidad de designar los órganos de dirección o, tratándose de empresas que presten servicios públicos tengan participación superior a un 10 % en su capital social.   
Cuarta  
En tanto se produzcan traspasos de servicios desde la Administración Central a la Generalidad Valenciana, las transferencias de fondos correspondientes a los mismos generarán créditos presupuestarios de acuerdo con su naturaleza desde el momento en que entre en vigor el correspondiente acuerdo de transferencia y por las cuantías que contenga.   
Por tanto, ordeno que todos los ciudadanos, tribunales, autoridades y poderes públicos a los que corresponda, observen y hagan cumplir esta Ley.   
Valencia, a 13 de junio de 1984.   
El Presidente de la Generalidad,  
JOAN LERMA I BLASCO



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI