Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8922, del 08-10-2020 (2020/7904)

RESOLUCIÓ de 22 de setembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 134-2017-AIA Montanejos.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8922

Data del DOGV
:   08-10-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/7904

CVE


Data del document
:   22-09-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Montanejos](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 22 de setembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 134-2017-AIA Montanejos. [2020/7904]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 134-2017-AIA Montanejos.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 134-2017-AIA  
Títol: Recuperació per a ús agrícola de bancals incultes i construcció de pista d'accés  
Promotor: Ovidio Sandalinas Gil  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Montanejos  
Localització: parcel·les 96,97,98 del polígon 7 de Montanejos (Castelló)  
  
Descripció del projecte  
1. Construcció de pista d'accés  
L'objecte del projecte és procedir a la recuperació de l'ús agrícola de parcel·les colonitzades per vegetació natural. Per a dotar d'accés a les parcel·les es construirà una pista forestal d'accés.  
  
La pista d'accés tindrà 331,60 metres lineals. L'esplanació necessària per a construir-la tindrà una amplària màxima de 4,23 metres. El pendent mitjà previst serà de 9,75 % i el pendent màxim de 14,9 % en una longitud de 60 metres. L'alçària màxima de talussos en terraplé serà de 0,71 m i d'1,50 m en desmunt. Els talussos seran de 3:2 i de 2:1 en desmunt, de 3:2 en terraplé en sòl trànsit i d'1:1 en roca.  
  
El ferm de la pista estarà format per material procedent de l'excavació degudament anivellat i compactat. Es formigonaran tant els primers 20 m de pista on existeix desnivell en el punt d'accés des de la CV-20 com els passos d'escolament previstos.  
La pista comptarà amb drenatge transversal del 2 %, cavallons de terra transversals a l'eix del camí per a dirigir els escolaments fora del ferm del camí i cuneta de 60 m de longitud amb desguàs a la carretera CV-20.  
Les obres de construcció de la pista començaran amb el replanteig de l'àmbit de l'esplanació, el desbrossament del terreny amb fitació d'arbres existents i eliminació de l'estrat arbustiu. A continuació es procedirà a l'excavació del terreny, formació de caixa i formació i perfilat de talussos.  
2. Recuperació de l'ús agrícola dels bancals  
En un primer lloc es procedirà al marcatge dels bancals, a l'eliminació de la coberta vegetal i la rasclada profunda del terreny. Es condicionaran els bancals existents perfilant el terreny i emplenant les depressions.  
La maçoneria seca que conforma els bancals es repararà per a evitar trencaments que afecten l'estabilitat del mur.  
Les parcel·les afectades per la rompuda tenen les superfícies següents:  
- Parcel·la 96: 2,1043 ha  
- Parcel·la 97: 0,1459 ha  
- Parcel·la 98: 1,0938 ha  
En aquestes parcel·les i segons els plans aportats, es procedirà a la rompuda de tres superfícies discontínues de 0,09 ha, 0,26 ha i 0,27 ha, que fauna superfície total rompuda de 0,62 ha. En aquesta superfície es plantaran oliveres amb marc de plantació 4x5, i fruiteres de secà amb marcs de plantació de 4x4 i 6x4.  
  
Tramitació administrativa  
1. Antecedents:  
a) El 4 de setembre de 2003 la Direcció General de Gestió del Medi Natural emet estimació d'impacte ambiental favorable al projecte de construcció d'alberg per a campament de turisme en les parcel·les 96,98 i 99 del polígon 7 de Montanejos (Expedient 143-2001-AIA).  
  
Segons ortofotos, l'actuació no ha sigut executada ni en les parcel·les coincidents amb el projecte actual ni en la parcel·la 99, no inclosa en l'actual projecte.  
b) El 25 de juliol de 2008 la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental projecte i estudi d'impacte ambiental del projecte d'obertura de pista forestal en les parcel·les 95,96,98,99 del terme municipal de Montanejos (Expedient 254-2008-AIA). L'expedient va ser caducat en data de 26 de novembre de 2009.  
En visita efectuada a la zona en data de 17 de juny de 2009 es va realitzar la següent descripció del terreny: es constata que la zona on pretén construir-se el camí es troba poc abans d'arribar a la zona d'aparcaments de la Font dels Banys. En direcció Montanejos-Arenós, se situaria en el marge esquerre de la carretera. S'accedeix a la zona per mitjà d'una xicoteta senda que s'obri en l'inici de la carretera.  
  
Aquest inici, per tractar-se del tall efectuat a la muntanya per a obrir la carretera, és d'elevat pendent. La resta del camí projectat seguiria les corbes de nivell.  
El terreny sembla que en alguns trams va ser bancals cultivats però en els terrenys que ens ocupa només hi ha alguns murs puntuals de pedra que contenen el terreny.  
L'arbratge pot tindre de 30 a 50 anys i es tracta de Pinus halepensis amb substrat arbustiu dispers de P. lentiscus, Juniperus oxycedrus i diferents classes de matoll.  
El pendent del terreny és elevat, sobre el 30 %.  
b) Inici de l'expedient 134-2017-AIA:  
El 6 d'octubre de 2017 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental expedient procedent de l'Ajuntament de Montanejos en la seua qualitat d'òrgan substantiu.  
L'expedient inclou informe en matèria forestal del 4 d'abril de 2017.  
  
El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitza anàlisi tècnica de l'expedient i conclou que falta l'informe dels òrgans competents en espais naturals protegits i patrimoni cultural i es determina necessari l'informe de compatibilitat urbanística, per això en data de 10 de novembre de 2017 es requereix a l'òrgan substantiu perquè esmene el tràmit de consultes.  
El 12 de febrer de 2019 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental esmena de l'expedient procedent de l'Ajuntament de Montanejos. La documentació remesa va ser la següent:  
- Informe del 22 de febrer de 2018 del Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial de Castelló en el qual es fa referència a un informe emés per la Direcció del Parc de la Serra d'Espadà i informa sobre el terreny forestal afectat pel projecte.  
- Informe de 18 d'octubre de 2017, del Servei Territorial d'Obres Públiques.  
- Informe del 16 de març de 2016 del Servei Territorial d'Urbanisme  
- Informe tècnic de l'Ajuntament de Montanejos del 22 de febrer de 2017.  
- Memòria d'impacte patrimonial juntament amb la justificació de la sol·licitud de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
El 14 de febrer de 2019 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental informe patrimonial.  
El 14 de juny de 2019 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental informe (2n) de la Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
  
  
Informació pública  
La informació pública es va iniciar mitjançant anunci en la seu electrònica de l'Ajuntament de Montanejos a partir del 6 de març de 2017.  
  
La publicació en butlletí oficial es va produir mitjançant inserció d'anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló del 16 de març de 2017.  
Segons providència d'Alcaldia del 18 de maig de 2017, durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
  
Afeccions legals. Informes sectorials  
El projecte afectarà sòl no urbanitzable domini públic d'afecció viària i sòl de protecció paisatgística, forestal i ecològica.  
El projecte es realitzarà en l'àmbit de sòl forestal inclòs en el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Parc Natural de la Serra d'Espadà amb la zonificació d'àrees naturals i en l'àmbit dels espais protegits LIC Curs Alt del Riu Millars, i ZEPA Serra d'Espadà. Part de la transformació limita amb la via pecuària Vereda del Colladillo.  
  
Respecte a la compatibilitat urbanística i les legislacions sectorials d'aplicació derivades de la qualificació del sòl, s'han emés els següents informes:  
- El 22 de febrer de 2017 l'Ajuntament de Montanejos informa (síntesi) que els usos plantejats estan ressenyats en l'article 213 de la LOTUP.  
Quant a la compatibilitat urbanística, es considera que l'actuació és compatible amb el PGOU les actuacions afecten sòl no urbanitzable amb protecció forestal, parc natural protegit, sòl no urbanitzable amb protecció d'infraestructures pública (afecció a carretera CV-20), SNU d'Especial Protecció de Vies pecuàries (via pecuària del Colladillo). Afig l'informe que l'ús agrari és compatible amb la qualificació del sòl segons PGOU.  
Respecte al SNU d'especial protecció forestal, l'informe indica que el PGOU de Montanejos engloba aquells terrenys considerats forestals segons la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, incloent-hi les masses forestals englobades en camps de cultiu.  
Els usos agrícoles permesos són els existents en el moment de l'aprovació del PGOU no sent admissibles noves transformacions agrícoles en aquesta mena de sòl.  
Indica l'informe «El que s'està plantejant en aquesta actuació és la recuperació de camps agraris que van existir però que actualment, per la falta de manteniment i ús, s'han mesclat amb la massa forestal pròpia de l'entorn. No obstant això, el caràcter abancalat de les parcel·les pressuposa que en el seu moment van tindre un ús agrícola, anterior a l'aprovació del PGOU de Montanejos».  
Quant a l'SNUEP infraestructures públiques es remet a la legislació sectorial i quant a l'SNUPE vies pecuàries, requerirà autorització de l'organisme autonòmic competent.  
- El 18 d'octubre de 2017 el Servei Territorial d'Obres Públiques emet informe a l'efecte de la Llei de carreteres sobre el projecte d'ús agrícola de bancals incultes i construcció de pista d'accés, que autoritza el projecte amb el compliment de les condicions particulars de l'informe (garantir la continuïtat del canó existent, formigonat de l'inici del camí, senyalització de les obres, entre altres).  
- Informe de 16 de març de 2016, del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló que indica que l'actuació prevista no és un acte d'ús i aprofitament en sòl no urbanitzable a què es refereix la LOTUP, per això no es requereix l'emissió d'informe. No obstant això, ha de tindre's en compte la legislació sectorial d'aplicació, ja que poden ser necessaris uns altres informes i autoritzacions.  
Respecte a les afeccions ambientals s'han emés els informes sectorials següents:  
- Informe forestal i de vies pecuàries de 4 d'abril de 2017:  
Respecte a l'afecció a terreny forestal, l'informe indica que l'actuació prevista no afecta cap forest catalogada.  
Respecte a la via pecuària existent en l'àmbit, l'informe adverteix: «S'observa que en les parcel·les 96 i 98 del polígon 7 de Montanejos, en el seu límit sud-oest limiten amb el traçat de la via pecuària núm. 3, Vereda del Colladillo, de 20 metres d'amplària legal, motiu pel qual i prenent com a eix longitudinal de la via pecuària l'eix de la parcel·la 12079A0079007 (que posseeix forma allargada) resulta que 10 metres a un costat i a un altre del referit eix (i al llarg de la parcel·la) aquesta superfície de terreny no podrà ser alterada ni ser objecte de cap actuació per ser terrenys pertanyents a la via pecuària».  
Consultada la cartografia del Pla d'acció territorial forestal (PATFOR) de la Comunitat Valenciana, s'observa que les parcel·les 96,97 i 98 del polígon 7 de Montanejos tenen caràcter de terreny forestal i es troben colonitzades per una massa de Pinus halepensis.  
Després de descriure les afeccions del projecte i indicar els permisos i informes necessaris per a dur a terme l'actuació, conclou recordant que l'actuació haurà de recollir la normativa vigent sobre prevenció d'incendis forestals, article 45 i següents del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
- Informe de 22 de febrer de 2018, del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló en el qual es refonen els informes en matèria d'espais naturals protegits i en matèria forestal.  
En matèria d'espais naturals protegits, el 9 de gener de 2018 la Direcció del Parc de la Serra d'Espadà emet informe del qual es resumeix el següent: les parcel·les on es realitzarà el projecte presenten una estructura forestal uniforme amb espècie predominant de Pinus halepensis. En les parcel·les es troben vestigis d'antics bancals i aprofitaments agrícoles (peus dispersos d'ametlers, oliveres i garroferes).  
  
Quant a l'afecció a espais protegits Xarxa Natura 2000, l'informe assenyala que el LIC Curs Alt del Riu Millars, comprén el tram alt i mitjà del riu Millars. Els hàbitats que van motivar la seua protecció són els lligats al riu juntament amb una zona muntanyenca caracteritzada per l'interés dels seus ecosistemes forestals (carrascars, rouredes de Quercus pyrenaica, Pinus sylvestris amb Juniperus sabina).  
Quant a la zona ZEPA Serra d'Espadà, es caracteritza per posseir la major densitat d'àguila cuabarrada de tot el territori valencià.  
El Banc de Dades de Biodiversitat destaca la presència en la zona d'àguila cuabarrada (annex I del Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades amb la categoria de vulnerable).  
Finalitza l'anàlisi amb la consideració que l'actuació no tindrà incidència apreciable sobre espècies amenaçades.  
D'altra banda l'actuació es localitza en l'àmbit territorial regulat pel Decret 218/1997, de 29 de setembre, del Govern Valencià en àrea natural de la zona d'amortiment d'impactes del Parc Natural de la Serra d'Espadà.  
Entre els usos permesos en àrees naturals es troba la construcció i condicionament de pistes i camins forestals i rurals, amb avaluació prèvia d'impacte ambiental.  
El punt 3 de l'article 15 del PORN (normes generals) prohibeix amb caràcter general la rompuda de terrenys forestals per a l'establiment de noves àrees de cultiu. No obstant això per a terrenys que complisquen les condicions establides en la legislació forestal, la rompuda haurà de comptar amb l'autorització de l'òrgan competent.  
- Informe de 7 de novembre de 2018, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni en el següent sentit: el terme de Montanejos té un extraordinari potencial arqueològic. Les parcel·les, objecte del projecte, es troben en una zona estratègica, al costat del riu, al costat de les fonts termals i en la rodalia de la Cova Negra, important jaciment arqueològic prehistòric i d'un abric pròxim amb art parietal.  
  
La Cova Negra dista a penes 220 metres en línia recta de les parcel·les que es pretenen transformar i l'abric amb art rupestre es troba a menys de 150 metres. Aquest abric està declarat bé d'interés cultural amb la categoria de zona arqueològica.  
L'informe continua indicant que ni la cova ni l'abric tenen entorn BIC declarat, per la qual cosa, en compliment de la Llei 4/1998, s'estableix un entorn mínim de protecció de 200 metres considerant que l'entorn mínim de tots dos jaciments hauria de comprendre una superfície mínima que abastara des de la CV-20 fins a la part superior del cingle on s'obrin les dues cavitats, per això s'emet informe desfavorable al projecte.  
En relació amb el patrimoni paleontològic, la zona és susceptible de contindre valors paleontològics de rellevància, fet que es veu confirmat per la presència en àrees annexes a la zona que comprén l'informe i dins de l'àmbit geològic de referència, restes fòssils de Capra Pyrenaica, Sus scrofa, Homo sapiens i altres en l'abric de la Cova Negra a uns 280 metres de l'àrea del projecte.  
La possible incidència del projecte sobre el patrimoni paleontològic és altament significativa, per la qual cosa ha d'estar sotmesa a un seguiment especial per part de l'administració. Per part del promotor haurà d'incloure en la memòria patrimonial la documentació exigida en el Decret 208/2010, realitzar una valoració específica i real del projecte, establir-se el seguiment de la construcció de la pista d'accés en tallar els materials carbonatats carstificats on puguen localitzar-se coves i dolines, trobar-se present en la fase d'obres un paleontòleg amb formació adequada i que puga comprovar que qualsevol aparició de troballes serà comunicada a l'òrgan competent per a protegir-les.  
  
En el cas de detectar restes fòssils de vertebrats haurà d'establir-se com a mesura cautelar una prospecció paleontològica intensiva de l'àrea d'actuació i l'elaboració de col·leccions testimoni. La presència de microrrestes de fòssils d'interés comportarà una prospecció intensiva.  
  
Finalment l'informe conclou desfavorable i és legalment vinculant a l'efecte de l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
  
El 6 de maig de 2019, la Direcció General de Cultura i Patrimoni emet un nou informe en el qual es tenen en compte les al·legacions realitzades en data de 28 de febrer de 2019 per l'arqueòleg responsable del projecte. En les al·legacions efectuades s'argumenta que les parcel·les es troben a més de 200 metres dels béns arqueològics i no s'ha pogut localitzar l'abric amb art rupestre.  
Sobre aquest tema els serveis tècnics de la Direcció General de Cultura i Patrimoni consideraren:  
Respecte a la distància entre la futura transformació agrícola i els jaciments es reitera que les distàncies entre aquesta i la Cova Negra és d'uns 220 metres en línia recta i que l'abric amb art rupestre es troba a menys de 150 metres de distància d'aquestes. Aquest abric està inventariat i declarat bé d'interés cultural en la categoria de zona arqueològica (ZA-542- AR).  
Revisats els abrics, s'ha constatat que es troben en un avançat estat de degradació per la qual cosa es modifica l'informe anterior i s'informa favorablement als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, sempre que es realitze un seguiment paleontològic de les obres.  
  
Consideracions ambientals  
1. Identificació i valoració d'impactes.  
- Nivell de sorolls: durant la fase d'execució del projecte es produirà un augment en l'emissió de sorolls a causa del funcionament de la maquinària pesant.  
En la fase de funcionament la contaminació acústica es produirà de manera molt esporàdica, quan es transite la pista o es realitzen labors agrícoles mecanitzades. L'impacte és de caràcter negatiu encara que de baixa intensitat i puntual.  
- Estabilitat de vessants. L'obertura de la pista exigeix moviment de terres que suposen la destrucció i remoció d'alguna capa de sòl al llarg del traçat. També el perfilat dels bancals requereix moviment de terres, si bé no implica la seua destrucció. La utilització dels sobrants de terra com a rebliment en la mateixa via i en els bancals, minimitzarà la pèrdua de sòl que d'aquesta manera no afectarà altres àrees. La xicoteta secció de la via facilita la seua adaptació a la morfologia del terreny sense necessitat de grans desmunts o terraplens. L'impacte serà negatiu, però de baixa intensitat i de caràcter puntual, encara que els seus efectes seran permanents i irreversibles.  
- Compacitat dels sòls: el trànsit de la maquinària produirà compactació del sòl fora de l'àmbit estricte de l'actuació. L'impacte és negatiu, encara que molt puntual i d'afecció mínima per al medi natural de l'entorn.  
- Contaminació dels sòls: l'aplicació de fitosanitaris pot donar lloc a contaminació de sòls en la fase d'explotació per la qual cosa serà necessari habilitar mesures correctores.  
- Erosió i pèrdua de sòl: les fallades de funcionament dels drenatges i la desprotecció del sòl durant els primers anys en què la planta a penes té copa, pot provocar erosió i pèrdua de sòl. L'impacte serà negatiu però pot procedir-se a la restauració del sòl i aquesta restauració tindre efectes immediats.  
- Vegetació: el desbrossament del matoll i fitació dels arbres produirà un impacte negatiu, puntual en el temps i permanent.  
- Fauna: durant la fase d'obres els sorolls i el trànsit de la maquinària pesant pot produir desplaçament temporal de la fauna. Durant la fase de funcionament es crearà un entorn agrícola-forestal amb efecte positiu per a la fauna, en millorar les condicions tròfiques prop de la zona refugi del bosc.  
  
L'impacte de la pista és negatiu, puntual i de caràcter fugaç. L'impacte de la recuperació de l'ús agrícola és positiu, puntual i permanent.  
  
- Paisatge: la presència d'una pista suposa una agressió visual al medi, ja que li resta naturalitat al paisatge. La capacitat d'absorció visual és moderada. La recuperació per a l'ús agrícola de xicotetes superfícies de bancals entremesos en el bosc, es considera positiu per a la qualitat visual de l'entorn (mosaic agroforestal).  
L'impacte de la pista en el paisatge és moderat. L'impacte de la recuperació de l'ús agrícola en el paisatge és positiu.  
- Patrimoni Cultural: es destaquen com a elements que poden ser afectats la Vereda del Colladillo, la Font dels Banys i les construccions de pedra en sec. Respecte als dos primers elements, no hi ha afecció. Quant als bancals, el traçat de la pista travessa un ribàs de pedra en sec.  
  
- Xarxa Natura 2000: en l'àmbit de l'obra no hi ha cap hàbitat de la Directiva 92/43/CEE relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestre ni espècies protegides.  
- PORN d'Espadà: l'actuació se situa a 7 km del Parc Natural de la Serra d'Espadà però dins de la seua zona d'amortiment d'impactes. La recuperació de l'ús agrícola de bancals es realitza l'empara de l'article 30.3 del Decret que el regula i en el qual es considera autoritzable la recuperació de cultiu agrícola de terrenys forestals a través dels procediments establits en matèria forestal.  
- Socioeconomia: l'actuació facilitarà l'obtenció de rendes dels aprofitaments agrícola i forestal. L'impacte en aquest factor socioeconòmic serà molt positiu per al conjunt de la finca rústica de manera immediata i permanent.  
2. Establiment de mesures protectores i correctores.  
- Disseny de la pista: inclou la construcció de drenatges i la formigonada del ferm en els primers metres per a evitar erosió, la formació de pantalla vegetal per a disminuir l'impacte sobre el paisatge. Aquesta pantalla vegetal es realitzarà des del pK-236,1 al pK-331,6 per mitjà de la plantació a peu de talús de Pinus halepensis.  
- Delimitació de franja de desbrossament i afecció: per a evitar la compactació del sòl així com l'afecció a vegetació fora de l'àmbit de les obres, s'abalisarà la franja de desbrossament i la zona per on haurà de transitar la maquinària.  
- Control de les operacions de manteniment de la maquinària d'obra: la mesura està dirigida a evitar la contaminació de sòl i aigües subterrànies. Per a això, i llevat que ocórreguen circumstàncies excepcionals, les labors de manteniment de la maquinària es realitzaran fora de la zona d'obres. En cas que es produïsca algun tipus d'abocament es recollirà i s'entregarà a gestor autoritzat.  
- Construcció de rematada lateral en els marges de pedra seca afectats per les obres, així com manteniment de l'estructura de la resta amb la finalitat d'evitar pèrdues de sòl i minimitzar l'afecció sobre el patrimoni.  
- Fixació de calendari de treball adequat a cicles biològics de la fauna amb la prospecció prèvia d'espècies de l'entorn.  
- Aplicació d'un pla de cultiu que contemple el cultiu, adobaments, i ús de plaguicides de manera que es realitzen pràctiques d'agricultura ecològica amb la finalitat d'evitar l'impacte sobre sòl i aigües.  
3. Programa de vigilància ambiental.  
Durant la fase d'obres es vigilarà que la pista quede oculta per la pantalla vegetal prevista. En cas necessari s'augmentarà la pantalla vegetal. Es pararà atenció al desbrossament del traçat de la pista i bancals perquè no s'afecte més vegetació de la necessària. Es comprovarà l'eliminació efectiva dels residus vegetals de l'àmbit de l'obra, es comprovarà de manera prèvia l'estat de conservació dels bancals de pedra seca.  
Durant la fase de funcionament es vigilarà l'arrelament efectiu de les plantacions realitzades i es reposaran en cas necessari les marres, es comprovarà l'efectivitat de les mesures per a contindre l'erosió implementant-se totes les mesures que siguen necessàries perquè es complisquen les previsions realitzades.  
4. Consideracions de l'òrgan ambiental  
Analitzada la documentació tècnica, estudi d'impacte ambiental i informes sectorials emesos es pot concloure que es realitzarà una afecció que no tindrà repercussió sobre hàbitats o espècies d'interés, que pot tindre repercussions sobre el paisatge per la pista d'accés i que, la recuperació del cultiu agrícola, pot contribuir a la formació d'un mosaic agroforestal beneficiós per a la biodiversitat atés que, en general, es respectarà la major part de massa forestal de les parcel·les afectades.  
La superfície de cultiu està dividida en tres zones discontínues el que contribueix també a la disminució de l'impacte sobre la vegetació i el paisatge. De les tres zones de cultiu, la que presenta actualment i històricament major densitat de vegetació és la superfície de 0,27 ha en la parcel·la 98 i situada íntegrament en sòl de protecció forestal. Tenint en compte el vessant ambiental dels planejaments urbanístics, ha de considerar-se aquesta zona com a zona amb majors valors ambientals que la resta.  
Ara bé, les parcel·les afectades pel projecte estan afectades per normativa de caràcter legal. L'anàlisi conjunta de la normativa i dels valors ambientals de la zona obliguen a realitzar l'anàlisi següent:  
  
- Patrimoni cultural: l'informe vinculant finalment s'ha emés amb caràcter favorable si bé com a mesura preventiva haurà de realitzar-se un seguiment paleontològic.  
La Cova Negra no sols és BIC, sinó que també forma part del catàleg de coves de la Comunitat Valenciana aprovat i regulat en el Decret 65/2006 del Consell.  
L'article 9 del Decret 65/2006 estableix un perímetre de protecció d'1 ha de superfície al voltant de la cavitat (56,4 m de radi) on no es permeten les activitats que puguen representar un menyscapte per a les característiques geològiques i biològiques.  
L'activitat a realitzar se situa fora de perímetre de protecció de la cova establit en el Decret, per això en principi i en aquest sentit no es podrien esperar efectes negatius sobre aquesta.  
No obstant això, ha de tindre's en compte la possible afecció paleontològica del projecte i l'obligació de complir amb les determinacions de l'informe vinculant de l'òrgan competent en patrimoni cultural.  
- Zona d'amortiment d'impactes del PORN del Parc Natural de la Serra d'Espadà:  
a) Rompudes: l'estudi d'impacte ambiental es basa en l'article 30.3 del Decret 218/1997 d'aprovació del PORN de la Serra d'Espadà, per a afirmar que la rompuda de terrenys antigament agrícoles és una activitat compatible amb aquest.  
L'article 15 de la normativa del PORN prohibeix amb caràcter general la rompuda de sòls per a l'establiment de noves àrees de cultiu mentre que l'article 30.3 prohibeix l'ampliació de les àrees actualment existents dedicades a l'activitat agrària quan afecten terrenys forestals. Sembla indicar l'article que quan aquests terrenys hagen adquirit signes inequívocs de la seua vocació forestal, es podrà autoritzar el cultiu d'acord amb el que s'exigeix en el Reglament de la Llei 3/1993, forestal, de la Comunitat Valenciana.  
L'informe emés per l'òrgan competent en espais naturals protegits no interpreta la normativa en relació amb el projecte i viceversa ni es pronuncia en cap sentit respecte a la valoració particular de les afeccions sobre el PORN.  
b) Pista d'accés: l'article 13 del Decret 218/1997 estableix que la construcció de qualsevol via d'accés no podrà realitzar-se quan es generen arracades superiors al 7 % en terrenys blans o 15 % en sòls durs.  
  
Segons la documentació tècnica aportada, el pendent mitjà de l'accés als futurs camps de cultiu serà del 9,75 % i el pendent mitjà màxim serà del 14,9 %.  
En sòls durs el pendent seria admissible, però no en terrenys blans. La memòria tècnica no especifica les característiques dels terrenys afectats encara que sí que delimita de manera genèrica les característiques de talussos en funció de les característiques del terreny afectat.  
No obstant això d'acord amb la cartografia de l'IGME, sèrie MAGNA 50 (full 639) el material geològic en el vessant on se situen les parcel·les objecte del projecte és consolidat (calcàries dolomítiques, dolomies i calcàries juràssiques del Lias inferior i mitjà) pel que el projecte tècnic s'ajustaria a la normativa del PORN i no es produirien processos erosius considerant les dimensions dels talussos d'acord amb el projecte tècnic.  
- Planejament urbanístic: respecte a la zona de protecció de carreteres, els usos de les quals segons el PGOU, seran les admissibles en la legislació sectorial, l'òrgan competent estableix mitjançant informe, les condicions de realització de l'accés previst.  
En relació amb les rompudes, l'informe urbanístic municipal transcriu la normativa urbanística per al sòl protegit en el qual els usos agrícoles permesos són els existents en el moment d'aprovació del PGOU, i no són admissibles noves transformacions agrícoles en aquesta mena de sòl.  
L'informe urbanístic interpreta que l'actuació que es pretén és la recuperació de camps agrícoles que van existir però a causa de la seua falta de manteniment i ús s'han mesclat amb la massa forestal de l'entorn. No obstant això, el caràcter abancalat de les parcel·les pressuposa que en el seu moment van tindre un ús agrícola, anterior a l'aprovació del PGOU de Montanejos.  
Consultada la fototeca digital del Ministeri de Foment de l'any 1957, ja en aquesta època les parcel·les tenien característiques forestals. La documentació ambiental aportada descriu la formació vegetal existent formada per Pinus halepensis d'edat mitjana 50 anys amb una part que es va tallar fa 5 anys i inclou fotografia de l'IGN que documenta la presència de cultius l'any 1945.  
El PGOU de Montanejos va ser aprovat provisionalment en data de 25 de febrer de 2009 i definitivament el 22 de febrer de 2012 per la Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Tant l'any 2009 com l'any 2012, segons ortofotos històriques, les parcel·les objecte de la rompuda tenien caràcter forestal i estaven dedicades a usos forestals. Els usos forestals estan documentats en l'estudi d'impacte ambiental en el qual es descriu l'aprofitament forestal mitjançant tala de pineda d'edat mitjana de 50 anys realitzat en les parcel·les objecte del projecte el que confirma el seu ús i característiques forestals i descriu la presència de restes de cultiu amb caràcter testimonial. Atés que el PGOU no parla d'usos existents anteriorment a l'aprovació del PGOU sinó d'usos en el moment de la seua aprovació la transformació a cultiu de terreny forestal no compleix els criteris ambientals de protecció establits en el PGOU.  
Per tant, es pot concloure que les rompudes en sòl protegit de caràcter forestal no compleixen els criteris de protecció ambiental establits en el PGOU i no s'adapten a la seua normativa. Les rompudes en sòl protegit d'infraestructures, ho són d'acord amb la legislació sectorial. En aquest aspecte l'òrgan competent no ha mostrat cap objecció i per tant s'entén com un ús admissible per la legislació sectorial. Quant a la normativa establida en el PORN per a aquests terrenys, d'acord amb l'informe del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, requeriria autorització en matèria forestal.  
  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018 i annex I.1.i del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana i annex II.1.b del Decret 162/1990.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018 i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental.  
Per tot això es resol:  
  
Primer  
Estimar parcialment acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de recuperació d'ús agrícola de bancals incultes i construcció de pista d'accés en sòl protegit per afecció de carreteres, sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. La transformació de terreny forestal en terreny agrícola es realitzarà amb les condicions següents:  
a) Només podrà considerar-se la transformació en sòl que no tinga la qualificació de protegit forestal cartografiat amb l'epígraf de favorable en el pla de l'annex I.  
b) En sòl considerat com a apte per a la seua transformació (cartografiat amb la llegenda de favorable en el pla de l'annex I), es requerirà autorització en matèria forestal.  
2. Construcció de pista d'accés:  
Només es construirà la part de pista destinada a donar accés a les parcel·les a rompre considerades en sentit favorable per la present DIA i sempre que compten amb l'autorització prèvia de l'òrgan competent en matèria forestal.  
3. a) Amb caràcter previ a l'inici de les obres es presentarà memòria davant la Direcció General de Patrimoni Cultural en què es valorarà de manera específica i real l'afecció del projecte sobre el patrimoni paleontològic.  
b) Totes les intervencions sobre el sòl hauran de comptar amb paleontòleg especialitzat qui adoptarà les mesures preventives establides en l'informe primer de la Direcció General de Patrimoni Cultural respecte a la protecció de patrimoni paleontològic i actuarà assumint mesures de vigilància en matèria arqueològica i etnològica  
4. El projecte d'obra haurà d'incorporar el plec general de condicions establit en el Decret 7/2004 d'aprovació d'aquest plec i la resta de legislació, plans o ordenances en matèria de prevenció d'incendis.  
  
5. Es respectaran els 20 metres d'amplària de la via pecuària Vereda del Colladillo prenent com a eix de la via pecuària l'eix de la parcel·la 12079A0079007 respectant 10 metres a un costat i a l'altre d'aquest eix on la superfície del terreny no podrà ser alterada.  
6. Per a concedir la llicència d'obres l'Ajuntament de Montanejos comprovarà que el projecte s'ha modificat respectant la present DIA, s'ha obtingut el permís en matèria forestal i es compleixen la resta de determinacions de la present resolució.  
7. Les condicions de la present declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre d'Avaluació Ambiental.  
8. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i s'aplicarà el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Segon  
Considerar no acceptable la transformació agrícola en sòl d'especial protecció forestal per no complir els criteris de protecció ambiental establits en el PGOU i assenyalat amb la llegenda de no acceptable (NA), segons el pla de l'annex I.  
  
Tercer  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018.  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013 modificada per la Llei 9/2018.  
  
València, 17 de gener de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d. R 09.08.2019 del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.  
  
València, 22 de setembre de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d. R 09.08.2019 del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Benjamín Pérez Rocher.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8922, del 08-10-2020 (2020/7904)

RESOLUCIÓN de 22 de septiembre de 2020,de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 134-2017-AIA Montanejos.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8922

Fecha DOGV
:   08-10-2020

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2020/7904

CVE


Fecha del documento
:   22-09-2020

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Montanejos](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 22 de septiembre de 2020,de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 134-2017-AIA Montanejos. [2020/7904]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 134-2017-AIA Montanejos  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 134-2017-AIA  
Título: Recuperación para uso agrícola de bancales incultos y construcción de pista de acceso  
Promotor: Ovidio Sandalinas Gil  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Montanejos  
Localización: parcelas 96,97,98 del polígono 7 de Montanejos (Castellón)  
  
Descripción del proyecto  
1. Construcción de pista de acceso  
El objeto del proyecto es proceder a la recuperación del uso agrícola de parcelas colonizadas por vegetación natural. Para dotar de acceso a las parcelas se procederá a la construcción de una pista forestal de acceso.  
La pista de acceso tendrá 331,60 metros lineales. La explanación necesaria para su construcción tendrá una anchura máxima de 4,23 metros. La pendiente media prevista será de 9,75 % y la pendiente máxima de 14,9 % en una longitud de 60 metros. La altura máxima de taludes en terraplén será de 0,71m y de 1,50 m en desmonte. Los taludes serán de 3:2 y de 2:1 en desmonte, de 3:2 en terraplén en suelo tránsito y de 1:1 en roca.  
El firme de la pista estará formado por material procedente de la excavación debidamente nivelado y compactado. Se hormigonarán tanto los primeros 20 m de pista donde existe desnivel en el punto de acceso desde la CV-20 como los pasos de escorrentía previstos.  
La pista contará con drenaje transversal del 2 %, caballones de tierra transversales al eje del camino para dirigir las escorrentías fuera del firme del camino y cuneta de 60 m de longitud con desagüe a la carretera CV-20.  
Las obras de construcción de la pista comenzarán con el replanteo del ámbito de la explanación, el desbroce del terreno con apeo de árboles existentes y eliminación del estrato arbustivo. A continuación se procederá a la excavación del terreno, formación de caja y formación y perfilado de taludes.  
2. Recuperación del uso agrícola de los bancales  
En un primer lugar se procederá al marcaje de los bancales, a la eliminación de la cubierta vegetal y al gradeo profundo del terreno. Se acondicionarán los bancales existentes perfilando el terreno y rellenando las depresiones.  
La mampostería seca que conforma los bancales se reparará para evitar roturas que afecten a la estabilidad del muro.  
Las parcelas afectadas por la roturación tienen las siguientes superficies:  
- Parcela 96...2,1043 ha  
- Parcela 97...0,1459 ha  
- Parcela 98...1,0938 ha  
En estas parcelas y según planos aportados, se procederá a la roturación de tres superficies discontinuas de 0,09 ha, 0,26 ha y 0,27 ha, alcanzando una superficie total roturada de 0,62 ha. En esta superficie se plantarán olivos con marco de plantación 4x5, y frutales de secano con marcos de plantación de 4x4 y 6x4.  
  
Tramitación administrativa  
1. Antecedentes:  
a) El 4 de septiembre de 2003 la Dirección General de Gestión del Medio Natural emite estimación de impacto ambiental favorable al proyecto de construcción de albergue para campamento de turismo en las parcelas 96, 98 y 99 del polígono 7 de Montanejos (Expediente 143-2001-AIA).  
Según ortofotos, la actuación no ha sido ejecutada ni en las parcelas coincidentes con el proyecto actual ni en la parcela 99, no incluida en el actual proyecto.  
b) El 25 de julio de 2008 la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental proyecto y estudio de impacto ambiental del proyecto de apertura de pista forestal en las parcelas 95, 96, 98, 99 del término municipal de Montanejos (Expediente 254-2008-AIA). El expediente fue caducado en fecha de 26 de noviembre de 2009.  
En visita efectuada a la zona en fecha de 17 de junio de 2009 se realizó la siguiente descripción del terreno: se constata que la zona donde pretende construirse el camino se encuentra poco antes de llegar a la zona de aparcamientos de la Fuente de los Baños. En dirección Montanejos'Arenoso, se situaría en el margen izquierdo de la carretera. Se accede a la zona por medio de una pequeña senda que se abre en el inicio de la carretera.  
Este inicio, por tratarse del corte efectuado en la montaña para abrir la carretera, es de elevada pendiente. El resto del camino proyectado seguiría las curvas de nivel.  
El terreno parece ser que en algunos tramos fueron bancales cultivados pero en los terrenos que nos ocupa solo existen algunos muros puntuales de piedra que contienen el terreno.  
El arbolado puede tener de 30 a 50 años y se trata de Pinus halepensis con sustrato arbustivo disperso de P. lentiscus, Juniperus oxycedrus y distintas clases de matorral.  
La pendiente del terreno es elevada, sobre el 30 %.  
b) Inicio del expediente 134-2017-AIA:  
El 6 de octubre de 2017 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental expediente procedente del Ayuntamiento de Montanejos en su calidad de órgano sustantivo.  
El expediente incluye informe en materia forestal del 4 de abril de 2017.  
Por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental se realiza análisis técnico del expediente concluyéndose que carece del informe de los órganos competentes en Espacios Naturales Protegidos y Patrimonio Cultural y se determina necesario el informe de compatibilidad urbanística por lo que en fecha de 10 de noviembre de 2017 se requiere al órgano sustantivo para que subsane el trámite de consultas.  
El 12 de febrero de 2019 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental subsanación del expediente procedente del Ayuntamiento de Montanejos. La documentación remitida fue la siguiente:  
- Informe del 22 de febrero de 2018 del Servicio de Medio Ambiente de la Dirección Territorial de Castellón en el que se hace referencia a un informe emitido por la Dirección del Parque de la Sierra de Espadán e informa sobre al terreno forestal afectado por el proyecto.  
- Informe de 18 de octubre de 2017, del Servicio Territorial de Obras Públicas.  
- Informe del 16 de marzo de 2016 del Servicio Territorial de Urbanismo  
- Informe técnico del Ayuntamiento de Montanejos del 22 de febrero de 2017.  
- Memoria de impacto patrimonial junto con la justificación de la solicitud del informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
El 14 de febrero de 2019 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental Informe Patrimonial.  
El 14 de junio de 2019 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental informe (2º) de la Dirección General de Cultura y Patrimonio.  
  
Información pública  
La información pública se inició mediante anuncio en la sede electrónica del Ayuntamiento de Montanejos a partir del 6 de marzo de 2017.  
La publicación en boletín oficial se produjo mediante inserción de anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón del 16 de marzo de 2017.  
Según Providencia de Alcaldía del 18 de mayo de 2017, durante el periodo de información pública no se produjeron alegaciones.  
  
Afecciones legales. Informes sectoriales  
El proyecto afectará a suelo no urbanizable dominio público de afección vial y suelo de protección paisajística, forestal y ecológica.  
El proyecto se realizará en el ámbito de suelo forestal incluido en el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Parque Natural de la Sierra de Espadán con la zonificación de áreas naturales y en el ámbito de los espacios protegidos LIC Curs Alt del riu Millars, y ZEPA Serra d'Espadà. Parte de la transformación limita con la vía pecuaria Vereda del Colladillo.  
Respecto a la compatibilidad urbanística y las legislaciones sectoriales de aplicación derivadas de la calificación del suelo, se han emitido los siguientes informes:  
- El 22 de febrero de 2017 el Ayuntamiento de Montanejos informa (síntesis) que los usos planteados están reseñados en el artículo 213 de la LOTUP.  
En cuanto a la compatibilidad urbanística, se considera que la actuación es compatible con el PGOU afectando las actuaciones a suelo no urbanizable con protección forestal, Parque Natural Protegido, suelo no urbanizable con protección de infraestructuras pública (afección a carretera CV-20), SNU de Especial Protección de Vias pecuarias (vía pecuaria del Colladillo). Añade el informe que el uso agrario es compatible con la calificación del suelo según PGOU.  
Respecto al SNU de Especial Protección Forestal, indica el informe que el PGOU de Montanejos engloba a aquellos terrenos considerados forestales según Ley 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, incluyendo las masas forestales englobadas en campos de cultivo.  
Los usos agrícolas permitidos son los existentes en el momento de la aprobación del PGOU no siendo admisibles nuevas transformaciones agrícolas en este tipo de suelo.  
Indica el informe «Lo que se está planteando en esta actuación es la recuperación de campos agrarios que existieron pero que actualmente, dada la falta de mantenimiento y uso se han mezclado con la masa forestal propia del entorno. Sin embargo el carácter abancalado de las parcelas presupone que en su día tuvieron un uso agrícola, anterior a la aprobación del PGOU de Montanejos».  
En cuanto al SNUEP infraestructuras públicas se remite a la legislación sectorial y en cuanto al SNUPE vías pecuarias, requerirá autorización del organismo autonómico competente.  
- El 18 de octubre de 2017 el Servicio Territorial de Obras Públicas emite informe a los efectos de la Ley de carreteras sobre el proyecto de uso agrícola de bancales incultos y construcción de pista de acceso, autorizando el proyecto con el cumplimiento de las condiciones particulares del informe (garantizar la continuidad del caño existente, hormigonado del inicio del camino, señalización de las obras, entre otros).  
- Informe de 16 de marzo de 2016, del Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón indicando que la actuación prevista no es un acto de uso y aprovechamiento en suelo no urbanizable a los que se refiere la LOTUP por lo que no se requiere la emisión de informe. No obstante debe de tenerse en cuenta la legislación sectorial de aplicación pudiendo ser necesarios otros informes y autorizaciones.  
Respecto a las afecciones ambientales se han emitido los siguientes informes sectoriales:  
- Informe forestal y de vías pecuarias de 4 de abril de 2017:  
Respecto a la afección a terreno forestal, el informe indica que la actuación prevista no afecta a ningún monte catalogado.  
Respecto a la vía pecuaria existente en el ámbito el informe advierte: «Se observa que en las parcelas 96 y 98 del polígono 7 de Montanejos, en su límite suroeste lindan con el trazado de la vía pecuaria núm. 3 «Vereda del Colladillo» de 20 metros de anchura legal, motivo por el cual y tomando como eje longitudinal de la vía pecuaria el eje de la parcela 12079A0079007 (que posee forma alargada) resulta que 10 metros a un lado y a otro del referido eje (y a lo largo de la parcela) esa superficie de terreno no podrá ser alterada ni ser objeto de ninguna actuación por ser terrenos pertenecientes a la vía pecuaria».  
Consultada la cartografía del Plan de Acción Territorial Forestal (PATFOR) de la Comunitat Valenciana, se observa que las parcelas 96,97 y 98 del polígono 7 de Montanejos tienen carácter de terreno forestal y se encuentran colonizadas por una masa de Pinus halepensis.  
Después de describir las afecciones del proyecto e indicar los permisos e informes necesarios para llevar a cabo la actuación, concluye recordando que la actuación deberá recoger la normativa vigente sobre prevención de incendios forestales, artículo 45 y siguientes del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana aprobado por Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
- Informe de 22 de febrero de 2018, del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón en el que se refunden los informes en materia de espacios naturales protegidos y en materia forestal.  
En materia de espacios naturales protegidos el 9 de enero de 2018 la Dirección del Parque de la Sierra de Espadán emite informe del que se resume lo siguiente: las parcelas donde se realizará el proyecto presentan una estructura forestal uniforme con especie predominante de Pinus halepensis. En las parcelas se encuentran vestigios de antiguos bancales y aprovechamientos agrícolas (pies dispersos de almendros, olivos y algarrobos).  
En cuanto a la afección a espacios protegidos Red Natura 2000 señala el informe que el LIC Curs Alt del Riu Millars, comprende el tramo alto y medio del río Mijares. Los hábitats que motivaron su protección son los ligados al río junto con una zona montañosa caracterizada por el interés de sus ecosistemas forestales (carrascales, robledales de Quercus pyrenaica, Pinus sylvestris con Juniperus sabina).  
En cuanto a la zona ZEPA Serra d- Espadà, se caracteriza por poseer la mayor densidad de águila perdicera de todo el territorio valenciano.  
El Banco de Datos de Biodiversidad destaca la presencia en la zona de águila perdicera, (anexo I del Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas con la categoría de vulnerable).  
Finaliza el análisis con la consideración que la actuación no va a tener incidencia apreciable sobre especies amenazadas.  
Por otro lado la actuación se localiza en el ámbito territorial regulado por el Decreto 218/1997, de 29 de septiembre, del Gobierno Valenciano en Área Natural de la Zona de Amortiguación de Impactos del Parque Natural de la Sierra de Espadán.  
Entre los usos permitidos en áreas naturales se encuentra la construcción y acondicionamiento de pistas y caminos forestales y rurales previa evaluación de impacto ambiental.  
El punto 3 del artículo 15 del PORN (normas generales) prohíbe con carácter general la roturación de terrenos forestales para el establecimiento de nuevas áreas de cultivo. No obstante para terrenos que cumplan con las condiciones establecidas en la legislación forestal, la roturación deberá contar con la autorización del órgano competente.  
- Informe de 7 de noviembre de 2018, de la Dirección General de Cultura y Patrimonio en el siguiente sentido: el término de Montanejos tiene un extraordinario potencial arqueológico. Las parcelas objeto del proyecto se encuentran en una zona estratégica, junto al río, junto a las fuentes termales y en las cercanías de la Cueva Negra, importante yacimiento arqueológico prehistórico y de un abrigo próximo con arte parietal.  
La Cueva Negra dista apenas 220 metros en línea recta de las parcelas que se pretenden transformar y el abrigo con arte rupestre se encuentra a menos de 150 metros. Este abrigo está declarado Bien de Interés Cultural con la categoría de Zona Arqueológica.  
El informe continúa indicando que ni la cueva ni el abrigo tienen entorno BIC declarado por lo que en cumplimiento de la Ley 4/1998 se establece un entorno mínimo de protección de 200 metros considerando que el entorno mínimo de ambos yacimientos debería comprender una superficie mínima que abarcase desde la CV-20 hasta la parte superior del risco donde se abren ambas cavidades por lo que se informa desfavorablemente el proyecto.  
En relación con el patrimonio paleontológico, la zona es susceptible de contener valores paleontológicos de relevancia, hecho que se ve confirmado por la presencia en áreas anexas a la zona que comprende el informe y dentro del ámbito geológico de referencia, restos fósiles de Capra Pyrenaica, Sus scrofa, Homo sapiens y otros en el abrigo de la Cueva Negra a unos 280 metros del área del proyecto.  
La posible incidencia del proyecto sobre el patrimonio paleontológico es altamente significativa por lo que debe estar sometida a un seguimiento especial por parte de la administración. Por parte del promotor deberá incluir en la memoria patrimonial la documentación exigida en el Decreto 208/2010, realizar una valoración específica y real del proyecto, establecerse el seguimiento de la construcción de la pista de acceso al cortar los materiales carbonatados carstificados en donde puedan localizarse cuevas y dolinas, hallarse presente en la fase de obras un paleontólogo con formación adecuada y que pueda comprobar que cualquier aparición de hallazgos será comunicada al órgano competente para su protección.  
En el caso de detectar restos fósiles de vertebrados deberá establecerse como medida cautelar una prospección paleontológica intensiva del área de actuación y la elaboración de colecciones testigo. La presencia de microrrestos de fósiles de interés conllevará una prospección intensiva.  
Por último el informe concluye desfavorable y legalmente vinculante a los efectos del artículo 11 de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
El 6 de mayo de 2019 la Dirección General de Cultura y Patrimonio emite nuevo informe en el que se tienen en cuenta las alegaciones realizadas en fecha de 28 de febrero de 2019 por el arqueólogo responsable del proyecto. En las alegaciones efectuadas se argumenta que las parcelas se encuentran a más de 200 metros de los bienes arqueológicos y no se ha podido localizar el abrigo con arte rupestre.  
Al respecto los Servicios Técnicos de la Dirección General de Cultura y Patrimonio consideraron:  
Con respecto a la distancia entre la futura transformación agrícola y los yacimientos se reitera que las distancias entre esta y la Cueva Negra es de unos 220 metros en línea recta y que el abrigo con arte rupestre se encuentra a menos de 150 metros de distancia de las mismas. Este abrigo esta inventariado y declarado Bien de Interés Cultural en la Categoría de Zona Arqueológica (ZA-542- AR).  
Revisados los abrigos, se ha constatado que se encuentran en un avanzado estado de degradación por lo que se modifica el informe anterior informando favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano siempre que se realice un seguimiento paleontológico de las obras.  
  
Consideraciones ambientales  
1. Identificación y valoración de impactos.  
- Nivel de ruidos: durante la fase de ejecución del proyecto se producirá un aumento en la emisión de ruidos a causa del funcionamiento de la maquinaria pesada.  
En la fase de funcionamiento la contaminación acústica se producirá de modo muy esporádico, cuando se transite la pista o se realicen labores agrícolas mecanizadas. El impacto es de carácter negativo aunque de baja intensidad y puntual.  
- Estabilidad de laderas. La apertura de la pista exige movimiento de tierras que suponen la destrucción y remoción de alguna capa de suelo a lo largo del trazado. También el perfilado de los bancales requiere movimiento de tierras, si bien no implica su destrucción. La utilización de los sobrantes de tierra como recebo en la propia vía y en los bancales, minimizará la pérdida de suelo que de este modo no afectará otras áreas. Las pequeña sección de la vía facilita su adaptación a la morfología del terreno sin necesidad de grandes desmontes o terraplenes. El impacto será negativo, pero de baja intensidad y de carácter puntual, aunque sus efectos serán permanentes e irreversibles.  
- Compacidad de los suelos: el tránsito de la maquinaria producirá compactación del suelo fuera del ámbito estricto de la actuación. El impacto es negativo, aunque muy puntual y de afección mínima para el medio natural del entorno.  
- Contaminación de los suelos: la aplicación de fitosanitarios puede dar lugar a contaminación de suelos en la fase de explotación por lo que será necesario habilitar medidas correctoras.  
- Erosión y pérdida de suelo: los fallos de funcionamiento de los drenajes y la desprotección del suelo durante los primeros años en que la planta apenas tiene copa, puede provocar erosión y pérdida de suelo. El impacto será negativo pero puede procederse a la restauración del suelo teniendo esta restauración efectos inmediatos.  
- Vegetación: el desbroce del matorral y apeo de los árboles producirá un impacto negativo, puntual en el tiempo y permanente.  
- Fauna: durante la fase de obras los ruidos y el tránsito de la maquinaria pesada puede producir desplazamiento temporal de la fauna. Durante la fase de funcionamiento se creará un entorno agrícola-forestal con efecto positivo para la fauna, al mejorar las condiciones tróficas cerca de la zona refugio del bosque.  
El impacto de la pista es negativo, puntual y de carácter fugaz. El impacto de la recuperación del uso agrícola es positivo, puntual y permanente.  
- Paisaje: la presencia de una pista supone una agresión al medio visual ya que le resta naturalidad al paisaje. La capacidad de absorción visual es moderada. La recuperación para el uso agrícola de pequeñas superficies de bancales entremetidos en el bosque, se considera positivo para la calidad visual del entorno (mosaico agroforestal).  
El impacto de la pista en el paisaje es moderado. El impacto de la recuperación del uso agrícola en el paisaje es positivo.  
- Patrimonio Cultural: se destacan como elementos que pueden ser afectados la Vereda del Colladillo, la Fuente de los Baños y las construcciones de piedra en seco. Respecto a los dos primeros elementos, no existe afección. En cuanto a los bancales, el trazado de la pista atraviesa un ribazo de piedra en seco.  
- Red Natura 2000: en el ámbito de la obra no existe ningún hábitat de la Directiva 92/43/CEE relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestre ni especies protegidas.  
- PORN de Espadán: la actuación se situa a 7 km del Parque Natural de la Sierra de Espadàn pero dentro de su zona de amortiguación de impactos. La recuperación del uso agrícola de bancales se realiza el amparo del artículo 30.3 del Decreto que lo regula y en el que se considera autorizable la recuperación de cultivo agrícola de terrenos forestales a través de los procedimientos establecidos en materia forestal.  
- Socioeconomía: la actuación facilitará la obtención de rentas de los aprovechamientos agrícola y forestal. El impacto en este factor socioeconómico será muy positivo para el conjunto de la finca rústica de modo inmediato y permanente.  
2. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras.  
- Diseño de la pista: incluye la construcción de drenajes el hormigonado del firme en los primeros metros para evitar erosión, la formación de pantalla vegetal para disminuir el impacto sobre el paisaje. Esta pantalla vegetal se realizará desde el pK-236,1 al pK-331,6 por medio de la plantación a pie de talud de Pinus halepensis.  
- Delimitación de franja de desbroce y afección: para evitar la compactación del suelo así como la afección a vegetación fuera del ámbito de la obras se procederá al balizamiento de la franja de desbroce y la zona por donde deberá transitar la maquinaria.  
- Control de las operaciones de mantenimiento de la maquinaria de obra: la medida está dirigida a evitar la contaminación de suelo y aguas subterráneas. Para ello y a no ser que ocurran circunstancias excepcionales las labores de mantenimiento de la maquinaria se realizarán fuera de la zona de obras. En caso de que se produzca algún tipo de vertido se recogerá y se entregará a gestor autorizado.  
- Construcción de remate lateral en los márgenes de piedra seca afectados por las obras así como mantenimiento de la estructura del resto con el fin de evitar pérdidas de suelo y minimizar la afección sobre el patrimonio.  
- Fijación de calendario de trabajo adecuado a ciclos biológicos de la fauna previa prospección de especies del entorno.  
- Aplicación de un plan de cultivo que contemple el laboreo, abonados, y uso de plaguicidas de modo que se realicen prácticas de agricultura ecológica con el fin de evitar el impacto sobre suelo y aguas.  
3. Programa de vigilancia ambiental.  
Durante la fase de obras se vigilará que la pista quede oculta por la pantalla vegetal prevista. En caso necesario se procederá a aumentar la pantalla vegetal. Se prestará atención al desbroce del trazado de la pista y bancales para que no se afecte a más vegetación de la necesaria. Se comprobará la eliminación efectiva de los residuos vegetales del ámbito de la obra, se comprobará de manera previa el estado de conservación de los bancales de piedra seca.  
Durante la fase de funcionamiento se vigilará el arraigo efectivo de las plantaciones realizadas reponiéndose en caso necesario las marras, se comprobará la efectividad de las medidas para contener la erosión implementándose cuantas medidas sean necesarias para que se cumplan las previsiones realizadas.  
4. Consideraciones del órgano ambiental  
Analizada la documentación técnica, estudio de impacto ambiental e informes sectoriales emitidos cabe concluir que se realizará una afección que no tendrá repercusión sobre hábitats o especies de interés, que puede tener repercusiones sobre el paisaje por la pista de acceso y que, la recuperación del cultivo agrícola, puede contribuir a la formación de un mosaico agro-forestal beneficioso para la biodiversidad atendiendo a que, en general, se respetará la mayor parte de masa forestal de las parcelas afectadas.  
La superficie de cultivo está dividida en tres zonas discontinuas lo que contribuye también a la disminución del impacto sobre la vegetación y el paisaje. De las tres zonas de cultivo, la que presenta actual e históricamente mayor densidad de vegetación es la superficie de 0,27 Has ubicada en la parcela 98 y situada íntegramente en suelo de protección forestal. Teniendo en cuenta la vertiente ambiental de los planeamientos urbanísticos, debe considerarse esta zona como zona con mayores valores ambientales que el resto.  
Ahora bien, las parcelas afectadas por el proyecto están afectadas por normativa de carácter legal. El análisis conjunto de la normativa y de los valores ambientales de la zona obligan a realizar el siguiente análisis:  
- Patrimonio cultural: el informe vinculante finalmente se ha emitido con carácter favorable si bien como medida preventiva deberá realizarse un seguimiento paleontológico.  
La Cueva Negra no solo es BIC sino que también forma parte del catálogo de cuevas de la Comunitat Valenciana aprobado y regulado en el Decreto 65/2006 del Consell.  
El artículo 9 del Decreto 65/2006 establece un perímetro de protección de 1 Ha de superficie alrededor de la cavidad (56,4 m de radio) donde no se permiten las actividades que puedan representar un menoscabo para las características geológicas y biológicas.  
La actividad a realizar se sitúa fuera de perímetro de protección de la cueva establecido en el Decreto por lo que en principio y en este sentido no cabría esperar efectos negativos sobre la misma.  
No obstante debe de tenerse en cuenta la posible afección paleontológica del proyecto y la obligación de cumplir con las determinaciones del informe vinculante del órgano competente en Patrimonio Cultural.  
- Zona de amortiguación de impactos del PORN del Parque Natural de la Sierra de Espadán:  
a) Roturaciones: el estudio de impacto ambiental se basa en el artículo 30.3 del Decreto 218/1997 de aprobación del PORN de la Sierra de Espadán, para afirmar que la roturación de terrenos antiguamente agrícolas es una actividad compatible con este.  
El artículo 15 de la normativa del PORN prohíbe con carácter general la roturación de suelos para el establecimiento de nuevas áreas de cultivo mientras que el artículo 30.3 prohíbe la ampliación de las áreas actualmente existentes dedicadas a la actividad agraria cuando afecten a terrenos forestales. Parece indicar el artículo que cuando estos terrenos hayan adquirido signos inequívocos de su vocación forestal, se podrá autorizar su cultivo de acuerdo con lo exigido en el Reglamento de la Ley 3/1993, Forestal, de la Comunitat Valenciana.  
El informe emitido por el órgano competente en espacios naturales protegidos no interpreta la normativa en relación con el proyecto y viceversa ni se pronuncia en ningún sentido respecto a la valoración particular de las afecciones sobre el PORN.  
b) Pista de acceso: el artículo 13 del Decreto 218/1997 establece que la construcción de cualquier vía de acceso no podrá realizarse cuando se generen pendientes superiores al 7 % en terrenos blandos o 15 % en suelos duros.  
Según documentación técnica aportada, la pendiente media del acceso a los futuros campos de cultivo será del 9,75 % y la pendiente media máxima será del 14,9 %.  
En suelos duros la pendiente sería admisible, no así en terrenos blandos. La memoria técnica no especifica las características de los terrenos afectados aunque sí delimita de manera genérica las características de taludes en función de las características del terreno afectado.  
No obstante de acuerdo con la cartografía del IGME, serie MAGNA 50 (hoja 639) el material geológico en la ladera donde se ubican las parcelas objeto del proyecto es consolidado (calizas dolomíticas, dolomías y calizas jurásicas del Lias inferior y medio) por lo que el proyecto técnico se ajustaría a la normativa del PORN y no se producirían procesos erosivos considerando las dimensiones de los taludes de acuerdo con el proyecto técnico  
- Planeamiento urbanístico: respecto a la zona de protección de carreteras, cuyos usos según PGOU, serán las admisibles en la legislación sectorial, el órgano competente establece mediante informe, las condiciones de realización del acceso previsto.  
En relación con las roturaciones, el informe urbanístico municipal transcribe la normativa urbanística para el suelo protegido en el que los usos agrícolas permitidos son los existentes en el momento de aprobación del PGOU, no siendo admisibles nuevas transformaciones agrícolas en este tipo de suelo.  
El informe urbanístico interpreta que la actuación que se pretende es la recuperación de campos agrícolas que existieron pero debido a su falta de mantenimiento y uso se han mezclado con la masa forestal del entorno. Sin embargo el carácter abancalado de las parcelas presupone que en su día tuvieron un uso agrícola, anterior a la aprobación del PGOU de Montanejos.  
Consultada la fototeca digital del Ministerio de Fomento del año 1957, ya en esta época las parcelas tenían características forestales. La documentación ambiental aportada describe la formación vegetal existente formada por Pinus halepensis de edad media 50 años con una parte que se cortó hace 5 años e incluye fotografía del IGN documentando la presencia de cultivos en el año 1945.  
El PGOU de Montanejos fue aprobado provisionalmente en fecha de 25 de febrero de 2009 y definitivamente el 22 de febrero de 2012 por la Comisión Territorial de Urbanismo.  
Tanto en el año 2009 como en el año 2012 según ortofotos históricas, las parcelas objeto de la roturación tenían carácter forestal y estaban dedicada a usos forestales. Los usos forestales están documentados en el estudio de impacto ambiental en el que se describe el aprovechamiento forestal mediante corta de pinar de edad media de 50 años realizado en las parcelas objeto del proyecto lo que confirma su uso y características forestales y describiendo la presencia de restos de cultivo con carácter testimonial. Dado que el PGOU no habla de usos existentes anteriormente a la aprobación del PGOU sino de usos en el momento de su aprobación la transformación a cultivo de terreno forestal no cumple con los criterios ambientales de protección establecidos en el PGOU.  
Por lo tanto cabe concluir que las roturaciones en suelo protegido de carácter forestal no cumplen con los criterios de protección ambiental establecidos en el PGOU y no se adaptan a su normativa. Las roturaciones en suelo protegido de infraestructuras, lo son de acuerdo con la legislación sectorial. En este aspecto el órgano competente no ha mostrado ninguna objeción y por lo tanto se entiende como un uso admisible por la legislación sectorial. En cuanto a la normativa establecida en el PORN para dichos terrenos, de acuerdo con el informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón, requeriría autorización en materia forestal.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018 y anexo I.1.i del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana y anexo II.1.b del Decreto 162/1990.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018 y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Decreto 105/2019, de 5 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos. Mediante Resolución de 9 de agosto de 2019, el director general de Calidad y Educación Ambiental delega la competencia de evaluación de impacto ambiental de proyectos en el director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental.  
Por todo lo anterior se resuelve:  
  
Primero  
Estimar parcialmente aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de recuperación de uso agrícola de bancales incultos y construcción de pista de acceso en suelo protegido por afección de carreteras, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. La transformación de terreno forestal en terreno agrícola se realizará bajo las siguientes condiciones:  
a) Solo podrá considerarse la transformación en suelo que no tenga la calificación de protegido forestal cartografiado con el epígrafe de favorable en plano del anexo I.  
b) En suelo considerado como apto para su transformación (cartografiado con la leyenda de favorable en plano del anexo I), se requerirá autorización en materia forestal.  
2. Construcción de pista de acceso:  
Sólo se construirá la parte de pista destinada a dar acceso a las parcelas a roturar consideradas en sentido favorable por la presente DIA y siempre que cuenten con la previa autorización del órgano competente en materia forestal.  
3. a) Con carácter previo al inicio de las obras se presentará memoria ante la Dirección General de Patrimonio Cultural valorando de manera específica y real la afección del proyecto sobre el patrimonio paleontológico.  
b) Todas las intervenciones sobre el suelo deberán contar con paleontólogo especializado quién adoptará las medidas preventivas establecidas en el informe primero de la Dirección General de Patrimonio Cultural respecto a la protección de patrimonio paleontológico y actuará asumiendo medidas de vigilancia en materia arqueológica y etnológica  
4. El proyecto de obra deberá incorporar el pliego general de condiciones establecido en el Decreto 7/2004 de aprobación de dicho pliego y el resto de legislación, planes u ordenanzas en materia de prevención de incendios.  
5. Se respetarán los 20 metros de anchura de la vía pecuaria Vereda del Colladillo tomando como eje de la vía pecuaria el eje de la parcela 12079A0079007 respetando 10 metros a uno y otro lado de este eje donde la superficie del terreno no podrá ser alterada.  
6. Para conceder la licencia de obras el Ayuntamiento de Montanejos comprobará que el proyecto se ha modificado respetando la presente DIA, se ha obtenido el permiso en materia forestal y se cumplen el resto de determinaciones de la presente resolución.  
7. Las condiciones de la presente declaración de impacto ambiental podrán modificarse cuando concurra cualquiera de las circunstancias previstas en el artículo 44 de la Ley 21/2013, de 9 diciembre de evaluación ambiental.  
8. Cualquier modificación del proyecto será objeto de evaluación ambiental cuando sea un supuesto exigido por la normativa sectorial de evaluación ambiental vigente en el ámbito de la Comunitat Valenciana, aplicando el procedimiento de evaluación de impacto ambiental previsto en la misma.  
  
Segundo  
Considerar no aceptable la transformación agrícola en suelo de especial protección forestal al no cumplir los criterios de protección ambiental establecidos en el PGOU y señalado con la leyenda de no aceptable (NA), según plano del anexo I.  
  
Tercero  
La declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Cuarto  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013 modificada por la Ley 9/2018.  
  
València, 17 de enero de 2020.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (p. d. R 09.08.2019 del director general de Calidad y Educación Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.»  
  
València, 22 de septiembre de 2020- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (p. d. R 09.08.2019 del director general de Calidad y Educación Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Benjamín Pérez Rocher.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML