Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8221, del 26-01-2018 (2018/60)

RESOLUCIÓ de 15 de desembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 47/13-AIA Xàtiva.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8221

Data del DOGV
:   26-01-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/60

CVE


Data del document
:   15-12-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Xàtiva](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 15 de desembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 47/13-AIA Xàtiva. [2018/60]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 47/13-AIA Xàtiva.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 047/2013-AIA.  
Projecte: Pla especial de carretera de connexió entre la carretera N-340 i la CV-41.  
Òrgan promotor: Ajuntament de Xàtiva.  
Òrgan substantiu: Direcció Territorial d'Urbanisme de València.  
Localització: terme municipal de Xàtiva (València).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte.  
L'objecte del projecte és la construcció d'un vial que uneix les carreteres N 340-i la CV 41-, per a evitar que el trànsit que no tinga com a destinació Xàtiva haja de travessar la ciutat.  
2. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.  
La carretera comença en la rotonda existent juntament amb el centre comercial plaça major i el polígon industrial camí l'Estret. En l'eixida oest de la glorieta es troba el carrer Antiga Senda de Càrcer, que accedeix a la carretera N-340. En l'eixida est comença el nou traçat, que després de travessar terrenys de cultius, finalitza en una nova glorieta sobre la CV-41. Així, es tracta d'una carretera de nou traçat, que discorre pel nord del nucli urbà de Xàtiva, la longitud de la qual és d'1,2 km i l'ample de plataforma és d'11,5 m (2 carrils de 3,5 m, voreres d'emergència de 1,5 m i bermes de 0,75 m).  
Es tracta d'una zona eminentment agrària. El sòl que ocuparà la carretera està classificada com a sòl no urbanitzable comú. La nova glorieta de connexió amb la CV-41 es troba en la zona de protecció viària d'aquesta carretera.  
S'han projectat dos camins agrícoles situats a ambdós marges i paral·lels a la carretera que permeten donar continuïtat als camins actuals i l'accés a les propietats contigües. Entre les vies de servei i el tronc principal de la carretera s'ha previst una cuneta. Els serveis a reposar són una línia telefònica i la xarxa de reg. S'ha projectat la il·luminació de les glorietes i el tronc principal de la carretera.  
  
El termini d'execució de les obres és de 10 mesos.  
  
Tramitació administrativa  
1. Actuacions de l'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 21 de juliol de 2008, es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licitud de consulta emesa per l'Ajuntament de Xàtiva, l'objecte del qual és sol·licitar l'emissió del document de referència del Pla especial de carretera de connexió entre la carretera N-340 i la CV-41, per a la redacció de l'informe de sostenibilitat ambiental. En data 27 de novembre de 2008 l'òrgan ambiental contesta a aquesta sol·licitud indicant que, atés que es tracta d'una zona de reduït àmbit territorial, el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental queda garantida per mitjà de l'avaluació d'impacte ambiental del projecte que contempla el pla. Per això, el procediment d'avaluació ambiental és el d'avaluació d'impacte ambiental del projecte de carretera de connexió entre N-340 i CV-41 de Xàtiva.  
En data 24 d'agost de 2011 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental escrit del Servei Territorial d'Urbanisme als efectes que s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental. Seguint el procediment legalment establit, comença el procediment amb la determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental, el contingut de la qual es determina en data 18 de gener de 2012.  
  
L'Ajuntament de Xàtiva va sotmetre el pla especial, el projecte constructiu de la carretera i l'estudi d'impacte ambiental (juntament amb l'estudi d'integració paisatgística i estudi acústic) de la carretera de connexió entre la carretera N 340-i la CV 41-a informació pública per mitjà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 6321, de data 29 de juliol de 2010 per un termini de 30 dies hàbils. Segons consta en el certificat del resultat de la informació al públic, no s'han rebut al·legacions de caràcter mediambiental.  
En data 24 d'abril de 2013 el Servei Territorial d'Urbanisme de València remet el certificat del resultat de la informació al públic, a fi que es formule la declaració d'impacte ambiental (d'ara en avant DIA).  
  
2. Consultes.  
Durant la fase de determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental, es va consultar a les administracions públiques següents:  
Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, consulta realitzada per part de l'òrgan substantiu.  
Servei Territorial de Medi Ambient, per la seua competència en la reposició de vies pecuàries.  
Servei de Paisatge, per la seua competència en la determinació de l'impacte paisatgístic.  
Direcció General de Qualitat Ambiental, per la seua competència en la determinació de l'impacte acústic. En resposta a aquesta consulta va informar el Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i el Servei de Residus Urbans.  
El contingut dels informes emesos per les administracions prèviament identificades es consideraven concloents, a excepció de l'informe del Servei Territorial de Medi Ambient, respecte de la reposició de la via pecuària de l'Assagador de l'Estret i Vereda de Santa Anna. Per això, s'hauria d'haver plantejat una proposta de reposició d'ambdós vies pecuàries segons el que estableix la normativa vigent i se li hauria d'haver consultat novament, simultàniament a la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, tal com estableix l'article 9.3 del Reial decret legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
  
Analitzada la documentació que es troba en l'expedient i comprovada aquesta carència, en data 24 de juny de 2013 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitza consulta al Servei Territorial de Medi Ambient.  
A continuació es resumeix l'informe emés per la Unitat de Vies Pecuàries, com a resposta a les consultes realitzades.  
Informe de la Unitat de Vies Pecuàries.  
Que es va rebre a l'abril de 2014:  
«[...] el promotor de la infraestructura i/o redactor del projecte, havent donat una solució a l'afecció de la via pecuària Assagador de l'Estret a través de la glorieta ja projectada, proposa una modificació del traçat de la Vereda de Santa Anna per mitjà de l'ús d'un vial de servei, el solapament amb l'altra via pecuària afectada ja per la infraestructura d'una altra administració, i intercepció amb un altre camí públic, contravenint amb això els criteris establits en el punt 6.3.1) de l'esmentada instrucció, que desenvolupa l'article núm.13 de la Llei 3/1995, de vies pecuàries, «quan es projecte una obra pública sobre el terreny pel qual discórrega una via pecuària, l'administració actuant haurà de justificar la impossibilitat de projectar-la per un altre lloc i motivar aquesta necessitat [...]», s'haurà de resoldre en el mateix projecte o el seu document d'impacte ambiental la restitució de la via afectada per mitjà de pas elevat o subterrani i/o la senyalització convenient..., i si la nova obra requerira de la total ocupació de la via pecuària s'haurà d'assegurar el traçat alternatiu que garantisca el manteniment de la integritat superficial, així com la idoneïtat dels itineraris i traçats que permeten els usos establits en la llei..., i en qualsevol cas haurà d'evitar-se qualsevol modificació del traçat que comporte substituir un tram de via pecuària pels vials de servei de la pròpia infraestructura, així com una adscripció a usos no previstos en la normativa bàsica.  
  
Així doncs, l'aprovació del document d'impacte haurà de condicionar-se al tractament de la via pecuària Vereda de Santa Anna d'acord amb el que disposa a aquest efecte en la instrucció del 13 de gener de 2012, de la Direcció General del Medi Natural, sobre vies pecuàries.»  
En el document de determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental, es va determinar que per a la valoració real de l'impacte sobre el patrimoni, és necessari obtindre l'informe preceptiu i vinculant de la Conselleria de Turisme, Cultura i Esport sobre la conformitat de l'actuació amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià. No obstant això, no apareix aquest informe encara que sí que consta que la consulta ha sigut realitzada a la dita administració pública.  
  
  
Afeccions legals  
El projecte es troba ubicat en la plana cultivada juntament amb el nucli urbà de Xàtiva, en un entorn prou antropitzat, molt pròxim al polígon industrial, hospital de Xàtiva i carreteres N-340 i CV-41. Es tracta d'un paisatge típic agrícola.  
El riu Canyoles es troba a uns 200 m de l'actuació. A causa d'aquesta proximitat, els materials que allí afloren pertanyen al quaternari i consisteixen, principalment, en un complex de llims, graves i cantells.  
  
No es travessa cap llit. L'actuació afecta les vies pecuàries denominades de l'Assagador de l'Estret i Vereda de Santa Anna, ambdós amb una amplària legal de 6 metres.  
L'accessibilitat dels aqüífers és alta.  
Les hortes no arborades, són zones especialment pobres en fauna vertebrada, al no oferir recer. Per això, es poden trobar xicotets rosegadors, com el talpó o la rata comuna; aus, com la merla i el gafarró; o amfibis, com el renoc.  
El Pla general d'ordenació urbana del municipi de Xàtiva recull un catàleg de béns i espais protegits que inclou un inventari de béns i la seua ubicació. No es troben ubicats cap d'ells en la zona.  
  
  
Consideracions ambientals  
Les alternatives plantejades consisteixen en l'alternativa zero i la solució triada. Es considera que la solució triada queda justificada vistos els condicionants tècnics i econòmics, els valors naturals de la zona i els possibles impactes ambientals.  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants.  
  
Davall aquest epígraf es pretén remarcar en els efectes generats per l'actuació.  
L'impacte ambiental més important durant l'execució de les obres és l'ocupació del sòl. Així mateix poden resultar afectats els sòls adjunts a la traça, compactant-se i disminuint la seua capacitat agrològica. L'estudi d'impacte ambiental no detalla si se'n procedirà a compensar materials en la pròpia traça. S'ha aportat un pla amb la ubicació de les pedreres i aprofitaments pròxims a la traça.  
L'accessibilitat a l'aqüífer és alta pel que s'hauran de prendre precaucions durant l'execució.  
No es preveu un impacte ambiental important sobre el patrimoni cultural, al no haver-se detallat en el catàleg de béns i espais protegits del Pla general de Xàtiva.  
Durant la fase de funcionament, cal destacar l'impacte paisatgístic i l'afecció a les vies pecuàries de l'Assagador de l'Estret i Vereda de Santa Anna. Encara que la fauna característica de la zona és prou comú, la nova traça suposa una barrera física per als seus desplaçaments.  
  
Respecte de l'impacte acústic, s'han realitzat prediccions per a l'estat futur, presentant resultats que superen els objectius de qualitat acústica per a ús sanitari en les proximitats de l'hospital de Xàtiva, tant en el període diürn com nocturn.  
2. Establiment de mesures correctores i/o protectores.  
Durant l'execució de les obres, entre les mesures detallades per a controlar l'impacte d'ocupació del sòl, es proposa que:  
- S'adapte la rasant del terreny.  
- Es fite el perímetre d'obres, instal·lacions auxiliars i camins d'accessos.  
- S'identifique, senyalitze i localitze clarament les zones d'aplec de materials i les d'arreplega de residus, en la fase d'obres.  
- Els accessos a l'obra es realitzaran aprofitant els camins existents i la traça.  
Es procedirà a la compensació de terres. Respecte de la resta del material de rebliment, es comprovarà que provenen de pedreres o préstecs legalment autoritzats. En el cas que siga necessari realitzar una nova obertura per a l'obtenció de materials, aquesta se sotmetrà, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.  
En el cas contrari, si hi ha un excés de terres sobrants, se sol·licitarà la utilització de residus inerts en la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, per a poder utilitzar aquests materials en la restauració de zones degradades, etc (...) en compte de portar-les a un abocador, segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana. En el cas que s'opte per la utilització de residus inerts segons el Decret 200/2004, s'haurà d'indicar a l'òrgan ambiental la ubicació i l'ús definitiu en els informes que integren el PVA.  
  
Una vegada finalitzades les obres s'haurà de recuperar els terrenys ocupats per les instal·lacions auxiliars i les provisions que queden fora de la futura traça.  
Atés que l'accessibilitat a l'aqüífer és alta, s'hauran d'impermeabilitzar les zones previstes per a aplec de materials i maquinària; en cas d'abocaments accidentals, es procedirà immediatament a la seua recollida, emmagatzematge i transport; i tractament adequat de les aigües residuals.  
Per a reduir la contaminació atmosfèrica s'han previst regs periòdics i per a reduir la contaminació acústica, l'ús de maquinària que compleix la normativa i que incloga silenciadors. Aquestes mesures hauran de reforçar-se amb el cobriment de la caixa dels camions a l'hora de transportar material.  
Respecte de les mesures protectores en matèria de patrimoni cultural valencià, es duran a terme les que determine l'informe de l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià. No obstant això, s'estableix que si en el transcurs de les obres es trobara alguna resta, el promotor queda obligat a comunicar-ho a la direcció general competent de la Conselleria de Turisme, Cultura i Esport i a adoptar les mesures de conservació necessàries en tant la conselleria emeta un informe respecte d'això.  
S'estableix la gestió dels residus generats.  
Durant la fase de funcionament, pel que fa a l'impacte paisatgístic es proposa, entre altres, la decoració de les rotondes amb espècies vegetals, la utilització de materials acords amb l'entorn per a la construcció i acabats d'estructures i canonades vistes i la prohibició de realitzar publicitat en tota la zona de protecció de la carretera. L'estudi d'integració paisatgística inclou altres mesures no directament relacionades amb el paisatge. En la vegetació de les rotondes s'haurà d'emprar la terra vegetal extreta de la mateixa traça de la infraestructura. Per a això haurà de ser convenientment emmagatzemada i conservada. Es recomana que els muntons d'arreplega no tinguen una altura superior als 2 m i que s'emmagatzemen en llocs no sotmesos a escolament o pas de maquinària.  
  
A fi d'evitar l'efecte barrera, l'EIA indica que es condicionaran els drenatges com a passos de fauna. Per a això, s'adaptaran les obres de drenatge segons les «prescripcions tècniques per al disseny de passos de fauna i tanques perimetrals» editat pel Ministeri de Medi Ambient. Aquestes prescripcions estableixen que el pas inferior per a xicotets vertebrats haurà de tindre com a mínim unes dimensions de 2x2 m i per a passos d'amfibi, s'ha d'optar, com a mínim, per una secció rectangular de 1x0,75 m o per una secció circular d'1 m de diàmetre. Com a mínim hauran d'augmentar-se les dimensions de tres dels drenatges transversals (inicialment previstos amb diàmetre de 800 mm), de manera que dos complisquen les dimensions mínimes per a passos d'amfibis i una complisca la de pas de xicotets vertebrats.  
Per a la reposició de les vies pecuàries, s'ha previst que l'Assagador de l'Estret tinga la seua continuïtat a través de la glorieta on s'inicia l'actuació. No obstant això, la reposició de la Vereda de Santa Anna no és correcta, perquè el que es proposa és una modificació del seu traçat, i és aquesta solució contrària a la instrucció de 13 de gener de 2012, de la Direcció General del Medi Natural, sobre vies pecuàries (DOGV 6694, 18 de gener).  
A fi d'adequar els nivells sonors als valors legals, està prevista la col·locació d'una pantalla acústica opaca (2,5 metres d'altura i 150 metres de longitud) situada en la part dreta de la calçada, a partir del PK 1+100. No obstant això, després de l'aplicació d'aquesta mesura, no s'arriba a complir estrictament els objectius de qualitat acústica, encara que no se superen en més de 10 dB(A). S'ha de comprovar els nivells acústics al lloc fent ús de la infraestructura. S'ha de mantindre en bon estat les pantalles acústiques.  
Per a reduir l'impacte lumínic, les lluminàries empleades estaran tancades per dalt i es dissenyaran amb criteris d'eficiència i estalvi energètic. Així mateix es recomana que l'altura de les lluminàries siga inferior a 6 m, davant dels 10 m que figuren en l'annex lumínic.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou en l'apartat de mesures correctores i protectores únicament la valoració econòmica de la restauració paisatgística de les dos glorietes, per la qual cosa es considera insuficient i haurà de completar-se amb el pressupost de totes les mesures proposades per l'òrgan promotor en l'estudi d'impacte ambiental i les propostes per l'òrgan substantiu en la present declaració d'impacte ambiental.  
3. Programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental estableix l'existència d'un programa de vigilància ambiental que pretén dur a terme un control durant les fases d'execució i funcionament. S'haurà d'incloure així mateix la fase de garantia de la infraestructura.  
Respecte del seu contingut, es considera adequat, encara que es considera que ha de completar-se amb la vigilància de:  
- Mesures destinades a reduir l'ocupació del sòl.  
- Mesures destinades a la reutilització de la terra vegetal.  
- Mesures destinades al compliment dels nivells acústics que inclou el mesurament acústic a la posada en funcionament i el manteniment de les pantalles acústiques.  
El PVA no indica els que són els agents que participaran en la gestió ambiental. L'òrgan substantiu és qui ha de dur a terme el seguiment i la vigilància ambiental, i l'òrgan ambiental podrà demanar informació d'aquell respecte d'això i efectuar les comprovacions necessàries per a verificar el compliment del condicionat, segons l'article 18 del TRLEIA.  
Per a això, durant la fase d'execució de l'obra i període de garantia de la infraestructura, la direcció d'obra comptarà amb una direcció ambiental d'obra, i finalitzades les obres, durant la fase de funcionament de la infraestructura, serà l'òrgan substantiu qui s'encarregue del seguiment ambiental.  
En les tres fases (execució, garantia i funcionament) haurà d'existir una comunicació fluida entre l'òrgan ambiental i l'òrgan substantiu. Per a això es remetran una sèrie d'informes en el marc del programa de vigilància ambiental i programa de seguiment ambiental.  
- Previ a l'inici de les obres, la direcció ambiental d'obra comunicarà l'inici de les obres a l'òrgan ambiental.  
- Durant la fase d'execució de les obres es proposa remetre informes: abans de l'acta de comprovació del replantejament, durant l'execució de les obres ben sovint semestral i davant d'imprevistos de caràcter ambiental i després de l'acta de recepció de les obres.  
- L'òrgan substantiu notificarà la fi de les obres i l'inici de la fase d'explotació.  
- Durant el període de garantia l'òrgan substantiu informarà amb periodicitat semestral.  
- Durant la fase de funcionament, es requereix que s'informe després de dos anys de la posada en funcionament de la infraestructura.  
Respecte del contingut dels informes que s'emeten durant la vigilància i seguiment ambiental:  
El contingut de l'informe previ a l'acta de comprovació del replantejament haurà d'incloure:  
- Anàlisi de la modificació realitzada en el projecte i en l'estudi d'impacte ambiental per a adaptar-se al que estableix aquesta DIA.  
- Nova documentació ambiental generada.  
Els informes que s'emeten amb una freqüència semestral durant l'execució de l'obra contindran informació sobre el seguiment ambiental de les obres, en particular: desenvolupament de les obres, àmbits controlats i resultats, reportatge fotogràfic i documents generats (com a permisos, documentació relativa a la maquinària, registres de materials [...]).  
Els informes davant d'imprevistos de caràcter ambiental durant l'execució de l'obra es remetran en el cas que les mesures proposades per la direcció ambiental d'obres no donen els resultats esperables. En el cas que aquests imprevistos es puguen resoldre per la direcció ambiental d'obres, simplement s'inclouran com un epígraf més del contingut dels informes semestrals.  
El contingut de l'informe després de l'acta de recepció de les obres hauria de fixar-se en la globalitat de les obres i tindre una estructura semblant a què s'han presentat durant les obres.  
Durant la fase de garantia, amb periodicitat semestral, s'haurà de centrar en els aspectes detallats en el PVA (sorolls generats per l'explotació de les obres, mesures de protecció de la fauna i recuperació ambiental i integració paisatgística).  
L'informe després dels dos anys de la posada en servei de les infraestructures haurà de ser semblant al que s'indica en la fase de garantia.  
L'òrgan ambiental es reserva la potestat de visitar l'execució de les obres i el funcionament del projecte, en el marc de la vigilància i seguiment ambiental, per a verificar l'eficàcia de les mesures establides, la magnitud dels impactes i qualsevol imprevist o canvi en el projecte que sorgisca durant l'execució i funcionament de la via. Així mateix, es reserva la potestat de plasmar tota la informació anterior en un informe pertinent.  
  
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.a del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989 d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 16 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribueix a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Pla especial de carretera de connexió entre la carretera N-340 i la CV-41, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits a continuació.  
  
  
Segon  
Previ a l'aprovació definitiva del projecte, l'òrgan promotor presentarà davant de l'òrgan ambiental la proposta de reposició de la via pecuària Vereda de Santa Anna complint la instrucció de 13 de gener de 2012, de la Direcció General del Medi Natural, sobre vies pecuàries i l'informe de l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià. L'òrgan ambiental informarà sobre la reposició de la via pecuària presentada. En el cas que l'informe emés per l'òrgan ambiental o l'informe emés en matèria d'impacte patrimonial siguen desfavorables, així haurà d'entendre's aquesta declaració d'impacte ambiental. En cas que l'informe sobre la reposició de la via pecuària i l'informe en matèria d'impacte patrimonial siguen favorables, l'òrgan substantiu podrà procedir a l'aprovació definitiva del projecte.  
  
El projecte i la proposta de mesures correctores i protectores haurà de completar-se amb les següents mesures, detallades en el cos d'aquesta DIA, que hauran d'executar-se en la fase corresponent de la carretera (execució, garantia o funcionament):  
- Compensació de terres.  
- Gestió adequada del material de rebliment (provinent de pedreres o préstecs legalment autoritzats) i abocament (com a residus inerts adequats).  
- Recuperació dels terrenys ocupats.  
- Impermeabilització de les zones previstes per a recollida de materials i maquinària.  
- Recollida, emmagatzematge i transport d'abocaments accidentals.  
- Tractament adequat de les aigües residuals.  
- Cobriment de la caixa dels camions.  
- Comunicació a la direcció general competent en patrimoni cultural valencià en cas d'aparició de restes.  
- Reutilització de la terra vegetal.  
- Augment de la secció de tres dels drenatges transversals per a adaptar-los a les «prescripcions tècniques per al disseny de passos de fauna i tanques perimetrals».  
- Reducció de l'altura de les lluminàries a 6 m d'altura.  
- Comprovació dels nivells acústics a la posada en funcionament de la infraestructura.  
El projecte i l'estudi d'impacte ambiental inclouran en el seu pressupost totes les mesures correctores i/o protectores previstes en l'estudi d'impacte ambiental, com les que s'estableixen en aquest DIA.  
  
El PVA inclourà les observacions següents:  
- Els factors controlats durant l'execució de les obres s'ampliaran amb les mesures destinades a reduir l'ocupació del sòl, les mesures destinades a la reutilització de la terra vegetal i les mesures destinades al compliment dels nivells acústics que inclou el mesurament acústic a la posada en funcionament i el manteniment de les pantalles acústiques.  
  
- Durant la fase d'execució de l'obra i període de garantia de la infraestructura, la direcció d'obra comptarà amb una direcció ambiental d'obra, i finalitzades les obres, durant la fase de funcionament de la infraestructura, serà l'òrgan substantiu qui s'encarregue del seguiment ambiental.  
- La gestió d'informació a l'òrgan ambiental inclourà:  
- la notificació de l'inici i final de les obres a l'òrgan ambiental, així com l'inici de la fase de funcionament.  
- la remissió durant la fase d'execució de les obres dels informes: abans de l'acta de comprovació del replantejament, durant l'execució de les obres ben sovint semestral i davant d'imprevistos de caràcter ambiental i després de l'acta de recepció de les obres.  
- la remissió de l'informe durant la fase de garantia amb caràcter semestral.  
- la remissió de l'informe després de dos anys de la posada en funcionament de la infraestructura.  
Qualsevol canvi del projecte que tinga lloc després de l'emissió d'aquesta DIA (ja siga prèvia a l'inici de les obres, ja siga durant la seua execució o durant el seu funcionament) i puga suposar una modificació substancial des del punt de vista de les afeccions ambientals, haurà de ser comunicada immediatament a l'òrgan ambiental, qui podrà procedir a l'avaluació dels seus efectes i a l'establiment, si és el cas, de mesures correctores i/o protectores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren convenients.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
  
València, 7 d'abril de 2014.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 15 de desembre de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Març i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8221, del 26-01-2018 (2018/60)

RESOLUCIÓN de 15 diciembre de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 47/13-AIA Xàtiva.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8221

Fecha DOGV
:   26-01-2018

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2018/60

CVE


Fecha del documento
:   15-12-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Xàtiva](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 15 diciembre de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 47/13-AIA Xàtiva. [2018/60]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 47/13-AIA Xàtiva.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 047/2013-AIA.  
Proyecto: Plan especial de carretera de conexión entre la carretera N-340 y la CV-41.  
Órgano promotor: Ayuntamiento de Xàtiva.  
Órgano sustantivo: Dirección Territorial de Urbanismo de Valencia.  
Localización: término municipal de Xàtiva (Valencia).  
  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto.  
El objeto del proyecto es la construcción de un vial que une las carreteras N-340 y la CV-41, para evitar que el tráfico que no tenga como destino Xàtiva tenga que atravesar la ciudad.  
2. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista.  
La carretera comienza en la rotonda existente junto al centro comercial plaza mayor y el polígono industrial Camí l'Estret. En la salida oeste de la glorieta se encuentra la calle Antiga Senda de Càrcer, que accede a la carretera N-340. En la salida este comienza el nuevo trazado, que tras atravesar terrenos de cultivos, finaliza en una nueva glorieta sobre la CV-41.Así pues, se trata de una carretera de nuevo trazado, que discurre por el norte del núcleo urbano de Xàtiva, cuya longitud es de 1,2 km y el ancho de plataforma es de 11,5 m (2 carriles de 3,5 m, arcenes de 1,5 m y bermas de 0,75 m).  
Se trata de una zona eminentemente agraria. El suelo que ocupará la carretera está clasificado como suelo no urbanizable común. La nueva glorieta de conexión con la CV-41 se encuentre en la zona de protección viaria de esta carretera.  
Se han proyectado dos caminos agrícolas situados a ambas márgenes y paralelos a la carretera que permiten dar continuidad a los caminos actuales y el acceso a las propiedades colindantes. Entre las vías de servicio y el tronco principal de la carretera se ha previsto una cuneta. Los servicios a reponer son una línea telefónica y la red de riego. Se ha proyectado la iluminación de las glorietas y el tronco principal de la carretera.  
El plazo de ejecución de las obras es de 10 meses.  
  
Tramitación administrativa  
1. Actuaciones de la evaluación de impacto ambiental.  
En fecha 21 de julio de 2008, se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicitud de consulta emitida por el Ayuntamiento de Xàtiva, cuyo objeto es solicitar la emisión del documento de referencia del plan especial de carretera de conexión entre la carretera N-340 y la CV-41, para la redacción del informe de sostenibilidad ambiental. En fecha 27 de noviembre de 2008 el órgano ambiental contesta a dicha solicitud indicando que, dado que se trata de una zona de reducido ámbito territorial, el nivel de protección del medio ambiente y la integración ambiental queda garantizada mediante la evaluación de impacto ambiental del proyecto que contempla el plan. Por ello, el procedimiento de evaluación ambiental es el de evaluación de impacto ambiental del proyecto de carretera de conexión entre N-340 y CV-41 de Xàtiva.  
En fecha 24 de agosto de 2011 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental escrito del Servicio Territorial de Urbanismo a efectos de que se emita la correspondiente declaración de impacto ambiental. Siguiendo el procedimiento legalmente establecido, se comienza el procedimiento con la determinación del alcance del estudio de impacto ambiental, cuyo contenido se determina en fecha 18 de enero de 2012.  
El Ayuntamiento de Xàtiva sometió el plan especial, el proyecto constructivo de la carretera y el estudio de impacto ambiental (junto con el estudio de integración paisajística y estudio acústico) de la «carretera de conexión entre la carretera N-340 y la CV-41» a información pública mediante la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 6321, de fecha 29 de julio de 2010 por un plazo de 30 días hábiles. Según consta en el certificado del resultado de la información al público, no se han recibido alegaciones de carácter medioambiental.  
En fecha 24 de abril de 2013 el Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia remite el certificado del resultado de la información al público, al objeto de que se formule la Declaración de Impacto Ambiental (en adelante DIA).  
2. Consultas.  
Durante la fase de determinación del alcance del estudio de impacto ambiental, se consultó a las siguientes administraciones públicas:  
Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, consulta realizada por parte del órgano sustantivo.  
Servicio Territorial de Medio Ambiente, por su competencia en la reposición de vías pecuarias.  
Servicio de Paisaje, por su competencia en la determinación del impacto paisajístico.  
Dirección General de Calidad Ambiental, por su competencia en la determinación del impacto acústico. En la respuesta a esta consulta informó el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico y el Servicio de Residuos Urbanos.  
El contenido de los informes emitidos por las administraciones previamente identificadas se consideraban concluyentes, a excepción del informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente, respecto de la reposición de la vía pecuaria de Colada del Azagador de L'Estret y Colada Vereda de Santa Anna. Por ello, se debería haber planteado una propuesta de reposición de ambas vías pecuarias según lo establecido en la normativa vigente y se le debería haber consultado de nuevo, simultáneamente a la información pública del estudio de impacto ambiental, tal y como establece el artículo 9.3 del Real decreto legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de evaluación de impacto ambiental.  
Analizada la documentación obrante en el expediente y comprobada esta carencia, en fecha 24 de junio de 2013 se realiza desde el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental consulta al Servicio Territorial de Medio Ambiente.  
A continuación se resume el informe emitido por la Unidad de Vías Pecuarias, como respuesta a las consultas realizadas.  
Informe de la Unidad de Vías Pecuarias.  
Recibido en abril de 2014:  
«[...] el promotor de la infraestructura y/o redactor del proyecto, habiendo dado una solución a a la afección de la vía pecuaria Colada-azagador de L'Estret a través de la glorieta ya proyectada, propone una modificación del trazado de la «Colada-vereda de Santa Anna» mediante el uso de un vial de servicio, el solapamiento con la otra vía pecuaria afectada ya por la infraestructura de otra administración, e interceptación con otro camino público, contraviniendo con ello los criterios establecidos en el punto 6.3.1) de la citada Instrucción, que desarrolla el artículo nª13 de la Ley 3/1995 de Vías Pecuarias «cuando se proyecte una obra pública sobre el terreno por el que discurra una vía pecuaria, la administración actuante deberá justificar la imposibilidad de proyectarla por otro lugar y motivar esa necesidad [...]», se deberá solventar en el propio proyecto o su documento de impacto ambiental la restitución de la vía afectada mediante paso elevado o subterráneo y/o la señalización conveniente..., y si la nueva obra requiriese de la toral ocupación de la vía pecuaria se deberá asegurar el trazado alternativo que garantice el mantenimiento de la integridad superficial,así como la idoneidad de los itinerarios y trazados que permitan los usos establecidos en la ley..., y en cualquier caso deberá evitarse cualquier modificación del trazado que comporte sustituir un tramo de vía pecuaria por los viales de servicio de la propia infraestructura, así como una adscripción a usos no previstos en la normativa básica.  
Así pues, la aprobación del documento de impacto deberá condicionarse al tratamiento de la vía pecuaria Colada-vereda de Santa Anna de acuerdo con lo dispuesto al efecto en la Instrucción del 13 de enero de 2012, de la Dirección General del Medio Natural, sobre vías pecuarias.»  
En el documento de determinación del alcance del estudio de impacto ambiental, se determinó que para la valoración real del impacto sobre el patrimonio, es necesario obtener el informe preceptivo y vinculante de la Conselleria de Turismo, Cultura y Deporte sobre la conformidad de la actuación con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano. No obstante, no aparece dicho informe aunque sí consta que la consulta ha sido realizada a dicha administración pública.  
  
Afecciones legales  
El proyecto se encuentra ubicado en la llanura cultivada junto al núcleo urbano de Xàtiva, en un entorno bastante antropizado, muy próximo al polígono industrial, hospital de Xàtiva y carreteras N-340 y CV-41. Se trata de un paisaje típico agrícola.  
El río Canyoles se encuentra a unos 200 m de la actuación. Debido a esta proximidad, los materiales que allí afloran pertenecen al Cuaternario y consisten, principalmente, en un complejo de limos, gravas y cantos.  
No se atraviesa ningún cauce. La actuación afecta a las vías pecuarias denominadas «Colada del Azagador de L'Estret» y «Colada Vereda de Santa Anna», ambas con una anchura legal de 6 metros.  
La accesibilidad de los acuíferos es alta.  
Las huertas no arboladas, son zonas especialmente pobres en fauna vertebrada, al no ofrecer cobijo. Por ello, se pueden encontrar pequeños roedores, como el topillo o la rata común; aves, como el mirlo y el verdecillo; o anfibios, como el sapo.  
El plan general de ordenación urbana del municipio de Xàtiva recoge un catálogo de bienes y espacios protegidos que incluye un inventario de bienes y su ubicación. No se encuentran ubicados ninguno de ellos en la zona.  
  
Consideraciones ambientales  
Las alternativas planteadas consisten en la alternativa cero y la solución elegida. Se considera que la solución elegida queda justificada vistos los condicionantes técnicos y económicos, los valores naturales de la zona y los posibles impactos ambientales.  
1. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación.  
El impacto ambiental más importante durante la ejecución de las obras es la ocupación del suelo. Asimismo pueden resultar afectados los suelos adjuntos a la traza, compactándose y disminuyendo su capacidad agrológica. El estudio de impacto ambiental no detalla si se va a proceder a compensar materiales en la propia traza. Se ha aportado un plano con la ubicación de las canteras y aprovechamientos próximos a la traza.  
La accesibilidad al acuífero es alta por lo que se deberán tomar precauciones durante la ejecución.  
No se prevé un impacto ambiental importante sobre el patrimonio cultural, al no haberse detallado en el catálogo de bienes y espacios protegidos del plan general de Xàtiva.  
Durante la fase de funcionamiento, cabe destacar el impacto paisajístico y la afección a las vías pecuarias «Colada del Azagador de L'Estret» y «Colada Vereda de Santa Anna». Aunque la fauna característica de la zona es bastante común, la nueva traza supone una barrera física para sus desplazamientos.  
Respecto del impacto acústico, se han realizado predicciones para el estado futuro, arrojando resultados que superan los objetivos de calidad acústica para uso sanitario en las proximidades del hospital de Xàtiva, tanto en el período diurno como nocturno.  
2. Establecimiento de medidas correctoras y/o protectoras.  
Durante la ejecución de las obras, entre las medidas detalladas para controlar el impacto de ocupación del suelo, se propone que:  
- Se adapte la rasante del terreno.  
- Se acote el perímetro de obras, instalaciones auxiliares y caminos de accesos.  
- Se identifique, señalice y localice claramente las zonas de acopio de materiales y las de acopio de residuos, en la fase de obras.  
- Los accesos a la obra se realizarán aprovechando los camino existentes y la traza.  
Se procederá a la compensación de tierras. Respecto del resto del material de relleno, se comprobará que provienen de canteras o prestamos legalmente autorizados. En el caso de que sea necesario realizar una nueva apertura para la obtención de materiales, esta se someterá, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de declaración de impacto ambiental.  
En el caso contrario, si existe un exceso de tierras sobrantes, se solicitará la utilización de residuos inertes en la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, para poder utilizar estos materiales en la restauración de zonas degradadas, etc (...) en lugar de llevarlas a un vertedero, según el Decreto 200/2004, de 1 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana. En caso de que se opte por la utilización de residuos inertes según el Decreto 200/2004, se deberá indicar al órgano ambiental la ubicación y el uso definitivo en los informes que integran el PVA.  
Una vez finalizadas las obras se deberá recuperar los terrenos ocupados por las instalaciones auxiliares y acopios que quedan fuera de la futura traza.  
Dado que la accesibilidad al acuífero es alta, se deberán impermeabilizar las zonas previstas para acopio de materiales y maquinaria; en caso de vertidos accidentales, se procederá inmediatamente a su recogida, almacenamiento y transporte; y tratamiento adecuado de las aguas residuales.  
Para reducir la contaminación atmosférica se han previsto riegos periódicos y para reducir la contaminación acústica, el uso de maquinaria que cumple la normativa y que incluya silenciadores. Estas medidas deberán reforzarse con la cubrición de la caja de los camiones a la hora de transportar material.  
Respecto de las medidas protectoras en materia de patrimonio cultural valenciano, se llevarán a cabo las que determine el informe del artículo 11 de la Ley 5/2.007, de 9 de febrero, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano. No obstante, se establece que si en el transcurso de las obras se hallara algún resto, el promotor queda obligado a comunicarlo a la dirección general competente de la Conselleria de Turismo, Cultura y Deporte y a adoptar las medidas de conservación necesarias en tanto la conselleria emita informe al respecto.  
Se establece la gestión de los residuos generados.  
Durante la fase de funcionamiento, en lo que se refiere al impacto paisajístico se propone, entre otras la decoración de las rotondas con especies vegetales, la utilización de materiales acordes con el entorno para la construcción y acabados de estructuras y tuberías vistas y la prohibición de realizar publicidad en toda la zona de protección de la carretera. El estudio de integración paisajística incluye otras medidas no directamente relacionadas con el paisaje. En la vegetación de las rotondas se deberá emplear la tierra vegetal extraída de la propia traza de la infraestructura. Para ello deberá ser convenientemente almacenada y conservada. Se recomienda que los montones de acopio no tengan una altura superior a los 2 m y que se almacenen en lugares no sometidos a escorrentía o paso de maquinaria.  
Con objeto de evitar el efecto barrera, el EIA indica que se acondicionarán los drenajes como pasos de fauna. Para ello, se adaptarán las obras de drenaje según las «prescripciones técnicas para el diseño de pasos de fauna y vallados perimetrales» editado por el Ministerio de Medio Ambiente. Dichas prescripciones establecen que el paso inferior para pequeños vertebrados deberá tener como mínimo unas dimensiones de 2x2 m y para pasos de anfibio, se debe optar, como mínimo, por una sección rectangular de 1x0,75 m o por una sección circular de 1 m de diámetro. Como mínimo deberán aumentarse las dimensiones de tres de los drenajes transversales (inicialmente previstos con diámetro de 800 mm), de modo que dos cumplan las dimensiones mínimas para pasos de anfibios y una cumpla la de paso de pequeños vertebrados.  
Para la reposición de las vías pecuarias, se ha previsto que la Colada-Azagador de L'Estret tenga su continuidad a través de la glorieta donde se inicia la actuación. No obstante, la reposición de la Colada-Vereda de Santa Anna no es correcta, pues lo que se propone es una modificación de su trazado, siendo esta solución contraria a la Instrucción de 13 de enero de 2012, de la Dirección General del Medio Natural, sobre vías pecuarias (DOGV 6694, 18 de enero).  
Con el fin de adecuar los niveles sonoros a los valores legales, está prevista la colocación de una pantalla acústica opaca (2,5 metros de altura y 150 metros de longitud) situada en la parte derecha de la calzada, a partir del PK 1+100. No obstante, tras la aplicación de esta medida, no se llega a cumplir estrictamente los objetivos de calidad acústica, aunque no se superan en más de 10 dB(A). Se debe comprobar los niveles acústicos a la puesto en uso de la infraestructura. Se debe mantener en buen estado las pantallas acústicas.  
Para reducir el impacto lumínico, las luminarias empleadas estarán cerradas por arriba y se diseñarán con criterios de eficiencia y ahorro energético. Asimismo se recomienda que la altura de las luminarias sea inferior a 6 m, frente a los 10 m que figuran en el anejo lumínico.  
El estudio de impacto ambiental incluye en el apartado de medidas correctoras y protectoras únicamente la valoración económica de la restauración paisajística de las dos glorietas, por lo que se considera insuficiente y deberá completarse con el presupuesto de todas las medidas propuestas por el órgano promotor en el estudio de impacto ambiental y las propuestas por el órgano sustantivo en la presente declaración de impacto ambiental.  
3. Programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental establece la existencia de un programa de vigilancia ambiental que pretende llevar a cabo un control durante las fases de ejecución y funcionamiento. Se deberá incluir asimismo la fase de garantía de la infraestructura.  
Respecto de su contenido, se considera adecuado, aunque se considera que debe completarse con la vigilancia de:  
- Medidas destinadas a reducir la ocupación del suelo.  
- Medidas destinadas a la reutilización de la tierra vegetal.  
- Medidas destinadas al cumplimiento de los niveles acústicos que incluye la medición acústica a la puesta en funcionamiento y el mantenimiento de las pantallas acústicas.  
El PVA no indica quienes son los agentes que participarán en la gestión ambiental. El órgano sustantivo es quien debe llevar a cabo el seguimiento y la vigilancia ambiental, y el órgano ambiental podrá recabar información de aquel al respecto y efectuar las comprobaciones necesarias para verificar el cumplimiento del condicionado, según el artículo 18 del TRLEIA.  
Para ello, durante la fase de ejecución de la obra y período de garantía de la infraestructura, la dirección de obra contará con una dirección ambiental de obra, y finalizadas las obras, durante la fase de funcionamiento de la infraestructura, será el órgano sustantivo quien se encargue del seguimiento ambiental.  
En las tres fases (ejecución, garantía y funcionamiento) deberá existir una comunicación fluida entre el órgano ambiental y el órgano sustantivo. Para ello se remitirán una serie de informes en el marco del programa de vigilancia ambiental y programa de seguimiento ambiental.  
- Previo al inicio de las obras, la dirección ambiental de obra comunicará el inicio de las obras al órgano ambiental.  
- Durante la fase de ejecución de las obras se propone remitir informes: antes del acta de comprobación del replanteo, durante la ejecución de las obras con frecuencia semestral y ante imprevistos de carácter ambiental y después del acta de recepción de las obras.  
- El órgano sustantivo notificará el fin de las obras y el inicio de la fase de explotación.  
- Durante el período de garantía el órgano sustantivo informará con periodicidad semestral.  
- Durante la fase de funcionamiento, se requiere que se informe tras dos años de la puesta en funcionamiento de la infraestructura.  
Respecto del contenido de los informes que se emiten durante la vigilancia y seguimiento ambiental:  
El contenido del informe previo al acta de comprobación del replanteo deberá incluir:  
- Análisis de la modificación realizada en el proyecto y en el estudio de impacto ambiental para adaptarse a lo establecido en esta DIA.  
- Nueva documentación ambiental generada.  
Los informes que se emitan con una frecuencia semestral durante la ejecución de la obra contendrán información sobre el seguimiento ambiental de las obras, en particular: desarrollo de las obras, ámbitos controlados y resultados, reportaje fotográfico y documentos generados (como permisos, documentación relativa a la maquinaria, registros de materiales [...]).  
Los informes ante imprevistos de carácter ambiental durante la ejecución de la obra se remitirán en caso de que las medidas propuestas por la dirección ambiental de obras no den los resultados esperables. En caso de que estos imprevistos se puedan resolver por la dirección ambiental de obras, simplemente se incluirán como un epígrafe más del contenido de los informes semestrales.  
El contenido del informe después del acta de recepción de las obras debería fijarse en la globalidad de las obras y tener una estructura similar a los que se han presentado durante las obras.  
Durante la fase de garantía, con periodicidad semestral, se deberá centrar en los aspectos detallados en el PVA (ruidos generados por la explotación de las obras, medidas de protección de la fauna y recuperación ambiental e integración paisajística).  
El informe tras los dos años de la puesta en servicio de las infraestructuras deberá ser similar al detallado en la fase de garantía.  
El órgano ambiental se reserva la potestad de visitar la ejecución de las obras y el funcionamiento del proyecto, en el marco de la vigilancia y seguimiento ambiental, para verificar la eficacia de las medidas establecidas, la magnitud de los impactos y cualquier imprevisto o cambio en el proyecto que surja durante la ejecución y funcionamiento de la vía. Asimismo, se reserva la potestad de plasmar toda la información anterior en un informe pertinente.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.a del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.  
4. El artículo 16 del Decreto 85/2013, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el «plan especial de carretera de conexión entre la carretera N-340 y la CV-41.» siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
Previo a la aprobación definitiva del proyecto, el órgano promotor presentará ante el órgano ambiental la propuesta de reposición de la vía pecuaria Colada-Vereda de Santa Anna cumpliendo la Instrucción de 13 de enero de 2012, de la Dirección General del Medio Natural, sobre vías pecuarias y el informe del artículo 11 de la Ley 5/2.007, de 9 de febrero, de modificación de la Ley 4/1.998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano. El órgano ambiental informará sobre la reposición de la vía pecuaria presentada. En caso de que el informe emitido por el órgano ambiental o el informe emitido en materia de impacto patrimonial sean desfavorables, así deberá entenderse la presente declaración de impacto ambiental. En caso de que el informe sobre la reposición de la vía pecuaria y el informe en materia de impacto patrimonial sean favorables, el órgano sustantivo podrá proceder a la aprobación definitiva del proyecto.  
El proyecto y la propuesta de medidas correctoras y protectoras deberá completarse con las siguientes medidas, detalladas en el cuerpo de esta DIA, que deberán ejecutarse en la fase correspondiente de la carretera (ejecución, garantía o funcionamiento):  
- Compensación de tierras.  
- Gestión adecuada del material de relleno (proveniente de canteras o prestamos legalmente autorizados) y vertido (como residuos inertes adecuados).  
- Recuperación de los terrenos ocupados.  
- Impermeabilización de las zonas previstas para acopio de materiales y maquinaria.  
- Recogida, almacenamiento y transporte de vertidos accidentales.  
- Tratamiento adecuado de las aguas residuales.  
- Cubrición de la caja de los camiones.  
- Comunicación a la dirección general competente en patrimonio cultural valenciano en caso de aparición de restos.  
- Reutilización de la tierra vegetal.  
- Aumento de la sección de tres de los drenajes transversales para adaptarlos a las «prescripciones técnicas para el diseño de pasos de fauna y vallados perimetrales».  
- Reducción de la altura de las luminarias a 6 m de altura.  
- Comprobación de los niveles acústicos a la puesta en funcionamiento de la infraestructura.  
El proyecto y el estudio de impacto ambiental incluirán en su presupuesto todas las medidas correctoras y/o protectoras contempladas en el estudio de impacto ambiental, como las que se establecen en la presente DIA.  
El PVA incluirá las siguientes observaciones:  
- Los factores controlados durante la ejecución de las obras se ampliarán con las medidas destinadas a reducir la ocupación del suelo, las medidas destinadas a la reutilización de la tierra vegetal y las medidas destinadas al cumplimiento de los niveles acústicos que incluye la medición acústica a la puesta en funcionamiento y el mantenimiento de las pantallas acústicas.  
- Durante la fase de ejecución de la obra y período de garantía de la infraestructura, la dirección de obra contará con una dirección ambiental de obra, y finalizadas las obras, durante la fase de funcionamiento de la infraestructura, será el órgano sustantivo quien se encargue del seguimiento ambiental.  
- La gestión de información al órgano ambiental incluirá:  
- la notificación del inicio y final de las obras al órgano ambiental, así como el inicio de la fase de funcionamiento.  
- la remisión durante la fase de ejecución de las obras de los informes: antes del acta de comprobación del replanteo, durante la ejecución de las obras con frecuencia semestral y ante imprevistos de carácter ambiental y después del acta de recepción de las obras.  
- la remisión del informe durante la fase de garantía con carácter semestral.  
- la remisión del informe tras dos años de la puesta en funcionamiento de la infraestructura.  
Cualquier cambio del proyecto que tenga lugar tras la emisión de esta DIA (ya sea previa al inicio de las obras, ya sea durante su ejecución o durante su funcionamiento) y pueda suponer una modificación sustancial desde el punto de vista de las afecciones ambientales, deberá ser comunicada inmediatamente al órgano ambiental, quien podrá proceder a la evaluación de sus efectos y al establecimiento, en su caso, de medidas correctoras y/o protectoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
València, 7 de abril de 2014.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 15 de diciembre de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML