Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 10050, del 19-02-2025 (2025/1119)

RESOLUCIÓ d'11 de gener de 2025, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig per a la captació d'aigües subterrànies en el polígon 40, parcel·la 65, de la partida de les Voltes, del terme municipal de Vistabella del Maestrat (Castelló). Expedient: (3349286) 190/2023/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   10050

Data del DOGV
:   19-02-2025

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2025/1119

CVE
:   DOGV-V-2025-1119

Data del document
:   11-01-2025

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Vistabella del Maestrat](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

«Informe d’impacte ambiental

Expedient: (3349286) 190/2023/AIA.

Títol: Sondeig per a la captació d’aigües subterrànies.

Promotor: María Isabel Villalba Gotor.

Òrgan substantiu: Servici Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló (ASOSUB/2023/72/12).

Localització: Partida de les Voltes, polígon 40, parcel·la 65, Vistabella del Maestrat (Castelló).

Antecedents i tramitació administrativa

El 15.11.2023, el Servici Territorial d’Indústria, Energia i Mines (d’ara en avant, STIEM) de Castelló va traslladar a l’òrgan ambiental l’expedient a fi de sotmetre’l al procediment d’avaluació ambiental simplificada, d’acord amb la Llei 21/2013, de 9 de desembre (d’ara en avant, LAA), i el Reial decret 445/2023, de 13 de juny. L'expedient es va completar amb la documentació remesa el 14.12.2023 i el 26.12.2024 pel STIEM (òrgan substantiu).

En els termes de l'article 46 de la LEA, es formulen consultes en data 30.11.2023 a l'Ajuntament de Vistabella del Maestrat i a la Direcció General de Medi Natural i Animal. En data 01.03.2024 es va formular una consulta idèntica a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX). Transcorregut el termini corresponent, s'ha rebut un informe, de 25.02.2024, del Servici Territorial de Medi Ambient de Castelló, d'avaluació de les repercussions en la Xarxa Natura 2000, de caràcter favorable. La CHX emet un informe, de data 22.04.2024, el qual conclou que, en tot cas, prèviament a l'inici dels treballs en la zona de policia de llit públic, s'haurà de comptar amb l'autorització de l'organisme de conca. D'igual manera, l'informe establix que el dret a l'ús de l'aigua es veu reconegut en l'article 54.2 del text refós de la Llei d'aigües, sempre que es complisquen els requisits establits i no se sobrepasse el volum anual total de 7.000 m³. Per això, la disponibilitat del recurs queda supeditada a un dret que el titular podria adquirir per disposició legal tramitant la inscripció de la captació en el Registre d'aigües. No s'ha rebut contestació per part de l'Ajuntament.

La informació que conté l’expedient aporta elements de juí suficients per a continuar amb el procediment d’avaluació ambiental simplificada.

Criteris ambientals

Característiques del projecte

L'objecte del projecte és la perforació per a la captació d'aigües subterrànies en la parcel·la 65, polígon 40, del terme municipal de Vistabella del Maestrat (Castelló), que compta amb 2.960 m² de superfície. La destinació de l'aigua extreta és el reg d'una plantació d'alzines tofoneres micorrizades cultivades en esta parcel·la. Per a abastir-la es requerix una aportació hídrica anual de 296 m³ aproximadament.

Es pretén realitzar un sondeig de 100 metres de profunditat. La perforació es realitzarà pel sistema de rotopercussió pneumàtica amb martell o tricon en fons de 250 mm de diàmetre. Si el sondeig resulta positiu, s'intubarà definitivament amb una canonada d'acer de 200 mm de diàmetre i 4 mm de grossària, ranurada per al pas de l'aigua. La col·locació de les canonades es realitzarà mitjançant soldadura. S'equiparà amb una bomba submergible per a il·luminar l'aigua a l'exterior. L'espai anul·lar entre la paret del sondeig i la canonada estarà cimentat en el seu tram superior per a aïllar l'aqüífer de possibles contaminacions. Es netejarà el sondeig dels detritus i llots mitjançant aire comprimit, per escombratge de fons, i es procedirà a un aforament de cabals. Es preveu obtindre'n un cabal de 4 l/s. L'explotació de l'aqüífer s'ajustarà a la concessió administrativa d'aigües subterrànies que s'atorgue.

Es durà a terme un seguiment adequat de les obres durant la perforació a fi d'anar completant la informació hidrogeològica de l'obra i poder prendre sobre el terreny les decisions tècniques i de seguretat més adequades en cas d'incidències o imprevistos.

S'estima un volum de generació de residus de perforació de 5 m³, que es reutilitzaran íntegrament en la mateixa parcel·la, ja que la calcària triturada, producte de la perforació, és adequada per al cultiu de les alzines.

Ubicació del projecte

El sondeig es projecta en la partida de les Voltes, parcel·la 65, polígon 40, en el terme municipal de Vistabella del Maestrat (Castelló). El punt de perforació es localitza en les coordenades UTM (ETRS89; fus 30): X = 729.066 m, Y = 4.465.467 m i Z = 1.141 m. L'accés es realitzarà per la CV-728, utilitzant la xarxa bàsica de carreteres de la Comunitat Valenciana.

El projecte es localitza a l'interior d'un espai protegit de la Xarxa Natura 2000, per la qual cosa, en compliment de les competències en matèria d'avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, el Servici Territorial de Medi Ambient de Castelló va emetre un informe ambiental en relació amb els impactes ambientals significatius que l'execució del projecte pot generar sobre els espais protegits de la Xarxa Natura 2000, del qual es desprén el següent:

– La parcel·la on està previst el sondeig i posterior perforació se situa dins de la ZEPA ES5223004 Penyagolosa, definida en l'Acord de 5 de juny de 2009, del Consell, d'ampliació de la Xarxa de Zones d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) de la Comunitat Valenciana. La zona alberga importants poblacions d'aus rapaces: àguila serpera (*Circaetus gallicus*), àguila reial (*Aquila chrysaetos*), àguila cuabarrada (*Aquila fasciata*), àguila calçada (*Hieraaetus pennatus*), falcó pelegrí (*Falque peregrinus*), brúfol (*Bubo bubo*) i altres. Inclou, aproximadament, el 9 % de les parelles nidificants i el 9 % de les colònies de voltor (*Gyps fulvus*) en la Comunitat Valenciana. També destaca la presència de còlbit negre (*Oenanthe leucura*) i gralla de bec roig (*Pyrrhocorax pyrrhocorax*).

– També es localitza dins del LIC ES5223004 Penyagolosa declarat per l'Acord de 25 d'abril de 2014, del Consell, pel qual s'adeqüen els espais protegits de la Xarxa Natura 2000 marins i maritimoterrestres al repartiment de competències en el medi marí establit en la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat. L'espai protegit inclou el massís de més de 1.800 metres d'altitud que fa de divisòria entre les serres de Gúdar i Javalambre i les muntanyes ibèriques prelitorals. Alberga endemismes compartits amb les serres esmentades, així com restes de flora eurosiberiana, presència de micromamífers i rèptils molt escassos en el territori per la seua distribució al nord.

– Consultat el Banc de dades de biodiversitat de la Generalitat, les espècies de fauna prioritària (\*) i/o catalogades en el Llistat d'espècies silvestres en règim de protecció especial presents en la zona d'actuació són les següents: *Caprimulgus europaeus*  (\*) (enganyapastor), *Athene noctua*  (mussol comú), *Otus scops*  (xot) i *Strix aluco*  (caro). Totes estes espècies d'aus són de comportament principalment nocturn i, en conseqüència, no és previsible l'afecció directa als seus exemplars pel desenrotllament de les obres mentres s'executen en període diürn. L'època de festeig i reproducció se situa a partir de març o abril en la majoria dels casos, i exhibix un marcat caràcter territorial especialment en el cas del caro i el xot.

– L'actuació es projecta en àrea de protecció paisatgística de la zona d'influència establida pel PORN del Massís del Penyagolosa, on estan permesos, sense més condicionants que els establits per les respectives normatives sectorials i planejaments urbanístics municipals, tots aquells usos i activitats que en les normes generals del PORN no figuren expressament com a prohibits o condicionats per a esta subzona d'ordenació, o bé per a la zona d'influència (ZI) en el conjunt. En este sentit, el volum d'aigües a extraure de la captació projectada no ha d'alterar o dificultar la disponibilitat de recursos hídrics subterranis, a més de ser compatible amb el manteniment de la qualitat de les aigües freàtiques i dels cabals d'eixida adequats per al proveïment actual de les necessitats de l'entorn.

– L'actuació es localitza en un entorn de cultius de plantacions de carrasca tofonera, tant agrícoles com de plantacions forestals temporals, a una distància d'entre 300 i 500 metres de sòl forestal ordinari, d'acord amb el PATFOR. No hi ha afecció a vies pecuàries, forests públiques, microreserves de flora, reserves de fauna, ni a sòls afectats per incendis forestals.

Atesa la classificació segons el Pla hidrològic 2022-2027 de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, el sondeig captarà aigües de la massa d'aigua subterrània denominada Mosquerola, amb codi 080.104, de tipus permeable, en bon estat quantitatiu, qualitatiu (químic) i global.

Consultat el Visor de Cartografia de la Generalitat Valenciana, el sondeig es projecta en sòl rural comú, en un entorn ondulat litològicament format per arenes i llims. La permeabilitat del sòl és molt alta. L'accessibilitat als aqüífers és mitjana i també és mitjana la vulnerabilitat dels aqüífers a la contaminació de les aigües subterrànies per activitats urbanístiques. Pel que fa a la recàrrega dels aqüífers, es considera una àrea estratègica de tipus 1, en les quals és convenient mantindre el volum de recàrrega dels aqüífers i no introduir-hi noves fonts de contaminació que pogueren afectar-ne la qualitat.

La parcel·la se situa en l'endorreisme de Vistabella, zona afectada de perillositat d'inundació de nivell 6, és a dir, freqüència baixa (període de retorn en 100 i 500 anys) i calat baix (inferior a 0.8 m), amb risc d'inundació molt baix, segons el Pla d'acció territorial sobre prevenció d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Consultada la cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables, de major escala que la del PATRICOVA, en períodes de retorn de fins a 500 anys, no s'observa perillositat d'inundació ni risc a la població, a activitats econòmiques o a àrees d'importància mediambiental.

Característiques de l’impacte potencial

El document ambiental analitza, segons el Pla de seguiment de 2022-2027 de la CHX, les característiques i balanços entre recursos i pressions de la massa d'aigua objecte de l'extracció. Conclou que la massa d'aigua de Mosquerola té un nivell d'explotació baixa que justifica la viabilitat del projecte. La captació de l'aigua proveirà regs d'una superfície de cultiu inferior a una hectàrea que no produiran impactes ambientals negatius a causa dels excedents de la massa d'aigua que es pretén explotar. No existixen pous de captació o llits a una distància inferior a 100 metres ni es planteja l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l’ús i el consum de recursos naturals (aigua) entren en les competències directes de l’organisme de conca. De conformitat amb el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s’aprova el text refós de la Llei d’aigües, no es pot iniciar la construcció d’una obra hidràulica que comporte la concessió de nous usos de l’aigua sense que, prèviament, s’obtinga o es declare la concessió, l’autorització o la reserva demanials corresponents (article 123).

En relació amb l'emissió de pols a l'atmosfera i el seu impacte sobre l'aire, flora i fauna (impactes valorats com a compatibles), es dotarà la infraestructura de perforació de captadors de pols. En relació amb les aigües subterrànies, es dissenyarà una embocadura per a la perforació del sondeig que impedisca l'abocament de substàncies contaminants a les aigües subterrànies, els fluids que s'utilitzen durant la perforació per al sosteniment de les parets del sondeig i la refrigeració de la ferramenta de perforació seran biodegradables, l'explotació de l'aqüífer s'ajustarà a la concessió administrativa d'aigües subterrànies que s'atorgue i el segellament de la captació en la fase d'abandó serà objecte d'un projecte específic que haurà de comunicar-se a l'organisme de conca en el qual s'utilitzaran materials inerts per a evitar la contaminació d'estes aigües.

S'hi inclou un annex a fi d'establir les normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que han d'observar-se en l'execució del sondeig projectat per a garantir una adequada conservació dels terrenys forestals. Així mateix, s'hi inclou un estudi de seguretat i salut en el qual s'identifiquen i avaluen els riscos als quals estaran exposats els treballadors.

El programa de vigilància ambiental contempla l'aplicació del pla de seguretat i salut aprovat per la direcció d'obra, així com el compliment de la normativa en matèria de seguretat en prevenció d'incendis forestals. Durant la fase d'explotació de l'aqüífer, el sondeig quedarà habilitat amb una sonda que permeta controlar periòdicament l'evolució del nivell piezomètric i la qualitat de les aigües.

Segons es desprén de l'Informe d'afeccions a espais de la Xarxa Natura 2000 que consta en l'expedient, «els principals impactes que l'execució del projecte pot causar sobre els valors ambientals i naturals que justifiquen la protecció de l'espai natural protegit on es projecten els treballs són respecte de les espècies de fauna i flora prioritària i/o catalogada present en la zona.

Durant la fase d'execució de les obres els principals impactes previstos sobre la fauna seran l'emissió de pols i partícules a l'atmosfera, així com la generació de sorolls i vibracions a causa de l'ús de màquina perforadora per a rotopercussió amb martell en fons i compressor d'aire comprimit. D'acord amb la memòria del projecte en relació amb les mesures de caràcter preventiu, no s'indica que el compressor a utilitzar dispose de silenciador homologat, element que permetria reduir el potencial impacte acústic previst.

La superfície afectada serà l'ocupada pels equips de perforació, canonada i maquinària auxiliar. Tampoc es fa referència a la previsió d'instal·lació de bassa de recollida de llots procedents de la perforació, amb un volum estimat de 5 m³.

Estos impactes incidiran, puntualment i temporalment, sobre la fauna i biodiversitat de l'entorn, més tenint en compte la proximitat de l'època de reproducció de certes aus presents en la zona. No obstant això, i a causa de la reduïda extensió i duració de les obres (màxim dos mesos i mig) seran de caràcter mínim i reversibles si es realitzen amb mesures que permeten reduir els potencials impactes ambientals, especialment si es prenen mesures de reducció de l'impacte acústic previst, com ara el silenciador del compressor i la bassa impermeabilitzada per a la recollida temporal dels llots procedents de la perforació.

Així mateix, poden provocar-se abocaments accidentals, procedent dels olis i carburants de la mateixa maquinària, que afecten el sòl, i puntualment, l'aqüífer subjacent.»

Este informe ambiental conclou que «l'execució del projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 d'acord amb el que s'establix en l'article 46.4 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i la biodiversitat.» En conseqüència, i d'acord amb el que establixen els articles 6 i 7 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, es considera que l'actuació sol·licitada no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000, sempre que es complisquen els condicionants següents:

a. Pel fet de situar-se l'actuació en zona ZEPA, els treballs de perforació es realitzaran preferiblement fora del període general de nidificació de les aus, que va de març a juliol, els dos inclusivament. En qualsevol cas, es procurarà la generació del soroll mínim indispensable per a la realització dels treballs i durant el menor temps possible, requerint autorització expressa d'esta conselleria si els treballs hagueren de realitzar-se dins del període esmentat.

b. Durant l'execució dels treballs s'evitarà qualsevol acció que provoque o puga provocar la contaminació de sòls i subsols amb risc per a hàbitats i espècies. Serà incompatible tot tipus d'abocament sòlid o líquid potencialment contaminant sobre estos elements, o la seua incorporació al subsol mitjançant qualsevol procediment.

c. El corresponent instrument d'intervenció ambiental haurà de preveure l'adopció de mesures destinades a reduir, en la mesura que siga possible i d'acord amb la vigent normativa de contaminació acústica, l'emissió de sorolls i pertorbacions a l'entorn, així com mesures destinades a l'emmagatzematge dels llots en condicions de seguretat.

d. L'aprofitament d'aigües haurà de disposar de la corresponent concessió d'aigües subterrànies emesa per l'oficina de planificació hidrològica de l'organisme de conca competent, on conste el volum màxim anual (en m³/any), el cabal màxim instantani (en l/s) i les característiques tècniques de la captació.

e. En cas d'incompliment dels condicionants indicats, no es podrà garantir l'exclusió d'afecció en pròxims projectes de prospecció d'aigües subterrànies i, per tant, estos quedaran sotmesos a una detallada i adequada avaluació de repercussions sobre espais de la Xarxa Natura 2000, d'acord amb l'article 6 i següents del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell.

Conclusió

En els termes previstos en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, i considerant els criteris de l'apartat a de l'annex III d'esta, es pot concloure que el projecte no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requerix avaluació d'impacte ambiental ordinària.

Consideracions jurídiques

El projecte d'ampliació de l'activitat constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2 de la LEA, en concordança amb el grup 3, epígraf a) 3r del seu annex II. L’expedient ha seguit el tràmit d’avaluació d’impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2, del títol II de la LEA.

L'article 129 del Decret 173/2024, de 3 de desembre, del Consell, pel qual establix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, establix que la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori exercix les funcions en matèria d'avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.

Per tot el que s’ha exposat, a proposta del Servici d’Avaluació d’Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general d’Avaluació Ambiental i Paisatge, fent ús de les atribucions que tinc, formule la següent

RESOLUCIÓ

*Primer*

Estimar que el projecte de sondeig de captació d'aigües subterrànies en la parcel·la 65, polígon 40, de Vistabella del Maestrat (Castelló), promogut per María Isabel Villalba Gotor, sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requerix una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte i del document ambiental, i als termes de l'informe, en particular:

1. No es podran iniciar els treballs per a l'execució del sondeig mentres no s'haja obtingut de l'organisme de conca la concessió o l'autorització prèvies, o se li haja comunicat.

2. Pel fet de situar-se l'actuació en zona ZEPA, els treballs de perforació es realitzaran preferiblement fora del període general de nidificació de les aus, que va de març a juliol, els dos inclusivament. En qualsevol cas, s'adoptaran mesures per a minimitzar els nivells de soroll. Els treballs es realitzaran durant el menor temps possible i es requerirà autorització expressa d'esta conselleria si els treballs han de realitzar-se dins del període esmentat.

3. Durant el temps que dure l’assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l’aigua extreta s’abocarà a llits naturals, directament o a través d’un sistema d’evacuació que, mitjançant la laminació de cabals o dissipadors d’energia, resulte efectiu per a evitar l’erosió i els possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si se’n produïxen, el promotor de l’obra haurà de reparar els desperfectes i, si és el cas, indemnitzar els afectats pels perjuís ocasionats.

4. El contractista haurà de construir al costat de la perforació una bassa de llots d’unes dimensions suficients per a albergar la totalitat dels detritus, llots i additius generats durant la perforació, tenint en compte l’esponjament que es produïx després de l’extracció del material perforat.

5. Els materials extrets de la perforació i els de l’excavació de la bassa de llots són de naturalesa molt semblant, i els dos són inerts i innocus. Els detritus del sondeig tenen el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el material extret de la bassa, el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Els materials d’excavació disposen d’una regulació i gestió específica segons l’Orde APM/1007/2017, que regula les normes de valorització de materials excavats per a usar-los en obres i operacions de rebliment diferents del lloc a on es van generar. També resultaria aplicable el Decret 200/2004, del Consell de la Generalitat, que regula l’ús de residus inerts en obres de restauració i rebliment (article 3.1.a). No obstant això, pel que fa als detritus del sondeig, s’aplicaria el Decret 200/2004, ja que l’Orde APM/1007/2007 només s’aplica a materials classificats amb el codi 17 05 04. En qualsevol cas, el terreny s’haurà de restaurar perquè es quede amb la morfologia inicial.

6. Està totalment prohibit realitzar qualsevol tipus d'abocament no autoritzat directament a llits d'aigua o al sòl i, en particular, els produïts pel proveïment de carburant i manteniment de la maquinària, que s'han de dur a terme en tallers externs o bé el contractista establir els mitjans necessaris per a garantir el compliment de la legislació vigent en matèria de residus. Els residus generats s'emmagatzemaran convenientment per a entregar-los a gestors autoritzats.

7. Si durant l’execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de l’òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata i adoptar les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d’11 de juny, del patrimoni cultural valencià.

8. Per a preservar la integritat de l’aqüífer i protegir les aigües subterrànies de l’entrada de contaminants, tant en la construcció de la captació d’aigua com en el segellament i la clausura del pou, s’hauran de complir les instruccions bàsiques de protecció que establix el Reglament de domini públic hidràulic.

9. Es compliran les mesures preventives i correctores establides en el document ambiental, sempre que no siguen contradictòries amb les de la present resolució. Es farà la vigilància ambiental d’acord amb el pla de vigilància i seguiment ambiental inclòs en el document ambiental, i s’adaptarà i ampliarà a les determinacions d’este condicionat, de manera que es concrete el seguiment efectiu de totes les mesures preventives i correctores plantejades; es definisca el responsable, el mètode i la periodicitat dels controls i informes, i el mètode i la forma per a corregir les desviacions produïdes.

*Segon*

De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la LEA:

A. L’informe d’impacte ambiental es publicarà en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, sense perjuí de la seua publicació en la seu electrònica de l’òrgan ambiental.

B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s'ha procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.

C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en la via administrativa o judicial enfront de l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.

*Tercer*

L’òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d’autoritzar o denegar el projecte, en els termes que preveu l’article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.»

  

València, 11 de gener de 2025

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 10050, del 19-02-2025 (2025/1119)

RESOLUCIÓN de 11 de enero de 2025, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula el informe de impacto ambiental del proyecto de sondeo para la captación de aguas subterráneas en el polígono 40, parcela 65, de la partida de les Voltes, del término municipal de Vistabella del Maestrat (Castelló). Expediente: (3349286) 190/2023/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   10050

Fecha DOGV
:   19-02-2025

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2025/1119

CVE
:   DOGV-C-2025-1119

Fecha del documento
:   11-01-2025

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Vistabella del Maestrat](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

«Informe de impacto ambiental

Expediente: (3349286) 190/2023/AIA.

Título: Sondeo para la captación de aguas subterráneas.

Promotor: María Isabel Villalba Gotor.

Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Castellón (ASOSUB/2023/72/12).

Localización: Partida Les Voltes, polígono 40, parcela 65, Vistabella del Maestrat (Castellón).

Antecedentes y tramitación administrativa

El 15.11.2023, el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas (en adelante, STIEM) de Castellón dio traslado al órgano ambiental del expediente al objeto de ser sometido al procedimiento de evaluación ambiental simplificada, de conformidad con la Ley 21/2013, de 9 de diciembre (en adelante LEA) y el Real decreto 445/2023, de 13 de junio. El expediente se completó con la documentación remitida el 14.12.2023 y el 26.12.2024 por el STIEM (órgano sustantivo).

En los términos del artículo 46 de la LEA, se formulan consultas en fecha 30.11.2023 al Ayuntamiento de Vistabella del Maestrat y a la Dirección General de Medio Natural y Animal. En fecha 01.03.2024 se formuló idéntica consulta a la Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ). Transcurrido el plazo correspondiente, se ha recibido Informe, de 25.02.2024 del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón, de evaluación de las repercusiones en la Red Natura 2000, de carácter favorable. La CHJ emite informe, de fecha 22.04.2024, el cual concluye que, en todo caso, previamente al inicio de los trabajos en la zona de policía de cauce público se deberá de contar con la autorización del organismo de cuenca. De igual modo, el informe establece que, el derecho al uso del agua se ve reconocido en el artículo 54.2 del texto refundido de la Ley de aguas, siempre y cuando se cumplan los requisitos establecidos y no se sobrepase el volumen anual total de 7.000 m³. Por ello, la disponibilidad del recurso queda supeditada a un derecho que el titular podría adquirir por disposición legal tramitando la inscripción en el Registro de Aguas de la captación. No se ha recibido contestación por parte del Ayuntamiento.

La información contenida en el expediente aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación ambiental simplificada.

Criterios ambientales

Características del proyecto

El objeto del proyecto es la perforación para la captación de aguas subterráneas en la parcela 65, polígono 40, del término municipal de Vistabella del Maestrat (Castellón), que cuenta con 2.960 m² de superficie. El destino del agua extraída es el riego de una plantación de encinas truferas micorrizadas cultivadas en la misma. Para su abastecimiento se requiere un aporte hídrico anual de 296 m³ aproximadamente.

Se pretende realizar un sondeo de 100 metros de profundidad. La perforación se realizará por el sistema de rotopercusión neumática con martillo o tricono en fondo de 250 mm de diámetro. Si el sondeo resulta positivo, se procederá a la entubación definitiva con tubería de acero de 200 mm de diámetro y 4 mm de espesor, ranurada para el paso del agua. La colocación de las tuberías se realizará mediante soldadura. Se equipará con una bomba sumergible para alumbrar el agua al exterior. El espacio anular entre la pared del sondeo y la tubería estará cementado en su tramo superior para aislar el acuífero de posibles contaminaciones. Se limpiará el sondeo de los detritus y lodos mediante aire comprimido, por barrido de fondo, y se procederá a un aforo de caudales. Se prevé obtener un caudal de 4 l/s. La explotación del acuífero se ajustará a la concesión administrativa de aguas subterráneas que se otorgue.

Se llevará a cabo un seguimiento adecuado de las obras durante la perforación a fin de ir completando la información hidrogeológica de la obra y poder tomar sobre el terreno las decisiones técnicas y de seguridad más adecuadas en caso de incidencias o imprevistos.

Se estima un volumen de generación de residuos de perforación de 5 m³, que se reutilizarán íntegramente en la misma parcela ya que la caliza triturada, producto de la perforación, es adecuada para el cultivo de las encinas.

Ubicación del proyecto

El sondeo se proyecta en la partida Les Voltes, parcela 65, polígono 40, en el término municipal de Vistabella del Maestrat (Castellón). El punto de perforación se encuentra en las coordenadas UTM (ETRS89; Huso 30): X = 729.066 m, Y = 4.465.467 m y Z = 1.141 m. El acceso se realizará por la CV-728, utilizando la red básica de carreteras de la Comunitat Valenciana.

El proyecto se localiza en el interior de espacio protegido de la Red Natura 2000, por lo que, en cumplimiento de las competencias en materia de evaluación de repercusiones sobre la Red Natura 2000, el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón emitió informe ambiental en relación con los impactos ambientales significativos que la ejecución del proyecto puede generar sobre los espacios protegidos de la Red Natura 2000, del cual se desprende lo siguiente:

– La parcela donde está previsto el sondeo y posterior perforación se sitúa dentro de la ZEPA ES5223004 Penyagolosa, definida en el Acuerdo de 5 de junio de 2009, del Consell, de ampliación de la Red de Zonas de Especial Protección para las Aves (ZEPA) de la Comunitat Valenciana. La zona alberga importantes poblaciones de aves rapaces: culebrera europea (*Circaetus gallicus*), águila real (*Aquila chrysaetos*), águila-azor perdicera (*Aquila fasciata*), aguililla calzada (*Hieraaetus pennatus*), halcón peregrino (*Falco peregrinus*), búho real (*Bubo bubo*) y otras. Incluye, aproximadamente, el 9 % de las parejas nidificantes y el 9 % de las colonias de buitre leonado (*Gyps fulvus*) en la Comunitat Valenciana. También destaca la presencia de collalba negra (*Oenanthe leucura*) y chova piquirroja (*Pyrrhocorax pyrrhocorax*).

– También se localiza dentro del LIC ES5223004 Penyagolosa declarado por el Acuerdo de 25 de abril de 2014, del Consell, por el que se adecúan los espacios protegidos de la Red Natura 2000 marinos y marítimo-terrestres al reparto de competencias en el medio marino establecido en la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del patrimonio natural y de la biodiversidad. El espacio protegido incluye el macizo de más de 1800 metros de altitud que hace de divisoria entre las sierras de Gúdar y Javalambre y las montañas ibéricas prelitorales. Alberga endemismos compartidos con las sierras citadas, así como restos de flora eurosiberiana, presencia de micromamíferos y reptiles muy escasos en el territorio por su distribución norteña.

– Consultado el Banco de Datos de Biodiversidad de la Generalitat, las especies de fauna prioritaria (\*) y/o catalogadas en el Listado de especies silvestres en régimen de protección especial presentes en la zona de actuación son las siguientes: *Caprimulgus europaeus*  (\*) (Chotacabras europeo o Enganyapastor), *Athene noctua*  (Mochuelo europeo o Mussol comú), *Otus scops*  (Autillo europeo o Xot) y *Strix aluco*  (Cárabo común o Gamarús). Todas estas especies de aves son de comportamiento principalmente nocturno y, en consecuencia, no es previsible afección directa a sus ejemplares por el desarrollo de las obras mientras se ejecuten en periodo diurno. La época de cortejo y reproducción se sitúa a partir de marzo o abril en la mayoría de los casos, exhibiendo un marcado carácter territorial especialmente en el caso del cárabo y el autillo.

– La actuación se proyecta en área de protección paisajística de la zona de influencia establecida por el PORN del Macizo del Penyagolosa, donde están permitidas sin más condicionantes que los establecidos por las respectivas normativas sectoriales y planeamientos urbanísticos municipales, todos aquellos usos y actividades que en las normas generales del PORN no figuran expresamente como prohibidos o condicionados para esta subzona de ordenación, o bien para la Zona de Influencia (ZI) en su conjunto. En este sentido, el volumen de aguas a extraer de la captación proyectada no debe alterar o dificultar la disponibilidad de recursos hídricos subterráneos, además de ser compatible con el mantenimiento de la calidad de las aguas freáticas y de los caudales de salida adecuados para el abastecimiento actual de las necesidades del entorno.

– La actuación se localiza en un entorno de cultivos de plantaciones de carrasca trufera, tanto agrícolas como de plantaciones forestales temporales, a una distancia de entra 300 y 500 metros de suelo forestal ordinario, de acuerdo con el PATFOR. No hay afección a vías pecuaria, montes públicos, microrreservas de flora, reservas de fauna ni a suelos afectados por incendios forestales.

Atendiendo a la clasificación según el Plan hidrológico 2022/2027 de la Confederación Hidrográfica del Júcar, el sondeo captará aguas de la masa de agua subterránea denominada Mosqueruela, con código 080.104, de tipo permeable, en buen estado cuantitativo, cualitativo (químico) y global.

Consultado el Visor de Cartografía de la Generalitat Valenciana, el sondeo se proyecta en suelo rural común, en un entorno ondulado litológicamente formado por arenas y limos. La permeabilidad del suelo es muy alta. La accesibilidad a los acuíferos es media y también es media vulnerabilidad de los acuíferos a la contaminación de las aguas subterráneas por actividades urbanísticas. En cuanto la recarga de los acuíferos, se considera un área estratégica tipo 1 en las que es conveniente mantener el volumen de recarga de los acuíferos y no introducir nuevas fuentes de contaminación que pudieran afectar a la calidad de los acuíferos.

La parcela se sitúa en el Endorreísmo de Vistabella, zona afectada de peligrosidad de inundación nivel 6, es decir, frecuencia baja (periodo de retorno en 100 y 500 años) y calado bajo (inferior a 0.8 m), con muy bajo riesgo de inundación, según el Plan de acción territorial sobre prevención de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Consultada la cartografía del Sistema Nacional de Cartografía de Zonas Inundables, de mayor escala que la del PATRICOVA, en periodos de retorno de hasta 500 años, no se observa peligrosidad de inundación ni riesgo a la población, a actividades económicas o a áreas de importancia medioambiental.

Características del potencial impacto

El documento ambiental analiza, según el Plan de seguimiento de 2022/2027 de la CHJ, las características y balances entre recursos y presiones de la masa de agua objeto de la extracción. Concluye que la masa de agua de Mosqueruela tiene un nivel de baja explotación que justifica la viabilidad del proyecto. La captación del agua abastecerá riegos de una superficie de cultivo inferior a una hectárea que no producirán impactos ambientales negativos debido a los excedentes de la masa de agua que se pretende explotar. No existen pozos de captación o cauces a una distancia inferior a 100 metros ni se plantea la acumulación de efectos negativos con respecto a otros proyectos. En todo caso, los posibles efectos hidrogeológicos relativos al uso y consumo de recursos naturales (agua), entran en las competencias directas del organismo de cuenca. De conformidad con el Real decreto legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de aguas, no puede iniciarse la construcción de una obra hidráulica que comporte la concesión de nuevos usos del agua, sin que previamente se obtenga o declare la correspondiente concesión, autorización o reserva demaniales (artículo 123).

En relación con la emisión de polvo a la atmósfera y su impacto sobre el aire, flora y fauna (impactos valorados como compatibles), se dotará a la infraestructura de perforación de captadores de polvo. En relación con las aguas subterráneas, se diseñará un emboquille para la perforación del sondeo que impida el vertido de sustancias contaminantes a las aguas subterráneas, los fluidos que se utilicen durante la perforación para el sostenimiento de las paredes del sondeo y la refrigeración de la herramienta de perforación serán biodegradables, la explotación del acuífero se ajustará a la concesión administrativa de aguas subterráneas que se otorgue y el sellado de la captación en la fase de abandono será objeto de un proyecto específico que deberá ser comunicado al organismo de cuenca en el que se utilizarán materiales inertes para evitar la contaminación de estas aguas.

Se incluye un anexo al objeto de establecer las normas de seguridad en prevención de incendios forestales que han de observarse en la ejecución del sondeo proyectado para garantizar una adecuada conservación de los terrenos forestales. Asimismo, se incluye un estudio de seguridad y salud en el que se identifican y evalúan los riesgos a los que estarán expuestos los trabajadores.

El programa de vigilancia ambiental contempla la aplicación del plan de seguridad y salud aprobado por la dirección de obra, así como el cumplimiento de la normativa en materia de seguridad en prevención de incendios forestales. Durante la fase de explotación del acuífero, el sondeo quedará habilitado con una sonda que permita controlar periódicamente la evolución del nivel piezométrico y la calidad de las aguas.

Según se desprende del Informe de afecciones a espacios Red Natura 2000 que consta en el expediente, «los principales impactos que la ejecución del proyecto puede causar sobre los valores ambientales y naturales que justifican la protección del espacio natural protegido en donde se proyectan los trabajos son respecto de las especies de fauna y flora prioritaria y/o catalogada presente en la zona.

Durante la fase de ejecución de las obras los principales impactos previstos sobre la fauna serán la emisión de polvo y partículas a la atmósfera, así como la generación de ruidos y vibraciones debido al empleo de máquina perforadora para rotopercusión con martillo en fondo y compresor de aire comprimido. De acuerdo con la memoria del proyecto en relación con las medidas de carácter preventivo, no se indica que el compresor a utilizar disponga de silenciador homologado, elemento que permitiría reducir el potencial impacto acústico previsto.

La superficie afectada será la ocupada por los equipos de perforación, tubería y maquinaria auxiliar. Tampoco se hace referencia a la previsión de instalación de balsa de recogida de lodos procedentes de la perforación, con un volumen estimado de 5 m³.

Estos impactos incidirán, puntual y temporalmente, sobre la fauna y biodiversidad del entorno, más teniendo en cuenta la proximidad de la época de reproducción de ciertas aves presentes en la zona. No obstante, y debido a la reducida extensión y duración de las obras (máximo 2 meses y medio) serán de carácter mínimo y reversibles si se realizan con medidas que permitan reducir los potenciales impactos ambientales, especialmente tomándose medidas de reducción del impacto acústico previsto como el silenciador del compresor y la balsa impermeabilizada para la recogida temporal de los lodos procedentes de la perforación.

Asimismo, pueden provocarse vertidos accidentales, procedente de los aceites y carburantes de la propia maquinaria, que afecten al suelo, y puntualmente al acuífero subyacente.»

Dicho informe ambiental concluye que «la ejecución del proyecto no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000 de acuerdo con lo establecido en el artículo 46.4 de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del patrimonio natural y la biodiversidad.» En consecuencia, y de acuerdo con lo que establecen los artículo 6 y 7 del Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, por el que se regula el régimen especial de evaluación y de aprobación, autorización o conformidad de planes, programas y proyectos que puedan afectar la Red Natura 2000, se considera que la actuación solicitada no debe someterse a evaluación detallada de sus efectos sobre la Red Natura 2000, siempre que se cumplan los siguientes condicionantes:

a. Debido a situarse la actuación en zona ZEPA, los trabajos de perforación se realizarán preferiblemente fuera del periodo general de nidificación de las aves, que va de marzo a julio, ambos inclusive. En cualquier caso, se procurará la generación del ruido mínimo indispensable para la realización de los trabajos y durante el menor tiempo posible, requiriendo autorización expresa de esta Conselleria si los trabajos tuvieran que realizarse dentro del citado periodo.

b. Durante la ejecución de los trabajos se evitará cualquier acción que provoque o pueda provocar la contaminación de suelos y subsuelos con riesgo para hábitats y especies, siendo incompatible todo tipo de vertido sólido o líquido potencialmente contaminante sobre dichos elementos, o su incorporación al subsuelo mediante cualquier procedimiento.

c. El correspondiente instrumento de intervención ambiental deberá prever la adopción de medidas destinadas a reducir, en la medida de lo posible y de acuerdo con la vigente normativa de contaminación acústica, la emisión de ruidos y perturbaciones al entorno, así como medidas destinadas al almacenamiento de los lodos en condiciones de seguridad.

d.- El aprovechamiento de aguas deberá disponer de la correspondiente concesión de aguas subterráneas emitida por la Oficina de Planificación Hidrológica del Organismo de Cuenca competente, en donde conste el volumen máximo anual (en m³/año), el caudal máximo instantáneo (en l/s) y las características técnicas de la captación.

e. En caso de no cumplimiento de los condicionantes indicados no se podrá garantizar la exclusión de afección en próximos proyectos de prospección de aguas subterráneas y, por lo tanto, los mismos quedarán sometidos a una detallada y adecuada evaluación de repercusiones sobre espacios Red Natura 2000, de acuerdo con el artículo 6 y siguientes del Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell.

Conclusión

En los términos previstos en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre y considerando los criterios del apartado A del anexo III de la misma, se puede concluir que el proyecto no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.

Consideraciones jurídicas

El proyecto de ampliación de la actividad constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el artículo 7.2 de la LEA, en concordancia con el Grupo 3, epígrafe a) 3º de su anexo II. El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la LEA.

El artículo 129 del Decreto 173/2024, de 3 de diciembre, del Consell, por el que establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat establece que la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental de la Conselleria de Medio Ambiente, Infraestructuras y Territorio ejerce las funciones en materia de evaluación ambiental estratégica e impacto ambiental, incluyendo los sistemas indicadores y las evaluaciones ambientales.

Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Evaluación Ambiental y Paisaje, en uso de las atribuciones que ostento formulo la siguiente,

RESOLUCIÓN

*Primero*

Estimar que el proyecto de sondeo de captación de aguas subterráneas en la parcela 65, polígono 40, de Vistabella del Maestrat (Castellón), promovido por María Isabel Villalba Gotor, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria, siempre que se ajuste a las previsiones del proyecto, del documento ambiental y a los términos del informe, en particular:

1. No podrán iniciarse los trabajos para la ejecución del sondeo mientras no se haya obtenido del organismo de cuenca la previa concesión, autorización o se haya formulado comunicación ante el mismo.

2. Debido a situarse la actuación en zona ZEPA, los trabajos de perforación se realizarán preferiblemente fuera del periodo general de nidificación de las aves, que va de marzo a julio, ambos inclusive. En cualquier caso, se adoptarán medidas para minimizar los niveles de ruido. Los trabajos se realizarán durante el menor tiempo posible, requiriendo autorización expresa de esta Conselleria si los trabajos tuvieran que realizarse dentro del citado periodo.

3. Durante el tiempo que dure el posible ensayo de bombeo, y a fin de prevenir procesos erosivos y evitar escorrentías incontroladas, el agua extraída deberá ser vertida a cauces naturales, directamente o a través de un sistema de evacuación que mediante laminación de caudales o disipadores de energía resulte efectivo para evitar erosión y posibles daños en infraestructuras y propiedades adyacentes. Si éstos se produjeran, el promotor de la obra deberá reparar los desperfectos y, en su caso, indemnizar a los afectados por los perjuicios ocasionados.

4. El contratista deberá construir una balsa de lodos de unas dimensiones tales que pueda albergar la totalidad de los detritus, lodos y aditivos generados durante la perforación, teniendo en cuenta el esponjamiento que se produce tras la extracción del material perforado.

5. Los materiales extraídos de la perforación y los de la excavación de la balsa de lodos son de naturaleza muy similar, y ambos inertes e inocuos. Los detritus del sondeo tienen el código LER 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y el material extraído de la balsa el código LER 17 05 04 (materiales naturales excavados). Los materiales de excavación disponen de regulación y gestión específica según la Orden APM/1007/2017 que regula las normas de valorización de materiales excavados para su uso en obras y operaciones de relleno distintas al lugar donde se generaron. También podrían hacerlo por el Decreto 200/2004, del Consell de la Generalitat que regula el uso de residuos inertes en obras de restauración y relleno (artículo 3.1.a). Sin embargo, a los detritus del sondeo le aplicaría el Decreto 200/2004, ya que la Orden APM/1007/2007, sólo aplica a materiales clasificados con el código 17 05 04. En cualquier caso, el terreno deberá ser restaurado quedando con su morfología inicial.

6. Está totalmente prohibido realizar cualquier tipo de vertido no autorizado directamente a cauces de agua o al suelo y en particular, los producidos por el repostaje y mantenimiento de la maquinaria que se llevará a cabo en talleres externos o bien el contratista establecerá los medios necesarios para garantizar el cumplimiento de la legislación vigente en materia de residuos. Los residuos generados se almacenarán convenientemente para su entrega a gestores autorizados.

7. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento del órgano competente en Patrimonio Cultural de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación en conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.

8. Al objeto de preservar la integridad del acuífero y proteger las aguas subterráneas de la entrada de contaminantes tanto en la construcción de la captación de agua como en el sellado y clausura del pozo, se deberán cumplir las instrucciones básicas de protección establecidas en el reglamento de dominio público hidráulico.

9. Se cumplirán la medidas preventivas y correctoras establecidas en el documento ambiental, siempre y cuando no sean contradictorias con las de la presente resolución. Se realizará la vigilancia ambiental de acuerdo con el plan de vigilancia y seguimiento ambiental incluido en el documento ambiental, adaptándolo y ampliándolo a las determinaciones del presente condicionado, de forma que se concrete el seguimiento efectivo de todas la medidas preventivas y correctoras planteadas, defina responsable, método y periodicidad de los controles e informes, así como el método y la forma para la corrección de las desviaciones producidas.

*Segundo*

De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la LEA:

A. El informe de impacto ambiental se publicará en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.

B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.

C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.

*Tercero*

El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.»

  

València, 11 de enero de 2025

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML