Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8017, del 07-04-2017 (2017/2535)

RESOLUCIÓ de 27 de febrer de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 86/15-AIA Albatera.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8017

Data del DOGV
:   07-04-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/2535

CVE


Data del document
:   27-02-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 27 de febrer de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 86/15-AIA Albatera. [2017/2535]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, pel qual s'estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 86/15-AIA Albatera.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 86-2015-AIA.  
Títol: Construcció de bassa de reserva per a reg.  
Promotor: SAT núm. 3569 Virgen del Rosario.  
Òrgan substantiu: Ajuntament d'Albatera.  
Localització: parcel·la 9 del polígon 3 d'Albatera (Alacant).  
  
Objecte i descripció del projecte. Alternatives.  
La SAT 3569 Virgen del Rosario, en el terme municipal d'Albatera, té concedits 2.617.000 m³ per any d'aquest aprofitament per a reg de 913 ha de l'anomenada Galería de los Suizos. Així mateix aquesta SAT disposarà de l'aigua que procedirà del transvasament Xúquer-Vinalopó quan es trobe operatiu.  
Actualment la SAT té una capacitat d'emmagatzematge de 37.800 m³ en dues basses situades als voltants de la Galería de los Suizos, quantitat insuficient per a la demanda de reg en període estival per la qual cosa es proposa la construcció d'una nova bassa que permetrà augmentar la capacitat d'emmagatzematge d'aigua i la regulació del cabal del transvasament Xúquer-Vinalopó quan es trobe operatiu.  
Pel que fa a la recerca d'alternatives s'han tingut en compte aspectes com ara les característiques geotècniques del terreny, la ubicació de la bassa respecte del punt de subministrament d'aigua, la cota del terreny, l'aptitud urbanística dels terrenys, la propietat dels terrenys i l'afectació a figures de protecció ambiental.  
Partint de la ubicació de la bassa en la parcel·la 9 del polígon 3, ja que es tracta de la localització més idònia per la proximitat al punt de subministrament d'aigua, es contemplen les alternatives següents:  
- Dimensionament: construcció a cota 293 sobre el nivell del mar (snm) amb cota d'excavació a 268 snm, a cota 296 snm amb berma inferior de 1,25 m i cota d'excavació 272 snm i a cota 296 snm amb berma inferior de 4 m i cota d'excavació 272 snm.  
- Quant a la tipologia de la construcció s'opta en totes les alternatives per bassa de regulació de materials solts amb terra procedent de la mateixa excavació i d'altures de terraplé de 24 metres i berma intermèdia.  
Una volta analitzades les distintes alternatives s'ha optat per l'alternativa de bassa de regulació de materials solts procedent de la mateixa excavació a cota 296, altura de terraplé de 24 metres amb berma de 4 metres i situació pròxima a la rambla de La Algüeda per a facilitar l'evacuació de la bassa en cas necessari.  
Per a l'alternativa triada, la bassa comptarà amb les següents característiques:  
- Capacitat màxima: 681.551,99 m³.  
- Forma i dimensions: rectangular de 245x184,83 m.  
- Profunditat: 24 metres.  
- Altura de coronació sobre el punt més desfavorable de fonamentació: 28 metres.  
- Talussos: talús interior de 2H:1V amb berma de 4 metres en el punt mitjà, talús exterior de 3H:1,25 V amb berma exterior de 5 metres a 13 metres d'altura de coronació.  
- Impermeabilització: làmina de PEAD de 2mm i geotèxtil de 500 g/m².  
L'obra que es realitzarà comptarà amb el següent:  
- Sistema de protecció en els extrems de la bassa que serviran de salvavides per a les possibles caigudes de persones i animals, tanca perimetral de protecció.  
- Sobreeixidor consistent en canal obert de desguàs que permetrà evacuar l'aigua quan sobrepasse els nivells màxims d'explotació. Està calculat per a evacuar els cabals de 1000 anys de període de retorn.  
- Desguàs de fons, situat en el punt de cota mínima, que permetrà procedir a la neteja periòdica i al control visual de la geomembrana.  
  
- Desguàs d'emergència que permetrà l'evacuació de la totalitat de les aigües de la bassa a la rambla de La Algüeda. En el punt d'evacuació es realitzarà una arqueta de descàrrega de 4x4x1,80 m que impedirà els danys al llit de la rambla.  
- Sistema de drenes per a detectar possibles fugues o ruptures de la làmina d'impermeabilització: drenatges interiors i exteriors i dren ximenera.  
- Cuneta perimetral de formigó la funció del qual serà dirigir els escolaments cap a un pou d'escullera.  
- Galeria de servei transitable on aniran allotjades les canonades d'entrada i eixida d'aigua. Al final de la galeria s'ubicarà la caseta de vàlvules.  
- Ampliació de la caseta de bombament.  
- Canonada d'impulsió de 258,3 metres i 600 mm de diàmetre que permetrà l'ompliment de la bassa. L'entrada d'aigua de la bassa es realitza mitjançant una arqueta de dimensions 3x3x2,75 situada per davall de la cota de la solera de la bassa.  
- Instal·lacions elèctriques: es procedirà a la desviació de la línia elèctrica de mitjana tensió existent, al desmantellament de l'antiga infraestructura, a la demolició de l'antic CT, a la instal·lació d'un nou CT prefabricat amb punt de connexió subterrani nou i a l'execució d'entroncament aeri subterrani.  
La línia tindrà una longitud de 601,78 metres en traçat aeri i 50 en subterrani. Els conductors en tram aeri seran d'alumini-acer galvanitzat de 54,6 mm² de secció; en tram subterrani seran d'alumini. Els suports en la línia que es projecta seran metàl·lics galvanitzats. L'altura dels suports permetrà que cap conductor quede a menys de 7 metres d'altura del terreny. Les fonamentacions dels suports seran de formigó.  
  
Fa falta el subministrament d'energia a una tensió de 400/230V, amb una potència màxima simultània de 560 kW, per a atendre aquesta futura demanda; la potència total a instal·lar serà de 630 kVA.  
- Camins: Es projecta la construcció de camí d'accés al corredor de coronació des de la carretera CV-873 de 5 metres d'amplària i 174,5 metres de longitud acabat amb llast artificial. S'ha dissenyat un camí d'accés a la caseta de vàlvules de 5 metres d'amplària aprofitant el camí existent i un camí d'accés al fons de la bassa de 187 metres de longitud i 5 metres d'amplària per a facilitar les labors de manteniment.  
  
El moviment de terres serà de 423.369 m³ d'excavació, 399.985 m³, 23.384 m³ d'excavació de terra vegetal, terraplé de 264.332³ m, i es calcula un excedent de 135.653 m³.  
L'excedent de terres s'ubicarà en bancals abandonats i talussos degradats dels bancals i carretera CV-873 i antiga bassa abandonada situada al nord de l'actuació. Les zones d'ocupacions temporals triades s'ubicaran en les proximitats del camí d'accés.  
Finalment cal indicar que quant a les característiques naturals del terreny s'ha estudiat la sismicitat de la zona, les seues característiques geotècniques i el risc d'inundació.  
  
Afeccions legals.  
El projecte presenta les següents afectacions legals i ambientals:  
- Zona de policia de la rambla de La Algüeda.  
- Xarxa natura 2000: LIC Serra de Crevillent, ZEPA Serres del Sud d- Alacant.  
- No afecta terreny forestal segons PATFOR (Pla d'Acció Territorial Forestal) si bé l'inventari forestal nacional indica que es tracta de terrenys de pastura o matolls, amb caràcter de seminaturals.  
- Hàbitats: Matolls d'artemísia i halonitròfils (1430) i també estepes de Lygeum spartum. Hàbitats prioritaris: estepes salines amb presència de Limonium supinum (1510) i vegetació gipsícola ibèrica (1520).  
  
- Espècies prioritàries: àguila reial, àguila de panxa blanca (banc de dades de biodiversitat).  
- Riscs: zona d'activitat sísmica alta (acceleració sísmica bàsica de 1,14 g), risc de lliscament mitjà i risc d'erosió potencial molt alta (> 100 t/ha/any).  
- Segons l'informe tècnic expedit per l'Ajuntament d'Albatera el 21 de març de 2014, el sòl on s'ubicarà la bassa està classificat com a sòl no urbanitzable comú segons les normes subsidiàries vigents d'Albatera.  
  
Tramitació Administrativa.  
Fase I:  
El 20 de desembre de 2013 es registra l'entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental del document d'inici del projecte de construcció de bassa de reserva a Albatera a fi d'iniciar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental procedint-se a l'obertura d'expedient (22-2014-CON).  
El 10 de febrer de 2014 s'inicia el període de consulta als organismes i administracions públiques afectades en compliment de l'article 8 del Reial decret legislatiu 1/2008 pel qual es va aprovar el text refós de la Llei d'impacte ambiental de projectes.  
Les consultes efectuades i les dates d'emissió d'informe van ser les següents:  
Generalitat Valenciana:  
- Direcció General de Patrimoni Cultural.  
- Direcció General de l'Aigua.  
- Servei de gestió de residus.  
- Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions territorials Estratègiques:  
Servei de Paisatge: 5 de maig de 2014.  
Servei d'Ordenació del Territori: 26 de maig de 2014.  
- Direcció General de Medi Natural (Servei de Vida Silvestre): 28 de febrer de 2014.  
Altres administracions públiques:  
- Ajuntament d'Albatera.  
- Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Segura: 29 de maig de 2014.  
Els aspectes més importants dels informes emesos es detallen a continuació:  
- Servei de Vida Silvestre:  
(?) L'àrea del projecte està inclosa en el LIC Serra de Crevillent i també en la Zona d'Especial de Protecció per a les Aus (ZEPA) denominada Serres del Sud d'Alacant [?], inclosa en la Xarxa Natura 2000 [?] El LIC constitueix una àrea muntanyosa de relleu escarpat que alberga vegetació i ambients característics del domini semiàrid alacantí, amb una bona representació de vegetació gipsícola. Alberga, entre altres formacions, excel·lents representacions de les comunitats de juniperus i de tamarius. Representa una zona d'especial importància per a la cria de rapinyaires, en especial de la prioritària àguila de panxa blanca [?] Consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana, es localitzen en l'àmbit el projecte [?] registres d'àguila reial (Aquila chrysaetos) [?] i d'àguila de panxa blanca (Aquila fasciata) [?] espècies prioritàries d'acord amb la Directiva 92/43 d'Hàbitats. No obstant es tracta de parelles reproductores prou allunyades de l'enclavament del projecte [?] com per a preveure que no existirà cap afectació per l'actuació projectada; d'aquesta manera, no cal preveure cap efecte apreciable sobre alguna de les espècies i dels hàbitats prioritaris objecte de protecció del LIC-ZEPA».  
- El Servei de Paisatge: d'acord amb la Llei 4/2004 i al Reglament del Paisatge, haurà d'elaborar-se un Estudi d'Integració Paisatgística el contingut i documentació del qual són els fixats en els articles 29 i 44 del Reglament del Paisatge de la Comunitat Valenciana (RPCV).  
- Servei d'Ordenació del Territori: la rambla de La Algüeda arriba fins el nucli urbà d'Albatera el qual afecta amb un risc d'inundació de nivell 3 i de caràcter geomorfològic.  
En vista que la construcció de la bassa pot incrementar el risc d'inundació i que la seua perillositat pot incrementar-se pel risc sísmic, els materials triàsics sobre els quals s'assentarà (llims margosos i margues), la presència de dues basses existents a cota inferior que sumen una capacitat de 0,0378 hm³ i la seua situació sobre vessant la superfície de drenatge de la qual es dirigeix a la població d'Albatera, és necessari que la implantació d'aquest ús en sòl no urbanitzable complisca l'article 21.3 de la Normativa Urbanística del PATRICOVA (Pla d'Acció Territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana) i de la Directriu 65.d de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana als efectes de la consideració del principi de precaució en els territoris amb elevats riscs naturals i induïts.  
  
Per tant la instal·lació ha de comptar preceptivament amb un estudi d'inundabilitat que analitze el risc de ruptura de la nova instal·lació i l'efecte d'aquesta més les dues basses existents i la derivada de la pluviometria de la zona.  
Aquest estudi analitzarà la problemàtica de la ruptura amb incidència del cabal punta i el temps d'avinguda, atenent la següent normativa: Directriu Bàsica de planificació de protecció civil davant del risc d'inundacions (Acord del Consell de ministres de 09.12.1984), el Reglament tècnic sobre seguretat de preses i embassaments (Ordre Ministerial de 12.03.1996) i la Instrucció per a projecte, construcció i explotació de grans preses (Ordre Ministerial de 31.03.1967).  
  
- Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Segura; l'estudi d'impacte ambiental haurà d'estudiar la influència en els escolaments i en el règim de corrents dels depòsits dels excedents de terra, incloure mesures per a evitar lixiviats o aportacions de detrits als llits i incloure en el programa de vigilància ambiental els mitjans per a registrar la destinació dels excedents de terra.  
Respecte a aspectes concessionals, indica que la SAT depén de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer si bé la zona regable s'ubica dins dels límits de la Confederació Hidrogràfica del Segura.  
S'indica que la construcció de la bassa haurà d'adequar-se al títol VII, «De la seguretat de preses, embassaments i basses» segons el Reial Decret 9/2008, d'11 de gener, pel qual es modifica el Reglament del Domini Públic Hidràulic i haurà de realitzar-se la classificació prèvia en funció del risc potencial que puga derivar-se de la seua possible ruptura o funcionament incorrecte.  
Quant a la influència en la qualitat i quantitat de les aigües subterrànies indica que la ubicació prevista per a la construcció de la bassa se situa en un terreny pràcticament impermeable, sense masses d'aigua subterrànies definides subjacents. L'aprofitament del qual s'extraurà l'aigua per a l'ompliment de la bassa és una captació de l'aqüífer confinat lateral de la Serra de Crevillent, protegit en principi, de les activitats superficials de la zona.  
Fase II:  
El 24 de juliol de 2015 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'expedient procedent de l'Ajuntament d'Albatera. Es procedeix a l'obertura d'expedient d'avaluació d'impacte ambiental (86-2015-AIA).  
L'expedient conté:  
- Justificació de realització del tràmit d'informació pública que es va produir mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de l'11 de juny de 2015 i publicació en pàgina web de l'Ajuntament d'Albatera des de l'11 de juny de 2015 fins al 20 de juliol de 2015.  
Durant el tràmit d'informació pública l'Ajuntament d'Albatera va consultar els organismes afectats per la realització del projecte.  
Es van rebre informes dels següents organismes en la data que s'indica:  
- Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Segura:3 d'agost de 2015.  
- Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (CAMACC i DR): 2 de setembre de 2015.  
- Secció d'Estratègia i Programació Hidràulica de la Direcció Territorial de la CAMACC i DR: 11 de novembre de 2015.  
- Direcció General de Cultura i Patrimoni: 16 de setembre de 2015.  
  
- Direcció General de Cultura: 19 de juny de 2014.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge: 1 de febrer de 2016.  
- Servei d'Ordenació del Territori: 10 de febrer de 2016.  
- Servei de Vida Silvestre: 8 de juny de 2015.  
- Ajuntament d'Albatera: 21 de març de 2014.  
El contingut dels informes emesos es resumirà en l'apartat corresponent.  
Analitzada tant la documentació remesa i també el contingut dels informes sectorials emesos es va considerar que existien aspectes del projecte i de l'estudi d'impacte ambiental que requerien d'un major índex d'estudi, detall o justificació per la qual cosa el 18 de juliol de 2016 es va remetre al promotor i a l'òrgan substantiu un escrit en el qual es va requerir informació addicional segons es detalla en el punt 5 de l'apartat de «Consideracions ambientals» de la present resolució.  
Finalment el 21 de novembre de 2016 va tindre entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental documentació relativa a la revisió 1 del projecte de bassa de reserva per a reg i així es considerava l'expedient complet als efectes de l'avaluació d'impacte ambiental del projecte.  
  
  
Consideracions ambientals  
Es destaquen els següents aspectes de l'estudi d'impacte ambiental:  
La zona d'actuació es localitza al nord del municipi d'Albatera en el paratge de La Algüeda, paratge rodejat per la zona muntanyosa denominada La Sierra. La Algüeda s'ubica en una zona de vessants accentuades amb relleus modificats per la creació de bancals de cultiu.  
La hidrologia de la zona es caracteritza per la presència de llits de caràcter temporal, rambles i barrancs, que arrepleguen els escolaments de la Serra de Crevillent, Monte Alto, i altres paratges on destaca la rambla de La Algüeda o d'Albatera, que naix a 2 km aigües amunt de la zona d'actuació. A l'altura de la finca de La Algüeda aquesta rambla conflueix amb el barranc de la Cueva. La rambla de La Algüeda discorre en direcció sud i, en arribar a les proximitats del nucli de població, el llit es difumina i estreta, i genera en les proximitats del nucli urbà risc d'inundació de nivell 3, segons PATRICOVA.  
La vegetació actual de la zona afectada està formada per matolls halonitròfils i esteparis entre els quals predominen majoritàriament els matolls d'artemísia i quenopodiàcies arbustives (Atriplex halimus, Salsola genistiodes, etc.) Juntament amb aquestes apareixen formacions d'estepes àrides i zones alterades de climes secs (Helianthemum sp, Helichrysum stoechas, Anthyllis cytisoides, Osyris lanceolata, Thymelaea hirsuta, etc.).  
Una vegada realitzada la prospecció botànica de la zona, no s'han detectat espècies incloses en el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades, a excepció de l'espècie Anabasis articulata inclosa en l'annex III (espècies vigilades) del mencionat catàleg que queda fora de l'àmbit de realització de les obres trobant-se poblacions més abundants als voltants de la rambla de La Algüeda i el barranc de la Cueva.  
  
Quant a la fauna les dues espècies prioritàries detallades en el banc de dades de biodiversitat són l'àguila reial (Aquila chrysaetos) i àguila cuabarrada (Aquila fasciata).  
La zona d'actuació s'ubica dins dels espais protegits de la Xarxa Natura 2000 LIC «Serra de Crevillent (ÉS 5213022) i ZEPA «Serres del Sud d- Alacant» (ES0000461).  
La cartografia d'hàbitats 1:10.000 de la Conselleria d'Agricultura, Medi Natural, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural indica la presència de dos hàbitats: 1430 matolls halonitròfils i 1510 estepes salines mediterrànies (hàbitat prioritari) en l'àmbit de la zona d'obres.  
La presència de l'hàbitat prioritari no ha pogut ser confirmada si bé s'ha reconfigurat la bassa per a no afectar l'espai cartografiat com de possible presència de l'hàbitat.  
Per un altre costat i quant a l'hàbitat 1520 que pot localitzar-se pròxim al camí d'accés, tampoc ha pogut confirmar-se la seua presència ni la de les espècies prioritàries lligades a l'hàbitat: Gypsophila struthium i Teucrium libanitis.  
El terreny afectat per l'actuació presenta risc de lliscament mitjà, potencial erosiu molt alt i risc sísmic (zona d'activitat sísmica alta).  
  
Quant al patrimoni arqueològic els estudis realitzats han documentat restes de l'existència d'una antiga conducció hídrica, El Qanat de La Algüeda, (segles XIII al XVII) que captava l'aigua d'una rambla i permetia el cultiu del que s'anomenava l'oasi de La Algüeda. D'aquesta estructura són visibles restes localitzades a l'oest de la finca.  
Altres elements d'interés són la Masia i Bassa de La Algüeda, les restes d'un pont i un mur localitzats en la rambla. La Masia està datada en el segle XIX i està considerada com un exemple d'arquitectura rural.  
  
La resta d'elements trobats (basses abandonades, casetes) no sembla que revestisquen valor patrimonial.  
Segons la proposta del pla d'acció territorial d'infraestructura verda i paisatge de la Comunitat Valenciana el paisatge de la zona queda emmarcat dins de la unitat de paisatge regional denominada «Serra de Crevillent». El tipus de paisatge quedaria dins de la zona «Serres i plans agroforestals del sud-oest alacantí» sense afectar cap paisatge de rellevància regional.  
Revisat el Pla General d'Albatera, la zona d'obres quedarien emmarcades dins de les unitats de paisatge 1 (relleus pròxims a la Serra de Crevillent), 3 (zones de rambla), i 4 (relleus de la Serra de Crevillent).  
Com a principals recursos paisatgístics es destaquen les rambles i barrancs, la forest d'utilitat pública «Sierra y Lomas», els espais de la xarxa natura 2000, mur de La Algüeda, ruta escènica CV-873, crestes topogràfiques i puig de San Cayetano.  
A causa de la ubicació de la bassa, en zona deprimida, la màxima visibilitat es produeix en les crestes topogràfiques. L'absència de vegetació arbòria contribueix a l'acomodació del paisatge als canvis.  
L'entorn de la Finca de La Algüeda es troba profundament transformada per la presència de les dues basses existents i elements accessoris pel que la qualitat del paisatge és baixa.  
1. Identificació i valoració d'impactes.  
- Geomorfologia i orografia: la bassa s'adaptarà a l'orografia del terreny, per això no es produirà una modificació significativa d'aquest.  
  
Donada la intensa afectació que es produirà durant la fase d'obres, l'impacte es considera negatiu, de magnitud mitjana-alta, persistència temporal (amuntegaments temporals) i permanent (terrenys excavats i terraplens) d'aparició a curt termini amb possibilitat d'aplicació de mesures minimitzadores i correctores, per la qual cosa l'impacte es qualifica com a moderat.  
- Hidrologia superficial: es produirà afectació sobre la zona de policia de llit per part del camí de coronació de la bassa, talussos, sobreeixidor de superfície, caseta de vàlvules, instal·lació de canonada de desguàs d'emergència. L'impacte es considera moderat en ser de magnitud baixa, reversible majoritàriament, d'aparició a curt termini i amb possibilitat d'aplicació de mesures preventives i correctores.  
- Qualitat d'aigües superficials: durant la fase d'obres poden produir-se afeccions per arrossegament als llits de materials procedents del moviment de terres i de possibles abocaments procedents de la maquinària d'obres. Es tractaria d'un efecte sobre la qualitat de les aigües de caràcter temporal, reversible i d'escassa magnitud, és per això que l'impacte es valora com a moderat.  
- Afectació a la massa d'aigua subterrània de Crevillent per extracció de cabals: mitjançant la construcció de l'embassament s'espera la millora del sistema de reg i la disminució dels recursos usats. La possibilitat d'utilització de les aigües del transvasament suposarà necessàriament la disminució de la pressió sobre l'aqüífer de Crevillent. L'impacte es considera compatible ja que els consums s'ajustaran a les concessions dels organismes de conca.  
- Qualitat atmosfèrica: els principals efectes es produiran durant la fase de construcció fonamentalment per la emissió de partícules a l'atmosfera derivades del moviment de terres, augment dels nivells sonors, impactes que es consideren moderats.  
- Generació de residus: els excedents de terra que es produïsquen es reutilitzaran en la formació dels talussos de la bassa i s'aprofitaran per a farciments de bancals. Per a la resta de residus s'ha realitzat un pla de gestió de residus a fi de minimitzar la possible generació d'impactes ambientals, per la qual cosa l'impacte es considera compatible.  
  
- Efectes sobre riscs ambientals:  
Erosió: durant la fase d'obres podrà produir-se un augment del risc d'erosió que passaria de ser alt a molt alt (erosió potencial major de 100 t/ha/any). Es tracta d'un efecte temporal i reversible pel que l'impacte es considera moderat. Aquest efecte desapareixerà en la fase de funcionament a causa de les mesures correctores previstes.  
Avingudes i inundacions: segons els estudis realitzats la construcció de la bassa no modifica el risc d'inundació per als períodes de retorn de 25, 100 i 500 anys si bé la taca d'inundació en el cas de ruptura, seria superior a la provocada per una avinguda de 500 anys de període de retorn. Les mesures preventives i correctores disminueixen la possibilitat de la generació de riscs sobre la població.  
- Efectes sobre el medi biològic:  
La superfície alterada per la bassa i els elements annexos serà de 11,16 ha. Els suports de la línia elèctrica poden suposar una ocupació temporal de 0,46 ha. Una vegada construïda la línia, la vegetació existent podrà desenvolupar-se amb normalitat. El camí de condicionament d'accés a la bassa suposa l'afectació de 0,1410 ha. Aquestes alteracions poden suposar efectes ambientals sobre els següents components del medi biològic:  
Hàbitats: l'hàbitat que es localitza en l'àrea d'actuació està àmpliament representat en el LIC Serra de Crevillent i l'afectació en superfície és escassa, per la qual cosa no s'espera que l'actuació cause impactes ambientals significatius sobre la xarxa natura 2000.  
D'altra banda s'ha descartat la presència de l'hàbitat 1520\* «vegetació gipsícola ibèrica» i no es preveu afectació sobre l'hàbitat prioritari 1510\* «estepes salines mediterrànies».  
Espècies d'interés: després de fer algunes prospeccions de camp no s'han trobat espècies prioritàries en l'àmbit d'actuació. Tan sols s'han trobat fora de l'àmbit directe d'afectació de la bassa exemplars d'Anabasis articulata, prop de la rambla de La Algüeda.  
Segons el que s'hi exposa els efectes sobre hàbitats i espècies d'interés es consideren negatius, de magnitud mitjana, parcialment reversible i amb possibilitat d'aplicació de mesures correctores, i és per això que l'impacte es considera moderat.  
En la fase de funcionament no s'esperen impactes, si bé hi haurà un impacte residual per tal com quedarà afectada de forma permanent la superfície ocupada per la bassa, impacte que es considera compatible a causa de l'escassa superfície d'afectació.  
Fauna: la zona és susceptible de servir de zona de campeig de rapinyaires. S'ha realitzat una prospecció en camp a fi de localitzar zones de nidificació i s'ha localitzat a 500 metres una zona de nidificació abandonada que no ha tornat a ser ocupada, per la qual cosa no s'esperen efectes en aquest sentit.  
L'afectació al terreny suposarà una xicoteta pèrdua de l'hàbitat potencial de preses d'espècies prioritàries, cosa que no comportarà una pèrdua significativa.  
La línia elèctrica pot portar amb si afectació a aus, i per tant hauran d'habilitar-se mesures correctores.  
- Xarxa Natura 2000: segons allò que s'ha exposat, el projecte no tindrà efectes significatius sobre hàbitats o espècies prioritàries, i així no s'espera cap impacte significatiu sobre la xarxa.  
- Terrenys forestals: durant la fase de construcció del camí seran afectats terrenys forestals en una superfície de 0,1726 ha. A causa de la seua baixa magnitud, l'afectació es considera compatible.  
- Patrimoni Cultural: en la fase de construcció podrien veure's afectades les restes d'un «Qanat» ja que estan molt prop de la zona 1 d'ubicació d'excedents de terra. Pel fet que les restes es localitzen dins de la rambla i fora de la zona d'amuntegament de terra no es considera que haja d'haver-hi efectes sobre aquest element. Quant a la resta d'elements trobats en la zona, l'aplicació de mesures preventives evitarà la generació d'impactes significatius.  
- Vies pecuàries i sendes: no hi ha afectació a vies pecuàries, ja que la més pròxima se situa a més de 1.800 metres de la zona d'actuació. Quant a sendes, hi ha afectació a la senda PR-CV 180 en uns 350 metres, per la qual cosa es realitzarà una desviació per evitar els encreuaments per la carretera CV-873, i, d'aquesta manera, l'impacte es considera positiu.  
- Paisatge: el disseny de la bassa, ubicada en un emplaçament d'escassa accessibilitat visual, aprofitant la topografia del terreny determina que l'alteració paisatgística serà la menor possible tenint en compte la magnitud de l'actuació, igual que les zones previstes per a la reubicació de l'excedent de terres. L'impacte generat pels talussos de la bassa serà minimitzat segons mesures previstes en el projecte de restauració, per la qual cosa es considera l'impacte com a compatible.  
  
- Medi socioeconòmic: la realització de la infraestructura millorarà la rendibilitat dels cultius existents, proporcionarà una millora en la gestió de l'aigua de reg i, una vegada rebuda l'aigua del Xúquer'Vinalopó, contribuirà a la recuperació dels aqüífers amb els seus consegüents efectes beneficiosos socials i ambientals.  
2. Establiment de mesures protectores i correctores. Es destaquen les següents:  
- En la fase de replantejament s'abalisarà la zona d'afectació d'obres, les zones d'accés i ocupació temporal i també les zones on existisquen elements del patrimoni cultural identificats o zones que contribuïsquen a la protecció dels llits existents. Es realitzarà una nova prospecció botànica per a assegurar-se que no hi ha espècies prioritàries.  
- En l'execució de les obres: control dels moviments de la maquinària, ubicació de les zones d'amuntegament de residus, de tractament de materials i de neteja de formigó en zones asfaltades o adequades amb aquest fi dins de les instal·lacions de la SAT o habilitació de zones impermeables. Abans del començament de les obres es construiran basses impermeabilitzades per a ubicar el formigó sobrant. S'habilitaran zones de retenció de contaminants, es realitzarà una gestió de residus d'acord amb la legislació vigent.  
- Sobre la xarxa hidrogràfica i recursos hídrics: es realitzarà un control dels consums en el punt de bombament i en els punts finals de reg per a comprovar que no es produeixen pèrdues en les conduccions i que els regs s'ajusten a les necessitats dels cultius.  
- Atmosfera: no es realitzaran obres durant el període nocturn, la maquinària comptarà amb silenciadors homologats, adequat manteniment de la maquinària d'obres, limitació de la velocitat dels vehicles, reg de vials i accessos no asfaltats.  
- Sòl: retirada, amuntegament i manteniment de la terra vegetal de manera que puga emprar-se en les labors de restauració. Per a controlar l'erosió tots els talussos i zona d'amuntegament d'excedents de terra es revegetaran segons el pla de restauració previst.  
- Vegetació: a més de les mesures previstes en la fase de replantejament, es procedirà al trasplantament d'exemplars dels Tamarix sp. afectats per les obres.  
A causa de la presència d'espècies exòtiques, es respectarà el Decret 213/2009 pel qual s'aproven mesures per al control d'espècies exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana.  
- Fauna: abans del començament de les obres es realitzarà una prospecció a fi de determinar si existeixen als voltants nidificacions d'espècies de fauna amenaçades i en aquest cas podrien adoptar-se mesures com ara la realització de les fases més sorolloses de les obres amb anterioritat a l'inici del període reproductor de les aus (març-juliol). En el cas improbable de ser necessari realitzar voladures, es realitzarien abans del mes de febrer.  
En la fase de funcionament per a evitar la caiguda de fauna en l'interior de la bassa s'instal·larà un tanca perimetral que impedisca el seu accés. Està previst instal·lar un camí que accedisca fins al fons de la bassa per a facilitar les labors de manteniment i facilitar la fuga del got de la bassa. S'instal·laran bandes de geomembrana a manera de rampes per a facilitar l'eixida de persones i animals que puguen caure a la bassa de forma accidental.  
El nou estés elèctric disposarà d'elements de protecció anticol·lisió per a les aus.  
En l'actualitat en l'entorn de l'actuació hi ha dos punts d'aigua que es mantindran i ompliran i s'ubicarà un tercer punt d'aigua per a la seua utilització per amfibis i fauna de la zona.  
- Permeabilitat territorial: durant les obres es garantirà el pas de persones i vehicles per la zona afectada. Es protegiran les infraestructures de reg. A l'acabament de les obres es reposaran els serveis afectats i també la senda PR CV-80.  
- Elements del patrimoni cultural valencià: jalonament de la masia de La Algüeda i la seua bassa, realització de seguiment arqueològic durant la realització de les obres. En cas de l'aparició de restes s'actuaria d'acord amb el que disposa l'article 63 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
3. Programa de vigilància ambiental.  
L'objectiu principal del programa de vigilància ambiental és comprovar l'eficàcia de les mesures correctores i també determinar l'impacte real de les actuacions mitjançant la realització de controls periòdics en la fase de funcionament i l'emissió d'informes durant les fases de construcció, de garantia de l'obres i any posterior.  
4. Programa de restauració:  
El seu objectiu és protegir i conservar el sòl afectat per les obres i les noves superfícies generades tot per evitar processos erosius, restaurar les zones afectades amb caràcter temporal, recuperar i millorar la coberta vegetal autòctona i contribuir a la millora i la integració ambiental i paisatgística de les obres.  
S'actuarà en les zones següents:  
- Talussos i berma de la bassa: escampada de terra vegetal prèviament amuntegada.  
- Talussos: hidrosembra.  
- Bassa en desús: farcit i configuració del terreny de manera que adquirisca una fisonomia natural, escampada de terra vegetal, i sembres.  
  
- Antics bancals de cultiu: recreixement i conformació de talussos, escampada de terra vegetal, hidrosembra en talussos i sembra en coronació.  
- Superfícies afectades per instal·lacions auxiliars: escarificat, escampada de terra vegetal, hidrosembres en talussos i sembres en la resta de superfícies.  
- Plantacions disperses de Tamarix sp.  
Les espècies triades per a la restauració són: Lygeum spartum, Brachypodium retusum, Stipa tenacissima, Artemísia herba-alta, Anthylllis cytisoides, Atriplex halimus, Salsola genistoides, espècies adaptades a les característiques de clima i sòl existents. Les sembres i hidrosembres es realitzaran entre octubre i novembre, una vegada finalitzat el període de pluges.  
Està previst realitzar un manteniment general de les plantacions durant el període de garantia de l'obres i durant l'any següent reposant malls i realitzant ressembres en cas necessari.  
Annexos a la documentació tècnica:  
Entre els annexos continguts en la documentació tècnica s'inclou «estudi geològic- geotècnic», «classificació de la bassa en funció del seu risc potencial» i «pla d'emergència», segons el que estableix la Guía técnica para la elaboración de planes de emergencia de balsas, redactada per la Subdirecció General d'Infraestructures i Tecnologia del Ministeri de Medi Ambient, Agricultura i Alimentació i tenint en compte la «directriu bàsica de planificació de protecció civil davant del risc d'inundacions», entre altres.  
1. Del document «classificació de la bassa en funció del seu risc potencial» es destaca que, atenent a les directrius i definicions establides per la directriu bàsica de planificació de protecció civil davant del risc d'inundacions, pel reglament tècnic de seguretat de preses i embassaments i per l'esborrany de la norma tècnica de seguretat per a la classificació de les preses, la bassa queda classificada en la categoria «A» pel fet que la seua ruptura o funcionament incorrecte pot afectar greument nuclis urbans, en aquest cas Albatera, o a serveis essencials, i també produir danys materials o mediambientals molt importants.  
  
Quants als danys mediambientals, podria ser afectada l'església de Santiago apòstol catalogada com a patrimoni històric artístic. Pel fet que el calat en aquesta zona no superaria els 0,10 metres estant l'església elevada 3,5 metres, no s'esperen danys rellevants.  
Les situacions estudiades han sigut: estudi de ruptura de la bassa en coronació a màxim nivell d'explotació (situació normal) i ruptura no coincident amb cap altre esdeveniment i estudi de la ruptura de la bassa desaiguant una avinguda extrema de 10.000 anys de període de retorn en coincidència amb la ruptura de les dues basses situades aigües avall.  
S'han fet servir dos mètodes de càlcul/simulació amb els següents paràmetres de càlcul:  
Temps de desembassament: Bassa proposada:10,31 minuts, basses existents: 2,74 i 2,85 minuts.  
Cabals punta: bassa proposada: 2.262,36 m³/s, basses existents: 222,36 i 228,09 m³/s.  
- Estudi de situació prevista segons el mètode de la guia tècnica espanyola de classificació de preses: en situació normal la taca d'inundació aconseguiria el nucli urbà d'Albatera amb calats baixos i velocitats baixes. En situació extrema els calats de la làmina d'aigua serien menors de 1,13 metres amb velocitats en general inferiors a 1,69 m/seg en alguns punts d'Albatera si bé en la major part del nucli urbà els resultats són menors.  
La superfície afectada del nucli urbà coincidiria amb els marges de la rambla de La Algüeda, i així quedaria aproximadament un 50 % del nucli urbà sense inundar.  
- Programa IBER: s'estudia la situació límit obtenint-se calats de fins a 1 metre en el nucli urbà d'Albatera i velocitats en general menors a 1 m/s.  
Com a resum, els resultats obtinguts per a la classificació de la bassa presenten uns calats mitjans en la població de 0,60 metres. En les zones més baixes del municipi s'aconseguirien calats de 1,5 metres. Als voltants de l'AP-7 a causa de l'efecte presa s'aconseguirien calats de 1,2 metres. El temps d'arribada de l'ona de ruptura a la població seria de 45 minuts i s'arribaria en els laterals de la rambla velocitats de 2,67 m/s.  
  
Segons la guia tècnica l'afectació en la major part del municipi seria lleu si bé en alguns punts s'entra en àrea indefinida (entre afectació lleu i greu).  
2. Es destaca el següent de l'estudi d'inundabilitat: S'han estudiat els següents escenaris d'acord amb allò que s'ha indicat pel Servei d'Ordenació del Territori:  
a) Anàlisi de la situació actual (sense realitzar cap actuació): es confirma el risc d'inundació en la població d'Albatera segons PATRICOVA.  
b) Influència de les recollides i restauracions a realitzar en el règim de corrents i tenint en compte la possible idea d'un sisme: els estudis realitzats conclouen que aquestes no interferiran en el règim de corrents.  
  
c) Influència de la construcció de la bassa en el règim de corrents: els resultats dels estudis realitzats indiquen que la bassa projectada no té influència en el règim de corrents i no modifica de totes maneres el risc i el nivell de perillositat d'inundació que ja existeix en la situació preoperacional en la rambla de La Algüeda i que afecta el nucli urbà d'Albatera (es considera que hi ha augment de risc quan es dóna un augment de calat màxim o velocitat major del 10 % en la població).  
  
d) Hipòtesi de ruptura de la bassa més les dues basses contigües juntament amb una avinguda de període de retorn de 10.000 anys: les bases de càlcul i els resultats són els obtinguts en la proposta de «Classificació de la bassa en funció del seu risc potencial», i exposats en apartats anteriors.  
Quant als resultats obtinguts en situació límit (ruptura de les tres basses amb esdeveniment de pluges extrem coincident amb període de retorn de 10.000 anys), en els càlculs de simulació s'ha arribat a obtindre un cabal punta de 2.920,06 m³/s i velocitats de 25 m/s, en diversos punts del recorregut, sobretot en la part inicial de la ruptura. Aquestes velocitats conjuntament amb el cabal desembassat provocarien grans erosions del terreny i arrossegarien una gran quantitat de sediments que agreujarien els danys produïts per la hipotètica ruptura.  
Els calats mitjans en el nucli urbà d'Albatera serien de 50 cm (si bé en alguns punts del document se cita un calat mitjà de 70 cm). No obstant això, els danys produïts serien elevats encara que amb una probabilitat d'idea molt baixa. Amb les velocitats previstes l'aigua tardaria uns 45 minuts a arribar al nucli urbà d'Albatera.  
La superfície inundada en el nucli urbà d'Albatera correspondria a 38 ha, el 37 % de la superfície total i es produiria una taca d'inundació tres vegades superior a la provocada per una avinguda de 500 anys.  
El nivell de freqüència i la probabilitat que ocórrega tal esdeveniment és molt baixa (1/160.000). La probabilitat de ruptura del dic és de 0,00000625, cosa que implicaria el fracàs de tots els elements de seguretat de la bassa i seria inferior a la probabilitat d'idea d'una avinguda de període de retorn de 10.000 anys (0,0001).  
Finalment, per al disseny i càlcul de la bassa i redacció del projecte constructiu s'han tingut en compte les distintes reglamentacions, directrius, instruccions en vigor o en aprovació respecte a seguretat d'embassaments i també les guies tècniques elaborades per l'òrgan competent en la seguretat de les basses a la Comunitat Valenciana segons pot consultar-se en els documents tècnics del projecte.  
Referent a l'estudi d'impacte ambiental i als documents tècnics presentats, els distints organismes implicats s'han pronunciat de la manera següent:  
Informes sectorials, fase II:  
- Informe tècnic de l'Ajuntament d'Albatera: la bassa s'ubicarà en sòl no urbanitzable comú segons les normes subsidiàries d'Albatera vigents, ubicació que es considera adequada ja que la bassa és a una cota elevada respecte del sòl agrícola al qual donarà servei, que està allunyada dels nuclis urbans d'Albatera, i que disposa d'una xarxa natural de drenatge superficial capaç d'evacuar les aigües davant d'una eventual avaria o ruptura, cosa que minoraria els danys que es pogueren ocasionar a persones o béns, i que es troba també en una zona amb baixa visibilitat.  
Relatiu a la solució tècnica donada per a la construcció de la bassa, es considera adequada. No obstant la construcció de l'embassament haurà d'estar subjecta a quantes mesures tècniques i ambientals, tant si estan establides o s'hagen d'establir.  
D'altra banda l'informe indica la necessitat d'estudiar amb detall la zona inundable en cas de col·lapse de la bassa i adoptar totes les mesures preventives i correctores que siguen necessàries per a garantir les seguretat del personal de la SAT i de les diferents instal·lacions de propietat municipal ubicades aigües avall de la bassa.  
- Informe del Servei de Vida Silvestre que ratifica l'informe de 28 de febrer de 2014 i que indica que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la xarxa Natura 2000 sempre que s'ajuste a allò que s'ha determinat en el projecte informat i es garantisca l'execució de les mesures correctores en l'estudi d'impacte ambiental.  
- Informe de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural,en relació amb la Llei 5/2004 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, supeditat a la comprovació de la compatibilitat urbanística vigent i condicionat a la inscripció de la bassa en el registre de basses per a reg de la Comunitat Valenciana.  
- Informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Segura: (?) »la bassa objecte de construcció té la finalitat de permetre, en un futur, el reg de 3.413 ha. No obstant això, d'acord amb la informació disponible en aquest organisme, actualment, la SAT núm. 3569 Virgen del Rosario, d'Albatera, únicament disposa d'un volum màxim de 2.517.000 m³ per any per al reg de 913 hectàrees. En conseqüència la bassa que es tramita en el present expedient, únicament podrà subministrar aigua de reg a aqueixes 913 hectàrees, i així quedarà supeditat el reg de la resta d'hectàrees a l'obtenció de la resolució de l'expedient concessional de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que actualment es troba en tramitació.»  
Quant a la realització de les obres l'informe indica: «La bassa prevista haurà d'ajustar-se al que disposa el títol VII -de la seguretat de preses, embassaments i basses- afegit al Reglament del domini públic hidràulic mitjançant Reial Decret 9/2008, d'11 de gener, pel qual es modifica el Reglament del domin públic hidràulic, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, i ser classificada per l'administració competent en funció del risc potencial que puga derivar-se de la seua possible ruptura o funcionament incorrecte».  
Quant a l'ocupació de zona de policia de llit exposa: «(?) no trobant afectació a domini públic hidràulic ni al règim de corrents i no impedint els fins propis de les zones de servitud i policia (?) es resol autoritzar (?) la construcció d'una bassa de reg en la parcel·la 9 del polígon 3 del terme municipal d'Albatera (Alacant) en zona de policia de la rambla de La Algüeda (?) i tenint en compte que tots els elements són compatibles amb el domini públic hidràulic i respecten els fins de les zones de servitud de 5 metres (...)».  
  
- Informe de la Secció d'Estratègia i Programació Hidràulica de la Direcció Territorial d'Alacant del que s'extracta el següent: «El projecte presentat s'ha redactat complint els principis bàsics arreplegats en la guia per al projecte, construcció i explotació, vigilància i plans d'emergència de les basses de reg amb vista a la seguretat, especialment pel que fa als drenes estructurals i a les unions de geomembrana».  
  
Respecte a aspectes tècnics indica dubtes sobre l'ancoratge de la geomembrana, aspecte que pot resoldre's en l'execució de l'obra.  
Referent a la geometria dels talussos interiors indica que la seua geometria és quelcom forçada «si bé, entenem que obligada per a aconseguir la capacitat útil exigida en la parcel·la disponible. En tot cas, el projecte disposa de l'estudi geotècnic i del càlcul d'estabilitat dels talussos que garanteixen uns factors de seguretat adequats, inclús amb el sisme».  
Tot seguit van amb una sèrie de consideracions tècniques que hauran de ser tingudes en compte en l'execució de l'obra i continua indicant:  
«El projecte inclou la classificació de la bassa, l'Estudi d'Inundabilitat, el Pla d'Emergència i l'Estudi d'Explotació.  
Tots aquests documents estan redactats seguint els criteris i models de càlcul habituals fins a la data, ofereixen una informació clara i coherent sobre les qüestions referents a la seguretat i classificació d'aquesta bassa. En tot cas, és imprescindible assenyalar que com que no estan aprovades les Normes Tècniques de Seguretat que el Reial Decret 9/2008, d'11 de gener de Modificació del Reglament del Domini Públic Hidràulic ha establit com a competència de les comunitats autònomes, no es pot dictaminar, des d'un punt de vista administratiu, sobre els continguts dels criteris usats en la redacció d'aquests documents».  
  
Finalment l'informe indica que a la finalització de les obres s'haurà d'aportar les característiques, els detalls constructius i les geometries reals de les obres i també la fitxa tècnica de la bassa, amb les coordenades del punt d'eixida d'aigua i el pla d'explotació, fins i tot l'explotació normal de distribució de l'aigua, l'explotació extraordinària davant d'incidències greus i la implantació del pla d'emergència.  
- Informe de la Direcció General de Cultura indicant que atenent als informes dels serveis tècnics no hi ha afectació des del punt de vista del patrimoni arquitectònic i arqueològic.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, es consideren les restes del Qanat de La Algüeda i bassa de regulació com a vestigis en superfície d'un antic sistema d'irrigació. Les restes superficials del Qanat es localitzen pròxims a la zona d'amuntegament 1. Atés que les restes del Qanat es troben fora de la zona de l'amuntegament, dins de la rambla i aquesta no es pot omplir de terra, es considera que el conjunt que es conserva no corre perill.  
En tot cas, com a mesura preventiva el Qanat s'abalisarà i es protegirà per a evitar l'amuntegament de terra en superfície i en un perímetre immediat de 10 metres al voltant de les restes.  
Quant a la resta de zones on poden ubicar-se excedents de terra, al no haver-se trobat restes superficials del Qanat es considera que aquesta activitat que no comporta la remoció del terreny, és compatible amb la conservació de possibles restes de l'estructura que poguera haver-hi en el subsòl.  
L'obra que es planteja no afectarà la bassa de regulació del Qanat i a la Masia de La Algüeda, per la qual cosa no es considera necessari adoptar cap mesura correctora.  
Com a mesura preventiva es proposa la realització d'un seguiment arqueològic de les obres (moviments de terra) per a documentar la possible aparició de restes arqueològiques desconegudes, fet que és possible que es produïsca, i vetlar per la correcta aplicació de les mesures proposades. El projecte d'obra que es pretén dur a terme en aquest sector suposarà un canvi molt important en l'entorn sobre el qual es vol ubicar.  
Des de la consideració del patrimoni arqueològic l'informe determina que no hi ha afectació.  
L'informe conclou favorable als efectes de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni:  
- Des de la consideració del patrimoni arquitectònic, arqueològic i paleontològic no hi ha afectacions».  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, els serveis tècnics d'aquesta Direcció General informen el següent:  
L'estudi d'impacte ambiental respecte al patrimoni etnològic diu «S'abalisaran i protegiran els béns i jaciments pròxims a l'actuació:  
  
El Qanat de La Algüeda s'abalisarà en un perímetre immediat de 10 m al voltant de les restes. De forma preventiva es jalonarà l'entorn de la Masia de La Algüeda i la seua bassa per a la seua protecció durant les obres.  
En tot cas es duran a terme les mesures establides en l'informe vinculant als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998 del Patrimoni Cultural Valencià, emés per la Direcció General de Cultura en data de 19 de juny de 2014».  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge en sentit favorable sempre que es duguen a terme les mesures d'integració paisatgística fixades en l'estudi d'integració paisatgística i indicant que «Addicionalment s'haurà de preservar l'accessibilitat visual des de la CV-873 (considerada com a recurs paisatgístic i punt d'observació principal) pel que fa al tractament de les zones d'amuntegament i les zones d'ocupació temporal adoptant mesures que mitiguen l'impacte visual generat per les obres, donada la seua previsible duració.»  
- El Servei d'Ordenació del Territori emet un informe en matèria d'inundabilitat del qual es destaca el següent:  
L'estudi d'inundabilitat analitza la perillositat d'inundació dels règims naturals de la rambla de La Algüeda per als distints períodes de retorn i les afectacions d'inundació induïda que pot provocar la ruptura de la bassa que es pretén construir.  
El 10 de desembre de 2015 a sol·licitud del Servei d'Ordenació del Territori, la Confederació Hidrogràfica del Segura (CHS) va emetre un informe en què indica que la bassa està fora de domini públic hidràulic i per això no es pronuncia respecte les dades d'avaluació de la inundabilitat si bé l'informe és preceptiu segons l'article 13 de la normativa del PATRICOVA.  
Indica la CHS en el seu informe que la bassa es troba parcialment ubicada en la zona de policia de la rambla de La Algüeda, per la qual cosa l'Ajuntament d'Albatera va sol·licitar autorització, i s'ha resolt l'expedient favorablement per considerar tots els elements estructurals de la bassa compatibles amb el domini públic hidràulic («no afecten el règim de corrents en cas d'avingudes i respecten els fins de la zona de servitud del llit»).  
L'informe del Servei d'Ordenació Territorial continua considerant adequades les dades usades per al càlcul de les avingudes i els elements topogràfics considerats. Els resultats obtinguts en l'estudi d'inundabilitat realitzat obtenen, per a un període de retorn de 500 anys, resultats semblants al sistema de cartografia nacional de zones inundables (SNCZI).  
L'informe continua indicant que «la probabilitat que es produïsca la simultaneïtat de la ruptura de la bassa i l'avinguda de període de retorn de 500 anys és inferior a 0,002, per la qual cosa no arriba a cap dels nivells de perillositat d'inundació que es defineixen en l'article 8 de la normativa del PATRICOVA».  
L'informe assenyala el següent a tindre en compte:  
- La Directiva 2007/60/CE del Parlament Europeu i del Consell relativa a l'avaluació i gestió dels riscs d'inundació estableix en l'article 7 que s'hauran de tindre en compte els aspectes de costs i beneficis, aspecte que arreplega el Reial Decret 903/2010 d'avaluació i gestió de riscs d'inundació en l'article 11.  
- El càlcul de la situació límit se simula per a un període de retorn de 10.000 anys, i que la probabilitat d'idea és d'1/160.000»(?).  
  
- La probabilitat de ruptura del dic de la bassa seria del 0,00000625, inferior a la probabilitat que ocórrega l'avinguda per al període de retorn de 10.000 anys (T10.000) que es correspon amb la calculada com a avinguda extrema (situació límit)».  
La superfície afectada per aquesta situació límit seria d'entre 4 i 5 vegades major que la produïda en règim natural per a un període de retorn de 500 anys encara que en el nucli urbà d'Albatera suposaria el doble de la d'aquest període de retorn i afectaria 2,5 vegades més població. Els calats continuarien sent inferiors a 0,80 metres en més del 80 % de la superfície afectada.  
L'estudi d'inundabilitat contempla l'estimació dels danys econòmics ocasionats i la població afectada és a dir, la vulnerabilitat, sobre els distints supòsits d'inundabilitat.  
L'informe indica els següents aspectes que han de considerar-se:  
«L'increment de la perillositat induïda per la construcció de la bassa que, sense afectar el règim natural de corrents, implica un increment del risc per a la conca de la rambla de La Algüeda i específicament per a la mitat NE del nucli urbà d'Albatera, si bé amb probabilitat molt baixa.  
  
El compliment de totes i cada una de les normatives especificades i les contingudes en l'estudi d'inundabilitat, necessàries per a garantir la més seguretat davant de la problemàtica d'inundabilitat i minimitzar la vulnerabilitat generada amb la instal·lació.  
La revisió del llit i les infraestructures que el travessen quan suposen una reducció o interferència al cabal que ha d'evacuar la rambla de La Algüeda.  
L'Ajuntament, com a administració competent per a concedir la llicència del projecte d'execució, condicionarà l'aprovació de l'obra al correcte disseny i execució de les obres. Així mateix, haurà de comprovar el correcte dimensionat i l'execució d'aquesta estructura, sense perjudici de les autoritzacions pertinents que hauran d'obtindre de l'Administració autonòmica i de l'organisme de conca.  
L'execució de la instal·lació comportarà el compliment de l'article 26 de la normativa del PATRICOVA, específicament pel que fa a l'elaboració i execució d'un pla d'emergència específic, que haurà d'estar coordinat amb el pla d'emergències del municipi, i la disposició d'una assegurança que cobrisca la valoració dels danys avaluats en l'estudi d'inundabilitat presentat, cosa que haurà de ser verificada pels tècnics municipals i aprovada d'acord amb la normativa vigent».  
  
L'informe conclou favorablement.  
5. Revisió 1 del projecte de construcció de bassa per a reg:  
Una volta realitzada l'anàlisi tècnica de l'expedient, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental determina que hi ha aspectes en el projecte que necessiten ser considerats o estudiats amb major índex de detall en atenció als estudis realitzats i als informes sectorials emesos.  
  
Alguns d'aquests aspectes són:  
- L'informe de l'òrgan competent en infraestructures hidràuliques de regadiu que qüestiona la viabilitat de l'ancoratge de làmina impermeable i els talussos de la bassa que considera un poc forçats, cosa que determinaria, en cas de modificació del projecte, una nova revisió ambiental, i així es considera adequat que aquesta revisió es realitze amb anterioritat al pronunciament ambiental.  
- La necessitat d'estudi de les repercussions de l'execució del projecte sobre la població amb estudi dels escenaris d'una certa probabilitat en el comportament de l'embassament.  
- L'absència d'al·legacions durant el període d'informació pública, fet que pot tindre com a conseqüència una valoració ambiental inadequada del context social i econòmic del projecte.  
El 18 de juliol de 2016 es remet un escrit el promotor del projecte i a l'òrgan substantiu, on s'indica la necessitat d'esmena dels aspectes següents:  
a) Detallar les alternatives d'ubicació i cubicació (tal com indicava l'informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental) i d'altura de talussos de la bassa de manera que l'ona de ruptura de la bassa davant de qualsevol succés (extraordinari o ordinari) no afecte de manera directa cap nucli de població. Les alternatives hauran d'incloure l'alternativa d'efectuar el desguàs de la bassa fora de l'àmbit de la rambla de La Algüeda com a únic mitjà d'eliminar el risc sobre la població.  
  
b) Estudi d'escenaris de risc amb una certa probabilitat a fi de delimitar l'afectació a la població davant d'un succés de probable aparició.  
  
c) Incorporació al procediment d'una participació pública que garantisca l'adequada valoració del context social i econòmic de l'actuació.  
d) Redisseny del pla d'emergència perquè els avisos en cas de risc a les persones es realitzen amb temps suficient per a l'evacuació.  
  
e) Presentació de noves alternatives d'ubicació dels excedents de terra generats.  
f) Detall de mesures preventives per a evitar impactes sobre la població:  
Referent a l'esmena de documentació, el 21 de novembre de 2016 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació següent:  
- Revisió 1 del projecte de construcció de la bassa per a reg de la SAT núm. 3569 «Virgen del Rosario» d'Albatera.  
- Informació pública de la bassa de reg de la SAT núm. 3569, Virgen del Rosario, d'Albatera (Alacant).  
Respecte de la revisió del projecte es destaca el següent:  
A. Anàlisi d'alternatives per a la selecció de la ubicació: els estudis realitzats per a trobar la millor alternativa van tindre en compte tant criteris ambientals (afectació a flora, fauna, paisatge, etc) com legals (compatibilitat urbanística, existència de dominis públics), i és determinant la propietat dels terrenys, la ubicació en el terme municipal d'Albatera, la distància al punt de subministrament d'ompliment de la bassa, l'afectació a la població, elevació de la bassa sobre els camps de cultiu, i la presència de llit pròxim per a canalitzar les possibles avingudes.  
  
Quant als llits, es van estudiar els llits dels següents cursos d'aigua: rambla Salada, barranc del Tollo, rambla de La Algüeda, rambla de Lucas, barranc de San Cayetano.  
D'acord amb l'article 4 del Reial Decret 849/1986 (Reglament del Domini Públic Hidràulic), llit d'un corrent continu o discontinu és el terreny cobert per les aigües en les màximes crescudes ordinàries, on és el cabal de la màxima crescuda ordinària la mitjana dels màxims cabals anuals en el seu règim natural, produïts durant deu anys consecutius que siguen representatius del comportament hidràulic del corrent, tot tenint en compte les informacions hidrològiques, hidràuliques, fotogràfiques i cartogràfiques i també les referències històriques disponibles.  
  
Respecte d'això s'ha estudiat en els llits mencionats el període de retorn de 10 anys donant com resultat que l'únic llit que presenta llit físic per a aquest període és el barranc de La Algüeda. Les rambles Salada i de Lucas i el barranc de Sant Gaietà generarien desbordaments en desaparéixer el seu llit i donarien resultats molt semblants quant a taques d'inundació als resultats de la cartografia del sistema nacional de zones inundables del Ministeri d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Medi Ambient (CSNZI-MAGRAMA) per a un període de retorn de 10 anys.  
  
Quant al barranc del Tollo, llit per al qual la cartografia del SNZI-MAGRAMA no mostra cap resultat, els estudis realitzats mostren un llit que es desborda afectant Albatera a causa de la desaparició del llit aigües amunt de la població.  
Per això l'únic llit segur per a ser utilitzat per al desguàs de l'embassament seria el llit de la rambla de La Algüeda.  
Referent a l'orografia i fisiografia del terreny es van estudiar 13 àrees. Es va valorar l'existència de terreny còncau que poguera donar lloc a la construcció d'una bassa amb una relació longitud/amplària del terreny pròxima a la unitat, relació que presenta major capacitat d'emmagatzematge amb menor ocupació del terreny.  
Finalment es va establir la distància de carreteres o vies de servei o accessibilitat a la zona d'obres com un altre dels factors importants a tindre en compte.  
Es va valorar numèricament cada alternativa i es va realitzar una mitja ponderada, llavors es va trobar com més adequades quatre parcel·les, i s'optà finalment per la parcel·la 3 del polígon 9 que, sent de propietat municipal, reuneix les característiques adequades.  
B. Anàlisi d'alternatives per a selecció de la cubicació i altura de talussos: prenent com a base el manual per a disseny, construcció, explotació i manteniment de basses del CEDEX (Centre d'Estudis i Experimentació d'Obres Públiques) i el Comité Espanyol de Grans Preses, es van estudiar set alternatives (en tots els casos es va tractar de basses de materials solts) les característiques de les quals es detallen a continuació:  
  
Els criteris per a la valoració de les alternatives van primar la menor superfície ocupada, menor profunditat, major volum, menor altura de talussos, relació entre el volum i superfície de la base major (adaptació de la bassa al terreny) en valors més elevats. Es va establir una ponderació dels resultats i així va aconseguir la màxima puntuació l'alternativa 3, objecte del projecte.  
C. Alternatives d'ubicació d'excedents: a causa de la modificació del camí d'accés a la coronació de la bassa, els excedents s'utilitzaran per a la conformació d'aquest camí a excepció del reblert de la bassa actualment sense ús als voltants del paratge objecte de les obres que es continua mantenint.  
D. Estudi d'escenaris de risc amb una certa probabilitat (desembassament ràpid).  
La documentació inclou dos escenaris: desembassament ràpid o d'emergència de la bassa i ruptura de la bassa. Aquest últim escenari va ser inclòs en la documentació original. A continuació es descriurà l'escenari obtingut en una situació que es considera probable que és la necessitat de realitzar un desembassament ràpid per la detecció d'algun tipus de problema en la bassa.  
L'objecte de l'estudi de l'escenari del desembassament ràpid és determinar si amb aquesta hipòtesi hi hauria algun tipus de risc per a la població d'Albatera.  
Amb un cabal d'eixida de 4,773 m³/s la bassa es buidaria en menys de 40 hores. Amb els programes informàtics adequats i una vegada mallada la zona d'afectació i amb aquesta hipòtesi, en condicions de desembassament, el llit de la rambla es mostra amb capacitat suficient per a conduir aquest cabal sense afeccions a la població d'Albatera.  
Encara que la hipòtesi de la ruptura de la bassa ja es va contemplar en la documentació inicial, la documentació de la revisió 1 del projecte assenyala que la fractura sobtada de la bassa és pràcticament impossible degut als materials de construcció i al dren ximenera que alertaria de possibles problemes. Tampoc és possible la ruptura per desbordaments donades les estructures d'evacuació d'aigües (sobreeixidor que permet l'evacuació d'un cabal superior al d'ompliment de la bassa junt amb pluja de 1000 anys de període de retorn).   
Finalment la documentació indica que en el cas de ruptura de la bassa el calat mitjà obtingut en la població seria de 30 cm amb unes velocitats de 0,8 m/s donant un nivell de risc molt davall. Els processos d'infiltració i dissipació de l'onda al llarg de 10 km afavoriran l'obtenció de resultats baixos de risc.  
E. Propostes per a millorar la seguretat de la bassa:  
- Millora de l'estabilitat de talussos: major extensió de talussos per a millorar la seua estabilitat que passarien de 2,0/1 a 2,3/1, escullera en peu de terraplé, cosa que millorarà l'estabilitat en un 20 %.  
- Protecció de làmina d'impermeabilització: eliminació del camí d'accés al fons de la bassa de formigó armat que podria perforar la làmina, canvi d'ancoratge de la làmina en berma (llasts sobre berma).  
  
- Mesures preventives: duplicació del desguàs d'emergència a fi d'evacuar el més ràpidament possible la bassa evitant la seua ruptura, implantació d'un sistema de fibra òptica per a la detecció de fugues i de sondes de detecció d'humitat, construcció de dren ximenera i tres drenatges estructurals a fi d'evacuar tan ràpidament com siga possible la bassa evitant la seua ruptura.  
Les simulacions realitzades indiquen que amb la duplicació del desguàs d'emergència la bassa de La Algüeda seria capaç d'absorbir el cabal generat amb un temps de desembassament menor a l'inicialment previst. En el cas que finalment la bassa es trencara l'avinguda generada seria menor. La disminució del volum de la bassa contribueix a millorar els resultats del temps d'evacuació.  
L'estudi conclou que amb els canvis realitzats s'ha aconseguit minimitzar el risc sobre la població d'Albatera.  
A continuació s'exposa un quadro comparatiu amb les característiques de la bassa en projecte original i projecte revisat (revisió 1):  
  
Projecte original: Bassa de Projecte  
Revisió 1: Bassa proposada  
  
Característica Bassa de projecte Bassa proposada  
Cota del corredor de coronació: 296 msnm 296 msnm  
Cota de la solera: 272 msnm 272 msnm  
Profunditat màxima (a Nivell Máximo Extrem): 24,00 m 24,00 m  
Profuncidad a Nivell Máximo Normal: 23,25 m 23,25 m  
Talús interior (H/V) 2,0/1 2,3/1  
Ample útil del corredor de coronació: 7,80 m 7,80 m  
Capacitat d'emmagatzematge a Nivell Máximo Normal: 645.796,5 m³ 629.080,87 m³  
Capacitat d'emmagatzematge a Nivell Máximo Extrem: 681.552 m³ 665.321,88 m³  
Superfície ocupada incloent vessament de talussos: 77.947,06 m³ 73.671,68 m³  
Volum de desmunte: 423.369,00 m³ 366.381,87 m³  
Volum de terraplé 264.332,33 m³ 226.971,29 m³  
Volum d'excedents   
(incloent terra vegetal): 135.653,06 m³ 139.410,58 m³  
Volum d'excedents de terra vegetal: 23.384,12 m³ 22.101,50 m³  
  
  
  
F. Pla d'emergència: es podrà establir en el pla d'emergències definitiu que l'avís mitjançant senyals es realitze en els primers quinze minuts des que el director del pla d'emergència de la bassa establisca un escenari 3. Amb aquesta mesura s'augmentarà el marge d'evacuació de les àrees inundables a 30 minuts, i es reduirà el risc en aquest sentit.  
  
G. Informació pública: es va realitzar un procediment d'informació pública participatiu amb punts d'informació en l'Ajuntament d'Albatera, oficines de la SAT Virgen del Rosario, oficines de cooperativa elèctrica, cooperativa agrícola, televisió d'Albatera, i llocs públics i privats amb tallers informatius.  
Es va procedir a informar als agents públics, empreses i organitzacions més rellevants d'Albatera, associacions veïnals i població: s'han realitzat tallers per a informar a la població en la via pública amb l'establiment de mecanismes d'informació i consulta que s'han plasmat en la realització de 1.723 enquestes en què s'ha respost a 4 preguntes (coneixement del projecte, coneixement dels riscs que pot generar, opinió sobre la ubicació de la bassa, opinió sobre l'interés de l'obra per a l'economia de la població).  
Les enquestes realitzades mostren que majoritàriament la població coneix el projecte i els seus riscs i considera essencial l'obra per a l'activitat econòmica de la població. Únicament tres enquestats van dir no tindre informació sobre l'obra.  
6. Consideracions de l'òrgan ambiental:  
Una volta revisat el projecte, amb l'estudi d'impacte ambiental i els informes sectorials emesos, es realitzen les consideracions següents:  
a) En relació amb l'afectació del projecte a la biodiversitat i el paisatge:  
- L'estudi i valoració de l'àmbit afectat en l'estudi d'impacte ambiental ha sigut exhaustiu i ha arreplegat aquells aspectes que, segons l'informe d'abast i continguts emés en data de 7 d'abril de 2014, havien de ser estudiats amb major nivell d'amplitud.  
- Els efectes prevists per la realització del projecte poden generar impactes moderats sobre els quals és factible l'aplicació de mesures preventives i correctores. L'estudi d'impacte ambiental realitza una proposició de mesures amb suficient amplitud i nivell de detall contemplant tots els aspectes possibles i en totes les fases d'obra. La proposta realitzada es considera adequada per a corregir, disminuir i compensar els efectes que la realització de l'obra causarà sobre el medi ambient.  
  
- Si bé, com s'ha indicat, les mesures preventives i correctores es consideren adequades, en atenció a la presència documentada de l'espècie Anàbasi articulata inclosa en l'annex III (espècies de flora vigilades) del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i Orde 6/2013, de 25 de març, de modificació dels llistats valencians d'espècies de flora protegida de flora i fauna, i a fi de contribuir al compliment de les mesures protectores del Decret, s'extremaran les mesures preventives, segons el punt 9 dels condicionants ambientals.  
  
- Quant a la fauna, l'àrea és susceptible de ser utilitzada com a àrea de campeig de rapinyaires, per la qual cosa com a mesura preventiva haurà de senyalitzar-se la tanca de la bassa i posar en l'interior del vas algun tipus de dispositiu que permeta, de forma específica, la eixida dels ocells.  
- La solució donada a la ubicació dels excedents de terra segons documentació de novembre de 2016 és adequada però caldrà tindre's en compte que les mesures de restauració previstes per als talussos de la bassa hauran d'aplicar-se també als talussos generats en la construcció del camí.  
Per un altre costat es fa necessari indicar que a pesar d'allò que s'ha exposat en l'informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental finalment es va optar per evitar recréixer bancals de cultiu i talussos de la zona annexa a causa de les noves tendències en restauració de talussos en què es té en compte l'evolució natural del terreny. El fet de provocar en un terreny una nova situació obligaria sobretot en talussos a aconseguir una nova situació d'equilibri de resultats incerts, i és per això que hom va optar per sol·licitar una nova alternativa. Un altre aspecte que va motivar aquesta decisió és la proximitat de les restes del Qanat de La Algüeda, amb una possible afectació que podria impedir el seu estudi posterior.  
- A causa de l'impacte permanent en el paisatge que causa l'abandó d'aquest tipus d'infraestructures, és convenient que si en algun moment l'embassament deixa de tindre ús, es retiren els elements artificials d'impermeabilització i en la mesura que siga possible s'òmpliga el buit generat.  
Finalment assenyalar que amb l'aplicació de les mesures preventives i correctores, la construcció de la bassa no causarà impactes ambientals significatius sobre els espais de la Xarxa Natura 2000 amb els seus hàbitats i espècies objecte de protecció, zona forestal o patrimoni cultural.  
b) En relació amb el ser humà i els béns materials:  
La conclusió de l'estudi d'inundabilitat, com a circumstància que pot ocasionar efectes negatius sobre el ser humà i els béns materials, és que la construcció de la bassa i elements associats no modifiquen de totes maneres el risc existent d'inundació ni hi ha increment de la perillositat excepte en el cas d'hipotètica ruptura de la bassa. L'estudi d'inundabilitat va ser considerat amb caràcter favorable per l'òrgan competent en atenció al compliment de les distintes normatives de seguretat de preses i embassaments i a causa d'això, al baix risc calculat.  
  
A pesar del que indica i encara a risc que la present avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb l'abast indicat en el Reial decret legislatiu 1/2008, s'excedira en les seues atribucions es va sol·licitar al promotor nous estudis en profunditat a fi de determinar l'existència d'alternatives d'ubicació i de punt de desguàs de la bassa per a eliminar qualsevol tipus de risc sobre la població derivat d'un hipotètic succés catastròfic i també (entre altres) l'estudi de mesures tècniques per a disminuir els danys previstos. A més es va sol·licitar, com a escenari probable, completar l'estudi d'impacte ambiental amb la valoració de l'afectació sobre la població d'Albatera en el cas de produir-se un desembassament ràpid de la bassa.  
En contestació a allò que s'ha sol·licitat, el promotor va realitzar distints estudis que han conclòs com a única alternativa possible la ubicació triada si bé s'han proposat modificacions al projecte que poden conduir a una disminució dels impactes sobre la població.  
Quant al cas que es produïra un desembassament ràpid de la bassa, els estudis realitzats indiquen que la rambla de La Algüeda pot absorbir sense problemes l'aigua desembassada sense causar danys en la població d'Albatera.  
Per això avaluades les opcions i emesos els informes sectorials en matèria tècnica de la bassa i d'inundabilitat, i atés que la prevenció d'impactes sobre la població i els béns materials estan arreplegats en la distinta normativa tècnica relativa a seguretat de preses i embassaments, seran els òrgans que exercisquen les distintes competències els que hauran de revisar els aspectes tècnics i de seguretat, i informar en el moment procedimental que corresponga, a més del pla d'emergència, d'acord amb els paràmetres tècnics aplicables i d'acord amb el compliment de cada un dels aspectes que s'apliquen a l'obra avaluada d'acord amb la legislació vigent i aplicable al projecte.  
  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén del Reial decret legislatiu 1/2008 pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes i annex I. 8.e) del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Reial decret legislatiu 1/2008, en el Decret 162/1990 i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015,de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
Per tot això es resol:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte «Bassa de reserva» a Albatera (Alacant) segons documentació remesa al novembre de 2016 sempre que el mateix es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
1. El sentit favorable de la present resolució queda supeditada a l'aprovació de la proposta de classificació, el pla d'emergència, el registre en el registre de basses per a reg a la Comunitat Valenciana o altres informes o determinacions tècniques que hagen d'efectuar-se.  
Així mateix l'òrgan competent haurà de revisar el pla d'Emergència perquè els avisos a la població permeten que es prenguen mesures de protecció amb la suficient antelació.  
2. Es complirà l'article 26 del PATRICOVA específicament pel que fa a la coordinació del pla d'emergència amb el pla d'emergència del municipi i la disposició d'una assegurança que cobrisca la valoració dels danys avaluats en l'estudi d'inundabilitat presentat, aspectes que hauran de ser verificats pels serveis tècnics municipals i aprovats d'acord amb la normativa vigent.  
3. Es realitzarà un seguiment arqueològic de les obres (moviments de terra) per a documentar la possible aparició de restes arqueològiques desconegudes, i vetlar per la correcta aplicació de les mesures proposades.  
En tot cas, com a mesura preventiva el Qanat i les seus restes s'abalisaran en un perímetre de 10 metres per a evitar l'amuntegament de terra en superfície. En aquest mateix perímetre s'abalisaran la Masia i Bassa de La Algüeda.  
4. Es restauraran els talussos i desmunts generats en la construcció del camí d'accés realitzant una vigilància ambiental d'aquest durant 5 anys. En aquest temps es vigilarà l'evolució natural del terreny. Les mesures de correcció que s'establisquen en cas d'aparició d'impactes no prevists es realitzaran tenint en compte l'evacuació normal d'escolaments, l'evolució natural del terreny i la seua conformació d'acord amb els fenòmens naturals que hagen pogut donar-se.  
  
5. A fi de previndre mortaldat d'aus la tanca de la bassa haurà de senyalitzar-se i hauran d'habilitar-se en l'interior del vas dispositius específics que permeten la seua eixida.  
6. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
7. D'acord amb allò que s'ha exposat pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, hauran de prendre's mesures per a mitigar l'impacte visual generat per les obres.  
8. D'acord amb allò que s'ha exposat en l'informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Segura, el programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el registre documentat dels excedents de terra que es generaran i les seues zones de depòsit.  
9. Els abalisaments de protecció prestaran l'atenció que cal a la presència de l'espècie Anabasis articulata. En cas necessari es protegiran els tàxons que puguen ser afectats.  
10. En la fase d'abandó de la bassa haurà de retirar-se el material d'impermeabilització i en la mesura que siga possible restaurar la zona perquè adquirisca un aspecte més natural.  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici que, si és el cas, es procedisca en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposen l'article 12 del Reial decret legislatiu 1/2008 i l'article 28 del Decret 162/1990.  
  
Quart  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 25 de gener de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 27 de febrer de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8017, del 07-04-2017 (2017/2535)

RESOLUCIÓN de 27 de febrero de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 86/15-AIA Albatera.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8017

Fecha DOGV
:   07-04-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/2535

CVE


Fecha del documento
:   27-02-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 27 de febrero de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 86/15-AIA Albatera. [2017/2535]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 86/15-AIA Albatera.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 86-2015-AIA.  
Título: Construcción de balsa de reserva para riego.  
Promotor: SAT número 3569 Virgen del Rosario.  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Albatera.  
Localización: parcela 9 del polígono 3 de Albatera (Alicante).  
  
Objeto y descripción del proyecto. Alternativas.  
La SAT 3569 Virgen del Rosario, en el término municipal de Albatera, tiene concedidos 2.617.000 m³/año de dicho aprovechamiento para riego de 913 ha de la llamada Galería de los Suizos. Asimismo dicha SAT dispondrá del agua que procederá del trasvase Júcar-Vinalopó cuando se encuentre operativo.  
Actualmente la SAT tiene una capacidad de almacenamiento de 37.800 m³ en dos balsas situadas en las inmediaciones de la Galería de los Suizos, cantidad insuficiente para la demanda de riego en periodo estival por lo que se propone la construcción de una nueva balsa que permitirá aumentar la capacidad de almacenaje de agua y la regulación de caudales del trasvase Júcar-Vinalopó cuando se encuentre operativo.  
Relativo a la búsqueda de alternativas se han tenido en cuenta aspectos tales como las características geotécnicas del terreno, ubicación de la balsa respecto al punto de suministro de agua, cota del terreno, aptitud urbanística de los terrenos, propiedad de los terrenos y afección a figuras de protección ambiental.  
Partiendo de la ubicación de la balsa en la parcela 9 del polígono 3 al tratarse de la localización más idónea por la cercanía al punto de suministro de agua, se contemplan las siguientes alternativas:  
- Dimensionamiento: construcción a cota 293 snm con cota de excavación a 268 snm, a cota 296 snm con berma inferior de 1,25 m y cota de excavación 272 snm y a cota 296 snm con berma inferior de 4 m y cota de excavación 272 snm.  
- En cuanto a la tipología de la construcción se opta en todas las alternativas por balsa de regulación de materiales sueltos con tierra procedente de la propia excavación y alturas de terraplén de 24 metros y berma intermedia.  
Analizadas las distintas alternativas se ha optado por la alternativa de balsa de regulación de materiales sueltos procedente de la propia excavación a cota 296, altura de terraplén de 24 metros con berma de 4 metros y situación próxima a la Rambla de la Algüeda para facilitar el alivio de la balsa en caso necesario.  
Para la alternativa elegida la balsa contará con las siguientes características:  
- Capacidad máxima: 681.551,99 m³.  
- Forma y dimensiones: rectangular de 245x184,83 m.  
- Profundidad: 24 metros.  
- Altura de coronación sobre el punto más desfavorable de cimentación: 28 metros.  
- Taludes: talud interior de 2H:1V con berma de 4 metros en el punto medio, talud exterior de 3H:1,25 V con berma exterior de 5 metros a 13 metros de altura de coronación.  
- Impermeabilización: lámina de PEAD de 2mm y geotextil de 500 gr/m².  
La obra que se realizará contará con lo siguiente:  
- Sistema de protección en los extremos de la balsa que servirán de salvavidas para las posibles caídas de personas y animales, valla perimetral de protección.  
- Aliviadero consistente en canal abierto de desagüe que permitirá evacuar el agua cuando rebase los niveles máximos de explotación. Está calculado para evacuar los caudales de 1000 años de periodo de retorno.  
- Desagüe de fondo, situado en el punto de cota mínima, que permitirá proceder a la limpieza periódica y al control visual de la geomembrana.  
- Desagüe de emergencia que permitirá la evacuación de la totalidad de las aguas de la balsa a la Rambla de la Algüeda. En el punto de evacuación se realizará una arqueta de descarga de 4x4x1,80 m que impedirá los daños al cauce de la rambla.  
- Sistema de drenes para detectar posibles fugas o roturas de la lámina de impermeabilización: drenajes interiores y exteriores y dren chimenea.  
- Cuneta perimetral de hormigón cuya función será dirigir las escorrentías hacia un pozo de escollera.  
- Galería de servicio transitable donde irán alojadas las tuberías de entrada y salida de agua. Al final de la galería se ubicará la caseta de válvulas.  
- Ampliación de la caseta de bombeo.  
- Tubería de impulsión de 258,3 metros y 600 mm de diámetro metros que permitirá el llenado de la balsa. La entrada de agua de la balsa se realiza mediante una arqueta de dimensiones 3x3x2,75 situada por debajo de la cota de la solera de la balsa.  
- Instalaciones eléctricas: se procederá al desvío de la línea eléctrica de media tensión existente, el desmantelamiento de la antigua infraestructura, demolición del antiguo CT, instalación de un nuevo CT prefabricado con punto de acometida subterráneo nuevo y ejecución de entronque aéreo subterráneo.  
La línea tendrá una longitud de 601,78 metros en trazado aéreo y 50 en subterráneo. Los conductores en tramo aéreo serán de aluminio-acero galvanizado de 54,6 mm² de sección; en tramo subterráneo serán de aluminio. Los apoyos en la línea que se proyecta serán metálicos galvanizados. La altura de los apoyos permitirá que ningún conductor quede a menos de 7 metros de altura del terreno. Las cimentaciones de los apoyos serán de hormigón.  
Se precisa el suministro de energía a una tensión de 400/230V, con una potencia máxima simultánea de 560 kW para atender a esta futura demanda, la potencia total a instalar será de 630 kVA.  
- Caminos: se proyecta la construcción de camino de acceso al pasillo de coronación desde la carretera CV-873 de 5 metros de anchura y 174,5 metros de longitud acabado con zahorra artificial. Se ha diseñado un camino de acceso a la caseta de válvulas de 5 metros de anchura aprovechando el camino existente y un camino de acceso al fondo de la balsa de 187 metros de longitud y 5 metros de anchura para facilitar las labores de mantenimiento.  
El movimiento de tierras será de 423.369 m³ de excavación, 399.985 m³, 23.384 m³ de excavación de tierra vegetal, terraplén de 264.332 m³ y calculándose un excedente de 135.653 m³.  
El excedente de tierras se ubicará en bancales abandonados y taludes degradados de los bancales y carretera CV-873 y antigua balsa abandonada situada al norte de la actuación. Las zonas de ocupaciones temporales elegidas se ubicarán en las cercanías del camino de acceso.  
Por último indicar que en cuanto a las características naturales del terreno se ha estudiado la sismicidad de la zona, sus características geotécnicas y el riesgo de inundación.  
  
Afecciones legales.  
El proyecto presenta las siguientes afecciones legales y ambientales:  
- Zona de policía de la Rambla de la Algüeda.  
- Red natura 2000: LIC Sierra de Crevillente, ZEPA Sierras del Sur de Alicante.  
- No afecta a terreno forestal según PATFOR (Plan de Acción Territorial Forestal) si bien el inventario forestal nacional indica que se trata de terrenos de pastizal-matorral, con carácter de seminaturalidad.  
- Hábitats: Matorrales de artemisia y halonitrófilos (1430) así como estepas de Lygeum spartum. Hábitats prioritarios: estepas salinas con presencia de Limonium supinum (1510) y vegetación gipsícola ibérica (1520).  
- Especies prioritarias: águila real, águila perdicera (banco de datos de biodiversidad).  
- Riesgos: zona de actividad sísmica alta (aceleración sísmica básica de 1,14 g), riesgo de deslizamiento medio y riesgo de erosión potencial muy alta (> 100Tm/Ha/año).  
- Según informe técnico expedido por el Ayuntamiento de Albatera el 21 de marzo de 2014, el suelo donde se ubicará la balsa está clasificado como suelo no urbanizable común según las NNSS vigentes de Albatera.  
  
Tramitación administrativa.  
Fase I:  
El 20 de diciembre de 2013 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental documento de inicio del proyecto de construcción de balsa de reserva en Albatera a fin de iniciar el procedimiento de evaluación de impacto ambiental procediéndose a la apertura de expediente (22-2014-CON).  
El 10 de febrero de 2014 se inicia el periodo de consulta a los organismos y administraciones públicas afectadas en cumplimiento del artículo 8 del Real decreto legislativo 1/2008 por el que se aprobó el texto refundido de la Ley de impacto ambiental de proyectos.  
Las consultas efectuadas y las fechas de emisión de informe fueron las siguientes:  
Generalitat Valenciana:  
- Dirección General de Patrimonio Cultural.  
- Dirección General del Agua.  
- Servicio de Gestión de Residuos.  
- Subdirección General de Ordenación, Planificación y Actuaciones Territoriales Estratégicas:  
Servicio de Paisaje: 5 de mayo de 2014.  
Servicio de Ordenación del Territorio: 26 de mayo de 2014.  
- Dirección General de Medio Natural (Servicio de Vida Silvestre): 28 de febrero de 2014.  
Otras administraciones públicas:  
- Ayuntamiento de Albatera.  
- Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Segura: 29 de mayo de 2014.  
Los aspectos más importantes de los informes emitidos se detallan a continuación:  
- Servicio de Vida Silvestre:  
(?) «El área del proyecto está incluido en el LIC Sierra de Crevillente así como en la Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA) denominada Sierras del Sur de Alicante [?], incluida en la Red Natura 2000 [?] el LIC constituye un área montañosa de relieve escarpado que alberga vegetación y ambientes característicos del dominio semiárido alicantino, con una buena representación de vegetación gipsícola. Alberga, entre otras formaciones, excelentes representaciones de las fruticedas de juniperus y de tarayares. Representa una zona de especial importancia para la cría de rapaces, en especial de la prioritaria águila perdicera [?] consultado el Banco de Datos de Biodiversidad de la Comunidad Valenciana, se localizan en el ámbito el proyecto [?] registros de águila real (Aquila chrysaetos) [?] y de águila perdicera (Aquila fasciata) [?] especies prioritarias de acuerdo con la Directiva 92/43 de Hábitats. No obstante se trata de parejas reproductoras lo suficientemente alejadas del enclave del proyecto [?] como para prever que no va a existir afección alguna por la actuación prevista; de este modo, no cabe prever efecto apreciable sobre alguna de las especies y hábitats prioritarios objeto de protección del LIC-ZEPA».  
- El Servicio de Paisaje: conforme a la Ley 4/2004 y al Reglamento del Paisaje, deberá elaborarse un estudio de integración paisajística cuyo contenido y documentación son los fijados en los artículos 29 y 44 del Reglamento del Paisaje de la Comunitat Valenciana (RPCV).  
- Servicio de Ordenación del Territorio: la Rambla de la Algüeda llega hasta el núcleo urbano de Albatera al que afecta con un riesgo de inundación de nivel 3 y de carácter geomorfológico.  
A la vista que la construcción de la balsa puede incrementar el riesgo de inundación y que su peligrosidad puede incrementarse por el riesgo sísmico, los materiales triásicos sobre los que se asentará (limos margosos y margas), la presencia de dos balsas existentes a cota inferior que suman una capacidad de 0,0378 Hm³ y su situación sobre vertiente cuya superficie de drenaje se dirige a la población de Albatera, es necesario que la implantación de este uso en suelo no urbanizable cumpla el artículo 21.3 de la Normativa Urbanística del PATRICOVA (Plan de Acción Territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana) y de la Directriz 65.d de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana a los efectos de la consideración del principio de precaución en los territorios con elevados riesgos naturales e inducidos.  
Por lo tanto la instalación debe contar preceptivamente con un estudio de inundabilidad que analice el riesgo de rotura de la nueva instalación y el efecto de esta más las dos balsas existentes y la derivada de la pluviometría de la zona.  
Dicho estudio analizará la problemática de la rotura con incidencia del caudal punta y el tiempo de avenida, atendiendo a la siguiente normativa: «Directriz básica de planificación de protección civil ante el riesgo de inundaciones» (Acuerdo del Consejo de Ministros de 09.12.1984), el «Reglamento técnico sobre seguridad de presas y embalses» (Orden Ministerial de 12.03.1996) y la «Instrucción para proyecto, construcción y explotación de grandes presas» (Orden Ministerial de 31.03.1967).  
- Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Segura; el estudio de impacto ambiental deberá estudiar la influencia en las escorrentías y régimen de corrientes de los depósitos de los excedentes de tierra, incluir medidas para evitar lixiviados o acarreos de detritos a los cauces e incluir en el programa de vigilancia ambiental los medios para registrar el destino de los excedentes de tierra.  
Respecto a aspectos concesionales, indica que la SAT depende de la Confederación Hidrográfica del Júcar si bien la zona regable se ubica dentro de los límites de la Confederación Hidrográfica del Segura.  
Se indica que la construcción de la balsa deberá adecuarse al título VII «De la seguridad de presas, embalses y balsas» según Real Decreto 9/2008, de 11 de enero, por el que se modifica el Reglamento del Dominio Público Hidráulico y deberá realizarse la clasificación previa en función del riesgo potencial que pueda derivarse de su posible rotura o funcionamiento incorrecto.  
En cuanto a la influencia en la calidad y cantidad de las aguas subterráneas indica que la ubicación prevista para la construcción de la balsa se sitúa en un terreno prácticamente impermeable, sin masas de agua subterráneas definidas subyacentes. El aprovechamiento del cual se extraerá el agua para el llenado de la balsa es una captación del acuífero confinado lateral de la Sierra de Crevillente, protegido en principio, de las actividades superficiales de la zona.  
Fase II:  
El 24 de julio de 2015 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental expediente procedente del Ayuntamiento de Albatera procediéndose a la apertura de expediente de evaluación de impacto ambiental (86-2015-AIA).  
El expediente contiene:  
- Justificación de realización del trámite de información pública que se produjo mediante publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del 11 de junio de 2015 y publicación en página web del Ayuntamiento de Albatera desde el 11 de junio de 2015 hasta el 20 de julio de 2015.  
Durante el trámite de información pública el Ayuntamiento de Albatera consultó a los organismos afectados por la realización del proyecto.  
Se recibió informe de los siguientes organismos en la fecha que se indica:  
- Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Segura:Ž3 de agosto de 2015.  
- Dirección Territorial de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y desarrollo Rural (CAMACC y DR): 2 de septiembre de 2015.  
- Sección de Estrategia y Programación Hidráulica de la Dirección Territorial de la CAMACC y DR: 11 de noviembre de 2015.  
- Dirección General de Cultura y Patrimonio: 16 de septiembre de 2015.  
- Dirección General de Cultura: 19 de junio de 2014.  
- Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje: 1 de febrero de 2016.  
- Servicio de Ordenación del Territorio: 10 de febrero de 2016.  
- Servicio de Vida Silvestre: 8 de junio de 2015.  
- Ayuntamiento de Albatera: 21 de marzo de 2014.  
El contenido de los informes emitidos se resumirá en el apartado correspondiente.  
Analizada tanto la documentación remitida así como el contenido de los informes sectoriales emitidos se consideró que existían aspectos del proyecto y del estudio de impacto ambiental que requerían de un mayor índice de estudio, detalle o justificación por lo que el 18 de julio de 2016 se remitió al promotor y el órgano sustantivo escrito en el que se requirió información adicional según se detalla en el punto 5 del apartado de «consideraciones ambientales» de la presente resolución.  
Por último el 21 de noviembre de 2016 tuvo entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental documentación relativa a revisión 1 del proyecto de balsa de reserva para riego considerándose el expediente completo a los efectos de la evaluación de impacto ambiental del proyecto.  
  
Consideraciones ambientales  
Se destacan los siguientes aspectos del estudio de impacto ambiental:  
La zona de actuación se localiza al norte del municipio de Albatera en el paraje de La Algüeda, paraje rodeado por la zona montañosa denominada La Sierra. La Algüeda se ubica en una zona de laderas acentuadas con relieves modificados por la creación de bancales de cultivo.  
La hidrología de la zona se caracteriza por la presencia de cauces de carácter temporal, ramblas y barrancos, que recogen las escorrentías de la Sierra de Crevillente, Monte Alto, y otros parajes destacando la rambla de la Algüeda o de Albatera que nace a 2 km aguas arriba de la zona de actuación. A la altura de la finca de la Algüeda esta rambla confluye con el barranco de la Cueva. La Rambla de la Algüeda discurre en dirección SE y al llegar a las proximidades del núcleo de población, el cauce se difumina y estrecha generando en las proximidades del casco urbano riesgo de inundación de nivel 3 según PATRICOVA.  
La vegetación actual de la zona afectada está formada por matorrales halonitrófilos y esteparios entre los que predominan mayoritariamente los matorrales de artemisa y quenopodiáceas arbustivas (Atriplex halimus, Salsola genistiodes, etc). Junto a estas aparecen formaciones de estepas áridas y zonas alteradas de climas secos (Helianthemum sp, Helichrysum stoechas, Anthyllis cytisoides, Osyris lanceolata, Thymelaea hirsuta, etc).  
Realizada prospección botánica de la zona no se han detectado especies incluidas en el catálogo valenciano de especies de flora amenazadas a excepción de la especie Anabasis articulata incluida en el anexo III (especies vigiladas) del mencionado catálogo que queda fuera del ámbito de realización de las obras encontrándose poblaciones más abundantes en las inmediaciones de la Rambla de la Algüeda y el Barranco de la Cueva.  
En cuanto a la fauna las dos especies prioritarias listadas en el banco de datos de biodiversidad son el águila real (Aquila chrysaetos) y águila-azor perdicera (Aquila fasciata).  
La zona de actuación se ubica dentro de los espacios protegidos de la Red Natura 2000 LIC «Sierra de Crevillente» (ES 5213022) y ZEPA «Sierras del Sur de Alicante» (ES0000461).  
La cartografía de hábitats 1:10.000 de la Conselleria de Agricultura, Medio Natural, Cambio Climático y Desarrollo Rural indica la presencia de dos hábitats: 1430 matorrales halonitrófilos y 1510 estepas salinas mediterráneas (hábitat prioritario) en el ámbito de la zona de obras.  
La presencia del hábitat prioritario no ha podido ser confirmada si bien se ha reconfigurado la balsa para no afectar al espacio cartografiado como de posible presencia del hábitat.  
Por otro lado y en cuanto al hábitat 1520 que puede localizarse próximo al camino de acceso, tampoco ha podido confirmarse su presencia ni la de las especies prioritarias ligadas al hábitat: Gypsophila struthium y Teucrium libanitis.  
El terreno afectado por la actuación presenta riesgo de deslizamiento medio, potencial erosivo muy alto y riesgo sísmico (zona de actividad sísmica alta).  
En cuanto al patrimonio arqueológico los estudios realizados han documentado restos de la existencia de una antigua conducción hídrica, el Qanat de la Algüeda, (siglos XIII al XVII) que captaba el agua de una rambla y permitía el cultivo de lo que se llamaba «el oasis de la Algüeda». De esta estructura son visibles restos localizados al oeste de la finca.  
Otros elementos de interés son la «Masía y balsa de la Algüeda» los restos de un puente y un paredón localizados en la rambla. La Masía está datada en el siglo XIX y está considerada como un ejemplo de arquitectura rural.  
El resto de elementos encontrados (balsas abandonadas, casetas) no parecen revestir valor patrimonial.  
Según la propuesta del plan de acción territorial de infraestructura verde y paisaje de la Comunitat Valenciana el paisaje de la zona queda enmarcado dentro de la Unidad de paisaje regional denominada «Sierra de Crevillente». El tipo de paisaje quedaría dentro de la zona «Sierras y llanos agroforestales del suroeste alicantino» sin afectar a ningún paisaje de relevancia regional.  
Revisado el plan General de Albatera, la zona de obras quedarían enmarcada dentro de las unidades de paisaje 1 (relieves cercanos a la Sierra de Crevillente), 3 (zonas de rambla), y 4 (relieves de la Sierra de Crevillente).  
Como principales recursos paisajísticos se destacan las ramblas y barrancos, el monte de utilidad pública «Sierra y Lomas», los espacios de la red natura 2000, paredón de la Algüeda, ruta escénica CV-873, crestas topográficas y monte de San Cayetano.  
Debido a la ubicación de la balsa, en zona deprimida, la máxima visibilidad se produce en las crestas topográficas. La ausencia de vegetación arbórea contribuye a la acomodación del paisaje a los cambios.  
El entorno de la Finca de la Algüeda se encuentra profundamente transformada por la presencia de las dos balsas existentes y elementos accesorios por lo que la calidad del paisaje es baja.  
1. Identificación y valoración de impactos.  
- Geomorfología y orografía: la balsa se adaptará a la orografía del terreno por lo que no se producirá una modificación significativa de este.  
Dada la intensa afección que se producirá durante la fase de obras el impacto se considera negativo, de magnitud media-alta, persistencia temporal (acopios temporales) y permanente (terrenos excavados y terraplenes) de aparición a corto plazo con posibilidad de aplicación de medidas minimizadoras y correctoras por lo que el impacto se califica como moderado.  
- Hidrología superficial: se producirá afección sobre la zona de policía de cauce por parte del camino de coronación de la balsa, taludes, aliviadero de superficie, caseta de válvulas, instalación de tubería de desagüe de emergencia. El impacto se considera moderado al ser de magnitud baja, reversible en su mayor parte, de aparición a corto plazo y con posibilidad de aplicación de medidas preventivas y correctoras.  
- Calidad de aguas superficiales: durante la fase de obras pueden producirse afecciones por arrastre a los cauces de materiales procedentes del movimiento de tierras y de posibles vertidos procedentes de la maquinaria de obras. Se trataría de un efecto sobre la calidad de las aguas de carácter temporal, reversible y de escasa magnitud por lo que el impacto se valora como moderado.  
- Afección a la masa de agua subterránea de Crevillent por extracción de caudales: mediante la construcción del embalse se espera la mejora del sistema de riego y la disminución de los recursos empleados. La posibilidad de utilización de las aguas del trasvase supondrá necesariamente la disminución de la presión sobre el acuífero de Crevillent. El impacto se considera compatible ya que los consumos se ajustarán a las concesiones de los organismos de cuenca.  
- Calidad atmosférica: los principales efectos se producirán durante la fase de construcción fundamentalmente por la emisión de partículas a la atmósfera derivadas del movimiento de tierras, aumento de los niveles sonoros, impactos que se consideran moderados.  
- Generación de residuos: los excedentes de tierra que se produzcan se reutilizarán en la formación de los taludes de la balsa y se aprovecharán para rellenos de bancales. Para el resto de residuos se ha realizado un plan de gestión de residuos al objeto de minimizar la posible generación de impactos ambientales por lo que el impacto se considera compatible.  
- Efectos sobre riesgos ambientales:  
Erosión: durante la fase de obras podrá producirse un aumento del riesgo de erosión que pasaría de ser alto a muy alto (erosión potencial mayor de 100 tm/ha/año). Se trata de un efecto temporal y reversible por lo que el impacto se considera moderado. Este efecto desaparecerá en la fase de funcionamiento debido a las medidas correctoras previstas.  
Avenidas e inundaciones: según los estudios realizados la construcción de la balsa no modifica el riesgo de inundación para los períodos de retorno de 25, 100 y 500 años si bien la mancha de inundación en el caso de rotura, sería superior a la provocada por una avenida de 500 años de periodo de retorno. Las medidas preventivas y correctoras disminuyen la posibilidad de la generación de riesgos sobre la población.  
- Efectos sobre el medio biológico:  
La superficie alterada por la balsa y elementos anejos será de 11,16 ha. Los apoyos de la línea eléctrica pueden suponer una ocupación temporal de 0,46 ha. Una vez construida la línea, la vegetación existente podrá desarrollarse con normalidad. El camino de acondicionamiento de acceso a la balsa supone la afección a 0,1410 ha. Estas alteraciones pueden suponer efectos ambientales sobre los siguientes componentes del medio biológico:  
Hábitats: el hábitat que se localiza en al área de actuación está ampliamente representado en el LIC Sierra de Crevillente y la afección en superficie es escasa por lo que no se espera que la actuación cause impactos ambientales significativos sobre la red natura 2000.  
Por otro lado se ha descartado la presencia del hábitat 1520\* «vegetación gipsícola ibérica» y no se prevé afección sobre el hábitat prioritario 1510\* «estepas salinas mediterráneas».  
Especies de interés: realizadas prospecciones de campo no se han encontrado especies prioritarias en el ámbito de actuación. Tan solo se han encontrado fuera del ámbito directo de afección de la balsa ejemplares de Anabasis articulata, cerca de la rambla de la Algüeda.  
Según lo expuesto los efectos sobre hábitats y especies de interés se consideran negativos, de magnitud media, parcialmente reversible y con posibilidad de aplicación de medidas correctoras por lo que el impacto se considera moderado.  
En la fase de funcionamiento no se esperan impactos si bien quedará un impacto residual al quedar afectada de forma permanente la superficie ocupada por la balsa, impacto que se considera compatible debido a la escasa superficie de afección.  
Fauna: la zona es susceptible de ser empleada como zona de campeo de rapaces. Se ha realizado una prospección en campo al objeto de localizar zonas de nidificación localizándose a 500 metros una zona de nidificación abandonada que no ha vuelto a ser ocupada por lo que no se esperan efectos en este sentido.  
La afección al terreno supondrá una pequeña pérdida del hábitat potencial de presas de especies prioritarias no siendo esta pérdida significativa.  
La línea eléctrica puede llevar consigo afección a aves por lo que deberán habilitarse medidas correctoras.  
- Red Natura 2000: según lo expuesto, el proyecto no tendrá efectos significativos sobre hábitats o especies prioritarias por lo que no se espera ningún impacto significativo sobre la red.  
- Terrenos forestales: durante la fase de construcción del camino serán afectados terrenos forestales en una superficie de 0,1726 Has. Debido a su baja magnitud, la afección se considera compatible.  
- Patrimonio Cultural: en la fase de construcción podría verse afectado los restos de un «Qanat» ya que están muy cerca de la zona 1 de ubicación de excedentes de tierra. Debido a que los restos se localizan dentro de la rambla y fuera de la zona de acopio no se considera que vaya a haber efectos sobre este elemento. En cuanto al resto de elementos encontrados en la zona, la aplicación de medidas preventivas evitarán la generación de impactos significativos.  
- Vías pecuarias y senderos: no existe afección a vías pecuarias ya que la más cercana se sitúa a más de 1800 metros de la zona de actuación. En cuanto a senderos, existe afección al sendero PR-CV 180 en unos 350 metros por lo que se realizará un desvío del mismo evitando los cruces por la carretera CV-873 por lo que el impacto se considera positivo.  
- Paisaje: el diseño de la balsa, ubicada en un emplazamiento de escasa accesibilidad visual, aprovechando la topografía del terreno determina que la alteración paisajística será la menor posible teniendo en cuenta la magnitud de la actuación, al igual que las zonas previstas para la reubicación del excedente de tierras. El impacto generado por los taludes de la balsa será minimizado según medidas contempladas en el proyecto de restauración por lo que se considera el impacto como compatible.  
- Medio socioeconómico: la realización de la infraestructura mejorará la rentabilidad de los cultivos existentes, proporcionara una mejora en la gestión del agua de riego y una vez recibida el agua del Júcar-Vinalopó, contribuirá a la recuperación de los acuíferos con sus consiguientes efectos beneficiosos sociales y ambientales.  
2. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras. Se destacan las siguientes:  
- En la fase de replanteo se balizará la zona de afección de obras, las zonas de acceso y ocupación temporal así como las zonas donde existan elementos del patrimonio cultural identificados o zonas que contribuyan a la protección de los cauces existentes. Se realizará una nueva prospección botánica para asegurar que no existen especies prioritarias.  
- En la ejecución de las obras: control de los movimientos de la maquinaria, ubicación de las zonas de recogida de residuos, de tratamiento de materiales y de limpieza de hormigón en zonas asfaltadas o adecuadas a tal fin dentro de las instalaciones de la SAT o habilitación de zonas impermeables. Antes del comienzo de las obras se construirán balsas impermeabilizadas para ubicar el hormigón sobrante. Se habilitarán zonas de retención de contaminantes, se realizará una gestión de residuos de acuerdo con la legislación vigente.  
- Sobre la red hidrográfica y recursos hídricos: se realizará un control de los consumos en el punto de bombeo y en los puntos finales de riego para comprobar que no se producen pérdidas en las conducciones y que los riegos se ajustan a las necesidades de los cultivos.  
- Atmósfera: no se realizarán obras durante el periodo nocturno, la maquinaria contará con silenciadores homologados, adecuado mantenimiento de la maquinaria de obras, limitación de la velocidad de los vehículos, riego de viales y accesos no asfaltados.  
- Suelo: retirada, acopio y mantenimiento de la tierra vegetal de modo que pueda emplearse en las labores de restauración. Para controlar la erosión todos los taludes y zona de acopio de excedentes de tierra se revegetarán según el plan de restauración previsto.  
- Vegetación: además de las medidas contempladas en la fase de replanteo, se procederá al trasplante de ejemplares de los Tamarix sp. afectados por las obras.  
Debido a la presencia de especies exóticas, se respetará el Decreto 213/2009 por el que se aprueban medidas para el control de especies exóticas invasoras en la Comunitat Valenciana.  
- Fauna: previo al inicio de obras se realizará una prospección con el fin de determinar si existen en las inmediaciones nidificaciones de especies de fauna amenazadas en cuyo caso podrían adoptarse medidas tales como la realización de las fases más ruidosas de las obras con anterioridad al inicio del periodo reproductor de las aves (marzo-julio). En el caso improbable de ser necesario realizar voladuras, se realizarían antes del mes de febrero.  
En la fase de funcionamiento para evitar la caída de fauna en el interior de la balsa se instalará un vallado perimetral que impida su acceso. Está previsto instalar un camino que acceda hasta el fondo de la balsa para facilitar las labores de mantenimiento y facilitar el escape del vaso de la balsa. Se instalarán bandas de geomembrana a modo de rampas para facilitar la salida de personas y animales que puedan caer a la balsa de forma accidental.  
El nuevo tendido eléctrico dispondrá de elementos de protección anticolisión para las aves.  
En la actualidad en el entorno de la actuación existen dos puntos de agua que se mantendrán y llenarán y se ubicará un tercer punto de agua para su utilización por anfibios y fauna de la zona.  
- Permeabilidad territorial: durante las obras se garantizará el paso de personas y vehículos por la zona afectada. Se protegerán las infraestructuras de riego. A la terminación de las obras se repondrán los servicios afectados así como el sendero PR CV-80.  
- Elementos del patrimonio cultural valenciano: jalonamiento de la masía de la Algüeda y su balsa, realización de seguimiento arqueológico durante la realización de las obras. En caso de la aparición de restos se actuaría de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 63 de la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano.  
3. Programa de vigilancia ambiental.  
El objetivo principal del programa de vigilancia ambiental es comprobar la eficacia de las medidas correctoras así como determinar el impacto real de las actuaciones mediante la realización de controles periódicos en la fase de funcionamiento y la emisión de informes durante las fases de construcción, de garantía de la obras y año posterior.  
4. Programa de restauración:  
Su objetivo es proteger y conservar el suelo afectado por las obras y las nuevas superficies generadas evitando procesos erosivos, restaurar las zonas afectadas con carácter temporal, recuperar y mejorar la cubierta vegetal autóctona y contribuir a la mejora e integración ambiental y paisajística de las obras.  
Se actuará en las siguientes zonas:  
- Taludes y berma de la balsa: extendido de tierra vegetal previamente acopiada.  
- Taludes: hidrosiembra.  
- Balsa en desuso: relleno y configuración del terreno de manera que adquiera una fisonomía natural, extendido de tierra vegetal, y siembras.  
- Antiguos bancales de cultivo: recrecimiento y conformación de taludes, extendido de tierra vegetal, hidrosiembra en taludes y siembra en coronación.  
- Superficies afectadas por instalaciones auxiliares: escarificado, extendido de tierra vegetal, hidrosiembras en taludes y siembras en el resto de superficies.  
- Plantaciones dispersas de Tamarix sp.  
Las especies elegidas para la restauracion son: Lygeum spartum, Brachypodium retusum, Stipa tenacissima, Artemisia herba-alta, Anthylllis cytisoides, Atriplex halimus, Salsola genistoides, especies adaptadas a las características de clima y suelo existentes. Las siembras e hidrosiembras se realizarán entre octubre y noviembre, una vez finalizado el periodo de lluvias.  
Está previsto realizar un mantenimiento general de las plantaciones durante el periodo de garantía de la obras y durante el año siguiente reponiendo marras y realizando resiembras en caso necesario.  
Anejos a la documentación técnica:  
Entre los anejos contenidos en la documentación técnica se incluye «estudio geológico- geotécnico», «clasificación de la balsa en función de su riesgo potencial» y «plan de emergencia» según lo establecido en la «guía técnica para la elaboración de planes de emergencia de balsas» redactado por la Subdirección General de Infraestructuras y Tecnología del Ministerio de Medio Ambiente, Agricultura y Alimentación y teniendo en cuenta la «directriz básica de planificación de protección civil ante el riesgo de inundaciones», entre otras.  
1. Del documento «clasificación de la balsa en función de su riesgo potencial» se destaca que, atendiendo a las directrices y definiciones establecidas por la directriz básica de planificación de protección civil ante el riesgo de inundaciones, por el reglamento técnico de seguridad de presas y embalses y por el borrador de la norma técnica de seguridad para la clasificación de las presas, la balsa queda clasificada en la categoría «A» debido a que su rotura o funcionamiento incorrecto puede afectar gravemente a núcleos urbanos, en este caso Albatera, o a servicios esenciales, así como producir daños materiales o medioambientales muy importantes.  
En cuanto a los daños medioambientales, podría ser afectada la iglesia de Santiago Apóstol catalogada como patrimonio histórico artístico. Debido a que el calado en esta zona no superaría los 0,10 metros estando la iglesia elevada 3,5 metros, no se esperan daños relevantes.  
Las situaciones estudiadas han sido: estudio de rotura de la balsa en coronación a máximo nivel de explotación (situación normal) y rotura no coincidente con ningún otro evento y estudio de la rotura de la balsa desaguando una avenida extrema de 10.000 años de periodo de retorno en coincidencia con la rotura de las dos balsas situadas aguas abajo.  
Se han empleado dos métodos de cálculo/simulación con los siguientes parámetros de cálculo:  
Tiempos de desembalse: Balsa propuesta:10,31 minutos, balsas existentes: 2,74 y 2,85 minutos.  
Caudales punta: balsa propuesta: 2.262,36 m³/s, balsas existentes: 222,36 y 228,09 m³/s.  
- Estudio de situación prevista según método de la guía técnica española de clasificación de presas: en situación normal la mancha de inundación alcanzaría el núcleo urbano de Albatera con calados bajos y velocidades bajas. En situación extrema los calados de la lámina de agua serían menores de 1,13 metros con velocidades en general inferiores a 1,69 m/seg en algunos puntos de Albatera si bien en la mayor parte del núcleo urbano los resultados son menores.  
La superficie afectada del núcleo urbano coincidirían con las margenes de la rambla de la Algüeda quedando aproximadamente un 50 % del casco urbano sin inundar.  
- Programa IBER: se estudia la situación límite obteniéndose calados de hasta 1 metro en el núcleo urbano de Albatera y velocidades en general menores a 1 m/s.  
Como resumen, los resultados obtenidos para la clasificación de la balsa presentan unos calados medios en la población de 0,60 metros. En las zonas más bajas del municipio se alcanzarían calados de 1,5 metros. En las inmediaciones de la AP-7 debido al efecto presa se alcanzarían calados de 1,2 metros. El tiempo de llegada de la onda de rotura a la población sería de 45 minutos alcanzándose en los laterales de la rambla velocidades de 2,67 m/s.  
Según la guía técnica la afección en la mayor parte del municipio sería leve si bien en algunos puntos se entra en área indefinida (entre afección leve y grave).  
2. Se destaca lo siguiente del estudio de inundabilidad: Se han estudiado los siguientes escenarios de acuerdo con lo indicado por el Servicio de Ordenación del Territorio:  
a) Análisis de la situación actual (sin realizar ninguna actuación): se confirma el riesgo de inundación en la población de Albatera según PATRICOVA.  
b) Influencia de los acopios y restauraciones a realizar en el régimen de corrientes y teniendo en cuenta la posible ocurrencia de un sismo: los estudios realizados concluyen que dichos acopios no interferirán en el régimen de corrientes.  
c) Influencia de la construcción de la balsa en el régimen de corrientes: los resultados de los estudios realizados indican que la balsa proyectada no tiene influencia en el régimen de corrientes y no modifica de ninguna forma el riesgo y el nivel de peligrosidad de inundación que ya existe en la situación preoperacional en la rambla de la Algüeda y que afecta al núcleo urbano de Albatera (se considera que existe aumento de riesgo cuando se da un aumento de calado máximo o velocidad mayor del 10 % en la población).  
d) Hipótesis de rotura de la balsa más las dos balsas contiguas junto con avenida de periodo de retorno de 10.000 años: las bases de cálculo y los resultados son los obtenidos en la propuesta de «Clasificación de la balsa en función de su riesgo potencial» y expuestos en apartados anteriores.  
En cuanto a los resultados obtenidos en situación límite (rotura de las tres balsas con evento de lluvias extremo coincidente con periodo de retorno de 10.000 años), en los cálculos de simulación se ha llegado a obtener un caudal puta de 2.920,06 m³/s y velocidades de 25 m/s, en varios puntos del recorrido, sobre todo en la parte inicial de la rotura. Dichas velocidades conjuntamente con el caudal desembalsado provocarían grandes erosiones del terreno arrastrando una gran cantidad de sedimentos que agravarían los daños producidos por la hipotética rotura.  
Los calados medios en el núcleo urbano de Albatera serían de 50 cm (si bien en algunos puntos del documento se cita un calado medio de 70 cm). Sin embargo los daños producidos serían elevados aunque con una probabilidad de ocurrencia muy baja. Con las velocidades previstas el agua tardaría unos 45 minutos en llegar al núcleo urbano de Albatera.  
La superficie inundada en el núcleo urbano de Albatera correspondería a 38 Has, el 37 % de la superficie total produciéndose una mancha de inundación tres veces superior a la provocada por una avenida de 500 años.  
El nivel de frecuencia y la probabilidad de que ocurra tal evento es muy baja (1/160000). La probabilidad de rotura del dique es de 0,00000625 lo que implicaría el fallo de todos los elementos de seguridad de la balsa y sería inferior a la probabilidad de ocurrencia de una avenida de periodo de retorno de 10.000 años (0,0001).  
Por último, para el diseño y cálculo de la balsa y redacción del proyecto constructivo se han tenido en cuenta las distintas reglamentaciones, directrices, instrucciones en vigor o en aprobación respecto a seguridad de embalses así como las guías técnicas elaboradas por el órgano competente en la seguridad de las balsas en la Comunitat Valenciana según puede consultarse en los documentos técnicos del proyecto.  
Referente al estudio de impacto ambiental y a los documentos técnicos presentados, los distintos organismos implicados se han pronunciado de la siguiente manera:  
Informes sectoriales fase II:  
- Informe técnico del Ayuntamiento de Albatera: la balsa se ubicará en suelo no urbanizable común según las NNSS vigentes de Albatera, ubicación que se considera adecuada al ubicarse la balsa a una cota elevada respecto al suelo agrícola al que va a dar servicio, estar alejada de los núcleos urbanos de Albatera, disponer de una red natural de drenaje superficial capaz de evacuar las aguas ante una eventual avería o rotura minorando los daños que se pudieran ocasionar a personas o bienes y encontrarse en una zona con baja visibilidad.  
Relativo a la solución técnica dada para la construcción de la balsa, se considera adecuada. No obstante la construcción del embalse deberá estar sujeta a cuantas medidas técnicas y ambientales estén establecidas o se establezcan.  
Por otro lado el informe indica la necesidad de estudiar con detalle la zona inundable en caso de colapso de la balsa y adoptar cuantas medidas preventivas y correctoras sean necesarias para garantizar las seguridad del personal de la SAT y las diferentes instalaciones de propiedad municipal ubicadas aguas abajo de la balsa.  
- Informe del Servicio de Vida Silvestre ratificando el informe de 28 de febrero de 2014 e indicando que el proyecto no tendrá efectos apreciables sobre la red natura 2000 siempre y cuando se ajuste a lo determinado en el proyecto informado y se garantice la ejecución de las medidas correctoras en el estudio de impacto ambiental.  
- Informe de la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural en relación con la Ley 5/2004 de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje supeditado a la comprobación de la compatibilidad urbanística vigente y condicionado a la inscripción de la balsa en el registro de balsas para riego de la Comunitat Valenciana.  
- Informe de la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Segura: (?) «la balsa objeto de construcción tiene la finalidad de permitir, en un futuro, el riego de 3.413 has. No obstante, de acuerdo con la información disponible en este organismo, actualmente, la SAT núm. 3569 Virgen del Rosario de Albatera únicamente dispone de un volumen máximo de 2.517.000 m³/año para el riego de 913 hectáreas. En consecuencia la balsa que se tramita en el presente expediente, únicamente podrá suministrar agua de riego a esas 913 hectáreas, quedando supeditado el riego del resto de hectáreas a la obtención de la resolución del expediente concesional de la Confederación Hidrográfica del Júcar que actualmente se encuentra en tramitación.»  
En cuanto a la realización de las obras el informe indica: «La balsa prevista deberá estar a lo dispuesto en el título VII -De la seguridad de presas, embalses y balsas- añadido al reglamento del dominio público hidráulico mediante Real decreto 9/2008, de 11 de enero, por el que se modifica el reglamento del domino público hidráulico, aprobado por Real decreto 849/1986, de 11 de abril, y ser clasificada por la administración competente en función del riesgo potencial que pueda derivarse de su posible rotura o funcionamiento incorrecto».  
En cuanto a la ocupación de zona de policía de cauce expone: «(?) no encontrando afección a dominio público hidráulico ni al régimen de corrientes y no impidiendo los fines propios de las zonas de servidumbre y policía (?) se resuelve autorizar (?) la construcción de una balsa de riego en la parcela 9 del polígono 3 del término municipal de Álbatera (Alicante) en zona de policía de la Rambla de la Algüeda (?) y teniendo en cuenta que todos los elementos son compatibles con el dominio público hidráulico y respetan los fines de las zonas de servidumbre de 5 metros (...)».  
- Informe de la Sección de Estrategia y Programación Hidráulica de la Dirección Territorial de Alicante del que se extracta lo siguiente: «El proyecto presentado se ha redactado cumpliendo los principios básicos recogidos en la guía para el proyecto, construcción y explotación, vigilancia y planes de emergencia de las balsas de riego con vistas a la seguridad, especialmente en los referente a los drenes estructurales y uniones de geomembrana».  
Respecto a aspectos técnicos indica dudas sobre el anclaje de la geomembrana, aspecto que puede resolverse en la ejecución de la obra.  
Referente a la geometría de los taludes interiores indica que su geometría es algo forzada «si bien, entendemos que obligada para alcanzar la capacidad útil exigida en la parcela disponible. En cualquier caso, el proyecto dispone del estudio geotécnico y del cálculo de estabilidad de los taludes que garantizan unos factores de seguridad, incluso con el sismo adecuados».  
El informe continúa con una serie de consideraciones técnicas que deberán ser tenidas en cuenta en la ejecución de la obra y continúa indicando:  
«El proyecto incluye la clasificación de la balsa, el estudio de inundabilidad, el plan de emergencia y el estudio de explotación.  
Todos estos documentos están redactados siguiendo los criterios y modelos de cálculo habituales hasta la fecha, ofreciendo una información clara y coherente sobre las cuestiones referentes a la seguridad y clasificación de esta balsa. En cualquier caso, es imprescindible señalar que como no están aprobadas las Normas Técnicas de Seguridad que el Real decreto 9/2008, de 11 de enero, de modificación del Reglamento del dominio público hidráulico ha establecido como competencia de las comunidades autónomas, no se puede dictaminar, desde un punto de vista administrativo, sobre los contenidos de los criterios usados en la redacción de estos documentos».  
Por último el informe indica que a la finalización de las obras se deberá aportar las características, detalles constructivos y geometrías reales de la obras así como ficha técnica de la balsa, con las coordenadas del punto de salida de agua y plan de explotación incluyendo la explotación normal de distribución del agua y la explotación extraordinaria ante incidencias graves y la implantación del plan de emergencia.  
- Informe de la Dirección General de Cultura indicando que atendiendo a los informes de los servicios técnicos no existe afección desde el punto de vista del patrimonio arquitectónico y arqueológico.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico, se consideran los restos del Qanat de la Algüeda y balsa de regulación como vestigios en superficie de un antiguo sistema de irrigación. Los restos superficiales del Qanat se localizan próximos a la zona de acopios 1. Dado que los restos del Qanat se encuentran fuera de la zona del acopio, dentro de la rambla y esta no se va a aterrar,se considera que el conjunto que se conserva no corre peligro.  
En cualquier caso, como medida preventiva el Qanat se balizará y se protegerá para evitar el acopio de tierra en superficie y en un perímetro inmediato de 10 metros alrededor de los restos.  
En cuanto al resto de zonas donde pueden ubicarse excedentes de tierra, al no haberse encontrado restos superficiales del Qanat se considera que esta actividad que no comporta la remoción del terreno, es compatible con la conservación de posible restos de la estructura que pudiera estar en el subsuelo.  
La obra que se plantea no afectará a la balsa de regulación del Qanat y a la Masía de la Algüeda, por lo que no se considera necesario adoptar ninguna medida correctora.  
Como medida preventiva se propone la realización de un seguimiento arqueológico de las obras (movimientos de tierra) para documentar la posible aparición de restos arqueológicos desconocidos, hecho que es posible que se produzca, y velar por la correcta aplicación de las medidas propuestas. El proyecto de obra que se pretende llevar a cabo en este sector supondrá un cambio muy importante en el entorno sobre el que se va a ubicar.  
Desde la consideración del patrimonio arqueológico el informe determina que no existe afección.  
El informe concluye favorable a los efectos del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
- Informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio:  
(?) «Desde la consideración del patrimonio arquitectónico, arqueológico y paleontológico no existen afecciones».  
Desde la consideración del patrimonio etnológico, los servicios técnicos de esta Dirección General informan lo siguiente:  
El estudio de impacto ambiental respecto al patrimonio etnológico dice «Se balizarán y protegerán los bienes y yacimientos próximos a la actuación:  
El Qanat de la Algüeda se balizará en un perímetro inmediato de 10 m alrededor de los restos. De forma preventiva se jalonará el entorno de la Masía de la Algüeda y su balsa para su protección durante las obras.  
  
En todo caso se llevarán a cabo las medidas establecidas en el informe vinculante a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998 del Patrimonio Cultural Valenciano, emitido por la Dirección General de Cultura en fecha de 19 de junio de 2014».  
- Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje en sentido favorable siempre que se lleven a cabo las medidas de integración paisajística fijadas en el estudio de integración paisajística e indicando que «Adicionalmente se deberá preservar la accesibilidad visual desde la CV-873 (considerada como Recurso Paisajístico y punto de observación principal) en lo referente al tratamiento de las zonas de acopio y las zonas de ocupación temporal adoptando medidas que mitiguen el impacto visual generado por las obras, dada su previsible duración.»  
- El Servicio de Ordenación del Territorio emite informe en materia de inundabilidad del que se destaca lo siguiente:  
El estudio de inundabilidad analiza la peligrosidad de inundación de los regímenes naturales de la rambla de la Algüeda para los distintos periodos de retorno y las afecciones de inundación inducida que puede provocar la rotura de la balsa que se pretende construir.  
El 10 de diciembre de 2015 a solicitud del Servicio de Ordenación del Territorio, la Confederación Hidrográfica del Segura (CHS) emitió informe en el que indica que la balsa está fuera de dominio público hidráulico y por ello no se pronuncia respecto sobre los datos de evaluación de la inundabilidad si bien dicho informe es preceptivo según al artículo 13 de la normativa del PATRICOVA.  
Indica la CHS en su informe que la balsa se encuentra parcialmente ubicada en la zona de policía de la Rambla de la Algüeda por lo que el ayuntamiento de Albatera solicitó autorización habiéndose resuelto el expediente favorablemente por considerar todos los elementos estructurales de la balsa compatibles con el dominio público hidráulico («no afectan al régimen de corrientes en caso de avenidas y respetan los fines de la zona de servidumbre del cauce»).  
El informe del Servicio de Ordenación Territorial continúa considerando adecuados los datos empleados para el cálculo de las avenidas y los elementos topográficos considerados. Los resultados obtenidos en el estudio de inundabilidad realizado obtienen, para un periodo de retorno de 500 años, resultados similares al sistema de cartografía nacional de zonas inundables (SNCZI).  
El informe continúa indicando que «La probabilidad de que se de la simultaneidad de la rotura de la balsa y la avenida de periodo de retorno de 500 años es inferior a 0,002, por lo que no alcanza ninguno de los niveles de peligrosidad de inundación que se definen en el artículo 8 de la normativa del PATRICOVA».  
El informe señala lo siguiente a tener en cuenta:  
- La Directiva 2007/60/CE del Parlamento Europeo y del Consejo relativa a la evaluación y gestión de los riesgos de inundación establece en su artículo 7 que se deberán tener en cuenta los aspectos de costes y beneficios, aspecto que recoge el Real decreto 903/2010 de evaluación y gestión de riesgos de inundación en su artículo 11.  
- «El cálculo de la situación límite se simula para un periodo de retorno de 10.000 años, y que la probabilidad de ocurrencia es de 1/160.000»(?).  
- «La probabilidad de rotura del dique de la balsa sería del 0,00000625, inferior a la probabilidad a que ocurra la avenida para periodo de retorno de 10.000 años (T10.000) que se corresponde con la calculada como avenida extrema (situación límite)».  
La superficie afectada por esta situación límite sería entre 4 y 5 veces mayor que la producida en régimen natural para un periodo de retorno de 500 años aunque en el núcleo urbano de Albatera supondría el doble de la de dicho periodo de retorno y afectaría a 2,5 veces más población. Los calados seguirían siendo inferiores a 0,80 metros en más del 80 % de la superficie afectada.  
El estudio de inundabilidad contempla la estimación de los daños económicos ocasionados y la población afectada es decir, la vulnerabilidad, sobre los distintos supuestos de inundabilidad.  
El informe indica los siguientes aspectos que deben considerarse:  
«El incremento de la peligrosidad inducida por la construcción de la balsa que, sin afectar al régimen natural de corrientes, implica un incremento del riesgo para la cuenca de la rambla de la Algüeda y específicamente para la mitad NE del núcleo urbano de Albatera si bien con probabilidad muy baja.  
El cumplimiento de todas y cada una de las normativas especificadas y las contenidas en el estudio de inundabilidad, necesarias para garantizar la mayor seguridad ante la problemática de inundabilidad y minimizar la vulnerabilidad generada con la instalación.  
La revisión del cauce y las infraestructuras que lo cruzan en cuanto supongan una reducción o interferencia al caudal que debe evacuar la rambla de la Algüeda.  
El Ayuntamiento, como administración competente para conceder la licencia del proyecto de ejecución, condicionará la aprobación de la obra al correcto diseño y ejecución de las obras. Asimismo, deberá comprobar el correcto dimensionado y ejecución de dicha estructura, sin perjuicio de las autorizaciones pertinentes que deberán obtener de la administración autonómica y del organismo de cuenca.  
La ejecución de la instalación comportará el cumplimiento del artículo 26 de la normativa del PATRICOVA, específicamente en lo que se refiere a la elaboración y ejecución de un plan de emergencia específico, que deberá estar coordinado con el plan de emergencias del municipio, y la disposición de un seguro que cubra la valoración de los daños evaluados en el estudio de inundabilidad presentado, que deberá ser verificado por los técnicos municipales y aprobados de acuerdo con la normativa vigente».  
El informe concluye favorable.  
5. Revisión 1 del proyecto de construcción de balsa para riego:  
Realizado análisis técnico del expediente, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental determina que existen aspectos en el proyecto que necesitan ser considerados o estudiados con mayor índice de detalle en atención a los estudios realizados y a los informes sectoriales emitidos.  
Algunos de estos aspectos son:  
- El informe del órgano competente en infraestructuras hidráulicas de regadío que cuestiona la viabilidad del anclaje de lámina impermeable y los taludes de la balsa que considera algo forzados lo que determinaría, en caso de modificación del proyecto, una nueva revisión ambiental por lo que se considera adecuado que esta revisión se realice con anterioridad al pronunciamiento ambiental.  
- La necesidad de estudio de las repercusiones de la ejecución del proyecto sobre la población con estudio de los escenarios de cierta probabilidad en el comportamiento del embalse.  
- La ausencia de alegaciones durante el periodo de información pública hecho que puede tener como consecuencia una inadecuada valoración ambiental del contexto social y económico del proyecto.  
El 18 de julio de 2016 se remite escrito al promotor del proyecto y al órgano sustantivo indicando la necesidad de subsanación de los siguientes aspectos:  
a) Detallar las alternativas de ubicación y cubicación (tal como indicaba el informe de alcance y contenidos del estudio de impacto ambiental) y de altura de taludes de la balsa de manera que la onda de rotura de la balsa ante cualquier suceso (extraordinario u ordinario) no afecte de manera directa a ningún núcleo de población. Las alternativas deberán incluir la alternativa de efectuar el desagüe de la balsa fuera del ámbito de la rambla de la Algüeda como único medio de eliminar el riesgo sobre la población.  
b) Estudio de escenarios de riesgo con cierta probabilidad con el fin de delimitar la afección a la población ante un suceso de probable aparición.  
c) Incorporación al procedimiento de una participación pública que garantice la adecuada valoración del contexto social y económico de la actuación.  
d) Rediseño del plan de emergencia para que los avisos en caso de riesgo a las personas se realicen con tiempo suficiente para la evacuación.  
e) Presentación de nuevas alternativas de ubicación de los excedentes de tierra generados.  
f) Detalle de medidas preventivas para evitar impactos sobre la población:  
Referente a la subsanación de documentación, el 21 de noviembre de 2016 se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental la siguiente documentación:  
- Revisión 1 del proyecto de construcción de la balsa para riego de la SAT núm. 3569 Virgen del Rosario de Albatera.  
- Información pública de la balsa de riego de la SAT núm. 3569 Virgen del Rosario de Albatera (Alicante).  
Respecto a la revisión del proyecto se destaca lo siguiente:  
A. Análisis de alternativas para la selección de la ubicación: los estudios realizados para encontrar la mejor alternativa tuvieron en cuenta tanto criterios ambientales (afección a flora, fauna, paisaje, etc) como legales (compatibilidad urbanística, existencia de dominios públicos) siendo determinante la propiedad de los terrenos, la ubicación en el término municipal de Albatera, la distancia al punto de suministro de llenado de la balsa, la afección a la población, elevación de la balsa sobre los campos de cultivo, y la presencia de cauce cercano para canalizar las posibles avenidas.  
En cuanto a los cauces, se estudiaron los cauces de los siguientes cursos de agua: Rambla Salada, Barranco del Tollo, Rambla de la Algüeda, Rambla de Lucas, Barranco de San Cayetano.  
De acuerdo con el artículo 4 del Real decreto 849/1986 (reglamento del dominio público hidráulico), cauce de una corriente continua o discontinua es el terreno cubierto por las aguas en las máximas crecidas ordinarias siendo el caudal de la máxima crecida ordinaria la media de los máximos caudales anuales en su régimen natural producidos durante diez años consecutivos que sean representativos del comportamiento hidráulico de la corriente y teniendo en cuenta las informaciones hidrológicas, hidráulicas, fotográficas y cartográficas así como las referencias históricas disponibles.  
Al respecto se ha estudiado en los cauces mencionados el periodo de retorno de 10 años dando como resultado que el único cauce que presenta cauce físico para dicho periodo es el barranco de la Algüeda. Las Ramblas Salada y de Lucas y el Barranco de San Cayetano generarían desbordamientos al desaparecer su cauce dando resultados muy similares en cuanto a manchas de inundación a los resultados de la cartografía del sistema nacional de zonas inundables del Ministerio de Agricultura, Pesca, Alimentación y Medio Ambiente (CSNZI-MAGRAMA) para un periodo de retorno de 10 años.  
En cuanto al Baranco del Tollo, cauce para el que la cartografía del SNZI-MAGRAMA no muestra ningún resultado, los estudios realizados muestran un cauce que se desborda afectando a Albatera debido a la desaparición del cauce aguas arriba de la población.  
Por ello el único cauce seguro para ser utilizado para el desagüe del embalse sería el cauce de la Rambla de la Algüeda.  
Referente a la orografía y fisiografía del terreno se estudiaron 13 áreas. Se valoró la existencia de terreno cóncavo que pudiera dar lugar a la construcción de una balsa con una relación longitud/anchura del terreno próxima a la unidad, relación que presenta mayor capacidad de almacenaje con menor ocupación del terreno.  
Finalmente se estableció la distancia de carreteras o vías de servicio o accesibilidad a la zona de obras como otro de los factores importantes a tener en cuenta.  
Se valoró numéricamente cada alternativa y se realizó una media ponderada encontrándose como más adecuadas cuatro parcelas optándose finalmente por la parcela 3 del polígono 9 que, siendo de propiedad municipal, reúne las características adecuadas.  
B. Análisis de alternativas para selección de la cubicación y altura de taludes: tomando como base el manual para diseño, construcción, explotación y mantenimiento de balsas del CEDEX (centro de estudios y experimentación de obras públicas) y el comité español de grandes presas, se estudiaron siete alternativas (en todos los casos se trató de balsas de materiales sueltos) cuyas características se detallan a continuación:  
  
Los criterios para la valoración de las alternativas primaron la menor superficie ocupada, menor profundidad, mayor volumen, menor altura de taludes, relación entre el volumen y superficie de la base mayor (adaptación de la balsa al terreno) en valores más elevados. Se estableció una ponderación de los resultados alcanzando la máxima puntuación la alternativa 3, objeto del proyecto.  
C. Alternativas de ubicación de excedentes: debido a la modificación del camino de acceso a la coronación de la balsa, los excedentes se utilizarán para la conformación de dicho camino a excepción del relleno de la balsa actualmente sin uso en las inmediaciones del paraje objeto de las obras que se sigue manteniendo.  
D. Estudio de escenarios de riesgo con cierta probabilidad (desembalse rápido).   
La documentación incluye dos escenarios: desembalse rápido o de emergencia de la balsa y rotura de la balsa. Este último escenario fue incluido en la documentación original. A continuación se describirá el escenario obtenido en una situación que se considera probable que es la necesidad de realizar un desembalse rápido por la detección de algún tipo de problema en la balsa.  
El objeto del estudio del escenario del desembalse rápido es determinar si con esta hipótesis habría algún tipo de riesgo para la población de Albatera.  
Con un caudal de salida de 4,773 m³/s la balsa se vaciaría en menos de 40 horas. Con los programas informáticos adecuados y una vez mallada la zona de afección y con esta hipótesis, en condiciones de desembalse, el cauce de la rambla se muestra con capacidad suficiente para conducir este caudal sin afecciones a la población de Albatera.  
Aunque la hipótesis de la rotura de la balsa ya se contempló en la documentación inicial, la documentación de la revisión 1 del proyecto señala que la fractura súbita de la balsa es prácticamente imposible debido a los materiales de construcción y al dren chimenea que alertaría de posibles problemas. Tampoco es posible la rotura por desbordamientos dadas las estructuras de evacuación de aguas (aliviadero que permite la evacuación de un caudal superior al de llenado de la balsa junto con lluvia de 1000 años de periodo de retorno).  
Finalmente la documentación indica que en el caso de rotura de la balsa el calado medio obtenido en la población sería de 30 cm con unas velocidades de 0,8 m/s dando un nivel de riesgo muy bajo. Los procesos de infiltración y disipación de la onda a lo largo de 10 km favorecerán la obtención de resultados bajos de riesgo.  
E. Propuestas para mejorar la seguridad de la balsa:  
- Mejora de la estabilidad de taludes: mayor tendido de taludes para mejorar su estabilidad que pasarían de 2,0/1 a 2,3/1, escollera en pie de terraplén lo que mejorará la estabilidad en un 20 %.  
- Protección de lámina de impermeabilización: eliminación del camino de acceso al fondo de la balsa de hormigón armado que podría perforar la lámina, cambio de anclaje de la lámina en berma (lastres sobre berma).  
- Medidas preventivas: duplicación del desagüe de emergencia con el fin de evacuar lo más rápidamente posible la balsa evitando su rotura, implantación de un sistema de fibra óptica para la detección de fugas y de sondas de detección de humedad, construcción de dren chimenea y tres drenajes estructurales con el fin de evacuar lo más rápidamente la balsa evitando su rotura.  
Las simulaciones realizadas indican que con la duplicación del desagüe de emergencia la balsa de la Algüeda sería capaz de absorber el caudal generado con un tiempo de desembalse menor al inicialmente previsto. En el caso de que finalmente la balsa se rompiera la avenida generada sería menor. La disminución del volumen de la balsa contribuye a mejorar los resultados del tiempo de evacuación.  
El estudio concluye que con los cambios realizados se ha conseguido minimizar el riesgo sobre la población de Albatera.  
A continuación se expone un cuadro comparativo con las características de la balsa en proyecto original y proyecto revisado (revisión 1):  
  
Proyecto original: Balsa de Proyecto  
Revisión 1: Balsa propuesta  
  
Característica Balsa de proyecto Balsa propuesta  
Cota del pasillo de coronación: 296 msnm 296 msnm  
Cota de la solera: 272 msnm 272 msnm  
Profundidad máxima (a Nivel Máximo Extremo): 24,00 m 24,00 m  
Profuncidad a Nivel Máximo Normal: 23,25 m 23,25 m  
Talud interior (H/V) 2,0/1 2,3/1  
Ancho útil del pasillo de coronación: 7,80 m 7,80 m  
Capacidad de almacenamiento a Nivel Máximo Normal: 645.796,5 m³ 629.080,87 m³  
Capacidad de almacenamiento a Nivel Máximo Extremo: 681.552 m³ 665.321,88 m³  
Superficie ocupada incluyendo derrame de taludes: 77.947,06 m³ 73.671,68 m³  
Volumen de desmonte: 423.369,00 m³ 366.381,87 m³  
Volumen de terraplén 264.332,33 m³ 226.971,29 m³  
Volumen de excedentes  
 (incluyendo tierra vegetal): 135.653,06 m³ 139.410,58 m³  
Volumen de excedentes de tierra vegetal: 23.384,12 m³ 22.101,50 m³  
  
  
  
F. Plan de emergencia: se podrá establecer en el plan de emergencias definitivo que el aviso mediante señales se realice en los primeros quince minutos desde que el director del plan de emergencia de la balsa establezca un escenario 3. Con esta medida se aumentará el margen de evacuación de las áreas inundables a 30 minutos, reduciendo el riesgo en este sentido.  
G. Información pública: se realizó un procedimiento de información pública participativo con puntos de información en el Ayuntamiento de Albatera, oficinas de la SAT Virgen del Rosario, oficinas de cooperativa eléctrica, cooperativa agrícola, televisión de Albatera, y lugares públicos y privados con talleres informativos.  
Se procedió a informar a los agentes públicos, empresas y organizaciones más relevantes de Albatera, asociaciones vecinales y población, se han realizado talleres para informar a la población en la vía pública estableciendo mecanismos de información y consulta que se han plasmado en la realización de 1723 encuestas en las que se ha respondido a 4 preguntas (conocimiento del proyecto, conocimiento de los riesgos que puede generar, opinión sobre la ubicación de la balsa, opinión sobre el interés de la obra para la economía de la población).  
Las encuestas realizadas muestran que mayoritariamente la población conoce el proyecto y sus riesgos y considera esencial la obra para la actividad económica de la población. Únicamente tres encuestados dijeron no tener información sobre la obra.  
6. Consideraciones del órgano ambiental:  
Revisado el proyecto, estudio de impacto ambiental y los informes sectoriales emitidos se realizan las siguientes consideraciones:  
a) En relación con la afección del proyecto a la biodiversidad y el paisaje:  
- El estudio y valoración del ámbito afectado en el estudio de impacto ambiental ha sido exhaustivo y ha recogido aquellos aspectos que, según el informe de alcance y contenidos emitido en fecha de 7 de abril de 2014, debían ser estudiados con mayor nivel de amplitud.  
- Los efectos previstos por la realización del proyecto pueden generar impactos moderados sobre los que es factible la aplicación de medidas preventivas y correctoras. El estudio de impacto ambiental realiza una proposición de medidas con suficiente amplitud y nivel de detalle contemplando todos los aspectos posibles y en todas las fases de obra. La propuesta realizada se considera adecuada para corregir, disminuir y compensar los efectos que la realización de la obra causará sobre el medio ambiente.  
- Si bien, como se ha indicado, las medidas preventivas y correctoras se consideran adecuadas, en atención a la presencia documentada de la especie Anabasis articulata incluida en el anexo III (especies de flora vigiladas) del Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se crea y regula el catálogo valenciano de especies de flora amenazadas y Orden 6/2013, de 25 de marzo, de modificación de los listados valencianos de especies de flora protegida de flora y fauna, y a fin de contribuir al cumplimiento de las medidas protectoras del Decreto, se extremarán las medidas preventivas, según punto 9 de los condicionantes ambientales.  
- En cuanto a la fauna, el área es susceptible de ser utilizada como área de campeo de rapaces por lo que como medida preventiva deberá señalizarse el vallado de la balsa y poner en el interior del vaso algún tipo de dispositivo que permita, de forma especifica, la salida de aves.  
- La solución dada a la ubicación de los excedentes de tierra según documentación de noviembre de 2016 es adecuada debiendo tenerse en cuenta que las medidas de restauración previstas para los taludes de la balsa deberán aplicarse también a los taludes generados en la construcción del camino.  
Por otro lado se hace necesario indicar que a pesar de lo expuesto en el informe de alcance y contenidos del estudio de impacto ambiental finalmente se optó por evitar recrecer bancales de cultivo y taludes de la zona anexa debido a las nuevas tendencias en restauración de taludes en los que se tiene en cuenta la evolución natural del terreno. El hecho de provocar en un terreno una nueva situación obligaría sobre todo en taludes a alcanzar una nueva situación de equilibrio de resultados inciertos por lo que se optó por solicitar una nueva alternativa. Otro aspecto que motivó esta decisión es la cercanía de los restos del Qanat de la Algüeda cuya posible afección podría impedir su estudio posterior.  
  
- Debido al impacto permanente en el paisaje que causa el abandono de este tipo de infraestructuras, es conveniente que si en algún momento el embalse deja de tener uso, se retiren los elementos artificiales de impermeabilización y en la medida de lo posible se rellene el hueco generado.  
Por último señalar que con la aplicación de las medidas preventivas y correctoras, la construcción de la balsa no causará impactos ambientales significativos sobre los espacios de la Red Natura 2000 con sus hábitats y especies objeto de protección, zona forestal o patrimonio cultural.  
  
b) En relación con el ser humano y los bienes materiales:  
La conclusión del estudio de inundabilidad, como circunstancia que puede ocasionar efectos negativos sobre el ser humano y los bienes materiales, es que la construcción de la balsa y elementos asociados no modifican de ninguna forma el riesgo existente de inundación ni hay incremento de la peligrosidad excepto en el caso de hipotética rotura de la balsa. El estudio de inundabilidad fue considerado con carácter favorable por el órgano competente en atención al cumplimiento de las distintas normativas de seguridad de presas y embalses y debido a ello, al bajo riesgo calculado.  
A pesar de lo indicado y aún a riesgo de que la presente evaluación de impacto ambiental, de acuerdo con el alcance indicado en el Real decreto legislativo 1/2008, se excediera en sus atribuciones se solicitó al promotor nuevos estudios en profundidad con el fin de determinar la existencia de alternativas de ubicación y de punto de desagüe de la balsa para eliminar cualquier tipo de riesgo sobre la población derivado de un hipotético suceso catastrófico así como (entre otros) el estudio de medidas técnicas para disminuir los daños previstos. Además se solicitó, como escenario probable, completar el estudio de impacto ambiental con la valoración de la afección sobre la población de Albatera en el caso de producirse un desembalse rápido de la balsa.  
En contestación a lo solicitado, el promotor realizó distintos estudios que han concluido como única alternativa posible la ubicación elegida si bien se han propuesto modificaciones al proyecto que pueden conducir a una disminución de los impactos sobre la población.  
En cuanto al caso de que se produjera un desembalse rápido de la balsa, los estudio realizados indican que la rambla de la Algüeda puede absorber sin problemas el agua desembalsada sin causar daños en la población de Albatera.  
Por ello evaluadas las opciones y emitidos los informes sectoriales en materia técnica de la balsa y de inundabilidad,y atendiendo a que la prevención de impactos sobre la población y los bienes materiales están recogidos en la distinta normativa técnica relativa a seguridad de presas y embalses, serán los órganos que ostenten las distintas competencias quienes deberán revisar e informar en el momento procedimental que corresponda los aspectos técnicos y de seguridad, además del plan de emergencia, de acuerdo con los parámetros técnicos aplicables y de acuerdo con el cumplimiento de cada uno de los aspectos que sean de aplicación a la obra evaluada de acuerdo con la legislación vigente y aplicable al proyecto.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del Real decreto legislativo 1/2008 por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de evaluación de impacto ambiental de proyectos y anexo I.8.e del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Real decreto legislativo 1/2008, en el Decreto 162/1990 y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo lo anterior se resuelve:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto «Balsa de reserva» en Albatera (Alicante) según documentación remitida en noviembre de 2016 siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. El sentido favorable de la presente resolución queda supeditada a la aprobación de la propuesta de clasificación, el plan de emergencia, el registro en el registro de balsas para riego en la Comunitat Valenciana u otros informes o determinaciones técnicas que deban efectuarse.  
Asimismo el órgano competente deberá revisar el plan de Emergencia para que los avisos a la población permitan que se tomen medidas de protección con la suficiente antelación.  
2. Se cumplirá el artículo 26 del PATRICOVA específicamente en lo que se refiere a la coordinación del plan de emergencia con el plan de emergencia del municipio y la disposición de un seguro que cubra la valoración de los daños evaluados en el estudio de inundabilidad presentado, aspectos que deberán ser verificados por los servicios técnicos municipales y aprobados de acuerdo con la normativa vigente.  
3. Se realizará un seguimiento arqueológico de las obras (movimientos de tierra) para documentar la posible aparición de restos arqueológicos desconocidos, y velar por la correcta aplicación de las medidas propuestas.  
En cualquier caso, como medida preventiva el Qanat y sus restos se balizarán en un perímetro de 10 metros para evitar el acopio de tierra en superficie. En este mismo perímetro se balizarán la Masía y balsa de la Algüeda.  
4. Se restaurarán los taludes y desmontes generados en la construcción del camino de acceso realizando una vigilancia ambiental del mismo durante 5 años. En este tiempo se vigilará la evolución natural del terreno. Las medidas de corrección que se establezcan en caso de aparición de impactos no previstos se realizarán teniendo en cuenta la evacuación normal de escorrentías, la evolución natural del terreno y su conformación de acuerdo con los fenómenos naturales que hayan podido darse.  
5. Con el fin de prevenir mortandad de aves el vallado de la balsa deberá señalizarse y deberán habilitarse en el interior del vaso dispositivos específicos que permitan su salida.  
6. Se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
7. De acuerdo con lo expuesto por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, deberán tomarse medidas para mitigar el impacto visual generado por las obras.  
8. De acuerdo con lo expuesto en el informe de la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Segura, el programa de vigilancia ambiental deberá incluir el registro documentado de los excedentes de tierra que se van a generar y sus zonas de depósito.  
9. Los balizamientos de protección prestarán la debida atención a la presencia de la especie Anabasis articulata. En caso necesario se protegerán los taxones que puedan ser afectados.  
10. En la fase de abandono de la balsa deberá retirarse el material de impermeabilización y en la medida de lo posible restaurar la zona para que adquiera un aspecto más natural.  
  
Segundo  
La declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 12 del Real Decreto Legislativo 1/2008 y artículo 28 del Decreto 162/1990.  
  
Cuarto  
De acuerdo con la disposición transitoria primera de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental, la regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
València, 25 de enero de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 27 de febrero de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML