Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4815, del 09-08-2004 (2004/8244)

RESOLUCIÓ de 22 de juliol de 2004, de la Direcció General de Qualitat Ambiental, per la qual s'atorga a l'empresa Unión Fenosa Generación, SA, l'autorització ambiental integrada per a la instal·lació d'una central de producció d'energia elèctrica de cicle combinat de 1200 mw al terme municipal de Sagunt (valència).
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4815

Data del DOGV
:   09-08-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/8244

CVE


Data del document
:   22-07-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Sagunt](javascript:void(0))
    * [empresa privada](javascript:void(0))
    * [subministrament d'energia elèctrica](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 22 de juliol de 2004, de la Direcció General de Qualitat Ambiental, per la qual s'atorga a l'empresa Unión Fenosa Generación, SA, l'autorització ambiental integrada per a la instal·lació d'una central de producció d'energia elèctrica de cicle combinat de 1200 mw al terme municipal de Sagunt (valència). [2004/X8244]
  
Vistos els documents que s'inclouen en l'expedient 19/03 IPPC, instruït a instància de l'empresa Unión Fenosa Generación, SA, a fi d'obtindre l'Autorització Ambiental Integrada per a la instal·lació d'una central de producció d'energia elèctrica de cicle combinat de 1200 MW s'emet la present resolució de conformitat amb els següents,
  
Antecedents de fet
  
Primer. Amb data 14 de juliol de 2003, José Luis Zapata Pinar en representació de l'empresa Unión Fenosa Generación, SA, amb CIF A-82059833 i domicili social a l'av. de San Luis núm. 77 de Madrid, presenta a la Conselleria de Territori i Habitatge, sol·licitud d'Autorització Ambiental Integrada per a la instal·lació d'una central de producció d'energia elèctrica de cicle combinat, que pretén ubicar-se als terrenys del polígon industrial del port (polígon químic), a Sagunt (València), que es detalla en l'annex I.
  
Segon. Prèviament a l'inici del tràmit del procediment per a l'obtenció de l'Autorització Ambiental Integrada, es realitzen les actuacions següents:
  
Amb data 13 de desembre de 2000, el promotor, Unión Fenosa Generación, SA, remet a la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental del Ministeri de Medi Ambient, la documentació per a iniciar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental de competència estatal.
  
D'altra banda, la instal·lació es troba sotmesa a autorització administrativa prèvia, segons el que estableix la Llei 21/1992, de 16 de juliol, d'indústria i en la Llei 54/1997, de 27 de novembre, del sector elèctric.
  
Amb relació a aquests tràmits, amb data 10 d'octubre de 2001, la Delegació del Govern a la Comunitat Valenciana sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització administrativa i declaració d'utilitat pública, com també el seu estudi d'impacte ambiental, per a la construcció d'una central de producció d'energia elèctrica de cicle combinat, al terme municipal de Sagunt (València).
  
Amb data 19 de febrer de 2003 el Servei de Qualitat d'Aigües remet al Servei de Programació i Comunicació Ambiental, el projecte presentat per Unión Fenosa Generación, SA, per a obtindre l'autorització d'abocament al mar de la futura central de cicle combinat, per tractar-se d'una activitat afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i s'informa que la documentació presentada per a l'autorització d'abocament al mar acompleix suficientment el que s'indica en la legislació aplicable.
  
Amb data 11 d'abril de 2003 es rep la documentació del Ministeri de Medi Ambient, que consisteix en un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental, addendes i el resum del resultat de la informació pública.
  
Amb data 6 de maig de 2003 el Consell d'Administració de l'Autoritat Portuària de València emet resolució per la qual s'autoritza a Unión Fenosa Generación, SA, ocupar en règim de concessió administrativa, i sota una sèrie de condicions determinades, una parcel·la en l'ampliació del port de Sagunt, de superfície aproximada 5.390 m2, per un termini de 30 anys, i amb destinació a la instal·lació de les conduccions de captació i abocament (BOE 02.06.2003).
  
Tercer. Amb data 17 de juliol de 2003 se sol·licita l'emissió d'informe de suficiència i idoneïtat de la documentació als Serveis de Contaminació Atmosfèrica i Acústica i Gestió de Residus, de la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
Quart. Amb data 16 de setembre de 2003 té entrada l'informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Sagunt, segons el que estableix l'article 12 de la Llei 16/2002, indicant respecte de l'activitat de central tèrmica, que s'ha d'ubicar en el denominat pel PGOU-92 com a polígon químic, que l'ús globalment considerat és compatible urbanísticament amb les previsions del planejament, encara que a l'efecte de determinar la compatibilitat del projecte, és necessari que s'aporte còpia d'aquest perquè l'Ajuntament es pronuncie.
  
Cinqué. Amb data 15 d'octubre de 2003 se sotmet a informació pública l'expedient de referència, durant un període de 30 dies hàbils, d'acord amb el que estableix l'article 16 de la Llei 16/2002, i es va publicar anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV núm. 4608), i consten en l'expedient els certificats de les informacions públiques practicades a l'Ajuntament de Sagunt.
  
Durant aquest es presenten en aquesta Conselleria i en l'Ajuntament de Sagunt 1242 al·legacions a la sol·licitud d'Autorització Ambiental Integrada, per part de:
  
- Ajuntament de Sagunt.
  
- Agrupació municipal PSPV-PSOE de Sagunt.
  
- Acció Ecologista Agro del Camp de Morvedre.
  
- Unió Intercomarcal CCOO Camp de Morvedre i Alt Palància.
  
- Grup d'Amics de la Natura de Cocentaina.
  
- Esquerra Unida del País Valencià.
  
- Ajuntament de Puçol.
  
- Portaveu del Grup Municipal Segregacionista de l'Ajuntament de Sagunt.
  
- Associació Veïnal Iniciativa Porteña.i la resta per particulars.
  
Els principals punts sobre els quals s'ha incidit en les al·legacions presentades són:
  
- No es té en compte l'efecte additiu d'altres instal·lacions.
  
- Proximitat a la població i no es tenen en compte els efectes sobre la salut de les persones.
  
- Pròxima a la Marjal dels Moros (LIC i ZEPA).
  
- Impacte visual negatiu.
  
- No s'estudia ni avalua l'impacte de les línies de connexió elèctrica per a la distribució d'energia.
  
- Proximitat al poblat del Grau Vell i no s'avalua l'impacte.
  
- Altura de xemeneies no adequada per a una major dispersió de contaminants.
  
- Ha de garantir-se la compatibilitat amb el protocol de Kioto.
  
- L'estudi de contaminació atmosfèrica realitzat utilitza valors de contaminants i dades meteorològiques que no s'ajusten a la realitat de la situació de la planta.
  
- No es presenten els efectes a llarg termini i acumulatius de la contaminació atmosfèrica.
  
- No s'ha de permetre que s'utilitze gasoil.
  
- No s'ha inclòs una valoració sobre el nivell d'acceptació de la població potencialment afectada com a impacte socioeconòmic de la instal·lació.
  
- No s'utilitzen les MTD's disponibles, perquè no s'inclouen la instal·lació de sistemes i equips reductors per a disminuir al màxim possible l'emissió de contaminants.
  
- L'altura de 65 m per a les xemeneies del cicle combinat és menor que la xemeneia de 84 m del forn existent a la zona per a la fabricació de vidre, amb la qual cosa no és la més adequada per a la dispersió de contaminants.
  
- Es reclama que la Generalitat facilite la creació d'un centre municipal per al control i anàlisi de la contaminació atmosfèrica.
  
- Ha d'exigir-se al promotor de la central el compromís de plantació periòdica d'espècies vegetals.
  
- Ha de garantir-se que en horari nocturn, el soroll al límit de la parcel·la no supere els 55 dB(A).
  
- Hauria d'incorporar-se la possibilitat de reduir la potència elèctrica de funcionament de la central, fins a límits compatibles amb un canvi en l'evolució de l'entorn.
  
- S'ha d'incidir en l'estudi de contaminants secundaris (entre aquests l'ozó).
  
- S'ha de dotar la central d'una xarxa automàtica de control de contaminació atmosfèrica en les proximitats.
  
- Es produiran efectes importants sobre el medi marí com a conseqüència del xoc tèrmic.
  
- L'empresa ha de destinar els excedents d'aigua del seu procés a la Marjal dels Moros per a mantindre el nivell hídric d'aquesta.
  
- La central emetrà òxids de nitrogen, sobretot durant els dies de funcionament amb gasoil.
  
Totes les al·legacions han sigut remeses a cadascun dels organismes que han de pronunciar-se durant la tramitació per a l'obtenció de l'Autorització Ambiental Integrada, segons el que estableix l'article 17 de la Llei 16/2002.
  
Sisé. Segons el que preveu l'article 17 de la Llei 16/2002, se sol·licita informe dels organismes següents:
  
a) Àrea de Planificació i Ordenació del Territori, amb data 8 de gener de 2004, emet un primer informe en relació amb la possible afecció territorial dels abocaments a les vigents zones LIC o ZEPA, en el qual s'indica que no hi ha afecció territorial directa dels abocaments a les dites zones i que no hi ha possibilitat d'afecció indirecta a la Marjal dels Moros, ja que aquest espai natural no inclou l'entorn marí dins del seu àmbit.
  
b) Comandància Naval de València, emet un informe favorable amb data 12 de gener de 2004.
  
c) Capitania Marítima de València, emet un informe amb data 13 de gener de 2004, en el qual indica que les canonades de captació d'aigua i d'abocament, en zona marítima, finalitzen en el contradic i no es prolonguen més enllà dels límits exteriors dels molls, dics i contradics de les obres d'ampliació sud del port de Sagunt, per la qual cosa no suposen un risc per a la seguretat de la navegació.
  
d) Agència Valenciana del Turisme, que informa favorablement sobre el projecte, amb data 16 de gener de 2004, indica que la referida actuació no interfereix aparentment en l'activitat turística, si bé, i a falta de pronunciament d'altres administracions competents, s'ha de tindre en compte que en la zona de captació i abocament les instal·lacions que componen la central de cicle combinat poden ocasionar efectes negatius a les platges, per la qual cosa seria convenient detallar expressament els estudis d'impacte ambiental a les platges adjacents.
  
e) Àrea de Planificació i Ordenació del Territori, que emet un segon informe en relació amb el projecte bàsic d'Autorització Ambiental Integrada, amb data 3 de febrer de 2004, s'indica que l'emplaçament afecta el perímetre d'afecció de la zona humida de la Marjal dels Moros i que el sistema de refrigeració previst podria tindre efectes significatius sobre els ecosistemes de la Marjal, per la qual cosa suggereix que es consulten amb el Servei de Conservació de la Biodiversitat, els possibles efectes sobre els ecosistemes a la marjal.
  
Afegeix, a més, que l'estudi d'afeccions al medi ambient ha de tindre en compte el funcionament amb gasoil.
  
f) Servei de Conservació de la Biodiversitat, que emet un informe amb data 26 de març de 2004, en el qual indica que el conjunt de processos i impactes que generarà l'actuació projectada resulten de difícil avaluació i proposa l'adopció d'una sèrie de mesures.
  
g) Conselleria de Cultura, Educació i Esport, que emet un informe favorable amb data 1 d'abril de 2004, en el qual indica que no es té constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per la central i afig que ha de realitzar-se un seguiment arqueològic en compliment d'allò que s'ha indicat en l'estudi d'impacte ambiental.
  
h) Amb data 15 de desembre de 2003 se sol·licita informe a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, i es reitera amb data 15 de març de 2004, i s'estima que no hi ha objecció davant de la falta de resposta.
  
Així mateix, s'han incorporat a l'expedient els informes següents:
  
a) El Servei de Qualitat de les Aigües emet escrit amb data 19 de febrer de 2003 en el qual indica que la documentació presentada per l'empresa a l'efecte d'obtindre l'autorització d'abocament al mar és suficient.
  
b) El Servei de Gestió de Residus informa amb data 16 de setembre de 2003 sobre una sèrie de consideracions que hauran de ser requerides a l'empresa quan es trobe en funcionament, i que s'hauria d'ampliar la documentació tècnica sobre la planta de tractament d'efluents.
  
c) El Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, amb data 25 de setembre de 2003, emet un informe en què sol·licita documentació específica que l'empresa ha d'aportar.
  
Totes les anteriors circumstàncies han sigut posteriorment considerades o esmenades i així consta en l'expedient.
  
Seté. Transcorregut el termini d'informació pública i segons el que disposa l'article 18 de la Llei 16/2002, es remet una còpia de l'expedient a l'Ajuntament de Sagunt, el qual emet un informe sobre els aspectes de la seua competència amb data 23 de febrer de 2004, en el qual indica, en síntesi, que el pronunciament en el moment d'efectuar aquest informe no pot ser favorable a la llicència davant de l'absència de concrecions del projecte bàsic les raons del qual apareixen argumentades en informes tècnics de dates 29 de gener i 19 de febrer de 2004, que consten com a annex de l'informe en l'expedient, sol·licitant la constitució d'un equip multidisciplinari d'experts en diverses matèries.
  
D'altra banda, l'Ajuntament complementa el seu informe amb les consideracions que estan incloses en les al·legacions presentades per l'Ajuntament de Sagunt en el període d'informació pública i, a més, indica que desconeix la possible repercussió mediambiental de la central de cicle combinat que ha d'incloure's en la Declaració d'Impacte Ambiental.
  
Octau. Amb data 15 d'abril de 2004 la Secretaria General del Ministeri de Medi Ambient emet resolució per la qual es formula declaració d'impacte ambiental sobre el projecte de construcció d'una central tèrmica de cicle combinat per a gas natural, d'aproximadament 1200 MW de potència nominal elèctrica, al terme municipal de Sagunt (València), promoguda per Unión Fenosa Generación, SA (BOE 14.05.2004).
  
La declaració d'impacte ambiental considera que el projecte és ambientalment viable, i compleix una sèrie de condicions que s'adjunten en l'annex II de la present resolució.
  
Nové. Amb data 8 de juny de 2004, l'Autoritat Portuària de València emet un informe favorable, i indica que l'empresa ha de compatibilitzar el punt d'abocament de l'aigua de refrigeració, com també l'abocament d'aigües pluvials, i la futura ampliació del port de Sagunt, amb la dita Autoritat.
  
Deu. En l'expedient 19/03 IPPC consta l'avaluació ambiental del projecte en el seu conjunt, tal com estableix l'article 20 de la Llei 16/2002 i que ha sigut incorporada a la proposta de resolució.
  
Onze. Amb data 5 de juliol de 2004 es realitza el tràmit d'audiència a l'interessat, i es presenta amb data 8 de juliol de 2004 escrit de contestació a les al·legacions rebudes durant el període d'informació pública.
  
Als anteriors fets s'apliquen els següents,
  
Fonaments de dret
  
Primer. D'acord amb l'article 9 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, les activitats incloses en l'annex 1 de l'esmentada llei, estan subjectes a Autorització Ambiental Integrada.
  
La instal·lació de referència està inclosa en l'epígraf 1.1.a de l'annex 1 de la Llei 16/2002.
  
Segon. L'expedient s'ha tramitat segons el que preveuen els articles 14 i següents de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació.
  
Tercer. L'abocament en domini públic maritimoterrestre s'estima comprés en la vigent Llei 22/1988 de costes, i traspassades les funcions a aquesta Comunitat Autònoma, es poden considerar de conveniència pública, sempre que s'adapten a les condicions i prescripcions que s'estipulen.
  
Quart. A la Comunitat Valenciana l'òrgan competent per a atorgar l'Autorització Ambiental Integrada és la Conselleria de Territori i Habitatge, d'acord amb l'article 3.h de la Llei 16/2002 i el Decret 7/2003, de 21 de juny, del president de la Generalitat Valenciana, pel qual s'assignen competències a les conselleries.
  
D'altra banda, de conformitat amb l'article 15 del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge i la seua Ordre de desplegament de 9 de setembre de 2003, correspon a la Direcció General de Qualitat Ambiental, exercir les competències en matèria de control integrat de la contaminació.
  
Vist tot el que antecedeix, a proposta del Servei de Control Integrat de la Contaminació, amb el vistiplau del cap d'Àrea de Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que em confereix el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, resolc:
  
Primer. Concedir a Unión Fenosa Generación, SA, l'Autorització Ambiental Integrada a la central d'energia elèctrica, que s'ha de situar als terrenys del polígon industrial del port (polígon químic), a Sagunt (València), basada en la tecnologia de cicle combinat, d'acord amb el projecte bàsic d'Autorització Ambiental Integrada d'una central de cicle combinat a Sagunt, de juliol de 2003, i subscrit pel Sr. José Antonio Herrera Navarro, i queda inscrita en el Registre General d'Instal·lacions IPPC de la Comunitat Valenciana amb el número 003-04/AAI/CV, condicionada al compliment dels requisits següents:
  
1. Valors límit d'emissió
  
1.1 Atmosfera
  
Per al funcionament per damunt del 70% de càrrega de la central i una vegada estabilitzada la combustió, s'hauran de respectar els següents valors límit d'emissió, i regirà el que disposa el Reial Decret 430/2004, de 12 de març, pel qual s'estableixen noves normes sobre limitació d'emissions a l'atmosfera de determinats agents contaminants procedents de grans instal·lacions de combustió.
  
Es considerarà que s'han respectat, per a les hores de funcionament d'ací a un any natural, els valors límit d'emissió, si se segueixen les condicions de l'article 14, apartat 3, del RD 430/2004.
  
1.1.1. Valors d'emissió per al funcionament amb gas natural
  
CONTAMINANT V. LÍMIT
  
FOCUS EMISSOR: TURBINA DE GAS
  
SO2 11,6 mg/Nm3
  
NOx (mesurat com NO2) 50 mg/Nm3
  
Les concentracions de contaminants es referiran a condicions normalitzades de temperatura (273 ºK) i de pressió (101,3 kPa), de gas sec i s'ajusta al 15% de contingut d'oxigen.
  
1.1.2. Valors d'emissió per al funcionament amb gasoil
  
D'acord amb l'apartat 3 de l'article 7 del RD 430/2004, en el cas que es recórrega de forma excepcional a l'ús de gasoil com a combustible, en compte de gas natural, l'administració competent podrà autoritzar una excepció de l'obligació de respectar els valors límit de l'apartat anterior.
  
L'administració competent serà informada immediatament en cada cas i la instal·lació no funcionarà més de 5 dies consecutius ni més de 20 dies a l'any.
  
En tot cas, s'hauran de respectar els següents valors límit:
  
CONTAMINANT V. LÍMIT
  
FOCUS EMISSOR: TURBINA DE GAS
  
Partícules 20 mg/Nm3
  
SO2 111 mg/Nm3
  
NOx (mesurat com NO2) 120 mg/Nm3
  
Les concentracions de contaminants es referiran a condicions normalitzades de temperatura (273 ºK) i de pressió (101,3 kPa), de gas sec i s'ajustaran al 15% de contingut d'oxigen.
  
1.1.3. Nivells de qualitat de l'aire
  
Els valors límit d'immissió per a la qualitat de l'aire seran els establits en el Reial decret 1073/2002, de 18 d'octubre, sobre avaluació i gestió de la qualitat de l'aire en relació amb el diòxid de sofre, diòxid de nitrogen, òxids de nitrogen, partícules, plom, benzé i monòxid de carboni.
  
1.1.4. Torres de refrigeració
  
Les concentracions de salinitat a nivell del sòl, a causa del funcionament de les torres de refrigeració, compliran els següents valors límit:
  
CONTAMINANT V. LÍMIT
  
FOCUS EMISSOR: TORRE DE REFRIGERACIÓ
  
Taxa de deposició de NaCl
  
en la zona exterior de la parcel·la 0,01 g/m2h
  
La taxa d'arrossegament de gotes haurà de ser inferior al 0,001% del cabal de circulació de cada torre.
  
1.2. Emissions acústiques
  
El conjunt de la central es protegirà acústicament de manera que no se superen els nivells màxims sonors admissibles establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
Així mateix, s'aplicarà el que disposa l'Ordenança municipal de protecció del medi ambient contra sorolls i vibracions de l'Ajuntament de Sagunt, mentre no contravinga el que disposa la Llei 7/2002.
  
1.3. Aigües
  
1.3.1. Aigües residuals industrials
  
1.3.1.1. Efluents que consisteixen en la porga del sistema de refrigeració i rebuig de la 1a i 2a etapes d'osmosi inversa en l'obtenció d'aigua dessalada i aigua d'aportació a la desmineralització.
  
L'abocament haurà de complir la normativa establida en la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes i el seu Reglament, el Reial Decret 258/1989, de 10 de març, pel qual s'estableix la normativa general sobre abocaments de substàncies al mar i l'Ordre 13 de juliol de 1993 per la qual s'estableix la instrucció per al projecte de conduccions d'abocament des de terra al mar, com també altra normativa aplicable.
  
Límits en l'efluent d'aigua de refrigeració i rebuig de l'osmosi:
  
 Concentració Màxima
  
Sòlids en suspensió (mg/l) 35
  
Ph (mg/l) 6-9
  
Nitrogen total (mg/l) 15
  
Fòsfor total (mg/l) 2
  
Coliformes totals 10.000 ufc/100ml
  
Coliformes fecals 2.000 ufc/100ml
  
Olis i greixos (mg/l) 10
  
Clor residual (mg/l) < 0,1
  
COORDENADES UTM CAPTACIÓ: (X: 739.043,735 Y: 4.390.564,236)
  
Cabal abocament màxim sobre 24 hores: 5.892 m3/h
  
Volum anual abocament: 47,725 Hm3
  
Salt tèrmic màxim entre l'efluent i el medi receptor: 10 ºC
  
Es disposarà de 6 difusors per a l'abocament, amb les següents coordenades de localització i distàncies des del contradic:
  
 COORDENADES UTM DISTÀNCIA REAL (m)
  
DIFUSOR X Y
  
1 738158 4390778 300
  
2 738168 4390751 328
  
3 738177 4390724 357
  
4 738187 4390698 385
  
5 738196 4390671 413
  
6 738206 4390644 441
  
Objectius de qualitat en el medi receptor:
  
L'increment tèrmic del medi receptor a 200 metres de distància del punt d'abocament no superarà els 3 ºC a 1 metre de profunditat.
  
1.3.2. Aigües residuals a EDAR
  
Les aigües procedents de processos i activitats que tenen lloc a la central són:
  
- Aigües sanitàries.
  
- Aigües contaminades amb greixos i olis.
  
- Aigües contaminades amb productes químics àcids o alcalins.
  
- Aigües amb sòlids en suspensió.
  
Aquests efluents, es recolliran a través de sistemes de drenatge separatius i, després de sotmetre's a tractaments intermedis en la central, seran enviats a l'EDAR mancomunada de Sagunt, gestionada per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana.
  
L'empresa haurà de comptar amb la corresponent autorització per part de l'Entitat de Sanejament, per a l'abocament d'aquests efluents a l'EDAR.
  
Respecte d'aquest tipus d'abocament, segons el que estableix el punt 5.5 sobre coordinació amb l'Autorització Ambiental Integrada de la Declaració d'Impacte Ambiental, el promotor podrà sol·licitar a la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental del Ministeri de Medi Ambient, la modificació de les condicions indicades en tal punt 5.5, amb vista a coordinar-les amb les establides en la present resolució.
  
1.3.3. Aigües pluvials
  
Les aigües pluvials netes seran conduïdes a la xarxa de drenatge de pluvials de la parcel·la, des d'on s'evacuaran al mar mitjançant un canal obert de formigó. La construcció del canal estarà subjecta a concessió de l'Autoritat Portuària i a les condicions que aquesta establisca.
  
Les coordenades UTM del punt d'abocament del canal de pluvials són:
  
X= 737.556,39
  
Y= 4.391.453,24
  
No obstant això, en el termini d'un any, s'haurà de presentar un estudi de la possible reutilització mitjançant abocament dels efluents indicats en els apartats 1.3.2 i 1.3.3, prèvia depuració d'aquests, a la Marjal dels Moros.
  
2. Protecció del sòl i de les aigües subterrànies
  
No es realitzarà cap abocament que puga afectar el sòl o les aigües subterrànies.
  
No es podran executar pous, rases, galeries o qualsevol altre dispositiu destinat a facilitar l'absorció de les aigües residuals pel terreny.
  
El depòsit de gasoil i els depòsits d'emmagatzematge d'oli i emmagatzematge de productes químics per al tractament de l'aigua d'aportació, condicionament químic, etc. disposaran de cubetes de seguretat adaptades als requeriments de la instrucció tècnica complementària del Ministeri d'Indústria i Energia, MI-IP-03.
  
Quan s'utilitzen recipients transportables per a la distribució dels productes químics que es dosificaran en l'aigua de refrigeració, es disposarà d'un sistema de transport en contenidors duals (contenidor base i contenidor de transport) que inclouran bomba de trasbals de producte, cubeta, bancada de bombes dosificadores, etc.
  
Es vigilarà periòdicament l'existència de fugues d'olis, com també l'estat del paviment i sistemes de contenció de les zones susceptibles de patir contaminació, de les cubetes i recipients que continguen productes susceptibles de contaminar les aigües o el sòl.
  
3. Procediments i mètodes de gestió de residus
  
L'activitat està subjecta als requisits establits en la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, en la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, en el Reial decret 833/1988, de 20 de juliol, i en el Reial decret 952/1997, de 20 de juny, que modifica l'anterior.
  
3.1. Producció de residus perillosos
  
S'autoritza la producció dels residus perillosos següents, sempre que la seua capacitat de generació anual siga de l'ordre de magnitud que a continuació s'indica:
  
No obstant això, quan l'empresa dispose de dades reals de generació de residus perillosos, i es basa en les dades que aporte en la seua declaració anual, es podran revisar les quantitats establides en la taula anterior.
  
En el termini de 3 mesos des de l'inici de l'activitat haurà de caracteritzar els residus següents: residus procedents del decantador del sistema final de tractament d'efluents i els olis del separador de greixos (fangs de la depuració d'aigües), i codificar-los segons l'Ordre MAM 304/2002 i el RD 952/1997. Aquests residus seran gestionats segons la seua naturalesa, i seran entregats a un gestor autoritzat quan la seua naturalesa així ho exigisca.
  
En el cas que en l'operació de la central es produïsca algun residu no inclòs en el llistat anterior, es comunicarà a l'autoritat competent per a garantir la gestió adequada i s'inclouran aquests residus en la declaració anual de productor.
  
S'inscriu a l'empresa en el Registre de productors de residus de la Comunitat Valenciana, amb el núm. de referència 138/P/RTP/CV.
  
3.2. Altres residus
  
Els residus sòlids assimilables a urbans s'emmagatzemaran en contenidors distribuïts per la central i periòdicament seran retirats pels serveis municipals.
  
4. Sistemes i procediments per al tractament d'emissions i residus, amb especificació de la metodologia del seu mesurament, la seua freqüència i els procediments per a avaluar els mesuraments
  
4.1. Control d'emissions atmosfèriques
  
La periodicitat mínima de control de les emissions per OCA en cada focus, serà anual.
  
Els punts de mostratge en les xemeneies han de complir amb els requisits de l'Ordre de 18.10.1976.
  
Es mesuraran en continu i es transmetran en temps real a la xarxa de vigilància de la qualitat de l'aire de la Generalitat Valenciana, almenys, els paràmetres següents:
  
- NOx (mesurat com NO2)
  
- CO
  
- Partícules totals
  
- SO2
  
- Temperatura
  
- Contingut d'oxigen
  
- Pressió
  
- Cabal
  
- Percentatge de càrrega
  
S'instal·laran una sèrie d'estacions de mesura automàtiques i contínues de la qualitat de l'aire, connectades en temps real amb el quadre de comandaments de la central i amb la Xarxa de vigilància de contaminació atmosfèrica de la Generalitat Valenciana.
  
S'instal·larà una estació meteorològica per a demanar dades en temps real.
  
Abans de l'inici de les obres la Direcció General de Qualitat Ambiental haurà de presentar per a la seua aprovació, l'estudi que establisca:
  
- La situació més adequada de 4 estacions del sistema de vigilància i control dels nivells d'immissió en continu de partícules PM10 i PM2,5, SO2, NOx, CO i ozó.
  
- El sistema meteorològic que compte almenys amb sensors de vent, temperatura i radiació solar i un calculador de la desviació típica de la velocitat del vent.
  
Aquests sistemes hauran d'estar en funcionament un any abans de la posada en marxa de la central.
  
Així mateix, s'haurà de realitzar un estudi preoperacional de la deposició salina, per a analitzar l'impacte posterior de la instal·lació.
  
Abans de la posada en marxa de la central, hauran de presentar a la Direcció General de Qualitat Ambiental un estudi en què descriguen les característiques de funcionament de la instal·lació en els períodes d'arrancada i parada i quan la instal·lació funcione per davall del 70% de càrrega. S'indicarà el sistema de control del procés, les emissions esperades i les característiques del focus emissor.
  
S'elaborarà un Programa de vigilància i seguiment ambiental per a controlar el compliment de les mesures preventives i correctores.
  
Haurà de notificar al Servei de Control Integrat de la Contaminació, una vegada a l'any, les dades sobre les emissions a l'aire de la instal·lació, mitjançant el Registre d'Emissions i Fonts Contaminants (EPER), d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002 i de la Decisió 2000/479/CE, de 17 de juliol de 2000.
  
4.2. Control d'abocaments d'aigües residuals industrials
  
El programa de vigilància i control dels abocaments a domini públic maritimoterrestre de la planta inclourà els aspectes següents:
  
A) Vigilància ambiental
  
En aquest punt s'inclouran els aspectes següents: control d'efluents, control de les aigües receptores i control de sediments i organismes.
  
B) Vigilància estructural de les conduccions
  
A. VIGILÀNCIA AMBIENTAL
  
La vigilància es realitzarà mitjançant controls de l'efluent i del medi receptor efectuats conjuntament. El mostratge es realitzarà d'una manera sistemàtica, a fi de reduir el més possible la variació entre resultats individuals, mantenint constant els punts de mostratge i la periodicitat i períodes de mostratge.
  
En cas de sobrepassar-se els valors límit definits per a cadascun dels paràmetres es notificarà en la presentació dels informes a la Direcció General de Qualitat Ambiental, especialment dels mesuraments en continu, en l'apartat d'incidències.
  
- Control de captació
  
Es disposarà d'una mesura de cabal en les instal·lacions de captació en la impulsió de les bombes de captació. En els informes es notificarà el volum anual captat, com també el cabal instantani en la realització de les mostres del Pla de vigilància i control ambiental.
  
- Control de l'efluent abocat
  
- Efluent del sistema de refrigeració i de les aigües de 1a i 2a etapes d'osmosi en l'obtenció d'aigua dessalada i aigua d'aportació a la desmineralitzadora.
  
Es realitzarà la mesura en continu del cabal, temperatura i clor residual, amb registre i enviament de senyal al panell de control de la central.
  
Per al mostratge i control de l'efluent es disposarà d'una arqueta mostrejadora situada en l'últim punt del tram de la conducció on no hi haja més aportacions o tractament, ni dilució alguna aigües més avall d'aquest. Es disposarà dels dispositius específics per a un accés fàcil tant per a l'obtenció de mostres, com per a la determinació del cabal en el moment del mostratge.
  
L'arqueta disposarà, a més, de mesurador de clor i temperatura.
  
Es realitzarà una anàlisi mensual sobre una mostra presa en l'arqueta per a determinar els paràmetres següents:
  
- Sòlids sedimentables (mg/l)
  
- Ph
  
- Fòsfor total (mg/l)
  
- Nitrogen total (mg/l)
  
- Nitrats (mg/l)
  
- Amoni (mg/l)
  
- Coliformes totals (ufc/100 ml)
  
- Coliformes fecals (ufc/100 ml)
  
- Estreptococs fecals (ufc/100 ml)
  
- Olis i greixos (mg/l)
  
- Clor (mg/l)
  
- Salinitat (psu)
  
- Oxigen dissolt (mg/l)
  
A més s'aportaran les dades següents: cabal que s'està abocant en el moment del mostratge, volum total setmanal de l'aigua abocada i cabal punta setmanal.
  
Anualment es realitzarà una analítica en què es determinaran les substàncies de l'annex X de la Directiva 2000/60/CE i la Decisió núm. 2455/2001/CE del Parlament Europeu i del Consell, per la qual s'aprova la llista de substàncies prioritàries en l'àmbit de la política d'aigües, i per la qual es modifica l'anterior.
  
- Control del medi receptor
  
Haurà de presentar abans de la posada en funcionament de la instal·lació un estudi de la situació preoperacional del medi, que incloga:
  
- Estudi de temperatures mitjançant perfils termohalins, transectes i obtenció d'isotermes.
  
- Anàlisi de la columna d'aigua en els punts de mostratge establits.
  
- Informe sobre la caracterització bionòmica i valoració ecològica de les comunitats bentòniques, nectòniques i planctòniques, com també la caracterització hidrològica i sedimentològica de la zona d'afecció de l'abocament.
  
Així mateix, haurà de presentar per a l'aprovació per la Direcció General de Qualitat Ambiental, un pla de mostratge que incloga 5 punts amb coordenades UTM, quatre han de ser suficientment representatius de la possible influència de l'abocament tèrmic, distribuïts de dos a dos, en dos radis de centre el punt d'abocament a una distància de 200 i 500 metres respectivament segons els corrents predominants, i el cinqué estarà fora de l'àrea d'influència de l'abocament, que quedarà com a punt de control.
  
- Control de les aigües receptores
  
Mensualment es realitzaran anàlisis d'aigües, sobre mostres preses en els punts de mostratge establits, a uns 30 cm de profunditat i determinant sòlids en suspensió, fòsfor total, nitrogen total, nitrats, olis i greixos i clor (expressats tots ells en mg/l), coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals (en ufc/100 ml), pH, terbolesa, color (Pt/CO), clorofil·la (mg/l).
  
En les mesures es tindrà en compte l'estat de la mar i la direcció dels corrents marins superficials i subsuperficials. En cas de superar-se els límits establits es comunicarà a la Direcció General de Qualitat Ambiental amb la major brevetat possible.
  
- Control de la temperatura de les aigües receptores
  
Mensualment es realitzaran perfils continus de temperatura, salinitat i oxigen dissolt en la columna d'aigua en tots els punts de mostratge establits en el pla de mostratge.
  
Semestralment, es realitzaran 2 transsectes amb sonda multiparamètrica, usant una embarcació i utilitzant en l'ajuda de la posició un GPS. Els transsectes partiran del punt d'abocament i seguiran les direccions dels radis que s'estableixen per a les estacions de mostratge i amb la distància suficient fins que s'obtinga el valor de la temperatura natural de l'aigua. La distribució vertical serà el primer punt en superfície, després cada 5 metres de profunditat; l'últim punt estarà situat a un metre per damunt del fons marí. S'obtindran les isotermes mitjançant les dades obtingudes i utilitzant per a aquests el programa SURFER (versió 5.0) de ?Surface Mapping System- o un altre de semblants característiques, indicant la temperatura natural de l'aigua en el moment del mostratge.
  
- Control de sediments
  
Es realitzarà una prospecció anual en què es prendran cinc mostres de sediments per a l'anàlisi granulomètrica.
  
Per al control de sediments s'hauran de seleccionar els punts de mostratge a l'àrea d'influència de la conducció de desguàs, on el sediment tendisca a acumular-se, i en llocs on es troben poblacions abundants d'organismes representatius de la zona.
  
S'efectuaran assajos sobre mostres de sediments recollides en cada prospecció per a determinar: matèria orgànica (%), pH, potencial Redox (en vint segons), Clostridium sulfitoreductor i Beggiatoa sp.
  
- Control de biocenosi
  
Semestralment es realitzarà un informe que reculla una caracterització bionòmica i valoració ecològica de les comunitats planctòniques (procurant fer coincidir un mostratge entre els mesos de maig i setembre).
  
Anualment es realitzarà un reconeixement de les comunitats bentòniques, principalment mitjançant l'estudi de les comunitats infaunals (mol·luscos i poliquets). S'empraran espècies indicadores sempre que siga possible per a detectar alteracions ambientals significatives. Un bon indicador de l'augment de l'eutrofització seria la proliferació de clorifícies en els sòls supra i mesolitoral o de rodofícies filamentoses en l'infralitoral.
  
Els resultats es representaran gràficament, mitjançant un mapa de les poblacions bentòniques, i es presentaran conjuntament amb els informes, en els mateixos termes que l'estudi previ, a fi de poder comparar l'evolució respecte dels informes previs, amb periodicitat anual.
  
B. VIGILÀNCIA ESTRUCTURAL
  
S'elaboraran procediments i es dotarà dels mitjans necessaris per a la inspecció i el manteniment preventiu dels elements estructurals de la conducció de desguàs.
  
Com a part del Programa de vigilància i control s'inclourà la inspecció anual de tota la longitud de la conducció i dels seus principals elements.
  
El programa d'inspecció i manteniment preventiu dels elements estructurals de la conducció de desguàs desenvoluparà, almenys, l'apartat següent:
  
- Programació del pla de manteniment: el manteniment haurà de ser programat durant els períodes de parades o interrupcions del servei i durant els períodes de mínima emissió.
  
A més del que s'ha previst en els apartats A i B anteriors, hauran de complir-se els aspectes que s'indiquen a continuació:
  
La presa de mostres es realitzarà segons l'annex 1 de la Directiva del Consell d'Europa 91/271 de 21 de maig de 1991. Aquests mostratges i anàlisis es realitzaran per una OCA.
  
Les analítiques es realitzaran segons normes UNE o, si no n'hi ha, segons ?Standard methods for examination of water and waste water- de l'American Public Health Association, American Water Works Association i Water Pollution Control Federation.
  
Els informes i les anàlisis que es realitzen setmanalment o mensualment es remetran a la Direcció General de Qualitat Ambiental trimestralment, i els que es realitzen amb major freqüència s'inclouran en un informe anual firmat per tècnic competent que reculla els ja traslladats trimestralment aqueix any, i que incloguen les dades següents:
  
- Data, hora i circumstàncies dels mostratges.
  
- Resultats d'analítiques.
  
- Plànol amb situació dels punts de mostratge del medi receptor i de zones explorades en l'estudi bentònic.
  
- Resultats del pla de vigilància estructural.
  
- Incidències.
  
Transcorregut un mínim de dos anys des de l'inici del funcionament normal de la instal·lació, el peticionari podrà proposar la modificació del Pla de vigilància i control, que haurà d'estar justificada tècnicament.
  
S'haurà de disposar en reserva dels mitjans tècnics necessaris per a evitar la possible eixida al mar d'hidrocarburs, en cas de vessaments.
  
La Conselleria de Territori i Habitatge, a través de la Direcció General de Qualitat Ambiental podrà inspeccionar en tot moment l'execució de les obres de la canonada d'abocament per a comprovar si aquestes s'ajusten a la documentació que ha servit de base a la present autorització.
  
En cas de produir-se incidències en les obres, o modificacions d'aquestes que constituïsquen variació sensible de la documentació o de la finalitat de les obres autoritzades, s'haurà de proposar la modificació a la Direcció General de Qualitat Ambiental. El peticionari executarà les obres sota el seu exclusiu risc i responsabilitat, i hauran de designar per a la seua direcció un tècnic que, conforme a la legislació vigent, tinga el títol adequat a la naturalesa d'aquestes.
  
Així mateix l'administració competent podrà efectuar totes les anàlisis i les inspeccions que estime convenients per a comprovar les característiques de l'abocament i contrastar, si és el cas, el compliment de les condicions imposades en l'Autorització Ambiental Integrada.
  
Les obres es realitzaran d'acord amb els documents que apareguen en l'expedient, especialment:
  
- Projecte d'autorització d'abocament de la central de cicle combinat de Sagunt, de data octubre de 2002, subscrit per Ana Sánchez Saura.
  
El peticionari donarà començament a les obres d'abocament en el termini de sis mesos, comptadors des de l'endemà a aquell en què tinga lloc la notificació de la present autorització.
  
Al replantejament de l'inici de les obres d'abocament serà convocat un representant de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, que haurà de subscriure l'acta i plànol que s'alcen, bé de conformitat o, si és el cas amb les observacions que estime pertinents. Un exemplar de la dita acta i plànol, una vegada aprovades, haurà de remetre's a la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
L'atorgant es reserva assistir als replantejaments parcials o intermedis que pogueren produir-se en les distintes seqüències de construcció de les obres d'abocament.
  
Al reconeixement final de les obres d'abocament serà convocat un representant de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, que haurà de subscriure l'acta i el plànol que s'alcen, bé de conformitat o, si és el cas, amb inconvenients. Un exemplar de la dita acta i plànol, una vegada aprovades, haurà de remetre's a la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
Les despeses que s'originen pel replantejament i el reconeixement de les obres, com també per la inspecció i la vigilància d'aquestes, instal·lacions i abocament, seran per compte del peticionari.
  
El peticionari estarà obligat a satisfer a la Generalitat Valenciana un cànon d'abocament segons s'establisca reglamentàriament, segons la càrrega contaminant, en aplicació de l'article 85 de la Llei 22/1988 de 28 de juliol, de costes.
  
No es podran destinar les instal·lacions de captació i abocament a usos diferents dels autoritzats. Especialment està prohibit que el beneficiari aboque residus de naturalesa diferent dels que s'autoritzen.
  
Haurà de notificar al Servei de Control Integrat de la Contaminació, una vegada a l'any, les dades sobre les emissions a l'aigua de la instal·lació, mitjançant el Registre d'Emissions i Fonts Contaminants (EPER), d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002 i de la Decisió 2000/479/CE, de 17 de juliol de 2000.
  
4.3. Control de torres de refrigeració
  
Hauran de notificar a la Conselleria de Sanitat i a l'Ajuntament, en el termini d'un mes des de la seua posada en funcionament, el nombre i característiques tècniques de les torres de refrigeració i regirà el que estableix el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi, el Decret 173/2000, de 5 de desembre, del Govern Valencià i l'Ordre conjunta de 22 de febrer de 2001, de les conselleries de Medi Ambient i Sanitat.
  
Hauran de presentar per a la seua aprovació per la Direcció General de Qualitat Ambiental abans de l'inici del funcionament de la instal·lació, un programa de preses de mostres de les deposicions de NaCl en un radi de 500 m entorn de les torres.
  
4.4. Control de residus
  
Els residus podran ser emmagatzemats durant un període igual o inferior a sis mesos, en el cas de perillosos, i inferior a dos anys en el cas de no perillosos, després del qual han de ser entregats a gestor autoritzat. Aquest emmagatzematge temporal es realitzarà en lloc amb teulada i impermeabilitzat, amb algun sistema de recollida de vessaments accidentals, com també dotat amb els mitjans bàsics de protecció contra incendis, tot això a fi d'impedir la transmissió de la contaminació d'un medi a un altre.
  
Es disposarà d'un registre de residus produïts on conste la quantitat, naturalesa, identificació, origen i data de generació i entrega a gestor autoritzat, com també el número de document de control i seguiment utilitzat, si és el cas, i el gestor a qui s'entrega el residu.
  
S'haurà d'elaborar un pla de prevenció i reducció de residus perillosos que es presentarà a la Direcció General de Qualitat Ambiental cada quatre anys.
  
Anualment emplenarà la declaració anual de productor de residus perillosos i no perillosos, que serà remesa a la Direcció General de Qualitat Ambiental abans de l'1 de març de cada any. En la dita declaració s'especificarà l'origen i quantitat dels residus produïts, la destinació que es dóna a cadascun d'ells i la relació que es troben emmagatzemats temporalment, com també les incidències rellevants que s'hagen pogut produir, tot això relatiu a l'any objecte de la declaració.
  
Haurà de presentar còpia compulsada dels documents d'acceptació de residus perillosos per part d'un gestor autoritzat, a l'inici de l'activitat.
  
4.5. Control de sorolls
  
D'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, després de la posada en marxa de la instal·lació s'haurà de comprovar que les mesures correctores, establides en el projecte, per a cadascun dels principals focus d'emissió de soroll són adequades i permeten complir amb els límits establits.
  
S'haurà de realitzar una auditoria acústica a la posada en marxa de la instal·lació, al cap d'un any i periòdicament cada cinc anys, a fi de comprovar que no se superen els nivells sonors en els punts on se situa el receptor més pròxim, és a dir, en el perímetre de la instal·lació. Per a això, es realitzaran mesures del nivell de soroll en un nombre de punts representatius del perímetre, tant amb l'activitat en funcionament com parada (nivell de fons).
  
L'auditoria haurà de ser realitzada per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica. Finalitzada l'avaluació acústica, l'entitat col·laboradora remetrà informe de resultats al titular de l'activitat i un certificat de l'estat general de l'activitat. Els informes complets dels resultats hauran d'estar a disposició de les administracions competents.
  
5. Mesures que s'han d'adoptar en situacions diferents de les normals que puguen afectar el medi ambient
  
Es duran a terme totes les mesures necessàries perquè quede garantida la protecció del medi ambient i la salut de les persones davant de qualsevol situació fora de la normalitat quant al funcionament de les instal·lacions.
  
Així mateix, es prendran totes les mesures adequades perquè una vegada cesse l'activitat, el terreny quede en les mateixes condicions que abans d'iniciar la dita activitat, de manera que no es produïsca cap dany sobre el terreny.
  
6. Altres condicions
  
6.1. Condicions d'explotació
  
La instal·lació podrà funcionar amb gasoil un màxim de 20 dies a l'any i un màxim de 5 dies consecutius. Si bé la utilització de gasoil serà mínima i es reduirà a situacions eventuals en què es produïsca avaria en el subministrament de gas natural, a fi de minimitzar l'impacte atmosfèric s'utilitzarà un tipus de gasoil el percentatge de sofre del qual en pes no supere el 0,2%.
  
En cas d'avaria dels equips de reducció de contaminants caldrà ajustar-se al que disposa el Reial decret 430/2004 que estableix, entre altres requisits, un màxim acumulat de 120 hores en un període de 12 mesos com a límit per a funcionar sense aquests equips de reducció de contaminants atmosfèrics.
  
La indústria i les seues instal·lacions s'ajustaran a les condicions indicades en el projecte tècnic en els aspectes no fixats en aquesta resolució.
  
Es comprovarà en el control inicial que s'han realitzat les mesures previstes en el projecte.
  
Es compliran totes les disposicions aplicables per a garantir la protecció de la salut de les persones.
  
6.2. Declaració d'Impacte Ambiental
  
Es compliran les condicions establides en la Declaració d'Impacte Ambiental emeses per la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental del Ministeri de Medi Ambient, que s'adjunten en l'annex II.
  
Segon. D'acord amb l'article 11.3 de la Llei 16/2002, l'Autorització Ambiental Integrada s'atorga sense perjudici de les autoritzacions o concessions que hagen d'exigir-se per a l'ocupació o utilització del domini públic, de conformitat amb el que estableix la Llei d'aigües, text refós aprovat mitjançant un Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, i en la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes, i la resta de normativa que siga d'aplicació.
  
Tercer. L'Autorització Ambiental Integrada es renovarà, en els aspectes mediambientals, en el termini màxim de 8 anys, llevat que es produïsquen abans de tal termini modificacions substancials que obliguen la tramitació d'una nova autorització o que s'incórrega en algun dels supòsits de modificació d'ofici recollits en l'article 26 de la Llei 16/2002.
  
La renovació haurà de sol·licitar-se amb una antelació mínima de deu mesos abans del venciment del termini de vigència de l'Autorització Ambiental Integrada.
  
Quart. Amb relació al certificat d'adequació del projecte i la seua ampliació, el titular donarà compte de l'adaptació i les ampliacions de l'activitat i de les instal·lacions a la Direcció General de Qualitat Ambiental a l'efecte del reconeixement corresponent, es presentarà prèviament un certificat, emés per tècnic competent i visat, en el qual s'acredite que les instal·lacions i l'activitat s'ajusten al projecte presentat i autoritzat o als seus reformats posteriors també autoritzats, i que s'han efectuat tots els controls, mesuraments, anàlisis i comprovacions amb resultat satisfactori, que es determinen en l'esmentat projecte, els seus reformats o en les normatives que siguen aplicables, com també aquells altres certificats previstos en les disposicions que s'hagen integrat.
  
Cinqué. Aquesta autorització està condicionada a la visita de comprovació i a l'obtenció de l'informe favorable corresponent al compliment dels requisits establits en la present resolució. Es realitzarà a la posada en marxa de les instal·lacions i per personal de la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
Sisé. L'Administració deixarà sense efecte la present resolució en el moment en què observe qualsevol incompliment de les condicions imposades en aquesta, amb audiència prèvia de l'interessat.
  
Seté. El titular de les instal·lacions objecte de la present resolució, a més de les obligacions que amb caràcter general estableix la Llei 16/2002, haurà de:
  
1. Complir les obligacions de control i subministrament d'informació previstes per la legislació sectorial aplicable i per l'Autorització Ambiental Integrada.
  
2. Comunicar a la Direcció General de Qualitat Ambiental qualsevol modificació, substancial o no, que es propose realitzar en la instal·lació, la transmissió de la seua titularitat o qualsevol incident o accident que puga afectar el medi ambient.
  
3. Prestar l'assistència i la col·laboració necessàries als que realitzen les actuacions de vigilància, inspecció i control.
  
Octau. En tot el no especificat en aquesta resolució, caldrà ajustar-se a totes i cada una de les condicions estipulades per la normativa vigent en matèria de residus, abocaments, contaminació atmosfèrica, acústica, impacte ambiental i accidents greus, com també qualsevol altra que puga dictar l'administració en l'exercici de l'activitat en matèria de protecció ambiental.
  
Contra la present resolució, que no posa fi a la via administrativa, es pot presentar recurs d'alçada davant de la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge en el termini d'un mes des del següent al de la recepció de la present notificació, d'acord amb el que disposen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.
  
València, 22 de juliol de 2004.- El director general de Qualitat Ambiental: Jorge Lamparero Lázaro.
  
ANNEX I
  
DESCRIPCIÓ DEL PROJECTE
  
El grup Unión Fenosa Generación, SA, té projectada la construcció d'una central de producció d'energia elèctrica de 1200 MW de potència nominal bruta (tres grups de generació de 400 MW), basada en la tecnologia de cicle combinat, en una parcel·la del polígon industrial del port (polígon químic) a Sagunt.
  
L'existència del gasoducte de la xarxa nacional de transport i la planta de regasificació de Sagunt subministraran el combustible requerit per la nova central de cicle combinat amb plenes garanties, i l'evacuació de l'energia generada es realitzarà mitjançant la línia d'alta tensió que uneix les estacions de la Plana i l'Eliana, situada a 7,5 km de l'emplaçament.
  
El grup de cicle combinat es fonamenta en la conjunció d'un cicle de gas amb un cicle de vapor; aquest últim, aprofita l'energia tèrmica procedent dels gasos de fuga del cicle de gas per a generar vapor d'aigua, que també s'aprofita per a produir energia. El grup està format per una turbina de gas que funciona amb gas natural (exceptuant aquells casos excepcionals en què s'interrompa el subministrament, en els quals funcionarà amb gasoil durant períodes limitats), una turbina de vapor, una caldera de recuperació de calor i un generador elèctric. Els elements que componen el grup presenten una configuració monoeix, és a dir, estan adaptats a un mateix eix la turbina de gas, la turbina de vapor i el generador elèctric. La turbina de gas genera, aproximadament, dos terços de l'energia elèctrica del grup, i s'aconsegueix un rendiment energètic de la central del 57%, superior al d'una central tèrmica convencional. El terç restant d'energia elèctrica el genera el cicle de vapor de la forma següent: els gasos que ixen de la turbina de gas que contenen energia tèrmica que s'utilitza en la caldera de recuperació per a evaporar aigua que circula per aquesta i produir vapor a distintes pressions, que s'expansiona en la turbina de vapor per a produir energia.
  
El sistema de condensació de vapor es realitzarà en circuit tancat mitjançant torres humides de tir mecànic, una per cada grup. El funcionament es basa a fer circular l'aigua dels condensadors a través de les torres, que es refreda per intercanvi tèrmic amb l'atmosfera, i es torna al condensador, tancant el cicle de refrigeració. Les pèrdues d'aigua per evaporació i les porgues de control de la salinitat seran compensades amb un aportació des del mar Mediterrani.
  
Aquest sistema de refrigeració triat figura en el Bref de refrigeració i buidatge i és adequat per a l'emplaçament de la central.
  
La canonada de captació d'aigua de mar tindrà un diàmetre d'1,25 metres i discorrerà soterrada davall la futura ampliació del port de Sagunt, partint des del contradic fins a arribar a la parcel·la de la central. Aquest disseny serà capaç de cobrir unes necessitats d'aigua de 9.709,8 m3/h, amb la qual cosa podrà abastir tant el circuit de refrigeració dels tres grups de cicle combinat, com la unitat de dessalatge que abastirà la central de cicle combinat i la regasificadora.
  
La canonada d'abocament al mar de la porga de les torres de refrigeració i la salmorra de l'osmosi tindrà 1,6 metres de diàmetre. Aquesta conducció partirà de la parcel·la de la central, discorrent soterrada davall la zona terrestre per a anar després adossada al contradic per la zona exterior a la dàrsena del port. A la zona marítima la canonada discorrerà recolzada sobre el terreny i protegida per l'escullera.
  
Per a cobrir les necessitats d'aigua de la central, aquesta disposarà d'una unitat de dessalatge i una planta de tractament d'aigua d'aportació, mitjançant les quals s'ajustaran els paràmetres de qualitat de l'aigua captada als valors específics que requereixen les distintes instal·lacions. En la unitat de dessalatge es durà a terme un pretractament consistent en floculació i filtrat, seguit per un primer tractament per osmosi inversa, mitjançant el qual s'obtindrà aigua per a ser utilitzada en distints serveis de la central (regs o neteges, PCI...) o per a ser portada a la unitat de potabilització o a la planta de tractament d'aigua d'aportació al cicle aigua-vapor.
  
En l'esmentada planta de tractament d'aigua d'aportació al cicle aigua-vapor, es farà passar l'aigua per una segona etapa d'osmosi inversa i després se sotmetrà a una desmineralització mitjançant llits mixtos consistents en resines catiòniques i aniòniques. A més, per a utilitzar l'aigua desmineralitzada a la caldera, aquesta haurà de sotmetre's a un sistema de dosificació química per a controlar el pH, la quantitat de sòlids dissolts en l'acumulador hidràulic i l'oxigen residual.
  
La captació màxima d'aigua marina per al circuit d'aigua bruta de la central serà de 494 m3/h.
  
El circuit de refrigeració necessitarà també d'una aportació d'aigua marina, ja que a les torres es produiran pèrdues per evaporació i arrossegament, raó per la qual l'aigua de refrigeració es concentrarà en sals i sòlids dissolts, i es requerirà una porga del sistema, que es compensarà amb una nova aportació a aquest. Aquesta aigua d'aportació al circuit de refrigeració se sotmetrà a dosificació química, afegint-li un biocida (hipoclorit sòdic) per a evitar el creixement d'organismes no desitjats i un producte antiincrustant a base de fosfat orgànic.
  
El cabal mitjà de captació d'aigua de mar per al circuit de refrigeració serà d'1.598,7 m3/h per grup, amb un cabal mitjà per al conjunt dels tres grups de 4.796,1 m3/h.
  
Els efluents del sistema de refrigeració i de les etapes de desmineralització mitjançant osmosi estaran formats per aigua concentrada en sals, per la qual cosa seran abocats directament al mar, juntament amb les aigües pluvials de zones netes. Per a garantir la dispersió de l'abocament, la conducció d'evacuació disposarà de 6 difusors disposats cada 28 metres i es controlarà la concentració de clor residual d'aquest efluent, mitjançant un sistema automatitzat de dosificació del biocida que controlarà de forma contínua que la concentració màxima d'aquest en l'efluent abocament no supere el valor límit establit.
  
L'abocament conjunt de la porga de les torres de refrigeració i les salmorres resultants de les etapes d'osmosi constituirà, com a màxim, 5.892 m3/h.
  
La resta d'efluents de la central seran els corresponents a aigües residuals sanitàries, aigües contaminades amb greixos i olis, amb sòlids en suspensió i efluents amb productes químics àcids o alcalins. Aquests corrents es tractaran a la planta de tractament d'efluents de la central, que estarà formada per una bassa de neutralització, un sistema de separació de greixos i olis, un sistema de tractament de fangs i un sistema final d'efluents. El sistema final d'efluents estarà format per una cambra d'homogeneïtzació o de mescla, a la qual s'evacuaran els diferents efluents de la central una vegada tractats conforme a la seua procedència, i per comportes de regulació i arqueta de control. Des d'ací, els efluents seran bombats a l'EDAR de Sagunt.
  
Pel que fa a la contaminació atmosfèrica, per a disminuir les emissions s'utilitzaran cambres de combustió de baixa producció de NOx de tipus sec, es realitzaran mesuraments en continu dels gasos emesos per la xemeneia de cada grup, l'altura de la qual s'ha establit en 65 metres a partir dels resultats obtinguts en l'estudi de modelització de la contaminació atmosfèrica, i s'instal·larà entorn de la central una Xarxa de vigilància de la qualitat de l'aire que estarà connectada en temps real amb la Xarxa de vigilància de la contaminació atmosfèrica de la Generalitat Valenciana, com també una estació meteorològica.
  
Quant a residus, tots els que es generen a la central seran emmagatzemats temporalment fins a ser recollits per gestor autoritzat. En el tractament d'aigües es generaran fangs i olis que es caracteritzaran i es gestionaran segons la seua naturalesa.
  
ANNEX II
  
CONDICIONAT DE LA DECLARACIÓ D'IMPACTE AMBIENTAL
  
1. Durant la fase de construcció
  
1.1. Protecció del sòl i la vegetació
  
Amb anterioritat a la iniciació de les obres s'abalisarà la parcel·la en què es construirà la central. Les àrees de recollida de materials, estacionament de maquinària i instal·lacions d'obra s'ubicaran a l'interior de l'esmentada parcel·la.
  
Dins de la parcel·la de la central, s'habilitaran àrees específiques per a realitzar les operacions de manteniment, neteja, repostatge, etc. de la maquinària d'obres. Aquestes àrees disposaran de sòl impermeabilitzat i de sistema de recollida d'efluents, a fi d'evitar la contaminació d'aquest.
  
En tot moment s'aprofitarà la xarxa de carreteres i camins existents.
  
Es limitaran les actuacions a l'àrea de la parcel·la i accessos, evitant afeccions innecessàries a l'entorn com a conseqüència del moviment de terres i pas de la maquinària, especialment a la Marjal del Moro i al canal de desguàs.
  
En el cas que es necessiten ocupar provisionalment terrenys exteriors a la parcel·la, s'haurà de comunicar a la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental i establir les mesures de protecció adequades.
  
A fi d'evitar el deteriorament dels horitzons edàfics superficials, aquests hauran de ser retirats i recollits selectivament durant la fase de desbrossament, per al seu posterior ús en la restauració del sòl. L'emmagatzematge es realitzarà en capes d'altura inferior a 1,2 m, sobre una superfície plana que dificulte o impedisca la seua dispersió pel vent i la seua alteració per vessament. Si l'interval de temps en què els sòls es mantinguen apilats supera els 6 mesos, aquests se sotmetran a un tractament d'enriquiment i abob mitjançant la sembra d'una mescla de gramínies i lleguminoses.
  
S'evitarà la suspensió de materials fins en l'atmosfera adoptant les mesures correctores indicades en l'estudi d'impacte ambiental, preferentment el cobriment dels camions mitjançant lonetes sobre el reg sistemàtic de la zona d'obres.
  
Els materials que sobren procedents de les excavacions seran depositats dins de la parcel·la a les zones prèviament preparades i es reutilitzaran en l'emplaçament de la central, en la mesura que siga possible. Els materials sobrants i residus d'obres compliran amb l'article 11.2 de la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus i, si és el cas, es depositaran en abocadors degudament autoritzats per l'òrgan competent de la Generalitat Valenciana.
  
Els materials de formigó de rebuig, embalatges, com també altres residus generats durant la fase de construcció caracteritzats com inerts tindran com a destinació un abocador de residus inerts que reunisca les condicions necessàries.
  
Tots els residus derivats de les actuacions sobre la vegetació (tallada de matolls, arbratge, restauració, etc.) hauran de ser retirats i gestionats adequadament complint amb el que disposa l'article 11.2 de la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus i, si és el cas, es depositaran en abocadors degudament autoritzats pels òrgans competents de la Generalitat Valenciana.
  
Per a la gestió dels olis usats i qualsevol altre residu de caràcter perillós que es genere tant en la fase de construcció com de funcionament de la central caldrà ajustar-se d'acord amb allò que s'ha especificat en la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus i normatives específiques. Queda, per tant, prohibit el seu abocament directe o mesclat amb altres materials.
  
1.2. Protecció de les aigües continentals i marines
  
S'extremaran les mesures de vigilància pel que fa a abocaments accidentals d'olis, greixos i hidrocarburs procedents tant de la maquinària de construcció com d'altres possibles efluents, evitant el seu abocament i infiltració al sòl.
  
S'evitarà en tot moment l'arrossegament de material sedimentari procedent de les obres i vessaments que es generen a la zona, que hauran de ser controlats mitjançant drenes i rases de decantació. S'especificaran en el programa de vigilància les mesures correctores per a evitar abocaments difusos de les aigües de vessament contaminades durant la fase de construcció de la central i el seu arrossegament cap al mar.
  
S'haurà de controlar la qualitat de les aigües marines durant l'execució del sistema de captació i abocament, vigilant en la fase de construcció que les propietats fisicoquímiques de l'aigua marina no s'alteren i complisquen en tot moment la legislació vigent en matèria de qualitat de les aigües.
  
S'haurà de complir la legislació d'aigües i costes vigent i sol·licitar, si és el cas, les corresponents autoritzacions administratives per a realitzar les obres.
  
1.3. Protecció de la fauna
  
Prèviament a l'entrada de la maquinària els especialistes realitzaran recorreguts sistemàtics per a detectar llocs d'interés per a la fauna (caus, nius, dormidors), i s'informarà, si és el cas, els organismes ambientals corresponents de la Generalitat Valenciana.
  
1.4. Protecció del patrimoni arqueològic
  
Es realitzarà una prospecció arqueològica i paleontològica intensiva a les zones on es produiran remocions de terreny per obres subsidiàries que suposen modificacions importants a fi de previndre la possible afecció a jaciments arqueològics no inventariats que pogueren sorgir durant les obres de la central o de les conduccions de presa i descàrrega d'aigua, connexió del ramal del gasoducte amb la planta regasificadora, instal·lació de la línia elèctrica d'evacuació d'energia i reforma d'accés a la parcel·la de la central si fóra necessari. El projecte de prospecció arqueològica haurà d'estar degudament autoritzat per l'òrgan competent, la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Generalitat Valenciana.
  
1.5. Adequació paisatgística
  
S'haurà realitzar un projecte d'adequació paisatgística de les instal·lacions de la central l'objecte del qual serà disminuir l'impacte visual que puga ocasionar. Els edificis que s'han de construir adoptaran una tipologia integrada.
  
El projecte d'adequació paisatgística haurà de comptar amb informe previ de l'òrgan ambiental de la Generalitat Valenciana.
  
1.6. Restauració ambiental
  
El terreny afectat per les obres de la línia elèctrica, que no quede ocupat definitivament per les instal·lacions de la central, haurà de restituir-se al seu estat anterior, el més fidelment possible, tant en el seu aspecte morfològic, anivellant aquest a la seua cota original, com en la seua composició edàfica, i haurà de quedar degudament descompactat i preparat per a evitar entollades o condicions inadequades a l'ús previst dels terrenys. Es restabliran les condicions d'esponjositat que tornen al sòl la permeabilitat i aireig necessari per a facilitar la revegetació natural, per a això serà necessari un escarificat del sòl fins a 20 centímetres de profunditat.
  
La revegetació es realitzarà immediatament després de l'obra, en el període de sembra o plantació més idoni per a cada espècie. Per a això s'efectuaran sembres i plantacions amb espècies autòctones semblants a les existents en cada una de les àrees afectades. Aquesta revegetació també es durà a terme en els terrenys alterats durant la fase de construcció de la central.
  
2. Control de la contaminació atmosfèrica
  
2.1. Minimització de les emissions
  
La central disposarà d'un sistema de combustió que garantisca baixes emissions d'òxids de nitrogen, NOx, permetent amb això no sobrepassar les condicions que sobre les emissions s'estableixen en aquesta declaració.
  
2.2. Sistema d'evacuació dels gasos residuals
  
L'evacuació dels gasos residuals es realitzarà a través d'una xemeneia de 65 m d'altura, per grup de potència, d'acord amb allò que s'ha proposat en l'estudi d'impacte ambiental i amb el resultat de l'aplicació del model de dispersió de contaminants en l'atmosfera Industrial Source Complex Model, versió (ISCST3) de l'Environmental Protection Agency (EPA).
  
2.3. Condicions per a les emissions
  
D'acord amb les emissions estimades pel promotor i utilitzades en l'estudi d'impacte ambiental per a avaluar l'impacte sobre la qualitat de l'aire, i utilitzant com a criteri tècnic la Directiva 2001/80/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 23 d'octubre, sobre limitació de les emissions a l'atmosfera de determinats agents contaminants procedents de grans instal·lacions de combustió, s'estableixen les condicions que s'indiquen a continuació:
  
2.3.1 Utilitzar gas natural com a combustible. Les emissions produïdes per la central utilitzant gas natural com a combustible, i funcionant per damunt del 70 per 100 de càrrega, compliran les condicions següents:
  
Emissions de partícules: tenint en compte que en el procés de combustió en una turbina de gas no es generen quantitats significatives de partícules, i que la instal·lació projectada no disposa de sistemes de combustió posteriors a la turbina, no es considera necessari establir condicions per a aquest contaminant.
  
Emissions d'òxids de nitrogen: no superaran els 50 mg/Nm3 (NOx expressat com NO2).
  
Emissions de diòxid de sofre: no superaran els 11,6 mg/Nm3.
  
Les concentracions màximes admissibles en els gasos expulsats s'expressen sobre gas sec amb un contingut del 15 per 100 d'oxigen (O2).
  
No obstant això, en el cas que, d'acord amb les dades obtingudes de la xarxa de vigilància de la qualitat de l'aire, del sistema meteorològic i del model predictiu establits en compliment de les condicions 2.6 i 2.7, per motiu de funcionament de la central, se superaren els criteris de qualitat de l'aire fixats per la legislació vigent en el seu moment, l'Autoritat competent de la Generalitat Valenciana podrà exigir que es reduïsquen les emissions de la central tot el que siga necessari per a evitar que se superen els criteris de qualitat de l'aire anteriorment indicats.
  
2.3.2 Utilitzant gasoil com a combustible auxiliar. Les emissions produïdes per la central utilitzant gasoil com a combustible auxiliar, i funcionant per damunt del 70 per 100 de càrrega, compliran les condicions següents:
  
Emissions de partícules: no superaran els 20 mg/Nm3.
  
Emissions d'òxid de nitrogen: no superaran els 120 mg/Nm3. (NOx expressat com NO2).
  
Emissions de diòxid de sofre: el contingut de sofre en el gasoil que s'utilitze com a combustible no haurà de superar el 0,2 per 100 en pes. Aquest contingut en sofre equival a una concentració en els gasos emesos de 111 mg/Nm3 de SO2 mesurades sobre gas sec amb un contingut del 15% d'oxigen.
  
No obstant això, en el cas que, d'acord amb les dades obtingudes de la xarxa de vigilància de la qualitat de l'aire, del sistema meteorològic i del model predictiu establits en compliment de les condicions 2.6 i 2.7, per motiu de funcionament de la central, se superaren els criteris de qualitat de l'aire fixats per la legislació vigent, l'Autoritat competent de la Generalitat Valenciana podrà exigir que es reduïsquen les emissions de la central tot el que siga necessari per a evitar que se superen els criteris de qualitat de l'aire anteriorment indicats.
  
Les concentracions màximes admissibles en els gasos expulsats s'expressen sobre gas sec amb un contingut del 15 per 100 d'oxigen (O2).
  
2.3.3 Criteris per a avaluar les emissions. Es considerarà que es respecten les condicions d'emissió fixades anteriorment, condicions 2.3.1 i 2.3.2, mitjançant l'aplicació dels criteris establits en l'article 14 i l'annex VIII de la Directiva 2001/80/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 23 d'octubre, sobre limitació de les emissions a l'atmosfera de determinats agents contaminants procedents de grans instal·lacions de combustió.
  
2.4. Control de les emissions
  
En cada xemeneia d'evacuació de gasos s'instal·laran sistemes de mesurament en continu, amb transmissió de dades al quadre de comandaments de la central, de les concentracions dels següents contaminants: cendres o partícules, diòxid de sofre, òxids de nitrogen i monòxid de carboni. Així mateix s'instal·laran equips de mesurament en continu dels següents paràmetres de funcionament: contingut en oxigen, temperatura i pressió.
  
S'instal·larà un sistema informàtic que permeta facilitar, en temps real, a la Xarxa de vigilància i control de la qualitat de l'aire de la Generalitat Valenciana, quan siga requerida, les dades obtingudes pels sistemes de mesurament en continu de concentració dels contaminants i paràmetres de funcionament indicats anteriorment, com també les dades de cabal de gasos emesos i percentatge de càrrega de funcionament de la central. Es verificarà la idoneïtat dels equips de mesurament en continu i l'exactitud dels mesuraments efectuats, d'acord amb el que disposa l'Ordre de 25 de juny de 1984, del Ministeri d'Indústria i Energia, sobre la instal·lació en centrals tèrmiques d'equips de mesura i registre de l'emissió de contaminants a l'atmosfera, modificada per l'Ordre de 26 de desembre de 1995, del Ministeri d'Indústria i Energia que desenvolupa el Reial decret 646/1991, de 22 d'abril.
  
S'elaborarà un projecte que especifique les característiques del focus emissor indicat en aquesta condició 2.4. El projecte especificarà l'altura i diàmetre intern de la xemeneia (focus emissor), els punts de presa de mostres de referència (nombre d'orificis, dimensions i ubicació) i les plataformes i accessos als punts de presa de mostres.
  
S'elaborarà un altre projecte que especifique les característiques i la ubicació dels sistemes de mesurament en continu dels contaminants indicats en el primer paràgraf d'aquesta condició 2.4. Aquest projecte especificarà les característiques dels analitzadors, l'adquisició i tractament de la mostra, les anàlisis i transmissió de dades, i el sistema de control de qualitat.
  
S'haurà de justificar l'adequació d'ambdós projectes a la normativa legal i tècnica, s'aportarà el certificat de les empreses acreditades que garantisquen l'adequació dels projectes a les normatives tècniques.
  
2.5. Funcionament amb gasoil com a combustible
  
En cas de dificultats en el subministrament de gas natural, la central podrà funcionar utilitzant gasoil com a combustible auxiliar durant un període màxim de cinc dies consecutius (120 hores), i un màxim de vint dies a l'any (480 hores anuals), llevat que, per existir una necessitat apressant de mantindre l'abastiment d'energia, l'autoritat competent autoritzara expressament ampliar el temps d'utilització de gasoil, sempre que, d'acord amb les dades obtingudes de la xarxa de qualitat de l'aire i del sistema meteorològic, instal·lats en compliment de les condicions 2.6 i 2.7, no se superen els límits de qualitat de l'aire establits, en el seu moment, per la legislació vigent.
  
S'haurà d'informar prèviament l'òrgan ambiental de la Generalitat Valenciana del pla anual de la central per a realitzar les proves de verificació de funcionament amb gasoil. Les esmentades operacions hauran de ser confirmades amb un mes d'antelació a la seua programació. Les situacions d'emergència hauran de ser comunicades quan ocórreguen.
  
2.6. Control dels nivells d'immissió
  
S'instal·larà una xarxa de vigilància de la qualitat de l'aire a la zona d'influència del plomall de la central. Aquesta xarxa de vigilància permetrà comprovar la incidència real de les emissions en els valors d'immissió dels contaminants emesos i reduir les emissions en el cas que se superen els criteris de qualitat de l'aire vigents. La xarxa de vigilància estarà formada per una sèrie d'estacions de mesura automàtiques i permetrà com a mínim la mesura en continu dels següents contaminants: partícules PM10 i PM2,5, diòxid de sofre, òxids de nitrogen, diòxid de nitrogen, monòxid de carboni i ozó. Estaran connectades en temps real amb la Xarxa de vigilància i control de la qualitat de l'aire de la Generalitat Valenciana i haurà de comptar amb el seu informe previ.
  
En el cas que s'autoritze la construcció d'altres centrals a una distància inferior a 25 km de la central, l'estudi anteriorment indicat podrà realitzar-se coordinadament amb els altres promotors, de manera que s'obtinga un únic projecte de xarxa de vigilància de la contaminació atmosfèrica que tinga en compte la problemàtica generada per totes les centrals que es construïsquen a la dita zona.
  
El sistema de vigilància de la qualitat de l'aire podrà disposar d'estacions de mesura mòbils que complementen la informació facilitada per les estacions fixes.
  
S'efectuarà un estudi que determine el nombre, la ubicació i les característiques de les estacions que componguen la xarxa de vigilància. Aquest estudi especificarà el protocol de transmissió de dades i els terminis d'execució de la xarxa, i garantirà la coordinació i integració d'aquesta xarxa amb la Xarxa de vigilància i control de la qualitat de l'aire de la Generalitat Valenciana.
  
El sistema de vigilància de la qualitat de l'aire resultant de l'estudi anteriorment indicat, haurà de comptar amb informe previ de l'òrgan ambiental de la Generalitat Valenciana. El sistema de vigilància de la qualitat de l'aire haurà d'estar en funcionament abans de la posada en marxa de la central.
  
2.7. Sistema meteorològic
  
S'instal·larà un sistema meteorològic automàtic que facilite la informació en temps real a la sala de control del procés, a fi de validar l'avaluació efectuada i poder interpretar les dades de contaminació atmosfèrica obtingudes a les estacions de mesura. Aquest sistema permetrà determinar l'estabilitat de l'atmosfera tant pel mètode de radiació solar com per la fluctuació de la direcció del vent.
  
El sistema meteorològic permetrà facilitar les dades necessàries en temps real a la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Generalitat Valenciana. En el cas que aquesta disposara o elaborara un model predictiu que incloguera íntegrament la problemàtica de la zona, el promotor haurà de col·laborar, fins i tot econòmicament en la part proporcional que li corresponga, en l'elaboració i l'aplicació d'aquest.
  
S'elaborarà un projecte per a la instal·lació del sistema meteorològic que comptarà amb informe previ de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Generalitat Valenciana.
  
2.8. Informes
  
Independentment de la transmissió de dades en continu a la Xarxa de vigilància i control de la qualitat de l'aire de la Generalitat Valenciana, d'acord amb allò que s'ha especificat en l'Ordre de 25 de juny de 1984, del Ministeri d'Indústria i Energia, sobre instal·lació en centrals tèrmiques d'equips de mesura i registre de l'emissió de contaminants a l'atmosfera, modificada per l'Ordre de 26 de desembre de 1995 del Ministeri d'Indústria i Energia, el promotor, a partir de la posada en marxa de la central, remetrà a la Direcció General de Política Energètica i Mines del Ministeri d'Economia, a la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Generalitat Valenciana i a la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental del Ministeri de Medi Ambient, un informe mensual que indique les emissions efectuades de diòxid de sofre i òxids de nitrogen i partícules, amb els valors de mitjanes horàries, diaris i màxims puntuals dels citats contaminants, com també els pesos emesos, totals i per quilovat hora produït. També s'inclouran en aquest informe dades respecte de la quantitat i tipus de combustible consumit, poder calorífic mitjà d'aquest, el seu contingut en sofre, energia produïda i el rendiment global mitjà de la instal·lació.
  
2.9. Posada en marxa de la central
  
El promotor proposarà a la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Generalitat Valenciana el programa de proves i anàlisis de les emissions a l'atmosfera a què fa referència el capítol II del Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció de l'ambient atmosfèric, d'acord amb el que disposa el capítol IV de l'Ordre del Ministeri d'Indústria, de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.
  
2.10. Períodes d'arrancada, parada i funcionament per davall del 70 per 100 de càrrega
  
Amb anterioritat a la posada en marxa de la central, es presentarà un estudi en què es descriguen les característiques del funcionament de la instal·lació en els períodes d'arrancada i parada, i quan funcione per davall del 70 per 100 de càrrega. Aquest estudi indicarà el sistema de control del procés, les emissions esperades en unitats de concentració dels gasos emesos i en massa per unitat de temps, com també les característiques del focus emissor: cabal de gasos emesos en condicions reals i normalitzades, velocitat d'eixida, temperatura, humitat i pressió.
  
3. Mitigació de l'impacte acústic
  
En el projecte d'execució de la central s'inclouran específicament les característiques de l'aïllament acústic. Tenint en compte allò que s'ha establit per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica, de la Comunitat Autònoma Valenciana i per l'Ordenança municipal de protecció del medi ambient contra sorolls i vibracions de l'Ajuntament de Sagunt, el disseny definitiu assegurarà que el nivell d'emissió de soroll a causa del funcionament de la central i les seues instal·lacions no supere en el límit de la parcel·la un Leq de 70 dB(A) en període diürn i un Leq de 55 dB (A) en període nocturn.
  
4. Sistema de refrigeració de la central. Abocament tèrmic
  
4.1. Sistema de refrigeració de la central
  
Es considera ambientalment acceptable el sistema de refrigeració en circuit tancat amb torres humides de tir mecànic que utilitza aigua del mar Mediterrani, d'acord amb el que proposa l'estudi d'impacte ambiental.
  
4.2. Consum d'aigua del circuit de refrigeració
  
S'utilitzarà aigua del mar per a reposar les pèrdues i porgues del circuit de refrigeració del condensador tal com s'indica en l'estudi d'impacte que estima el cabal màxim d'aigua de mar que ha de captar el sistema de refrigeració en 6.777 m3/h o 5,81 m3/sg. En tot cas, serà necessari obtindre de la Direcció General de Costes les autoritzacions pertinents.
  
4.3. Disseny de les conduccions de presa d'aigua de refrigeració i d'abocament del sistema de refrigeració i dessalatge
  
La línia de captació d'aigua estarà formada per una canonada d'aproximadament 1,25 m de diàmetre i discorrerà des del contradic a través de l'esplanada de l'ampliació del port de Sagunt fins a la parcel·la de la central. Aquesta línia serà capaç de subministrar les necessitats del circuit de refrigeració de la central tèrmica de Sagunt 1, com també a la unitat de dessalatge.
  
La conducció d'abocament tindrà un diàmetre d'1,6 m, aproximadament, partirà de la parcel·la de la central amb direcció sud-est en rasa en tot el tram terrestre fins a aconseguir el contradic del port. En el tram marí el traçat discorrerà adossat paral·lelament al contradic del port en la seua zona exterior i s'endinsarà en el mar en direcció sud uns 441 m una vegada superada la primera alineació del contradic. La conducció estarà recolzada sobre el llit marí, disposarà d'un llit de regularització de grava i estarà protegida mitjançant la col·locació d'una escullera damunt de la canonada. A partir dels 300 m es disposaran sis difusors separats entre si cada 28 m fins a l'últim punt d'abocament per a optimitzar la dispersió tèrmica.
  
4.4. Disseny de les torres de refrigeració
  
S'instal·laran tres torres de refrigeració del tipus humit de tir mecànic, per al funcionament del sistema de refrigeració en circuit tancat. Les torres de refrigeració disposaran de sistemes d'eliminació de gotícules del flux d'aire d'eixida o separadors de gotes. Els paràmetres de funcionament de la torre, com a cabal de circulació, pèrdues per evaporació i arrossegament, cabal de porga i concentració de sals, s'ajustaran amb la deguda aproximació a allò que s'ha especificat en l'estudi d'impacte ambiental. Els paràmetres d'emissions de la torre que es deuen a l'evaporació i a l'arrossegament d'aigua per l'aire són: evaporació de 272 m3/h, pèrdua per arrossegament d'aigua per l'aire 0,001% del cabal de circulació el que suposa un arrossegament de 0,209 m3/h i una porga de 803 m3/h, i és el cabal d'aigua de reposició aproximadament 1075 m3/h (0,299 m3/s), amb una salinitat de 37.351 mg/l en l'aigua d'aportació i 50.000 mg/l la concentració de sals en l'aigua de circulació.
  
La instal·lació, registre i manteniment de la torre de refrigeració complirà, en el que procedisca, amb el que disposa el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi.
  
4.5. Emissions a l'atmosfera
  
La taxa de deposició de NaCl no superarà el valor de 0,01 g/m2h a la zona exterior de la parcel·la de la central, com indica l'estudi d'impacte ambiental. S'efectuarà un seguiment dels efectes de les emissions a l'atmosfera d'acord amb les condicions 8.2.4.
  
4.6. Condicions de l'abocament del sistema de refrigeració
  
El cabal mitjà d'abocament, la seua temperatura i la seua salinitat, s'ajustaran als paràmetres utilitzats en l'estudi d'impacte ambiental realitzat per a analitzar la difusió d'aquest en el medi marí.
  
L'abocament no produirà un increment de la temperatura de l'aigua en el medi receptor de més de 3ºC a menys de 200 m de l'eix de la conducció d'abocament i a 1 m de profunditat de la superfície.
  
Les concentracions de clor en els punts d'abocament seran inferiors a 0,1 ppm (taxa màxima d'emissió).
  
5. Altres abocaments al medi aquàtic
  
5.1. Disseny de la planta de tractament d'aigua d'aportació al cicle aigua-vapor
  
La planta de tractament té com a objecte dessalar l'aigua captada del mar per a cobrir les necessitats d'aigua de la central, consta d'una unitat de dessalatge amb un pretractament i una primera etapa d'osmosi i una segona unitat de tractament amb una segona etapa d'osmosi i desmineralització. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental el líquid que no aconsegueix travessar les membranes de l'osmosi, presenta una alta concentració salina i és posteriorment abocat a la cambra de mescla. El cabal mitjà d'abocament procedent de la unitat de dessalatge a causa del rebuig de l'osmosi inversa serà de 130,5 m3/h d'acord amb els càlculs presentats en l'estudi d'impacte ambiental. Els paràmetres corresponents a la caracterització de les salmorres resultants de les etapes d'osmosi s'ajustaran amb la deguda aproximació a allò que s'ha indicat en l'estudi d'impacte ambiental.
  
5.2. Efluents produïts per la central
  
El projecte d'execució definirà els sistemes de recollida i tractament dels diferents efluents que produïsca la central tèrmica especificats en l'estudi d'impacte ambiental, tant dels efluents regulars com dels irregulars. En especial es definiran els sistemes de recollida i tractament dels efluents següents: les aigües pluvials; els efluents químics procedents del llavat i porgues dels diferents sistemes i instal·lacions de la central; els efluents oliosos procedents del drenatge de tallers, de l'àrea de transformadors, de l'àrea del generador dièsel d'emergència, de la caldera de recuperació, de l'edifici de turbines; i els de la planta dessaladora. Aquells efluents que tinguen la consideració de residus, d'acord amb el Catàleg Europeu de Residus, es gestionaran com a tals.
  
5.3. Planta de tractament d'efluents
  
Els efluents generats seran enviats a la planta de tractament d'efluents de la central per al seu tractament abans de ser abocats. La planta complirà amb les característiques que establisca la corresponent autorització ambiental integrada. El projecte d'execució definirà les característiques del sistema final de tractament d'efluents de manera que es garantisca el compliment dels límits d'abocament que establisca l'autorització pertinent.
  
5.4. Abocaments dels efluents de la central (exceptuada la porga de les torres de refrigeració)
  
Una vegada els diferents efluents de la central siguen tractats d'acord amb la seua procedència, aquests hauran de ser conduïts a la bassa d'homogeneïtzació, on es realitzarà un control en continu de cabal i pH. S'haurà de comprovar mitjançant l'anàlisi corresponent, la qualitat de l'aigua procedent de la bassa d'homogeneïtzació amb anterioritat al seu enviament a la cambra de mescla, on el cabal de la porga de la torre es mescla amb els abocaments de la central a fi de canalitzar la totalitat dels efluents en un únic punt de descàrrega. Les aigües residuals sanitàries s'enviaran a l'entrada del filtre biològic clarificador i d'aquest al col·lector de la zona industrial del port de Sagunt.
  
5.5. Coordinació amb l'autorització ambiental integrada
  
Els sistemes de depuració de les aigües residuals, com també les característiques de tots els abocaments procedents de les instal·lacions, s'adequaran al que en el seu moment establisca l'Autorització Ambiental Integrada.
  
En el cas que, com a conseqüència del compliment de les condicions que en el seu moment establisca l'autorització ambiental integrada que emeta l'autoritat competent de la Generalitat Valenciana, resultara innecessari el compliment de les condicions indicades anteriorment, condicions 4.3, 4.6, 5.1, 5.2, 5.3 i 5.4, com també les condicions que s'estableixen en aquesta declaració d'impacte relacionades amb la vigilància dels abocaments i de la qualitat de l'aigua marina, condicions 8.2.5 i 8.2.6, el promotor podrà sol·licitar a aquesta Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental la modificació o supressió d'aquestes condicions amb vista a coordinar-les amb les que establisca l'autorització ambiental integrada.
  
6. Gestió dels residus
  
Els olis procedents del manteniment de la maquinària i altres residus perillosos que es generen durant la realització de les obres i durant l'explotació de la central seran retirats per gestors de residus perillosos degudament autoritzats, d'acord amb la legislació vigent en el seu moment. Els residus no perillosos es gestionaran d'acord amb la legislació vigent i en les instal·lacions autoritzades per a la gestió d'aquests. El promotor haurà d'obtindre de l'autoritat competent de la Generalitat Valenciana la corresponent autorització ambiental integrada que establirà, si és el cas, les condicions específiques en relació amb la generació i gestió dels residus.
  
7. Infraestructures associades
  
7.1. Línia elèctrica aèria a 400 KV
  
L'energia elèctrica produïda en la central tèrmica de cicle combinat s'evacuarà mitjançant una línia elèctrica de 400 KV i aproximadament 6,3 km de longitud, el traçat de la qual unirà la futura subestació de la central amb els circuits 2 i 3 de la línia elèctrica que uneix les subestacions de la Plana i l'Eliana de 400 kV.
  
7.1.1. Selecció del traçat de menor impacte ambiental
  
A partir de la subestació de la futura central tèrmica el traçat discorre de mode paral·lel i contigu al tancament sud-oest de SIDMED, creua la carretera que uneix les localitats de Puçol i el port de Sagunt (VV-7014) i la línia d'alta tensió de 220 kV propietat d'Iberdrola que alimenta la subestació de SIDMED. La traça gira cap a l'oest i discorre paral·lela a la mencionada línia d'Iberdrola fins a creuar la carretera N-340, on gira en direcció sud-oest per evitar les construccions existents, tornant a girar en direcció oest per a creuar el camí de Llíria i escometre els pòrtics de 400 kV de la futura subestació d'entroncament amb la LAT 400 kV la Plana - l'Eliana que construirà Red Eléctrica de España, SA. Aquesta futura subestació estarà localitzada a les parcel·les situades entre el pic Rabosero i el tossal de les Lloses, a l'est de l'autopista A-7 i lleugerament al sud-est del suport d'entroncament de la LAT 220 kV la Plana - l'Eliana d'Iberdrola.
  
7.1.2. Mesures correctores durant la construcció de la línia elèctrica
  
Es compliran, en el que procedisca, el que estableix la condició 1 d'aquesta declaració.
  
7.1.3. Protecció de l'avifauna
  
S'instal·laran dispositius salvaocells al llarg de tot el traçat de la línia elèctrica d'evacuació d'energia. S'instal·laran en els cables de presa de terra a fi de disminuir el risc de col·lisió de les aus. Els dispositius salvaocells seran del tipus espiral de PVC amb una separació de 5 m o abraçadores negres de plàstic que pengen.
  
7.2. Ramal del gasoducte de connexió des de la planta de regasificació
  
El ramal del gasoducte de connexió de la planta de regasificació amb la futura central disposa de declaració d'impacte ambiental favorable, formulada per Resolució de 8 d'octubre de 2003 i publicada en el BOE de 4 de novembre de 2003, en la qual es van establir les condicions oportunes per a preservar les afeccions al medi ambient.
  
8. Programa de vigilància ambiental
  
Es redactarà un programa de vigilància ambiental, tant per a la fase d'obres com per a la fase de funcionament de la central, que permeta el seguiment i el control dels impactes i l'eficàcia de les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental i en el condicionat d'aquesta declaració. En aquest es detallarà la forma de seguiment de les actuacions, i es descriurà el tipus d'informes i la freqüència i el període de la seua emissió.
  
El programa inclourà els aspectes indicats en l'estudi d'impacte ambiental i en especial inclourà els indicats en les condicions 8.1 i 8.2.
  
8.1. Programa de vigilància durant la fase de construcció
  
S'inclouran en el programa de vigilància els aspectes següents: la supervisió del terreny utilitzat i el respecte de l'abalisament i senyalització de les obres previstes, aprofitament de la xarxa de camins existents i accessos, mesures restauradores de sòl i vegetació; control de la conservació de la terra vegetal i del risc d'erosió, control d'emissions atmosfèriques i soroll de la maquinària mitjançant l'elecció dels equips i maquinària que s'ha d'utilitzar; la realització de les operacions de manteniment en els llocs establits per a això; les mesures destinades a evitar la producció de núvols de pols; control de la qualitat de les aigües marines durant l'execució del sistema de captació i abocament vigilant les propietats fisicoquímiques de l'aigua marina, gestió d'efluents, sistemes d'impermeabilització i contenció de vessaments, sistemes per a minimitzar els sòlids en suspensió per vessaments; control perquè l'afecció a la vegetació siga mínima; pla de revegetació; retirada d'instal·lacions provisionals; control sobre la circulació del trànsit pesat a les vies locals; realització d'una prospecció arqueològica i seguiment arqueològic en tots els moviments de terra realitzats.
  
8.2. Programa de vigilància durant l'explotació de la central
  
8.2.1. Vigilància de les emissions a l'atmosfera
  
Mitjançant els sistemes de mesurament en continu, instal·lats en cada xemeneia, es vigilarà el compliment dels nivells d'emissió establits per a cada contaminant, d'acord amb el que disposen les condicions 2.3, 2.4 i 2.5 d'aquesta declaració.
  
8.2.2. Vigilància dels valors d'immissió dels contaminants en l'atmosfera
  
S'efectuarà d'acord amb el que disposen les condicions 2.6 i 2.7 d'aquesta declaració.
  
8.2.3. Vigilància de l'impacte acústic
  
Es proposarà un programa de vigilància dels nivells d'immissió sonora a la zona d'influència de la central, que inclourà campanyes de mesurament dels nivells d'immissió sonora i especificarà, com a mínim els següents aspectes.
  
La freqüència de les campanyes de mesurament dels nivells d'immissió sonora que s'efectuaran. La primera campanya s'haurà de realitzar abans de la posada en marxa de la central; es realitzarà una altra campanya durant el primer mes després de la posada en marxa de la central.
  
Es determinaran els punts en què s'hauran de realitzar els mesuraments. S'inclouran punts en el límit de la parcel·la i, a ser possible, els punts de la zona urbana més pròxims i els utilitzats per a efectuar l'avaluació inicial.
  
En cas d'observar-se augments significatius dels valors d'immissió deguts al funcionament de la central, es proposaran les mesures correctores adequades a fi de reduir les emissions sonores produïdes per la central.
  
8.2.4. Vigilància de les torres de refrigeració
  
Es verificaran els paràmetres de funcionament de la torre de refrigeració: cabal d'aigua circulant i consumit, concentració de sals i composició de l'aigua de refrigeració, i indicadors de contaminació bacteriològica.
  
També es comprovaran els efectes ambientals, verificant l'altura i extensió dels plomalls de vapor i les deposicions de sals en l'entorn. Per a avaluar aquestes últimes es prendran mostres a la zona pròxima a les torres de refrigeració en un radi de 500 m. En el cas que se superaren significativament les taxes de deposició de 10-3 g/m2h, nivell ambiental de referència per davall del qual no s'esperen afeccions sobre la vegetació, s'estudiaran els efectes sobre la vegetació i sobre els materials de la zona afectada.
  
S'especificaran les actuacions derivades del que estableix la condició 4.4 sobre la prevenció i control de la legionel·losi.
  
8.2.5. Vigilància dels abocaments
  
S'efectuaran anàlisi dels efluents procedents de la central tèrmica a la bassa d'homogeneïtzació, situada a l'eixida del sistema final de tractament d'efluents, prèviament al seu abocament a la cambra de mescla on es mescla amb la porga de la torre de refrigeració.
  
S'analitzarà la qualitat de l'efluent prèviament al seu abocament, una vegada mesclats els efluents amb el cabal de porga del sistema de refrigeració, es mesurarà el cabal, la temperatura i la salinitat, d'acord amb el que, en el seu moment, dispose l'autoritat competent en l'autorització ambiental integrada.
  
8.2.6. Vigilància de la qualitat de l'aigua del mar
  
Es vigilarà el compliment de les limitacions de l'abocament tèrmic de manera que no se superen els cabals i la temperatura d'aquest indicats en la condició 4.6 d'aquesta declaració. Així mateix, es vigilarà que l'abocament no produïsca un increment de la temperatura de l'aigua en el medi receptor de més de 3 ºC a una distància de 200 metres del punt d'abocament.
  
S'establiran, com a mínim, tres punts de mostratge, un en el centre de la ploma tèrmica, un en contracorrent a 100 m, i un altre situat a 50 m a favor de corrent. S'efectuaran controls amb periodicitat mensual, durant el primer any de funcionament de la central, durant tres dies, com a mínim, en cada punt. Es mesuraran paràmetres fisicoquímics: temperatura, salinitat, clorofil·les i, addicionalment, altres paràmetres si així ho estableix l'autorització ambiental integrada.
  
De forma complementària es realitzarà un seguiment de les biocenosis marines efectuant mostratges amb periodicitat anual en l'època estiu-tardor, durant els dos primers anys d'operació de la central.
  
8.3. Informes del resultat del programa de vigilància
  
Amb independència dels informes de caràcter intern necessaris per a assegurar el control i el compliment del programa de vigilància, s'emetrà un informe amb periodicitat semestral durant la fase de construcció que indicarà el grau de compliment del programa de vigilància i farà referència a tots els aspectes indicats en la condició 8.1.
  
Sense perjudici del que estableix la condició 2.8, i durant la fase d'explotació de la central, s'efectuarà un informe anual, sobre les activitats realment realitzades en el compliment del programa de vigilància i es farà referència a tots els punts indicats expressament en la condició 8.2 d'aquesta declaració.
  
Aquests informes inclouran un capítol de conclusions, en el qual s'avaluarà el compliment de les condicions establides en aquesta declaració, l'eficàcia de les mesures correctores utilitzades, les possibles desviacions respecte dels impactes residuals previstos en l'estudi d'impacte ambiental i, si és el cas, proposarà mesures correctores addicionals o modificacions en la periodicitat dels controls realitzats.
  
S'emetrà un informe especial quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció, com en la de funcionament, sense perjudici de la comunicació immediata, que si és el cas procedisca, als òrgans competents autonòmics.
  
Tots els informes indicats en aquesta condició 8.3 seran remesos a la Direcció General de Política Energètica i Mines i a la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental. Així mateix, es remetrà una còpia d'aquests a l'òrgan ambiental de la Generalitat Valenciana. De l'examen d'aquesta documentació per part de la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental podran derivar-se modificacions de les actuacions previstes, segons una millor consecució dels objectius de la present declaració d'impacte.
  
9. Documentació addicional
  
El promotor efectuarà i remetrà a la Direcció General de Política Energètica i Mines del Ministeri d'Economia i a la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental per a la seua aprovació, els estudis i projectes que s'indiquen a continuació:
  
9.1. Amb anterioritat a la iniciació de les obres
  
Proposta de programa de vigilància ambiental durant la fase d'obres, com s'indica en la condició 8.1.
  
9.2. Abans que transcórreguen sis mesos a partir de l'autorització de la central per part de l'autoritat substantiva:
  
Estudi d'adequació paisatgística de les instal·lacions de la central de cicle combinat, com s'indica en la condició 1.5.
  
9.3. Xarxa de vigilància de la qualitat de l'aire i sistema meteorològic:
  
L'estudi de la xarxa de vigilància de la qualitat de l'aire i del sistema meteorològic haurà de presentar-se en un termini de quatre mesos després de l'autorització de la central. Una vegada aprovat aquest estudi hauran d'estar instal·lades i en funcionament en el termini de deu mesos després de l'aprovació.
  
9.4. Conjuntament amb el projecte d'execució:
  
Projecte que especifique les característiques del focus emissor i dels punts de presa de mostres de referència, com s'indica en la condició 2.4.
  
Estudi de situacions d'arrancada, parada i funcionament per davall del 70 per 100, com s'indica en la condició 2.10.
  
9.5. Amb anterioritat a la posada en marxa del grup de cicle combinat
  
Projecte que especifique les característiques dels sistemes de mesurament d'emissions en continu, com s'indica en la condició 2.4.
  
Informe respecte de les actuacions que s'han de realitzar en relació amb la prevenció i control de la legionel·losi d'acord amb el que estableixen les condicions 4.4 i 8.2.4.
  
Proposta de programa de vigilància ambiental durant la fase d'explotació de la central com s'indica en la condició 8.2.
  
Condició imprescindible per a la posada en marxa de la central serà disposar de la corresponent autorització ambiental integrada i estar instal·lats i en funcionament la xarxa de vigilància de la qualitat de l'aire i el sistema meteorològic.
  
El programa de vigilància ambiental, tant en la fase d'obres com en la de funcionament, així com els estudis i projectes relacionats amb els sistemes de control d'emissió de contaminants a l'atmosfera, amb la vigilància de la qualitat d'aire i el sistema meteorològic hauran de comptar amb informe previ de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Generalitat Valenciana.
  
10. Finançament de mesures correctores
  
Hauran d'incorporar-se al projecte d'execució, amb el nivell de detall que corresponga, les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i les contingudes en aquesta declaració, com també les activitats derivades de la realització del programa de vigilància.
  
Totes les dades i conceptes relacionades amb l'execució de les mesures preventives i correctores previstes en l'estudi d'impacte ambiental i en les condicions establides en aquesta declaració figuraran, si és el cas, amb memòria, plànols, plec de prescripcions i pressupost. També es valoraran les despeses derivades del programa de vigilància ambiental. Aquestes condicions s'exigiran a tots els contractes i subcontractes que el promotor efectue per a la realització de les obres i el funcionament de les instal·lacions.
  
11. Ampliació de la central



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4815, del 09-08-2004 (2004/8244)

RESOLUCIÓN de 22 de julio de 2004, de la Dirección General de Calidad Ambiental, por la que se otorga a la empresa Unión Fenosa Generación, SA, la autorización ambiental integrada para la instalación de una central de producción de energía eléctrica de ciclo combinado de 1200 mw en el término municipal de Sagunto (Valencia).
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4815

Fecha DOGV
:   09-08-2004

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2004/8244

CVE


Fecha del documento
:   22-07-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Corrección de errores

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Sagunto](javascript:void(0))
    * [empresa privada](javascript:void(0))
    * [suministro de energía eléctrica](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 22 de julio de 2004, de la Dirección General de Calidad Ambiental, por la que se otorga a la empresa Unión Fenosa Generación, SA, la autorización ambiental integrada para la instalación de una central de producción de energía eléctrica de ciclo combinado de 1200 mw en el término municipal de Sagunto (Valencia). [2004/X8244]
  
Vistos los documentos obrantes en el expediente 19/03 IPPC, instruido a instancia de la empresa Unión Fenosa Generación, SA, con el fin de obtener la autorización ambiental integrada para la instalación de una central de producción de energía eléctrica de ciclo combinado de 1200 MW se emite la presente resolución de conformidad con los siguientes,
  
Antecedentes de hecho
  
Primero. Con fecha 14 de julio de 2003, José Luis Zapata Pinar en representación de la empresa Unión Fenosa Generación, SA, con CIF A-82059833 y domicilio social en av. de San Luis nº 77 de Madrid, presenta en la Conselleria de Territorio y Vivienda, solicitud de Autorización Ambiental Integrada para la instalación de una central de producción de energía eléctrica de ciclo combinado, que pretende ubicarse en los terrenos del Polígono Industrial del Puerto (Polígono Químico), en Sagunto (Valencia), que se detalla en el anexo I.
  
Segundo. Previamente al inicio del trámite del procedimiento para la obtención de la Autorización Ambiental Integrada, se realizan las siguientes actuaciones:
  
Con fecha 13 de diciembre de 2000, el promotor, Unión Fenosa Generación, SA, remite a la Dirección General de Calidad y Evaluación Ambiental del Ministerio de Medio Ambiente, documentación para iniciar el procedimiento de evaluación de impacto ambiental de competencia estatal.
  
Por otra parte, la instalación se encuentra sometida a autorización administrativa previa, según lo establecido en la Ley 21/1992, de 16 de julio, de Industria y en la Ley 54/1997, de 27 de noviembre, del Sector Eléctrico.
  
En relación con estos trámites, con fecha 10 de octubre de 2001, la Delegación del Gobierno en la Comunidad Valenciana somete a información pública la solicitud de autorización administrativa y declaración de utilidad pública, así como su estudio de impacto ambiental, para la construcción de una central de producción de energía eléctrica de ciclo combinado, en el término municipal de Sagunto (Valencia).
  
Con fecha 19 de febrero de 2003 el Servicio de Calidad de Aguas remite al Servicio de Programación y Comunicación Ambiental, el proyecto presentado por Unión Fenosa Generación, SA,para obtener la autorización de vertido al mar de la futura central de ciclo combinado, por tratarse de una actividad afectada por la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, informando que la documentación presentada para la autorización de vertido al mar cumplimenta suficientemente lo que se indica en la legislación aplicable.
  
Con fecha 11 de abril de 2003 se recibe documentación del Ministerio de Medio Ambiente, consistente en un ejemplar del estudio de impacto ambiental, adendas y el resumen del resultado de la información pública.
  
Con fecha 6 de mayo de 2003 el Consejo de Administración de la Autoridad Portuaria de Valencia emite resolución por la que se autoriza a Unión Fenosa Generación, SA, a ocupar en régimen de concesión administrativa, y bajo una serie de condiciones determinadas, una parcela en la ampliación del Puerto de Sagunto, de superficie aproximada 5.390 m2, por un plazo de 30 años, y con destino a la instalación de las conducciones de captación y vertido (BOE 02.06.2003).
  
Tercero. Con fecha 17 de julio de 2003 se solicita la emisión de informe de suficiencia e idoneidad de la documentación a los Servicios de Contaminación Atmosférica y Acústica y Gestión de Residuos, de la Dirección General de Calidad Ambiental.
  
Cuarto. Con fecha 16 de septiembre de 2003 tiene entrada el informe de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Sagunto, según lo establecido en el artículo 12 de la Ley 16/2002, indicando respecto de la actividad de central térmica, a ubicar en el denominado por el PGOU-92 como Polígono Químico, que el uso globalmente considerado es compatible urbanísticamente con las previsiones del planeamiento, aunque a los efectos de determinar la compatibilidad del proyecto, es preciso que se aporte copia del mismo para que el Ayuntamiento se pronuncie.
  
Quinto. Con fecha 15 de octubre de 2003 se somete a información pública el expediente de referencia, durante un período de 30 días hábiles, de acuerdo con lo establecido en el artículo 16 de la Ley 16/2002, publicando anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV nº 4.608), y constando en el expediente los certificados de las informaciones públicas practicadas en el Ayuntamiento de Sagunto.
  
Durante el mismo se presentan en esta Conselleria y en el Ayuntamiento de Sagunto 1.242 alegaciones a la solicitud de Autorización Ambiental Integrada, por parte de:
  
- Ayuntamiento de Sagunto.
  
- Agrupación municipal PSPV-PSOE de Sagunto.
  
- Acció Ecologista Agró del Camp de Morvedre.
  
- Unió Intercomarcal CCOO Camp de Morvedre i Alt Palància.
  
- Grup d'Amics de la Natura de Cocentaina.
  
- Esquerra Unida del País Valencià.
  
- Ayuntamiento de Puçol.
  
- Portavoz del Grupo Municipal Segregacionista del Ayuntamiento de Sagunto.
  
- Asociación Vecinal Iniciativa Porteña,y el resto por particulares.
  
Los principales puntos sobre los que se ha incidido en las alegaciones presentadas son:
  
- No se tiene en cuenta el efecto aditivo de otras instalaciones.
  
- Proximidad a la población y no se tienen en cuenta los efectos sobre la salud de las personas.
  
- Próxima a la Marjal dels Moros (LIC y ZEPA).
  
- Impacto visual negativo.
  
- No se estudia ni evalúa el impacto de las líneas de conexión eléctrica para la distribución de energía.
  
- Proximidad al poblado del Grau Vell y no se evalúa el impacto.
  
- Altura de chimeneas no adecuada para una mayor dispersión de contaminantes.
  
- Debe garantizarse la compatibilidad con el protocolo de Kioto.
  
- El estudio de contaminación atmosférica realizado utiliza valores de contaminantes y datos meteorológicos que no se ajustan a la realidad de la situación de la planta.
  
- No se presentan los efectos a largo plazo y acumulativos de la contaminación atmosférica.
  
- No se debe permitir que se utilice gasoil.
  
- No se ha incluido una valoración sobre el nivel de aceptación de la población potencialmente afectada como impacto socio-económico de la instalación.
  
- No se utilizan las MTD's disponibles, porque no se contemplan la instalación de sistemas y equipos reductores para disminuir al máximo posible la emisión de contaminantes.
  
- La altura de 65 m para las chimeneas del ciclo combinado es menor que la chimenea de 84 m del horno existente en la zona para la fabricación de vidrio, con lo que no es la más adecuada para la dispersión de contaminantes.
  
- Se reclama que la Generalitat facilite la creación de un centro municipal para el control y análisis de la contaminación atmosférica.
  
- Debe exigirse al promotor de la central el compromiso de plantación periódica de especies vegetales.
  
- Debe garantizarse que en horario nocturno, el ruido al límite de la parcela no supere los 55 dB(A).
  
- Debería contemplarse la posibilidad de reducir la potencia eléctrica de funcionamiento de la central, hasta límites compatibles con un cambio en la evolución del entorno.
  
- Se debe incidir en el estudio de contaminantes secundarios (entre ellos el ozono).
  
- Se debe dotar a la central de una red automática de control de contaminación atmosférica en las proximidades.
  
- Se producirán efectos importantes sobre el medio marino como consecuencia del choque térmico.
  
- La empresa debe destinar los excedentes de agua de su proceso a la Marjal dels Moros para mantener el nivel hídrico de la misma.
  
- La central emitirá óxidos de nitrógeno, sobretodo durante los días de funcionamiento con gasoil.
  
Todas las alegaciones han sido remitidas a cada uno de los organismos que deben pronunciarse durante la tramitación para la obtención de la Autorización Ambiental Integrada, según lo establecido en el artículo 17 de la Ley 16/2002.
  
Sexto. Según lo previsto en el artículo 17 de la Ley 16/2002, se solicita informe a los siguientes organismos:
  
a) Área de Planificación y Ordenación del Territorio, con fecha 8 de enero de 2004, emite un primer informe en relación con la posible afección territorial de los vertidos a las vigentes zonas LIC ó ZEPA, en el que indica que no existe afección territorial directa de los vertidos a dichas zonas y que no existe posibilidad de afección indirecta a la Marjal dels Moros, ya que este espacio natural no incluye el entorno marino dentro de su ámbito.
  
b) Comandancia Naval de Valencia, emite informe favorable con fecha 12 de enero de 2004.
  
c) Capitanía Marítima de Valencia, emite informe con fecha 13 de enero de 2004, en el que indica que las tuberías de captación de agua y de vertido, en zona marítima, finalizan en el contradique y no se prolongan más allá de los límites exteriores de los muelles, diques y contradiques de las obras de ampliación Sur del Puerto de Sagunto, por lo que no suponen un riesgo para la seguridad de la navegación.
  
d) Agencia Valenciana del Turismo, que informa favorablemente el proyecto, con fecha 16 de enero de 2004, indicando que la referida actuación no interfiere aparentemente en la actividad turística, si bien, y a falta de pronunciamiento de otras Administraciones competentes, se debe tener en cuenta que en la zona de captación y vertido las instalaciones que componen la central de ciclo combinado pueden ocasionar efectos negativos en las playas, por lo que sería conveniente detallar expresamente los estudios de impacto ambiental en las playas adyacentes.
  
e) Área de Planificación y Ordenación del Territorio, que emite un segundo informe en relación con el proyecto básico de Autorización Ambiental Integrada, con fecha 3 de febrero de 2004, indicando que el emplazamiento afecta al perímetro de afección de la zona húmeda de la Marjal dels Moros y que el sistema de refrigeración previsto podría tener efectos significativos sobre los ecosistemas de la Marjal, por lo que sugiere que se consulten con el Servicio de Conservación de la Biodiversidad, los posibles efectos sobre los ecosistemas en la marjal.
  
Añade, además, que el estudio de afecciones al medio ambiente debe tener en cuenta el funcionamiento con gasóleo.
  
f) Servicio de Conservación de la Biodiversidad, que emite informe con fecha 26 de marzo de 2004, en el que indica que el conjunto de procesos e impactos que generará la actuación proyectada resultan de difícil evaluación y propone la adopción de una serie de medidas.
  
g) Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, que emite informe favorable con fecha 1 de abril de 2004, en el que indica que no se tiene constancia de la existencia de ningún elemento arquitectónico que pueda verse afectado por la central y añade que debe realizarse un seguimiento arqueológico en cumplimiento de lo indicado en el estudio de impacto ambiental.
  
h) Con fecha 15 de diciembre de 2003 se solicita informe a la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, reiterándose con fecha 15 de marzo de 2004, estimando que no existe objeción ante la falta de respuesta.
  
Asimismo, se han incorporado al expediente los siguientes informes:
  
a) El Servicio de Calidad de las Aguas emite escrito con fecha 19 de febrero de 2003 en el que indica que la documentación presentada por la empresa a efectos de obtener la autorización de vertido al mar es suficiente.
  
b) El Servicio de Gestión de Residuos informa con fecha 16 de septiembre de 2003 sobre una serie de consideraciones que deberán ser requeridas a la empresa cuando se encuentre en funcionamiento, y que se debería ampliar la documentación técnica sobre la planta de tratamiento de efluentes.
  
c) El Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, con fecha 25 de septiembre de 2003, emite informe en el que solicita documentación específica a aportar por la empresa.
  
Todas las anteriores circunstancias han sido posteriormente consideradas y/o subsanadas y así consta en el expediente.
  
Séptimo. Transcurrido el plazo de información pública y según lo dispuesto en el artículo 18 de la Ley 16/2002, se remite copia del expediente al Ayuntamiento de Sagunto, el cual emite informe sobre los aspectos de su competencia con fecha 23 de febrero de 2004, en el que indica, en síntesis, que el pronunciamiento en el momento de efectuar dicho informe no puede ser favorable a la licencia ante la ausencia de concreciones del proyecto básico cuyas razones aparecen argumentadas en informes técnicos de fechas 29 de enero y 19 de febrero de 2004, que constan como anexo del informe en el expediente, solicitando la constitución de un equipo multidisciplinar de expertos en diversas materias.
  
Por otra parte, el Ayuntamiento complementa su informe con las consideraciones que están incluidas en las alegaciones presentadas por el propio Ayuntamiento de Sagunto en el periodo de información pública y, además, indica que desconoce la posible repercusión medioambiental de la central de ciclo combinado que debe contemplarse en la Declaración de Impacto Ambiental.
  
Octavo. Con fecha 15 de abril de 2004 la Secretaría General del Ministerio de Medio Ambiente emite resolución por la que se formula declaración de impacto ambiental sobre el proyecto de construcción de una central térmica de ciclo combinado para gas natural, de aproximadamente 1200 MW de potencia nominal eléctrica, en el término municipal de Sagunto (Valencia), promovida por Unión Fenosa Generación, SA, (BOE 14.05.2004).
  
La declaración de impacto ambiental considera que el proyecto es ambientalmente viable, cumpliendo una serie de condiciones que se adjuntan en el Anexo II de la presente resolución.
  
Noveno. Con fecha 8 de junio de 2004, la Autoridad Portuaria de Valencia emite informe favorable, indicando que la empresa debe compatibilizar el punto de vertido del agua de refrigeración, así como el vertido de aguas pluviales, y la futura ampliación del Puerto de Sagunto, con dicha Autoridad.
  
Décimo. En el expediente 19/03 IPPC consta la evaluación ambiental del proyecto en su conjunto, tal y como establece el artículo 20 de la Ley 16/2002 y que ha sido incorporada a la propuesta de resolución.
  
Undécimo. Con fecha 5 de julio de 2004 se realiza el trámite de audiencia al interesado, presentándose con fecha 8 de julio de 2004 escrito de contestación a las alegaciones recibidas durante el período de información pública.
  
A los anteriores hechos son de aplicación los siguientes,
  
Fundamentos de derecho
  
Primero. De acuerdo con el artículo 9 de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, las actividades incluidas en el Anejo 1 de dicha Ley, están sujetas a Autorización Ambiental Integrada.
  
La instalación de referencia está incluida en el epígrafe 1.1.a del Anejo 1 de la Ley 16/2002.
  
Segundo. El expediente se ha tramitado según lo previsto en los artículos 14 y siguientes de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación.
  
Tercero. El vertido en dominio público marítimo-terrestre se estima comprendido en la vigente Ley 22/1988 de Costas, y traspasadas las funciones a esta Comunidad Autónoma, se pueden considerar de conveniencia pública, siempre que se adapten a las condiciones y prescripciones que se estipulan.
  
Cuarto. En la Comunidad Valenciana el órgano competente para otorgar la Autorización Ambiental Integrada es la Conselleria de Territorio y Vivienda, de acuerdo con el artículo 3.h de la Ley 16/2002 y el Decreto 7/2003, de 21 de junio, del Presidente de la Generalitat Valenciana, por el que se asignan competencias a las Consellerias.
  
Por otro lado, de conformidad con el artículo 15 del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda y su Orden de desarrollo de 9 de septiembre de 2003, corresponde a la Dirección General de Calidad Ambiental, ejercer las competencias en materia de control integrado de la contaminación.
  
Visto cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Control Integrado de la Contaminación, con el visto bueno del Jefe de Área de Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que me confiere el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, resuelvo:
  
Primero. Conceder a Unión Fenosa Generación, SA, la Autorización Ambiental Integrada a la central de energía eléctrica, a situar en los terrenos del Polígono Industrial del Puerto (Polígono Químico), en Sagunto (Valencia), basada en la tecnología de ciclo combinado, de acuerdo con el Proyecto Básico de Autorización Ambiental Integrada de una Central de Ciclo Combinado en Sagunto, de julio de 2003, y suscrito por D. José Antonio Herrera Navarro, quedando inscrita en el Registro General de Instalaciones IPPC de la Comunidad Valenciana con el número 003-04/AAI/CV, condicionada al cumplimiento de los siguientes requisitos:
  
1. Valores límite de emisión.
  
1.1 Atmósfera.
  
Para el funcionamiento por encima del 70% de carga de la Central y una vez estabilizada la combustión, se deberán respetar los siguientes valores límite de emisión, y estar a lo dispuesto en el Real Decreto 430/2004, de 12 de marzo, por el que se establecen nuevas normas sobre limitación de emisiones a la atmósfera de determinados agentes contaminantes procedentes de grandes instalaciones de combustión.
  
Se considerará que se han respetado, para las horas de funcionamiento dentro de un año natural, los valores límite de emisión, si se siguen las condiciones del artículo 14, apartado 3, del RD 430/2004.
  
1.1.1. Valores de emisión para el funcionamiento con gas natural.
  
CONTAMINANTE V. LÍMITE
  
FOCO EMISOR: TURBINA DE GAS
  
SO2 11,6 mg/Nm3
  
NOx (medido como NO2) 50 mg/Nm3
  
Las concentraciones de contaminantes se referirán a condiciones normalizadas de temperatura (273 ºK) y de presión (101,3 kPa), de gas seco y ajustándose al 15% de contenido de oxígeno.
  
1.1.2. Valores de emisión para el funcionamiento con gasoil.
  
De acuerdo con el apartado 3 del artículo 7 del RD 430/2004, en caso de que se recurra de forma excepcional al uso de gasoil como combustible, en lugar de gas natural, la administración competente podrá autorizar una excepción de la obligación de respetar los valores límite del apartado anterior.
  
La administración competente será informada inmediatamente en cada caso y la instalación no funcionará más de 5 días consecutivos ni más de 20 días al año.
  
En cualquier caso, se deberán respetar los siguientes valores límite:
  
CONTAMINANTE V. LÍMITE
  
FOCO EMISOR: TURBINA DE GAS
  
Partículas 20 mg/Nm3
  
SO2 111 mg/Nm3
  
NOx (medido como NO2) 120 mg/Nm3
  
Las concentraciones de contaminantes se referirán a condiciones normalizadas de temperatura (273 ºK) y de presión (101,3 kPa), de gas seco y ajustándose al 15% de contenido de oxígeno.
  
1.1.3. Niveles de calidad del aire.
  
Los valores límite de inmisión para la calidad del aire serán los establecidos en el Real Decreto 1073/2002, de 18 de octubre, sobre evaluación y gestión de la calidad del aire en relación con el dióxido de azufre, dióxido de nitrógeno, óxidos de nitrógeno, partículas, plomo, benceno y monóxido de carbono.
  
1.1.4. Torres de refrigeración.
  
Las concentraciones de salinidad a nivel del suelo, debido al funcionamiento de las torres de refrigeración, cumplirán los siguientes valores límite:
  
CONTAMINANTE V. LÍMITE
  
FOCO EMISOR: TORRE DE REFRIGERACIÓN
  
Tasa de deposición de NaCl
  
en la zona exterior de la parcela 0,01 g/m2h
  
La tasa de arrastre de gotas deberá ser inferior al 0,001% del caudal de circulación de cada torre.
  
1.2. Emisiones acústicas.
  
El conjunto de la central se protegerá acústicamente de manera que no se superen los niveles máximos sonoros admisibles establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.
  
Asimismo, será de aplicación lo dispuesto en la Ordenanza Municipal de Protección del Medio Ambiente contra Ruidos y Vibraciones del Ayuntamiento de Sagunto, en cuanto no contravenga lo dispuesto en la Ley 7/2002.
  
1.3. Aguas.
  
1.3.1. Aguas residuales industriales.
  
1.3.1.1. Efluentes consistentes en la purga del sistema de refrigeración y rechazo de la 1ª y 2ª etapas de ósmosis inversa en la obtención de agua desalada y agua de aporte a la desmineralización.
  
El vertido deberá cumplir la normativa establecida en la Ley 22/1988, de 28 de julio, de Costas y su Reglamento, el Real Decreto 258/1989, de 10 de marzo, por el que se establece la normativa general sobre vertidos de sustancias al mar y la Orden 13 de julio de 1993 por la que se establece la instrucción para el proyecto de conducciones de vertido desde tierra al mar, así como demás normativa aplicable.
  
Límites en el efluente de agua de refrigeración y rechazo de la ósmosis:
  
 Concentración Máxima
  
Sólidos en suspensión (mg/l) 35
  
pH (mg/l) 6-9
  
Nitrógeno total (mg/l) 15
  
Fósforo total (mg/l) 2
  
Coliformes totales 10.000 ufc/100ml
  
Coliformes fecales 2.000 ufc/100ml
  
Aceites y grasas (mg/l) 10
  
Cloro residual (mg/l) < 0,1
  
COORDENADAS UTM CAPTACIÓN: (X: 739.043,735 Y: 4.390.564,236)
  
Caudal vertido máximo sobre 24 horas: 5.892 m3/h
  
Volumen anual vertido: 47,725 Hm3
  
Salto térmico máximo entre el efluente y el medio receptor: 10 ºC
  
Se dispondrá de 6 difusores para el vertido, con las siguientes coordenadas de localización y distancias desde el contradique:
  
 COORDENADAS UTM DISTANCIA REAL (m)
  
DIFUSOR X Y
  
1 738158 4390778 300
  
2 738168 4390751 328
  
3 738177 4390724 357
  
4 738187 4390698 385
  
5 738196 4390671 413
  
6 738206 4390644 441
  
Objetivos de Calidad en el medio receptor:
  
El incremento térmico del medio receptor a 200 metros de distancia del punto de vertido no superará los 3 ºC a 1 metro de profundidad.
  
1.3.2. Aguas residuales a EDAR.
  
Las aguas procedentes de procesos y actividades que tienen lugar en la central son:
  
- Aguas sanitarias.
  
- Aguas contaminadas con grasas y aceites.
  
- Aguas contaminadas con productos químicos ácidos o alcalinos.
  
- Aguas con sólidos en suspensión.
  
Estos efluentes, se recogerán a través de sistemas de drenaje separativos y, tras someterse a tratamientos intermedios en la propia central, serán enviados a la EDAR mancomunada de Sagunto, gestionada por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana.
  
La empresa deberá contar con la correspondiente autorización por parte de la Entidad de Saneamiento, para el vertido de estos efluentes a la EDAR.
  
Con respecto a este tipo de vertido, según lo establecido en el punto 5.5 sobre coordinación con la Autorización Ambiental Integrada de la Declaración de Impacto Ambiental, el promotor podrá solicitar a la Dirección General de Calidad y Evaluación Ambiental del Ministerio de Medio Ambiente, la modificación de las condiciones indicadas en dicho punto 5.5, en orden a coordinarlas con las establecidas en la presente resolución.
  
1.3.3. Aguas pluviales.
  
Las aguas pluviales limpias serán conducidas a la red de drenaje de pluviales de la parcela, desde donde se evacuarán al mar mediante un canal abierto de hormigón. La construcción del canal estará sujeta a concesión de la Autoridad Portuaria y a las condiciones que la misma establezca.
  
Las coordenadas UTM del punto de vertido del canal de pluviales son:
  
X= 737.556,39
  
Y= 4.391.453,24
  
No obstante, en el plazo de un año, se deberá presentar un estudio de la posible reutilización mediante vertido de los efluentes indicados en los apartados 1.3.2 y 1.3.3, previa depuración de los mismos, a la Marjal dels Moros.
  
2. Protección del suelo y de las aguas subterráneas.
  
No se realizará ningún vertido que pueda afectar al suelo o a las aguas subterráneas.
  
No se podrán ejecutar pozos, zanjas, galerías o cualquier otro dispositivo destinado a facilitar la absorción de las aguas residuales por el terreno.
  
El depósito de gasóleo y los depósitos de almacenamiento de aceite y almacenamiento de productos químicos para el tratamiento del agua de aporte, acondicionamiento químico, etc. dispondrán de cubetos de seguridad adaptados a los requerimientos de la Instrucción Técnica Complementaria del Ministerio de Industria y Energía, MI-IP-03.
  
Cuando se utilicen recipientes transportables para la distribución de los productos químicos que se van a dosificar en el agua de refrigeración, se dispondrá de un sistema de transporte en contenedores duales (contenedor base y contenedor de transporte) que incluirán bomba de trasiego de producto, cubeto, bancada de bombas dosificadoras, etc.
  
Se vigilará periódicamente la existencia de fugas de aceites, así como el estado del pavimento y sistemas de contención de las zonas susceptibles de sufrir contaminación, de los cubetos y recipientes que contengan productos susceptibles de contaminar las aguas o el suelo.
  
3. Procedimientos y métodos de gestión de residuos.
  
La actividad está sujeta a los requisitos establecidos en la Ley 10/1998, de 21 de abril, de Residuos, en la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, en el Real Decreto 833/1988, de 20 de julio, y en el Real Decreto 952/1997, de 20 de junio, que modifica al anterior.
  
3.1. Producción de residuos peligrosos.
  
Se autoriza la producción de los residuos peligrosos siguientes, siempre que su capacidad de generación anual sea del orden de magnitud de la que a continuación se indica:
  
No obstante, cuando la empresa disponga de datos reales de generación de residuos peligrosos, y en base a los datos que aporte en su declaración anual, se podrán revisar las cantidades establecidas en la tabla anterior.
  
En el plazo de 3 meses desde el inicio de la actividad deberá caracterizar los residuos siguientes: residuos procedentes del decantador del sistema final de tratamiento de efluentes y los aceites del separador de grasas (lodos de la depuración de aguas), y codificarlos según la Orden MAM 304/2002 y el RD 952/1997. Estos residuos serán gestionados en función de su naturaleza, siendo entregados a un gestor autorizado cuando su naturaleza así lo exija.
  
En caso de que en la operación de la central se produzca algún residuo no incluido en el listado anterior, se comunicará a la autoridad competente para garantizar su adecuada gestión y se incluirán estos residuos en la declaración anual de productor.
  
Se inscribe a la empresa en el Registro de Productores de Residuos de la Comunidad Valenciana, con el nº de referencia 138/P/RTP/CV.
  
3.2. Otros residuos.
  
Los residuos sólidos asimilables a urbanos se almacenarán en contenedores distribuidos por la central y periódicamente serán retirados por los servicios municipales.
  
4. Sistemas y procedimientos para el tratamiento de emisiones y residuos, con especificación de la metodología de su medición, su frecuencia y los procedimientos para evaluar las mediciones.
  
4.1. Control de emisiones atmosféricas.
  
La periodicidad mínima de control de las emisiones por O.C.A. en cada foco, será anual.
  
Los puntos de muestreo en las chimeneas deben cumplir con los requisitos de la Orden 18/10/1976.
  
Se medirán en continuo y se transmitirán en tiempo real a la red de vigilancia de la calidad del aire de la Generalitat Valenciana, al menos, los siguientes parámetros:
  
- NOx (medido como NO2)
  
- CO
  
- Partículas totales
  
- SO2
  
- Temperatura
  
- Contenido de oxígeno
  
- Presión
  
- Caudal
  
- Porcentaje de carga
  
Se instalarán una serie de estaciones de medida automáticas y continuas de la calidad del aire, conectadas en tiempo real con el cuadro de mandos de la central y con la red de vigilancia de contaminación atmosférica de la Generalitat Valenciana.
  
Se instalará una estación meteorológica para recabar datos en tiempo real.
  
Antes del inicio de las obras deberá presentar para su aprobación por la Dirección General de Calidad Ambiental, el estudio que establezca:
  
- La situación más adecuada de 4 estaciones del sistema de vigilancia y control de los niveles de inmisión en continuo de partículas PM10 y PM2,5, SO2, NOx, CO y ozono.
  
- El sistema meteorológico que cuente al menos con sensores de viento, temperatura y radiación solar y un calculador de la desviación típica de la velocidad del viento.
  
Estos sistemas deberán estar en funcionamiento un año antes de la puesta en marcha de la central.
  
Asimismo, se deberá realizar un estudio preoperacional de la deposición salina, de cara a analizar el impacto posterior de la instalación.
  
Antes de la puesta en marcha de la central, deberán presentar a la Dirección General de Calidad Ambiental un estudio en el que describan las características de funcionamiento de la instalación en los periodos de arranque y parada y cuando la instalación funcione por debajo del 70% de carga. Se indicará el sistema de control del proceso, las emisiones esperadas y las características del foco emisor.
  
Se elaborará un Programa de Vigilancia y Seguimiento Ambiental para controlar el cumplimiento de las medidas preventivas y correctoras.
  
Deberá notificar al Servicio de Control Integrado de la Contaminación, una vez al año, los datos sobre las emisiones al aire de la instalación, mediante el Registro de Emisiones y Fuentes Contaminantes (EPER), de acuerdo con el artículo 8.3 de la Ley 16/2002 y de la Decisión 2000/479/CE, de 17 de julio de 2000.
  
4.2. Control de vertidos de aguas residuales industriales.
  
El programa de vigilancia y control de los vertidos a dominio público marítimo-terrestre de la planta contemplará los siguientes aspectos:
  
A) Vigilancia ambiental.
  
En este punto se incluirán los siguientes aspectos: control de efluentes, control de las aguas receptoras y control de sedimentos y organismos.
  
B) Vigilancia estructural de las conducciones.
  
A.VIGILANCIA AMBIENTAL.
  
La vigilancia se realizará mediante controles del efluente y del medio receptor efectuados conjuntamente. El muestreo se realizará de una manera sistemática, con objeto de reducir lo más posible la variación entre resultados individuales, manteniendo constante los puntos de muestreo y la periodicidad y periodos de muestreo.
  
En caso de sobrepasarse los valores límite definidos para cada uno de los parámetros se notificará en la presentación de los informes a la Dirección General de Calidad Ambiental, especialmente de las mediciones en continuo, en el apartado de incidencias.
  
- Control de captación.
  
Se dispondrá de una medida de caudal en las instalaciones de captación en la impulsión de las bombas de captación. En los informes se notificará el volumen anual captado, así como el caudal instantáneo en la realización de las muestras del Plan de Vigilancia y Control Ambiental.
  
- Control del efluente vertido.
  
- Efluente del sistema de refrigeración y de las aguas de 1ª y 2ª etapas de ósmosis en la obtención de agua desalada y agua de aporte a la desmineralizadora.
  
Se realizará la medida en continuo del caudal, temperatura y cloro residual, con registro y envío de señal al panel de control de la Central.
  
Para el muestreo y control del efluente se dispondrá de una arqueta tomamuestras situada en el último punto del tramo de la conducción donde no haya más aportaciones o tratamiento, ni dilución alguna aguas abajo de éste. Se dispondrá de los dispositivos específicos para un acceso fácil tanto para la obtención de muestras, como para la determinación del caudal en el momento del muestreo.
  
La arqueta dispondrá, además, de medidor de cloro y temperatura.
  
Se realizará un análisis mensual sobre una muestra tomada en la arqueta para determinar los siguientes parámetros:
  
- Sólidos sedimentables (mg/l)
  
- pH
  
- Fósforo total (mg/l)
  
- Nitrógeno total (mg/l)
  
- Nitratos (mg/l)
  
- Amonio (mg/l)
  
- Coliformes totales (u.f.c./100 ml)
  
- Coliformes fecales (u.f.c./100 ml)
  
- Estreptococos fecales (u.f.c./100 ml)
  
- Aceites y grasas (mg/l)
  
- Cloro (mg/l)
  
- Salinidad (p.s.u.)
  
- Oxígeno disuelto (mg/l)
  
Además se aportarán los siguientes datos: caudal que se está vertiendo en el momento del muestreo, volumen total semanal del agua vertida y caudal punta semanal.
  
Anualmente se realizará una analítica en la que se determinarán las sustancias del Anexo X de la Directiva 2000/60/CE y la Decisión nº 2455/2001/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, por la que se aprueba la lista de sustancias prioritarias en el ámbito de la política de aguas, y por la que se modifica la anterior.
  
- Control del medio receptor.
  
Deberá presentar antes de la puesta en funcionamiento de la instalación un estudio de la situación preoperacional del medio, que incluya:
  
- Estudio de temperaturas mediante perfiles termohalinos, transectos y obtención de isotermas.
  
- Análisis de la columna de agua en los puntos de muestreo establecidos.
  
- Informe sobre la caracterización bionómica y valoración ecológica de las comunidades bentónicas, nectónicas y planctónicas, así como la caracterización hidrológica y sedimentológica de la zona de afección del vertido.
  
Asimismo, deberá presentar para la aprobación por la Dirección General de Calidad Ambiental, un plan de muestreo que incluya 5 puntos con coordenadas UTM, cuatro deben de ser suficientemente representativos de la posible influencia del vertido térmico, distribuidos de dos a dos, en dos radios de centro el punto de vertido a una distancia de 200 y 500 metros respectivamente según las corrientes predominantes, y el quinto estará fuera del área de influencia del vertido, que quedará como punto de control.
  
- Control de las aguas receptoras.
  
Mensualmente se realizarán análisis de aguas, sobre muestras tomadas en los puntos de muestreo establecidos, a unos 30 cm de profundidad y determinando sólidos en suspensión, fósforo total, nitrógeno total, nitratos, aceites y grasas y cloro (expresados todos ellos en mg/l), coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales (en u.f.c./100 ml), pH, turbidez, color (Pt/Co), clorofila (mg/l).
  
En las medidas se tendrá en cuenta el estado de la mar y la dirección de las corrientes marinas superficiales y subsuperficiales. En caso de superarse los límites establecidos se comunicará a la Dirección General de Calidad Ambiental con la mayor brevedad posible.
  
- Control de la temperatura de las aguas receptoras.
  
Mensualmente se realizarán perfiles continuos de temperatura, salinidad y oxígeno disuelto en la columna de agua en todos los puntos de muestreo establecidos en el plan de muestreo.
  
Semestralmente, se realizarán 2 transectos con sonda multiparamétrica, empleando una embarcación y utilizando en la ayuda de la posición un GPS. Los transectos partirán del punto de vertido y seguirán las direcciones de los radios que se establecen para las estaciones de muestreo y con la distancia suficiente hasta que se obtenga el valor de la temperatura natural del agua. La distribución vertical será el primer punto en superficie, luego cada 5 metros de profundidad; el último punto estará situado a un metro por encima del fondo marino. Se obtendrán las isotermas mediante los datos obtenidos y utilizando para ellos el programa SURFER (versión 5.0) de ?Surface Mapping System- u otro de similares características, indicando la temperatura natural del agua en el momento del muestreo.
  
- Control de sedimentos.
  
Se realizará una prospección anual en la que se tomarán cinco muestras de sedimentos para su análisis granulométrico.
  
Para el control de sedimentos se deberán seleccionar los puntos de muestreo en el área de influencia de la conducción de desagüe, donde el sedimento tienda a acumularse, y en lugares donde se encuentren poblaciones abundantes de organismos representativos de la zona.
  
Se efectuarán ensayos sobre muestras de sedimentos recogidas en cada prospección para determinar: materia orgánica (%), pH, potencial Redox (en veinte segundos), Clostridium sulfito-reductor y Beggiatoa sp.
  
- Control de biocenosis.
  
Semestralmente se realizará un informe que recoja una caracterización bionómica y valoración ecológica de las comunidades planctónicas (procurando hacer coincidir un muestreo entre los meses de mayo y septiembre).
  
Anualmente se realizará un reconocimiento de las comunidades bentónicas, principalmente mediante el estudio de las comunidades infaunales (moluscos y poliquetos). Se emplearán especies indicadoras siempre que sea posible para detectar alteraciones ambientales significativas. Un buen indicador del aumento de la eutrofización sería la proliferación de clorofíceas en los pisos supra y mesolitoral o de rodofíceas filamentosas en el infralitoral.
  
Los resultados se representarán gráficamente, mediante un mapa de las poblaciones bentónicas, presentándose conjuntamente con los informes, en los mismos términos que el estudio previo, con el fin de poder comparar la evolución con respecto a los informes previos, con periodicidad anual.
  
B. VIGILANCIA ESTRUCTURAL.
  
Se elaborarán procedimientos y se dotará de los medios necesarios para la inspección y mantenimiento preventivo de los elementos estructurales de la conducción de desagüe.
  
Como parte del Programa de Vigilancia y Control se incluirá la inspección anual de toda la longitud de la conducción y de sus principales elementos.
  
El programa de inspección y mantenimiento preventivo de los elementos estructurales de la conducción de desagüe desarrollará, al menos, el siguiente apartado:
  
- Programación del plan de mantenimiento: el mantenimiento deberá ser programado durante los periodos de paradas o interrupciones del servicio y durante los periodos de mínima emisión.
  
Además de lo contemplado en los apartados A y B anteriores, deberán cumplirse los aspectos que se indican a continuación:
  
La toma de muestras se realizará según el anexo 1 de la Directiva del Consejo de Europa 91/271 de 21 de mayo de 1991. Estos muestreos y análisis se realizarán por una OCA.
  
Las analíticas se realizarán según normas UNE o, en su defecto, según ?Standard methods for examination of water and waste water- de la American Public Health Association, American Water Works Association y Water Pollution Control Federation.
  
Los informes y análisis que se realicen semanal o mensualmente se remitirán a la Dirección General de Calidad Ambiental trimestralmente, y los que se realicen con mayor frecuencia se incluirán en un informe anual firmado por técnico competente que recoja los ya trasladados trimestralmente ese año, y que incluya los siguientes datos:
  
- Fecha, hora y circunstancias de los muestreos.
  
- Resultados de analíticas.
  
- Plano con situación de los puntos de muestreo del medio receptor y de zonas exploradas en el estudio bentónico.
  
- Resultados del plan de vigilancia estructural.
  
- Incidencias.
  
Transcurrido un mínimo de dos años desde el inicio del funcionamiento normal de la instalación, el peticionario podrá proponer la modificación del Plan de Vigilancia y Control, que deberá estar justificada técnicamente.
  
Se deberá disponer en reserva de los medios técnicos necesarios para evitar la posible salida al mar de hidrocarburos, en caso de derrames.
  
La Conselleria de Territorio y Vivienda, a través de la Dirección General de Calidad Ambiental podrá inspeccionar en todo momento la ejecución de las obras de la tubería de vertido para comprobar si las mismas se ajustan a la documentación que ha servido de base a la presente autorización.
  
En caso de producirse incidencias en las obras, o modificaciones de las mismas que constituyan variación sensible de la documentación o de la finalidad de las obras autorizadas, se deberá proponer la modificación a la Dirección General de Calidad Ambiental. Las obras se ejecutarán por el peticionario bajo su exclusivo riesgo y responsabilidad, debiendo designar para su dirección un técnico que, conforme a la legislación vigente, tenga el título adecuado a la naturaleza de las mismas.
  
Asimismo la administración competente podrá efectuar cuantos análisis e inspecciones estime convenientes para comprobar las características del vertido y contrastar, en su caso, el cumplimiento de las condiciones impuestas en la Autorización Ambiental Integrada.
  
Las obras se realizarán con arreglo a los documentos que obran en el expediente, especialmente:
  
- Proyecto de Autorización de Vertido de la Central de Ciclo Combinado de Sagunto, de fecha octubre de 2002, suscrito por Ana Sánchez Saura.
  
El peticionario dará comienzo a las obras de vertido en el plazo de seis meses, contado desde el día siguiente a aquél en que tenga lugar la notificación de la presente autorización.
  
Al replanteo del inicio de las obras de vertido será convocado un representante de la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda, que deberá suscribir el acta y plano que se levanten, bien de conformidad o, en su caso con las observaciones que estime pertinentes. Un ejemplar de dichas acta y plano, una vez aprobadas, deberá remitirse a la Dirección General de Calidad Ambiental.
  
El Otorgante se reserva asistir a los replanteos parciales o intermedios que pudieran producirse en las distintas secuencias de construcción de las obras de vertido.
  
Al reconocimiento final de las obras de vertido será convocado un representante de la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda, que deberá suscribir el acta y el plano que se levanten, bien de conformidad o, en su caso, con reparos. Un ejemplar de dichas acta y plano, una vez aprobadas, deberá remitirse a la Dirección General de Calidad Ambiental.
  
Los gastos que se originen por el replanteo y el reconocimiento de las obras, así como por la inspección y vigilancia de las mismas, instalaciones y vertido, serán de cuenta del peticionario.
  
El peticionario vendrá obligado a satisfacer a la Generalitat Valenciana un canon de vertido según se establezca reglamentariamente, en función de la carga contaminante, en aplicación del artículo 85 de la Ley 22/1988 de 28 de julio, de Costas.
  
No se podrán destinar las instalaciones de captación y vertido a usos distintos de los autorizados. Especialmente queda prohibido al beneficiario verter residuos de naturaleza diferente a los que se autorizan.
  
Deberá notificar al Servicio de Control Integrado de la Contaminación, una vez al año, los datos sobre las emisiones al agua de la instalación, mediante el Registro de Emisiones y Fuentes Contaminantes (EPER), de acuerdo con el artículo 8.3 de la Ley 16/2002 y de la Decisión 2000/479/CE, de 17 de julio de 2000.
  
4.3. Control de torres de refrigeración.
  
Deberán notificar a la Conselleria de Sanidad y al Ayuntamiento, en el plazo de un mes desde su puesta en funcionamiento, el número y características técnicas de las torres de refrigeración y estar a lo establecido en el Real Decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico sanitarios para la prevención y control de la legionelosis, el Decreto 173/2000, de 5 de diciembre, del Gobierno Valenciano y la Orden conjunta de 22 de febrero de 2001, de las consellerias de Medio Ambiente y Sanidad.
  
Deberán presentar para su aprobación por la Dirección General de Calidad Ambiental antes del inicio del funcionamiento de la instalación, un programa de tomas de muestras de las deposiciones de NaCl en un radio de 500 m en torno a las torres.
  
4.4. Control de residuos.
  
Los residuos podrán ser almacenados durante un período igual o inferior a seis meses, en el caso de peligrosos, e inferior a dos años en el caso de no peligrosos, tras el cual deben ser entregados a gestor autorizado. Este almacenamiento temporal se realizará en lugar techado e impermeabilizado, con algún sistema de recogida de derrames accidentales, así como dotado con los medios básicos de protección contra incendios, todo ello a fin de impedir la transmisión de la contaminación de un medio a otro.
  
Se dispondrá de un Registro de Residuos producidos donde conste la cantidad, naturaleza, identificación, origen y fecha de generación y entrega a gestor autorizado, así como el número de documento de control y seguimiento utilizado, en su caso, y el gestor al que se entrega el residuo.
  
Se deberá elaborar un plan de Prevención y Reducción de Residuos Peligrosos que se presentará en la Dirección General de Calidad Ambiental cada cuatro años.
  
Anualmente cumplimentará la declaración anual de productor de residuos peligrosos y no peligrosos, que será remitida a la Dirección General de Calidad Ambiental antes del 1 de marzo de cada año. En dicha declaración se especificará el origen y cantidad de los residuos producidos, el destino dado a cada uno de ellos y la relación de los que se encuentran almacenados temporalmente, así como las incidencias relevantes que se hayan podido producir, todo ello relativo al año objeto de la declaración.
  
Deberá presentar copia compulsada de los documentos de aceptación de residuos peligrosos por parte de un gestor autorizado, al inicio de la actividad.
  
4.5. Control de ruidos.
  
De acuerdo con la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica, tras la puesta en marcha de la instalación se deberá comprobar que las medidas correctoras, establecidas en el proyecto, para cada uno de los principales focos de emisión de ruido son adecuadas y permiten cumplir con los límites establecidos.
  
Se deberá realizar una auditoría acústica a la puesta en marcha de la instalación, al cabo de un año y periódicamente cada cinco años, con objeto de comprobar que no se superan los niveles sonoros en los puntos donde se sitúa el receptor más cercano, es decir, en el perímetro de la instalación. Para ello, se realizarán medidas del nivel de ruido en un número de puntos representativos del perímetro, tanto con la actividad en funcionamiento como parada (nivel de fondo).
  
La auditoría deberá ser realizada por una Entidad Colaboradora en materia de calidad ambiental para el campo de la contaminación acústica. Finalizada la evaluación acústica, la Entidad Colaboradora remitirá informe de resultados al titular de la actividad y un certificado del estado general de la actividad. Los informes completos de los resultados deberán estar a disposición de las administraciones competentes.
  
5. Medidas a adoptar en situaciones distintas de las normales que puedan afectar al medio ambiente.
  
Se llevarán a cabo todas las medidas necesarias para que quede garantizada la protección del medio ambiente y salud de las personas ante cualquier situación fuera de la normalidad en cuanto al funcionamiento de las instalaciones.
  
Asimismo, se tomarán todas las medidas adecuadas para que una vez cese la actividad, el terreno quede en las mismas condiciones que antes de iniciar dicha actividad, de forma que no se produzca ningún daño sobre el terreno.
  
6. Otras condiciones.
  
6.1. Condiciones de explotación.
  
La instalación podrá funcionar con gasoil un máximo de 20 días al año y un máximo de 5 días consecutivos. Si bien la utilización de gasóleo será mínima y se reducirá a situaciones eventuales en las que se produzca fallo en el suministro de gas natural, con el fin de minimizar el impacto atmosférico se utilizará un tipo de gasóleo cuyo porcentaje de azufre en peso no supere el 0,2%.
  
En caso de fallo de los equipos de reducción de contaminantes se estará a lo dispuesto en el Real Decreto 430/2004 que establece, entre otros requisitos, un máximo acumulado de 120 horas en un periodo de 12 meses como límite para funcionar sin dichos equipos de reducción de contaminantes atmosféricos.
  
La industria y sus instalaciones se ajustarán a las condiciones indicadas en el proyecto técnico en los aspectos no fijados en esta resolución.
  
Se comprobará en el control inicial que se han realizado las medidas previstas en el Proyecto.
  
Se cumplirán todas las disposiciones aplicables para garantizar la protección de la salud de las personas.
  
6.2. Declaración de Impacto Ambiental.
  
Se cumplirán las condiciones establecidas en la Declaración de Impacto Ambiental emitida por la Dirección General de Calidad y Evaluación Ambiental del Ministerio de Medio Ambiente, que se adjuntan en el Anexo II.
  
Segundo. De acuerdo con el artículo 11.3 de la Ley 16/2002, la Autorización Ambiental Integrada se otorga sin perjuicio de las autorizaciones o concesiones que deban exigirse para la ocupación o utilización del dominio público, de conformidad con lo establecido en la Ley de Aguas, texto refundido aprobado mediante Real Decreto legislativo 1/2001, de 20 de julio, y en la Ley 22/1988, de 28 de julio, de Costas, y demás normativa que resulte de aplicación.
  
Tercero. La Autorización Ambiental Integrada se renovará, en los aspectos medioambientales, en el plazo máximo de 8 años, salvo que se produzcan antes de dicho plazo modificaciones sustanciales que obliguen a la tramitación de una nueva autorización o que se incurra en alguno de los supuestos de modificación de oficio recogidos en el artículo 26 de la Ley 16/2002.
  
La renovación deberá solicitarse con una antelación mínima de diez meses antes del vencimiento del plazo de vigencia de la Autorización Ambiental Integrada.
  
Cuarto. En relación con el certificado de adecuación del proyecto y su ampliación, el titular dará cuenta de la adaptación y las ampliaciones de la actividad y de las instalaciones a la Dirección General de Calidad Ambiental a efectos del reconocimiento correspondiente, presentándose previamente una certificación, emitida por técnico competente y visada, en la que se acredite que las instalaciones y la actividad se ajustan al proyecto presentado y autorizado o a sus reformados posteriores también autorizados, y que se han efectuado todos los controles, mediciones, análisis y comprobaciones con resultado satisfactorio, que se determinen en el citado proyecto, sus reformados ó en las normativas que le sean aplicables, así como aquellos otros certificados previstos en las disposiciones que se hayan integrado.
  
Quinto. Esta autorización queda condicionada a la visita de comprobación y a la obtención del informe favorable correspondiente al cumplimiento de los requisitos establecidos en la presente resolución. Se realizará a la puesta en marcha de las instalaciones y por personal de la Dirección General de Calidad Ambiental.
  
Sexto. La Administración dejará sin efecto la presente resolución en el momento en que observe cualquier incumplimiento de las condiciones impuestas en la misma, previa audiencia del interesado.
  
Séptimo. El titular de las instalaciones objeto de la presente resolución, además de las obligaciones que con carácter general establece la Ley 16/2002, deberá:
  
1. Cumplir las obligaciones de control y suministro de información previstas por la legislación sectorial aplicable y por la propia Autorización Ambiental Integrada.
  
2. Comunicar a la Dirección General de Calidad Ambiental cualquier modificación, sustancial o no, que se proponga realizar en la instalación, la transmisión de su titularidad o cualquier incidente o accidente que pueda afectar al medio ambiente.
  
3. Prestar la asistencia y colaboración necesarias a quienes realicen las actuaciones de vigilancia, inspección y control.
  
Octavo. En todo lo no especificado en esta resolución, se estará a todas y cada una de las condiciones estipuladas por la normativa vigente en materia de residuos, vertidos, contaminación atmosférica, acústica, impacto ambiental y accidentes graves, así como cualquier otra que pueda dictar la administración en el desarrollo de la actividad en materia de protección ambiental.
  
Contra la presente resolución, que no pone fin a la vía administrativa, se podrá presentar recurso de alzada ante la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente de la Conselleria de Territorio y Vivienda en el plazo de un mes desde el siguiente al de la recepción de la presente notificación, de acuerdo con lo dispuesto en los artículos 114 y 115 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, modificada por la Ley 4/1999, de 13 de enero.
  
Valencia, 22 de julio de 2004.- El director general de Calidad Ambiental: Jorge Lamparero Lázaro.
  
ANEXO I
  
DESCRIPCIÓN DEL PROYECTO.
  
El grupo Unión Fenosa Generación, SA, tiene proyectada la construcción de una central de producción de energía eléctrica de 1200 MW de potencia nominal bruta (tres grupos de generación de 400 MW), basada en la tecnología de ciclo combinado, en una parcela del Polígono Industrial del Puerto (Polígono Químico) en Sagunto.
  
La existencia del gasoducto de la red nacional de transporte y la planta de regasificación de Sagunto suministrarán el combustible requerido por la nueva central de ciclo combinado con plenas garantías, y la evacuación de la energía generada se realizará mediante la línea de alta tensión que une las estaciones de La Plana y La Eliana, situada a 7,5 km del emplazamiento.
  
El grupo de ciclo combinado se fundamenta en la conjunción de un ciclo de gas con un ciclo de vapor; este último, aprovecha la energía térmica procedente de los gases de escape del ciclo de gas para generar vapor de agua, que también se aprovecha para producir energía. El grupo está formado por una turbina de gas que funciona con gas natural (exceptuando aquellos casos excepcionales en los que se interrumpa el suministro, en los cuales funcionará con gasóleo durante periodos limitados), una turbina de vapor, una caldera de recuperación de calor y un generador eléctrico. Los elementos que componen el grupo presentan una configuración monoeje, es decir, están acoplados a un mismo eje la turbina de gas, la turbina de vapor y el generador eléctrico. La turbina de gas genera, aproximadamente, dos tercios de la energía eléctrica del grupo, y se consigue un rendimiento energético de la central del 57%, superior al de una central térmica convencional. El tercio restante de energía eléctrica lo genera el ciclo de vapor de la siguiente forma: los gases que salen de la turbina de gas contienen energía térmica que se utiliza en la caldera de recuperación para evaporar agua que circula por la misma y producir vapor a distintas presiones, que se expansiona en la turbina de vapor para producir energía.
  
El sistema de condensación de vapor se realizará en circuito cerrado mediante torres húmedas de tiro mecánico, una por cada grupo. El funcionamiento se basa en hacer circular el agua de los condensadores a través de las torres, que se enfría por intercambio térmico con la atmósfera, y se devuelve al condensador, cerrando el ciclo de refrigeración. Las pérdidas de agua por evaporación y las purgas de control de la salinidad serán compensadas con un aporte desde el mar Mediterráneo.
  
Este sistema de refrigeración elegido figura en el Bref de Refrigeración y Vacío y es adecuado para el emplazamiento de la central.
  
La tubería de captación de agua de mar tendrá un diámetro de 1,25 metros y discurrirá enterrada bajo la futura ampliación del Puerto de Sagunto, partiendo desde el contradique hasta llegar a la parcela de la central. Este diseño será capaz de cubrir unas necesidades de agua de 9.709,8 m3/h, con lo que podrá abastecer tanto al circuito de refrigeración de los tres grupos de ciclo combinado, como a la unidad de desalación que abastecerá a la central de ciclo combinado y a la regasificadora.
  
La tubería de vertido al mar de la purga de las torres de refrigeración y la salmuera de la ósmosis tendrá 1,6 metros de diámetro. Esta conducción partirá de la parcela de la central, discurriendo enterrada bajo la zona terrestre para ir después adosada al contradique por la zona exterior a la dársena del puerto. En la zona marítima la tubería discurrirá apoyada sobre el terreno y protegida por escollera.
  
Para cubrir las necesidades de agua de la central, esta dispondrá de una unidad de desalación y una planta de tratamiento de agua de aporte, mediante las cuales se ajustarán los parámetros de calidad del agua captada a los valores específicos que requieren las distintas instalaciones. En la unidad de desalación se llevará a cabo un pretratamiento consistente en floculación y filtrado, seguido por un primer tratamiento por ósmosis inversa, mediante el cual se obtendrá agua para ser utilizada en distintos servicios de la central (riegos o baldeos, PCI...) o para ser llevada a la unidad de potabilización o a la planta de tratamiento de agua de aporte al ciclo agua-vapor.
  
En la citada planta de tratamiento de agua de aporte al ciclo agua-vapor, se hará pasar el agua por una segunda etapa de ósmosis inversa y después se someterá a una desmineralización mediante lechos mixtos consistentes en resinas catiónicas y aniónicas. Además, para utilizar el agua desmineralizada en la caldera, ésta deberá someterse a un sistema de dosificación química para controlar el pH, la cantidad de sólidos disueltos en los calderines y el oxígeno residual.
  
La captación máxima de agua marina para el circuito de agua bruta de la central será de 494 m3/h.
  
El circuito de refrigeración necesitará también de un aporte de agua marina, ya que en las torres se producirán pérdidas por evaporación y arrastre, razón por la cuál el agua de refrigeración se irá concentrando en sales y sólidos disueltos, requiriéndose una purga del sistema, que se compensará con un nuevo aporte al mismo. Este agua de aporte al circuito de refrigeración se someterá a dosificación química, añadiéndole un biocida (hipoclorito sódico) para evitar el crecimiento de organismos no deseados y un producto antiincrustante a base de fosfato orgánico.
  
El caudal medio de captación de agua de mar para el circuito de refrigeración será de 1.598,7 m3/h por grupo, con un caudal medio para el conjunto de los tres grupos de 4.796,1 m3/h.
  
Los efluentes del sistema de refrigeración y de las etapas de desmineralización mediante ósmosis estarán formados por agua concentrada en sales, por lo que serán vertidos directamente al mar, junto con las aguas pluviales de zonas limpias. Para garantizar la dispersión del vertido, la conducción de evacuación dispondrá de 6 difusores dispuestos cada 28 metros y se controlará la concentración de cloro residual de este efluente, mediante un sistema automatizado de dosificación del biocida que controlará de forma continua que la concentración máxima del mismo en el efluente vertido no supere el valor límite establecido.
  
El vertido conjunto de la purga de las torres de refrigeración y las salmueras resultantes de las etapas de ósmosis constituirá, como máximo, 5.892 m3/h.
  
El resto de efluentes de la central serán los correspondientes a aguas residuales sanitarias, aguas contaminadas con grasas y aceites, con sólidos en suspensión y efluentes con productos químicos ácidos o alcalinos. Estas corrientes se tratarán en la planta de tratamiento de efluentes de la central, que estará formada por una balsa de neutralización, un sistema de separación de grasas y aceites, un sistema de tratamiento de lodos y un sistema final de efluentes. El sistema final de efluentes estará formado por una cámara de homogeneización o de mezcla, a la que se evacuarán los diferentes efluentes de la central una vez tratados conforme a su procedencia, y por compuertas de regulación y arqueta de control. Desde aquí, los efluentes serán bombeados a la EDAR de Sagunto.
  
Por lo que respecta a la contaminación atmosférica, para disminuir las emisiones se utilizarán cámaras de combustión de baja producción de NOx de tipo seco, se realizarán mediciones en continuo de los gases emitidos por la chimenea de cada grupo, cuya altura se ha establecido en 65 metros a partir de los resultados obtenidos en el estudio de modelización de la contaminación atmosférica, y se instalará en torno a la central una Red de Vigilancia de la Calidad del Aire que estará conectada en tiempo real con la Red de Vigilancia de la Contaminación Atmosférica de la Generalitat Valenciana, así como una estación meteorológica.
  
En cuanto a residuos, todos los que se generen en la central serán almacenados temporalmente hasta ser recogidos por gestor autorizado. En el tratamiento de aguas se generarán lodos y aceites que se caracterizarán y se gestionarán según su naturaleza.
  
ANEXO II
  
CONDICIONADO DE LA DECLARACIÓN DE IMPACTO AMBIENTAL.
  
1. Durante la fase de construcción
  
1.1. Protección del suelo y la vegetación.
  
Con anterioridad a la iniciación de las obras se balizará la parcela en la que se construirá la central. Las áreas de acopio de materiales, estacionamiento de maquinaria e instalaciones de obra se ubicarán en el interior de la citada parcela.
  
Dentro de la parcela de la central, se habilitarán áreas específicas para realizar las operaciones de mantenimiento, lavado, repostaje, etc. de la maquinaria de obras. Estas áreas dispondrán de suelo impermeabilizado y de sistema de recogida de efluentes, a fin de evitar la contaminación del mismo.
  
En todo momento se aprovechará la red de carreteras y caminos existentes.
  
Se limitarán las actuaciones al área de la parcela y accesos, evitando afecciones innecesarias al entorno como consecuencia del movimiento de tierras y paso de la maquinaria, especialmente al Marjal del Moro y al canal de desagüe.
  
En el caso de que se necesiten ocupar provisionalmente terrenos exteriores a la parcela, se deberá comunicar a la Dirección General de Calidad y Evaluación Ambiental y establecer las medidas de protección adecuadas.
  
Con el fin de evitar el deterioro de los horizontes edáficos superficiales, estos deberán ser retirados y acopiados selectivamente durante la fase de desbroce, para su posterior uso en la restauración del suelo. El almacenamiento se realizará en tongadas de altura inferior a 1,2 m, sobre una superficie llana que dificulte o impida su dispersión por el viento y su alteración por escorrentía. Si el intervalo de tiempo en que los suelos se mantengan apilados supera los 6 meses, estos se someterán a un tratamiento de enriquecimiento y abonado mediante la siembra de una mezcla de gramíneas y leguminosas.
  
Se evitará la suspensión de materiales finos en la atmósfera adoptando las medidas correctoras indicadas en el estudio de impacto ambiental, preferentemente la cubrición de los camiones mediante lonetas sobre el riego sistemático de la zona de obras.
  
Los materiales sobrantes procedentes de las excavaciones serán depositados dentro de la parcela en las zonas previamente acondicionadas y se reutilizarán en el emplazamiento de la central, en la medida de lo posible. Los materiales sobrantes y residuos de obras cumplirán con el articulo 11.2 de la Ley 10/1998, de 21 de abril, de Residuos y, en su caso, se depositarán en vertederos debidamente autorizados por el órgano competente de la Generalitat Valenciana.
  
Los materiales de hormigón de rechazo, embalajes, así como otros residuos generados durante la fase de construcción caracterizados como inertes tendrán como destino un vertedero de residuos inertes que reúna las condiciones necesarias.
  
Todos los residuos derivados de las actuaciones sobre la vegetación (corta de matorrales, arbolado, restauración, etc.) deberán ser retirados y gestionados adecuadamente dando cumplimiento a lo dispuesto en el artículo 11.2 de la Ley 10/1998, de 21 de abril de Residuos y, en su caso, se depositarán en vertederos debidamente autorizados por los órganos competentes de la Generalitat Valenciana.
  
Para la gestión de los aceites usados y cualquier otro residuo de carácter peligroso que se genere tanto en la fase de construcción como de funcionamiento de la central se estará de acuerdo a lo especificado en la Ley 10/1998, de 21 de abril, de Residuos y normativas específicas. Queda, por tanto, prohibido su vertido directo o mezclado con otros materiales.
  
1.2. Protección de las aguas continentales y marinas.
  
Se extremarán las medidas de vigilancia en lo referente a vertidos accidentales de aceites, grasas e hidrocarburos procedentes tanto de la maquinaria de construcción como otros posibles efluentes, evitando su vertido e infiltración al suelo.
  
Se evitará en todo momento el arrastre de material sedimentario procedente de las obras y escorrentías que se generen en la zona, que deberán ser controlados mediante drenes y zanjas de decantación. Se especificarán en el programa de vigilancia las medidas correctoras para evitar vertidos difusos de las aguas de escorrentía contaminadas durante la fase de construcción de la central y su arrastre hacia el mar.
  
Se deberá de controlar la calidad de las aguas marinas durante la ejecución del sistema de captación y vertido, vigilando en la fase de construcción que las propiedades físico químicas del agua marina no se vean alteradas y cumplan en todo momento la legislación vigente en materia de calidad de las aguas.
  
Se deberá cumplir la legislación de Aguas y Costas vigente y solicitar, en su caso, las correspondientes autorizaciones administrativas para realizar las obras.
  
1.3. Protección de la fauna.
  
Previamente a la entrada de la maquinaria los especialistas realizarán recorridos sistemáticos para detectar lugares de interés para la fauna (madrigueras, nidos, dormideros), informando, en su caso, a los organismos ambientales correspondientes de la Generalitat Valenciana.
  
1.4. Protección del patrimonio arqueológico.
  
Se realizará una prospección arqueológica y paleontológica intensiva en las zonas donde se van a producir remociones de terreno por obras subsidiarias que supongan modificaciones importantes a fin de prevenir la posible afección a yacimientos arqueológicos no inventariados que pudieran surgir durante las obras de la central o de las conducciones de toma y descarga de agua, conexión del ramal del gasoducto con la Planta Regasificadora, instalación de la línea eléctrica de evacuación de energía y reforma de acceso a la parcela de la central si fuera necesario. El proyecto de prospección arqueológica deberá estar debidamente autorizado por el órgano competente, la Dirección General de Promoción Cultural y Patrimonio Artístico de la Generalitat Valenciana.
  
1.5. Adecuación paisajística.
  
Se deberá de realizar un proyecto de adecuación paisajística de las instalaciones de la central cuyo objeto será disminuir el impacto visual que pueda ocasionar. Los edificios a construir adoptarán una tipología integrada.
  
El proyecto de adecuación paisajística deberá contar con informe previo del órgano ambiental de la Generalitat Valenciana.
  
1.6. Restauración Ambiental.
  
El terreno afectado por las obras de la línea eléctrica, que no quede ocupado definitivamente por las instalaciones de la central, deberá restituirse a su estado anterior, lo más fielmente posible, tanto en su aspecto morfológico, nivelando el mismo a su cota original, como en su composición edáfica, debiendo quedar debidamente descompactado y acondicionado para evitar encharcamientos o condiciones inadecuadas al uso previsto de los terrenos. Se restablecerán las condiciones de esponjosidad que devuelvan al suelo la permeabilidad y aireación necesarias para facilitar la revegetación natural, para ello será necesario un escarificado del suelo hasta 20 centímetros de profundidad.
  
La revegetación se realizará inmediatamente después de la obra, en el período de siembra y/o plantación más idóneo para cada especie. Para ello se efectuarán siembras y plantaciones con especies autóctonas similares a las existentes en cada una de las áreas afectadas. Esta revegetación también se llevará a cabo en los terrenos alterados durante la fase de construcción de la central.
  
2. Control de la contaminación atmosférica
  
2.1. Minimización de las emisiones.
  
La central dispondrá de un sistema de combustión que garantice bajas emisiones de óxidos de nitrógeno, NOx, permitiendo con ello no rebasar las condiciones que sobre las emisiones se establecen en esta declaración.
  
2.2. Sistema de evacuación de los gases residuales.
  
La evacuación de los gases residuales se realizará a través de una chimenea de 65 m de altura, por grupo de potencia, de acuerdo con lo propuesto en el estudio de impacto ambiental y con el resultado de la aplicación del modelo de dispersión de contaminantes en la atmósfera Industrial Source Complex Model, versión (ISCST3) de la Environmental Protection Agency (EPA).
  
2.3. Condiciones para las emisiones.
  
De acuerdo con las emisiones estimadas por el promotor y utilizadas en el estudio de impacto ambiental para evaluar el impacto sobre la calidad del aire, y utilizando como criterio técnico la Directiva 2001/80/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 23 de octubre, sobre limitación de las emisiones a la atmósfera de determinados agentes contaminantes procedentes de grandes instalaciones de combustión, se establecen las condiciones que se indican a continuación:
  
2.3.1 Utilizando gas natural como combustible. Las emisiones producidas por la central utilizando gas natural como combustible, y funcionando por encima del 70 por 100 de carga, cumplirán las siguientes condiciones:
  
Emisiones de partículas: teniendo en cuenta que en el proceso de combustión en una turbina de gas no se generan cantidades significativas de partículas, y que la instalación proyectada no dispone de sistemas de combustión posteriores a la turbina, no se considera necesario establecer condiciones para este contaminante.
  
Emisiones de óxidos de nitrógeno: no superarán los 50 mg/Nm3 (NOx expresado como NO2).
  
Emisiones de dióxido de azufre: no superarán los 11,6 mg/Nm3.
  
Las concentraciones máximas admisibles en los gases expulsados se expresan sobre gas seco con un contenido del 15 por 100 de oxígeno (O2).
  
No obstante, en el caso de que, de acuerdo con los datos obtenidos de la red de vigilancia de la calidad del aire, del sistema meteorológico y del modelo predictivo establecidos en cumplimiento de las condiciones 2.6 y 2.7, por motivo de funcionamiento de la central, se superasen los criterios de calidad del aire fijados por la legislación vigente en su momento, la Autoridad competente de la Generalitat Valenciana podrá exigir que se reduzcan las emisiones de la central todo lo que sea preciso para evitar que se superen los criterios de calidad del aire anteriormente indicados.
  
2.3.2 Utilizando Gasóleo como combustible auxiliar. Las emisiones producidas por la central utilizando gasóleo como combustible auxiliar, y funcionando por encima del 70 por 100 de carga, cumplirán las siguientes condiciones:
  
Emisiones de partículas: no superarán los 20 mg/Nm3.
  
Emisiones de óxido de nitrógeno: no superarán los 120 mg/Nm3. (NOx expresado como NO2).
  
Emisiones de dióxido de azufre: el contenido de azufre en el gasóleo que se utilice como combustible no deberá superar el 0,2 por 100 en peso. Este contenido en azufre equivale a una concentración en los gases emitidos de 111 mg/Nm3 de SO2 medidas sobre gas seco con un contenido del 15% de oxígeno.
  
No obstante, en el caso de que, de acuerdo con los datos obtenidos de la red de vigilancia de la calidad del aire, del sistema meteorológico y del modelo predictivo establecidos en cumplimiento de las condiciones 2.6 y 2.7, por motivo de funcionamiento de la central, se superasen los criterios de calidad del aire fijados por la legislación vigente, la Autoridad competente de la Generalitat Valenciana podrá exigir que se reduzcan las emisiones de la central todo lo que sea preciso para evitar que se superen los criterios de calidad del aire anteriormente indicados.
  
Las concentraciones máximas admisibles en los gases expulsados se expresan sobre gas seco con un contenido del 15 por 100 de oxígeno (O2).
  
2.3.3 Criterios para evaluar las emisiones. Se considerará que se respetan las condiciones de emisión fijadas anteriormente, condiciones 2.3.1 y 2.3.2, mediante la aplicación de los criterios establecidos en el artículo 14 y el anexo VIII de la Directiva 2001/80/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 23 de octubre, sobre limitación de las emisiones a la atmósfera de determinados agentes contaminantes procedentes de grandes instalaciones de combustión.
  
2.4. Control de las emisiones.
  
En cada chimenea de evacuación de gases se instalarán sistemas de medición en continuo, con transmisión de datos al cuadro de mandos de la central, de las concentraciones de los siguientes contaminantes: cenizas o partículas, dióxido de azufre, óxidos de nitrógeno y monóxido de carbono. Asimismo se instalarán equipos de medición en continuo de los siguientes parámetros de funcionamiento: contenido en oxígeno, temperatura y presión.
  
Se instalará un sistema informático que permita facilitar, en tiempo real, a la Red de Vigilancia y Control de la Calidad del Aire de la Generalitat Valenciana, cuando sea requerida, los datos obtenidos por los sistemas de medición en continuo de concentración de los contaminantes y parámetros de funcionamiento indicados anteriormente, así como los datos de caudal de gases emitidos y porcentaje de carga de funcionamiento de la central. Se verificará la idoneidad de los equipos de medición en continuo y la exactitud de las mediciones efectuadas, de acuerdo con lo dispuesto en la Orden de 25 de junio de 1984, del Ministerio de Industria y Energía, sobre instalación en centrales térmicas de equipos de medida y registro de la emisión de contaminantes a la atmósfera, modificada por la Orden de 26 de diciembre de 1995, del Ministerio de Industria y Energía que desarrolla el Real Decreto 646/1991, de 22 de abril.
  
Se elaborará un proyecto que especifique las características del foco emisor indicado en esta condición 2.4. El proyecto especificará la altura y diámetro interno de la chimenea (foco emisor), los puntos de toma de muestras de referencia (número de orificios, dimensiones y ubicación) y las plataformas y accesos a los puntos de toma de muestras.
  
Se elaborará otro proyecto que especifique las características y ubicación de los sistemas de medición en continuo de los contaminantes indicados en el primer párrafo de esta condición 2.4. Este proyecto especificará las características de los analizadores, la adquisición y tratamiento de la muestra, los análisis y transmisión de datos, y el sistema de control de calidad.
  
Se deberá justificar la adecuación de ambos proyectos a la normativa legal y técnica, aportando la certificación de las empresas acreditadas que garanticen la adecuación de los proyectos a las normativas técnicas.
  
2.5. Funcionamiento con gasóleo como combustible.
  
En caso de dificultades en el suministro de gas natural, la central podrá funcionar utilizando gasóleo como combustible auxiliar durante un periodo máximo de cinco días consecutivos (120 horas), y un máximo de veinte días al año (480 horas anuales), salvo que, por existir una necesidad acuciante de mantener el abastecimiento de energía, la autoridad competente autorizase expresamente ampliar el tiempo de utilización de gasóleo, siempre que, de acuerdo con los datos obtenidos de la red de calidad del aire y del sistema meteorológico, instalados en cumplimiento de las condiciones 2.6 y 2.7, no se superen los límites de calidad del aire establecidos, en su momento, por la legislación vigente.
  
Se deberá informar previamente al órgano ambiental de la Generalitat Valenciana del plan anual de la central para realizar las pruebas de verificación de funcionamiento con gasóleo. Dichas operaciones deberán ser confirmadas con un mes de antelación a su programación. Las situaciones de emergencia deberán ser comunicadas cuando ocurran.
  
2.6. Control de los niveles de inmisión.
  
Se instalará una red de vigilancia de la calidad del aire en la zona de influencia del penacho de la central. Esta red de vigilancia permitirá comprobar la incidencia real de las emisiones en los valores de inmisión de los contaminantes emitidos y reducir las emisiones en caso de que se superen los criterios de calidad del aire vigentes. La red de vigilancia estará formada por una serie de estaciones de medida automáticas y permitirá como mínimo la medida en continuo de los siguientes contaminantes: partículas PM10 y PM2,5, dióxido de azufre, óxidos de nitrógeno, dióxido de nitrógeno, monóxido de carbono y ozono. Estarán conectadas en tiempo real con la Red de Vigilancia y Control de la Calidad del Aire de la Generalitat Valenciana y deberá contar con su informe previo.
  
En caso de que se autorice la construcción de otras centrales a una distancia inferior a 25 km de la central, el estudio anteriormente indicado podrá realizarse coordinadamente con los demás promotores, de forma que se obtenga un único proyecto de red de vigilancia de la contaminación atmosférica que tenga en cuenta la problemática generada por todas las centrales que se construyan en dicha zona.
  
El sistema de vigilancia de la calidad del aire podrá disponer de estaciones de medida móviles que complementen la información facilitada por las estaciones fijas.
  
Se efectuará un estudio que determine el número, ubicación y características de las estaciones que compongan la red de vigilancia. Este estudio especificará el protocolo de transmisión de datos y los plazos de ejecución de la red, y garantizará la coordinación e integración de esta red con la Red de Vigilancia y Control de la Calidad del Aire de la Generalitat Valenciana.
  
El sistema de vigilancia de la calidad del aire resultante del estudio anteriormente indicado, deberá contar con informe previo del órgano ambiental de la Generalitat Valenciana. El sistema de vigilancia de la calidad del aire deberá estar en funcionamiento antes de la puesta en marcha de la central.
  
2.7. Sistema meteorológico.
  
Se instalará un sistema meteorológico automático que facilite la información en tiempo real a la sala de control del proceso, a fin de validar la evaluación efectuada y poder interpretar los datos de contaminación atmosférica obtenidos en las estaciones de medida. Este sistema permitirá determinar la estabilidad de la atmósfera tanto por el método de radiación solar como por la fluctuación de la dirección del viento.
  
El sistema meteorológico permitirá facilitar los datos necesarios en tiempo real a la Dirección General de Calidad Ambiental de la Generalitat Valenciana. En caso de que esta dispusiese o elaborase un modelo predictivo que contemplase íntegramente la problemática de la zona, el promotor deberá colaborar, incluso económicamente en la parte proporcional que le corresponda, en la elaboración y aplicación del mismo.
  
Se elaborará un proyecto para la instalación del sistema meteorológico que contará con informe previo de la Dirección General de Calidad Ambiental de la Generalitat Valenciana.
  
2.8. Informes.
  
Independientemente de la transmisión de datos en continuo a la Red de Vigilancia y Control de la Calidad del Aire de la Generalitat Valenciana, de acuerdo con lo especificado en la Orden de 25 de junio de 1984, del Ministerio de Industria y Energía, sobre instalación en centrales térmicas de equipos de medida y registro de la emisión de contaminantes a la atmósfera, modificada por la Orden de 26 de diciembre de 1995 del Ministerio de Industria y Energía, el promotor, a partir de la puesta en marcha de la central, remitirá a la Dirección General de Política Energética y Minas del Ministerio de Economía, a la Dirección General de Calidad Ambiental de la Generalitat Valenciana y a la Dirección General de Calidad y Evaluación Ambiental del Ministerio de Medio Ambiente, un informe mensual que indique las emisiones efectuadas de dióxido de azufre y óxidos de nitrógeno y partículas, con los valores promedios horarios, diarios y máximos puntuales de los citados contaminantes, así como los pesos emitidos, totales y por kilovatio hora producido. También se incluirán en este informe datos respecto a la cantidad y tipo de combustible consumido, poder calorífico medio del mismo, su contenido en azufre, energía producida y rendimiento global medio de la instalación.
  
2.9. Puesta en marcha de la central.
  
El promotor propondrá a la Dirección General de Calidad Ambiental de la Generalitat Valenciana el programa de pruebas y análisis de las emisiones a la atmósfera a que hace referencia el capítulo II del Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de protección del ambiente atmosférico, de acuerdo con lo dispuesto en el capítulo IV de la Orden del Ministerio de Industria, de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera.
  
2.10. Períodos de arranque, parada y funcionamiento por debajo del 70 por 100 de carga.
  
Con anterioridad a la puesta en marcha de la central, se presentará un estudio en el que se describan las características del funcionamiento de la instalación en los periodos de arranque y parada, y cuando funcione por debajo del 70 por 100 de carga. Este estudio indicará el sistema de control del proceso, las emisiones esperadas en unidades de concentración de los gases emitidos y en masa por unidad de tiempo, así como las características del foco emisor: caudal de gases emitidos en condiciones reales y normalizadas, velocidad de salida, temperatura, humedad y presión.
  
3. Mitigación del impacto acústico.
  
En el proyecto de ejecución de la central se incluirán específicamente las características del aislamiento acústico. Teniendo en cuenta lo establecido por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de protección contra la contaminación acústica, de la Comunidad Autónoma Valenciana y por la Ordenanza Municipal de Protección del Medio Ambiente contra Ruidos y Vibraciones del Ayuntamiento de Sagunto, el diseño definitivo asegurará que el nivel de emisión de ruido debido al funcionamiento de la central y sus instalaciones no supere en el límite de la parcela un Leq de 70 dB(A) en periodo diurno y un Leq de 55 dB (A) en periodo nocturno.
  
4. Sistema de refrigeración de la central. Vertido térmico.
  
4.1. Sistema de refrigeración de la central.
  
Se considera ambientalmente aceptable el sistema de refrigeración en circuito cerrado con torres húmedas de tiro mecánico que utiliza agua del mar Mediterráneo, de acuerdo con lo que propone el estudio de impacto ambiental.
  
4.2. Consumo de agua del circuito de refrigeración.
  
Se utilizará agua del mar para reponer las pérdidas y purgas del circuito de refrigeración del condensador tal y como se indica en el estudio de impacto que estima el caudal máximo de agua de mar a captar para el sistema de refrigeración en 6.777 m3/h ó 5,81 m3/sg. En cualquier caso, será necesario obtener de la Dirección General de Costas las autorizaciones pertinentes.
  
4.3. Diseño de las conducciones de toma de agua de refrigeración y de vertido del sistema de refrigeración y desalación.
  
La línea de captación de agua estará formada por una tubería de aproximadamente 1,25 m de diámetro y discurrirá desde el contradique a través de la explanada de la ampliación del Puerto de Sagunto hasta la parcela de la central. Esta línea será capaz de suministrar las necesidades del circuito de refrigeración de la Central Térmica de Sagunto 1, así como a la unidad de desalación.
  
La conducción de vertido tendrá un diámetro de 1,6 m, aproximadamente, partirá de la parcela de la Central con dirección sureste en zanja en todo el tramo terrestre hasta alcanzar el contradique del puerto. En el tramo marino el trazado discurrirá adosado paralelamente al contradique del puerto en su zona exterior adentrándose en el mar en dirección sur unos 441 m una vez superada la primera alineación del contradique. La conducción estará apoyada sobre el lecho marino, dispondrá de una cama de regularización de grava y estará protegida mediante la colocación de una escollera encima de la tubería. A partir de los 300 m se dispondrán seis difusores separados entre sí cada 28 m hasta el último punto de vertido para optimizar la dispersión térmica.
  
4.4. Diseño de las torres de refrigeración.
  
Se instalarán tres torres de refrigeración del tipo húmedo de tiro mecánico, para el funcionamiento del sistema de refrigeración en circuito cerrado. Las torres de refrigeración dispondrán de sistemas de eliminación de gotículas del flujo de aire de salida o separadores de gotas. Los parámetros de funcionamiento de la torre, como caudal de circulación, pérdidas por evaporación y arrastre, caudal de purga y concentración de sales, se ajustarán con la debida aproximación a lo especificado en el estudio de impacto ambiental. Los parámetros de emisiones de la torre que se deben a la evaporación y al arrastre de agua por el aire son: evaporación de 272 m3/h, pérdida por arrastre de agua por el aire 0,001% del caudal de circulación lo que supone un arrastre de 0,209 m3/h y una purga de 803 m3/h, siendo el caudal de agua de reposición aproximadamente 1075 m3/h (0,299 m3/s), con una salinidad de 37.351 mg/l en el agua de aporte y 50.000 mg/l la concentración de sales en el agua de circulación.
  
La instalación, registro y mantenimiento de la torre de refrigeración cumplirá, en lo que proceda, con lo dispuesto en el Real Decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis.
  
4.5. Emisiones a la atmósfera.
  
La tasa de deposición de NaCl no superará el valor de 0,01 g/m2h en la zona exterior de la parcela de la central, como indica el estudio de impacto ambiental. Se efectuará un seguimiento de los efectos de las emisiones a la atmósfera de acuerdo con las condiciones 8.2.4.
  
4.6. Condiciones del vertido del sistema de refrigeración.
  
El caudal medio de vertido, su temperatura y su salinidad, se ajustarán a los parámetros utilizados en el estudio de impacto ambiental realizado para analizar la difusión del mismo en el medio marino.
  
El vertido no producirá un incremento de la temperatura del agua en el medio receptor de más de 3ºC a menos de 200 m del eje de la conducción de vertido y a 1 m de profundidad de la superficie.
  
Las concentraciones de cloro en los puntos de vertido serán inferiores a 0,1 ppm (tasa máxima de emisión).
  
5. Otros vertidos al medio acuático.
  
5.1. Diseño de la Planta de tratamiento de agua de aporte al ciclo agua-vapor.
  
La planta de tratamiento tiene por objeto desalar el agua captada del mar para cubrir las necesidades de agua de la central, consta de una unidad de desalación con un pretratamiento y una primera etapa de ósmosis y una segunda unidad de tratamiento con una segunda etapa de ósmosis y desmineralización. De acuerdo con el estudio de impacto ambiental el líquido que no logra atravesar las membranas de la ósmosis, presenta una alta concentración salina siendo posteriormente vertido a la cámara de mezcla. El caudal medio de vertido procedente de la unidad de desalación debido al rechazo de la ósmosis inversa será de 130,5 m3/h de acuerdo con los cálculos presentados en el estudio de impacto ambiental. Los parámetros correspondientes a la caracterización de las salmueras resultantes de las etapas de ósmosis se ajustarán con la debida aproximación a lo indicado en el estudio de impacto ambiental.
  
5.2. Efluentes producidos por la central.
  
El proyecto de ejecución definirá los sistemas de recogida y tratamiento de los diferentes efluentes que produzca la central térmica especificados en el estudio de impacto ambiental, tanto de los efluentes regulares como de los irregulares. En especial se definirán los sistemas de recogida y tratamiento de los siguientes efluentes: las aguas pluviales; los efluentes químicos procedentes del lavado y purgas de los diferentes sistemas e instalaciones de la central; los efluentes oleosos procedentes del drenaje de talleres, del área de transformadores, del área del generador diesel de emergencia, de la caldera de recuperación, del edificio de turbinas; y los de la planta desaladora. Aquellos efluentes que tengan la consideración de residuos, de acuerdo con el Catálogo Europeo de Residuos, se gestionarán como tales.
  
5.3. Planta de tratamiento de efluentes.
  
Los efluentes generados serán enviados a la planta de tratamiento de efluentes de la central para su tratamiento antes de ser vertidos. La planta cumplirá con las características que establezca la correspondiente autorización ambiental integrada. El proyecto de ejecución definirá las características del sistema final de tratamiento de efluentes de manera que se garantice el cumplimiento de los límites de vertido que establezca la autorización pertinente.
  
5.4. Vertidos de los efluentes de la central (exceptuada la purga de las torres de refrigeración).
  
Una vez los diferentes efluentes de la central sean tratados de acuerdo a su procedencia, estos deberán ser conducidos a la balsa de homogeneización, donde se realizará un control en continuo de caudal y pH. Se deberá comprobar mediante el análisis correspondiente, la calidad del agua procedente de la balsa de homogeneización con anterioridad a su envío a la cámara de mezcla, donde el caudal de la purga de la torre se mezcla con los vertidos de la central con el fin de canalizar la totalidad de los efluentes en un único punto de descarga. Las aguas residuales sanitarias se enviarán a la entrada del filtro biológico clarificador y de este al colector de la Zona Industrial del Puerto de Sagunto.
  
5.5. Coordinación con la autorización ambiental integrada.
  
Los sistemas de depuración de las aguas residuales, así como las características de todos los vertidos procedentes de las instalaciones, se adecuarán a lo que en su momento establezca la autorización ambiental integrada.
  
En caso de que, como consecuencia del cumplimiento de las condiciones que en su momento establezca la autorización ambiental integrada que emita la autoridad competente de la Generalitat Valenciana, resultase innecesario el cumplimiento de las condiciones indicadas anteriormente, condiciones 4.3, 4.6, 5.1, 5.2, 5.3 y 5.4, así como las condiciones que se establecen en esta declaración de impacto relacionadas con la vigilancia de los vertidos y de la calidad del agua marina, condiciones 8.2.5 y 8.2.6, el promotor podrá solicitar a esta Dirección General de Calidad y Evaluación Ambiental la modificación o supresión de estas condiciones en orden a coordinarlas con las que establezca la autorización ambiental integrada.
  
6. Gestión de los residuos
  
Los aceites procedentes del mantenimiento de la maquinaria y otros residuos peligrosos que se generen durante la realización de las obras y durante la explotación de la central serán retirados por gestores de residuos peligrosos debidamente autorizados, de acuerdo con la legislación vigente en su momento. Los residuos no peligrosos se gestionarán de acuerdo con la legislación vigente y en las instalaciones autorizadas para la gestión de los mismos. El promotor deberá obtener de la autoridad competente de la Generalitat Valenciana la correspondiente autorización ambiental integrada que establecerá, en su caso, las condiciones específicas en relación con la generación y gestión de los residuos.
  
7. Infraestructuras asociadas
  
7.1. Línea eléctrica aérea a 400 KV.
  
La energía eléctrica producida en la central térmica de ciclo combinado se evacuará mediante una línea eléctrica de 400 KV y aproximadamente 6,3 km de longitud, cuyo trazado unirá la futura subestación de la central con los circuitos 2 y 3 de la línea eléctrica que une las subestaciones de La Plana y La Eliana de 400 kV.
  
7.1.1. Selección del trazado de menor impacto ambiental.
  
A partir de la subestación de la futura central térmica el trazado discurre de modo paralelo y contiguo al cerramiento suroeste de SIDMED, cruza la carretera que une las localidades de Pujol y el Puerto de Sagunto (VV-7014) y la línea de alta tensión de 220 kV propiedad de Iberdrola que alimenta a la subestación de SIDMED. La traza gira hacia el oeste discurriendo paralela a la mencionada línea de Iberdrola hasta cruzar la carretera N-340, donde gira en dirección suroeste evitando las construcciones existentes, volviendo a girar en dirección oeste para cruzar el Camí de Lliria y acometer los pórticos de 400 kV de la futura subestación de entronque con la L.A.T. 400 kV La Plana - La Eliana que construirá Red Eléctrica de España, SA. Esta futura subestación estará localizada en las parcelas situadas entre el Pico Rabosero y el Cerro de les Lloses, al Este de la autopista A-7 y ligeramente al sureste del apoyo de entronque de la L.A.T. 220 kV La Plana - La Eliana de Iberdrola.
  
7.1.2. Medidas correctoras durante la construcción de la línea eléctrica.
  
Se cumplirán, en lo que proceda, lo establecido en la condición 1 de esta Declaración.
  
7.1.3. Protección de la avifauna.
  
Se instalarán dispositivos ?salvapájaros- a lo largo de todo el trazado de la línea eléctrica de evacuación de energía. Se instalarán en los cables de toma de tierra al objeto de disminuir el riesgo de colisión de las aves. Los dispositivos salvapájaros serán del tipo espiral de PVC con una separación de 5 m o abrazaderas negras de plástico colgantes.
  
7.2. Ramal del Gasoducto de acometida desde la Planta de Regasificación.
  
El ramal del gasoducto de conexión de la Planta de Regasificación con la futura Central dispone de Declaración de impacto ambiental favorable, formulada por Resolución de 8 de octubre de 2003 y publicada en el BOE de 4 de noviembre de 2003, en la que se establecieron las condiciones oportunas para preservar las afecciones al medio ambiente.
  
8. Programa de vigilancia ambiental
  
Se redactará un programa de vigilancia ambiental, tanto para la fase de obras como para la fase de funcionamiento de la central, que permita el seguimiento y control de los impactos y la eficacia de las medidas correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental y en el condicionado de esta declaración. En él se detallará el modo de seguimiento de las actuaciones, y se describirá el tipo de informes y la frecuencia y el periodo de su emisión.
  
El programa contemplará los aspectos indicados en el estudio de impacto ambiental y en especial incluirá los indicados en las condiciones 8.1 y 8.2.
  
8.1. Programa de vigilancia durante la fase de construcción.
  
Se incluirán en el programa de vigilancia los siguientes aspectos: la supervisión del terreno utilizado y el respeto del balizamiento y señalización de las obras previstas, aprovechamiento de la red de caminos existentes y accesos, medidas restauradoras de suelo y vegetación; control de la conservación de la tierra vegetal y del riesgo de erosión, control de emisiones atmosféricas y ruido de la maquinaria mediante la elección de los equipos y maquinaria a utilizar; la realización de las operaciones de mantenimiento en los lugares establecidos para ello; las medidas destinadas a evitar la producción de nubes de polvo; control de la calidad de las aguas marinas durante la ejecución del sistema de captación y vertido vigilando las propiedades físico químicas del agua marina, gestión de efluentes, sistemas de impermeabilización y contención de derrames, sistemas para minimizar los sólidos en suspensión por escorrentías; control para que la afección a la vegetación sea mínima; plan de revegetación; retirada de instalaciones provisionales; control sobre la circulación del tráfico pesado en las vías locales; realización de una prospección arqueológica y seguimiento arqueológico en todos los movimientos de tierra realizados.
  
8.2. Programa de vigilancia durante la explotación de la central.
  
8.2.1. Vigilancia de las emisiones a la atmósfera.
  
Mediante los sistemas de medición en continuo, instalados en cada chimenea, se vigilará el cumplimiento de los niveles de emisión establecidos para cada contaminante, de acuerdo con lo dispuesto en las condiciones 2.3, 2.4 y 2.5 de esta declaración.
  
8.2.2. Vigilancia de los valores de inmisión de los contaminantes en la atmósfera.
  
Se efectuará de acuerdo con lo dispuesto en las condiciones 2.6 y 2.7 de esta declaración.
  
8.2.3. Vigilancia del impacto acústico.
  
Se propondrá un programa de vigilancia de los niveles de inmisión sonora en la zona de influencia de la central, que incluirá campañas de medición de los niveles de inmisión sonora y especificará, como mínimo los siguientes aspectos.
  
La frecuencia de las campañas de medición de los niveles de inmisión sonora que se efectuarán. La primera campaña se deberá realizar antes de la puesta en marcha de la central; se realizará otra campaña durante el primer mes después de la puesta en marcha de la central.
  
Se determinarán los puntos en los que se deberán realizar las mediciones. Se incluirán puntos en el límite de la parcela y, a ser posible, los puntos de la zona urbana más próximos y los utilizados para efectuar la evaluación inicial.
  
En caso de observarse aumentos significativos de los valores de inmisión debidos al funcionamiento de la central, se propondrán las medidas correctoras adecuadas a fin de reducir las emisiones sonoras producidas por la central.
  
8.2.4. Vigilancia de las torres de refrigeración.
  
Se verificarán los parámetros de funcionamiento de la torre de refrigeración: caudal de agua circulante y consumido, concentración de sales y composición del agua de refrigeración, e indicadores de contaminación bacteriológica.
  
También se comprobarán los efectos ambientales, verificando la altura y extensión de los penachos de vapor y las deposiciones de sales en el entorno. Para evaluar estas últimas se tomarán muestras en la zona próxima a las torres de refrigeración en un radio de 500 m. En caso de que se superasen significativamente las tasas de deposición de 10-3 g/m2h, nivel ambiental de referencia por debajo del cual no se esperan afecciones sobre la vegetación, se estudiarán los efectos sobre la vegetación y sobre los materiales de la zona afectada.
  
Se especificarán las actuaciones derivadas de lo establecido en la Condición 4.4 sobre la prevención y control de la legionelosis.
  
8.2.5. Vigilancia de los vertidos.
  
Se efectuarán análisis de los efluentes procedentes de la central térmica en la balsa de homogeneización, situada a la salida del sistema final de tratamiento de efluentes, previamente a su vertido a la cámara de mezcla donde se mezcla con la purga de la torre de refrigeración.
  
Se analizará la calidad del efluente previamente a su vertido, una vez mezclados los efluentes con el caudal de purga del sistema de refrigeración, midiéndose caudal, temperatura y salinidad, de acuerdo con lo que, en su momento, disponga la autoridad competente en la autorización ambiental integrada.
  
8.2.6. Vigilancia de la calidad del agua del mar.
  
Se vigilará el cumplimiento de las limitaciones del vertido térmico de manera que no se superen los caudales y temperatura del mismo indicados en la condición 4.6 de esta declaración. Asimismo, se vigilará que el vertido no produzca un incremento de la temperatura del agua en el medio receptor de más de 3 ºC a una distancia de 200 metros del punto de vertido.
  
Se establecerán, como mínimo, tres puntos de muestreo, uno en el centro de la pluma térmica, uno en contracorriente a 100 m, y otro situado a 50 m a favor de corriente. Se efectuarán controles con periodicidad mensual, durante el primer año de funcionamiento de la central, durante tres días, como mínimo, en cada punto. Se medirán parámetros físico químicos: temperatura, salinidad, clorofilas y, adicionalmente, otros parámetros si así lo establece la autorización ambiental integrada.
  
De forma complementaria se realizará un seguimiento de las biocenosis marinas efectuando muestreos con periodicidad anual en la época verano-otoño, durante los dos primeros años de operación de la central.
  
8.3. Informes del resultado del programa de vigilancia.
  
Con independencia de los informes de carácter interno necesarios para asegurar el control y cumplimiento del programa de vigilancia, se emitirá un informe con periodicidad semestral durante la fase de construcción que indicará el grado de cumplimiento del programa de vigilancia y hará referencia a todos los aspectos indicados en la condición 8.1.
  
Sin perjuicio de lo establecido en la condición 2.8, y durante la fase de explotación de la central, se efectuará un informe anual, sobre las actividades realmente realizadas en el cumplimiento del programa de vigilancia y se hará referencia a todos los puntos indicados expresamente en la condición 8.2 de esta declaración.
  
Estos informes incluirán un capítulo de conclusiones, en el que se evaluará el cumplimiento de las condiciones establecidas en esta declaración, la eficacia de las medidas correctoras utilizadas, las posibles desviaciones respecto de los impactos residuales previstos en el estudio de impacto ambiental y, en su caso, propondrá medidas correctoras adicionales o modificaciones en la periodicidad de los controles realizados.
  
Se emitirá un informe especial cuando se presenten circunstancias o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción, como en la de funcionamiento, sin perjuicio de la comunicación inmediata, que en su caso proceda, a los órganos competentes autonómicos.
  
Todos los informes indicados en esta condición 8.3 serán remitidos a la Dirección General de Política Energética y Minas y a la Dirección General de Calidad y Evaluación Ambiental. Asimismo, se remitirá copia de los mismos al órgano ambiental de la Generalitat Valenciana. Del examen de esta documentación por parte de la Dirección General de Calidad y Evaluación Ambiental podrán derivarse modificaciones de las actuaciones previstas, en función de una mejor consecución de los objetivos de la presente declaración de impacto.
  
9. Documentación adicional
  
El promotor efectuará y remitirá a la Dirección General de Política Energética y Minas del Ministerio de Economía y a la Dirección General de Calidad y Evaluación Ambiental para su aprobación, los estudios y proyectos que se indican a continuación:
  
9.1. Con anterioridad a la iniciación de las obras:
  
Propuesta de programa de vigilancia ambiental durante la fase de obras, tal y como se indica en la condición 8.1.
  
9.2. Antes de que transcurran seis meses a partir de la autorización de la central por parte de la autoridad sustantiva:
  
Estudio de adecuación paisajística de las instalaciones de la central de ciclo combinado, tal como se indica en la condición 1.5.
  
9.3. Red de vigilancia de la calidad del aire y sistema meteorológico:
  
El estudio de la red de vigilancia de la calidad del aire y del sistema meteorológico deberá presentarse en un plazo de cuatro meses después de la autorización de la central. Una vez aprobado dicho estudio deberán estar instaladas y en funcionamiento en el plazo de diez meses después de dicha aprobación.
  
9.4. Conjuntamente con el proyecto de ejecución:
  
Proyecto que especifique las características del foco emisor y de los puntos de toma de muestras de referencia, tal como se indica en la condición 2.4.
  
Estudio de situaciones de arranque, parada y funcionamiento por debajo del 70 por 100, tal como se indica en la condición 2.10.
  
9.5. Con anterioridad a la puesta en marcha del grupo de ciclo combinado:
  
Proyecto que especifique las características de los sistemas de medición de emisiones en continuo, tal como se indica en la condición 2.4.
  
Informe respecto de las actuaciones a realizar en relación con la prevención y control de la legionelosis de acuerdo con lo establecido en las Condiciones 4.4 y 8.2.4.
  
Propuesta de programa de vigilancia ambiental durante la fase de explotación de la central tal como se indica en la condición 8.2.
  
Condición imprescindible para la puesta en marcha de la central será disponer de la correspondiente autorización ambiental integrada y estar instalados y en funcionamiento la red de vigilancia de la calidad del aire y el sistema meteorológico.
  
El programa de vigilancia ambiental, tanto en la fase de obras como en la de funcionamiento, así como los estudios y proyectos relacionados con los sistemas de control de emisión de contaminantes a la atmósfera, con la vigilancia de la calidad de aire y el sistema meteorológico deberán contar con informe previo de la Dirección General de Calidad Ambiental de la Generalitat Valenciana.
  
10. Financiación de medidas correctoras
  
Deberán incorporarse al Proyecto de ejecución, con el nivel de detalle que corresponda, las medidas preventivas y correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental y las contenidas en esta Declaración, así como las actividades derivadas de la realización del programa de vigilancia.
  
Todos los datos y conceptos relacionados con la ejecución de las medidas preventivas y correctoras contempladas en el estudio de impacto ambiental y en las condiciones establecidas en esta declaración figurarán, en su caso, con Memoria, Planos, pliego de Prescripciones y Presupuesto. También se valorarán los gastos derivados del programa de vigilancia ambiental. Estas condiciones se exigirán a todos los contratos y subcontratos que el promotor efectúe para la realización de las obras y el funcionamiento de las instalaciones.
  
11. Ampliación de la central.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML